prop · GX03225 · 2010-06-09 00:00:00 — 85 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av denna lag. Regeringen får också meddela närmare föreskrifter om avgifter. 1.Denna lag träder i kraft den 2.Genom lagen upphävs varumärkeslagen (1960:644) och kollektivmärkeslagen (1960:645). 3.Om det i en lag eller i en annan författning hänvisas till föreskrifter som har ersatts med bestämmelser i den nya varumärkeslagen, skall hänvisningen avse de nya bestämmelserna. 4.Ansökningar om registrering av varumärken som har kommit in till före ikraftträdandet skall handläggas med tillämpning av äldre bestämmelser. 5.I fråga om invändningar mot registreringar som gjorts på grundval av ansökningar som kommit in till före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Förslag till lag om ändring i firmalagen (1974:156) Härigenom föreskrivs i fråga om firmalagen (1974:156) dels att 210, 12, 1520, 2325 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tio nya paragrafer, 2 a, 8 a, 10 a, 11 a, 12 a, 12 b och 16 ad §§ samt närmast före 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. Näringsidkare förvärvar en- samrätt till firma genom regi- strering eller inarbetning. En- samrätt till sekundärt kännetecken förvärvas genom inarbetning. Firma registreras enligt be- stämmelserna i denna lag och vad i annan författning kan vara särskilt föreskrivet om registrering av visst slags firma. Ett näringskännetecken anses inarbetat, om det är känt som beteckning för innehavarens verksamhet inom en betydande del av den krets till vilken verk- samheten riktar sig. Ensamrätt till firma förvärvas genom registrering eller genom inarbetning. En förutsättning för ensamrätt till firma på grund av registrering är att firman har särskiljnings- förmåga. Ensamrätt till sekundärt kän- netecken förvärvas genom inar- betning. Firma registreras enligt be- stämmelserna i 8 a12 §§ och vad som föreskrivs i annan författning om registrering av visst slags firma. Ett näringskännetecken anses inarbetat om, och så länge, det här i landet inom en betydande del av den krets till vilken det riktar sig (omsättningskretsen) är känt som kännetecken för den verksamhet som bedrivs under kännetecknet. Om kännetecknet är inarbetat endast inom en del av landet, gäller ensamrätten endast inom det området. Den som använder ett eget namn med särskiljningsförmåga som näringskännetecken inom ett visst geografiskt område, har ett skydd för namnet som för näringskännetecken inom samma område. Vidare har innehavaren av ett varukännetecken med skydd inom ett visst geografiskt område, ett skydd för kännetecknet som för näringskännetecken inom samma område. 21 Senaste lydelse 1994:1509 2 a § Ett näringskännetecken anses ha särskiljningsförmåga om det är ägnat att skilja den verk- samhet som bedrivs i en rörelse från den som bedrivs i en annan. Vid bedömning av om ett näringskännetecken har särskilj- ningsförmåga skall hänsyn tas till att kännetecknet kan förvärva sådan förmåga genom använd- ning. Innehåller ett näringskänne- tecken en beteckning för associa- tionsform såsom aktiebolag, han- delsbolag eller ekonomisk före- ning eller förkortning därav, skall vid bedömningen bortses från denna. Ensamrätt till registrerad firma innebär att annan än innehavaren ej får använda ett med firman förväxlingsbart närings- kännetecken inom det område för vilket firman registrerats, om det ej visas att innehavaren icke kan lida skada därav. Ensamrätt till näringskänne- tecken på grund av inarbetning innebär att annan än innehavaren ej får använda ett med dennes kännetecken förväxlingsbart näringskännetecken inom det område där inarbetningen består. Ensamrätten till ett närings- kännetecken enligt 2 § innebär, att ingen annan än innehavaren i näringsverksamhet får använda 1.ett tecken som är identiskt med näringskännetecknet för verksamhet av samma slag, eller 2.ett tecken som är identiskt med eller liknar näringskänne- tecknet för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av tecknet leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder tecknet och inne- havaren av näringskännetecknet. När ett näringskännetecken är känt inom en betydande del av omsättningskretsen innebär en- samrätten enligt 2 § dessutom, att ingen annan än innehavaren, i näringsverksamhet, utan skälig anledning får använda ett tecken som är identiskt med eller liknar näringskännetecknet för verksamhet av annat slag, om han därigenom skulle dra otillbörlig fördel av eller orsaka förfång för näringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende. Ensamrätten till en registrerad firma utgör dock inte hinder mot att någon annan i näringsverk- samhet använder ett tecken inom det område där firman har skydd om denne visar att innehavaren av firman inte kan lida skada av detta. Näringsidkare får utan regi- strering och oberoende av in- arbetning använda sitt släktnamn som näringskännetecken, om icke detta är ägnat att framkalla för- växling med annans skyddade närings- eller varukännetecken. Inom område där näringsidkare enligt vad i första stycket sägs använder sitt släktnamn som näringskännetecken får annan ej använda ett med namnet förväx- lingsbart näringskännetecken. Ensamrätten till ett närings- kännetecken ger inte något själv- ständigt skydd för sådan del av kännetecknet som inte har sär- skiljningsförmåga. Ensamrätten till ett närings- kännetecken hindrar inte att någon annan, när det stämmer överens med god affärssed, i näringsverksamhet använder 1.sitt namn eller sin adress, 2.uppgifter om verksamhetens art eller beskaffenhet eller en i verksamheten utbjuden varas art, beskaffenhet, mängd, avsedda användning, värde, geografiska ursprung, tiden för dess framstäl- lande eller andra egenskaper hos varan, eller 3.allmänt brukat ortnamn. Inom område där näringsidkare enligt 3 § åtnjuter skydd för näringskännetecken får annan ej obehörigen använda närings- kännetecken som är förväxlings- bart med näringsidkarens släkt- namn eller skyddade varumärke. Om flera gör anspråk på en- samrätt till näringskännetecken som är identiska eller liknande på det sätt som anges i 3 §, skall den ha företräde som har tidigaste grund för sitt anspråk, om inte annat följer av 6 eller 7 §. Rätten till en registrerad firma lingsbara endast om de avser skall bestå vid sidan av en äldre verksamhet av samma eller lik- rätt till ett kännetecken, om an- sökan om registrering gjorts i god tro och innehavaren av den äldre 22 Senaste lydelse 1994:1509 även till förmån för ett kännetecken som är väl ansett här i landet, om användningen av ett annat liknande kännetecken skulle dra otillbörlig fördel av eller skulle vara till förfång för det väl ansedda kännetecknets sär- skiljningsförmåga eller anseende. Vid tvist om rätt till kännetecken som är förväxlingsbara har den företräde som kan åberopa tidigaste rättsgrund, om ej annat följer av 8 §. Har näringskännetecken in- arbetats, får rätt därtill bestå vid sidan av äldre rätt till förväx- lingsbart kännetecken, om inne- havaren av den äldre rätten ej inom rimlig tid inskridit mot an- vändningen av det förstnämnda kännetecknet. I fall som avses i första stycket kan domstol på yrkande av part efter vad som är skäligt föreskriva att något av kännetecknen eller båda får användas endast på sär- skilt sätt, såsom med tillfogande av ortsangivelse eller med annat förtydligande. rätten har känt till och funnit sig i att firman efter registreringsdagen har använts här i landet i följd. Om firman har använts endast för en del av den verksam- het som den registrerats för, skall rätten bestå endast för denna verksamhet. Rätten till ett inarbetat när- ingskännetecken skall bestå vid sidan av en äldre rätt till ett kän- netecken, om innehavaren av den äldre rätten inte inom rimlig tid vidtagit åtgärder för att hindra användningen av det yngre kän- netecknet. Innehavaren av den äldre rätten skall, om hans kännetecken är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, anses ha handlat inom rimlig tid om han från det att han fick kännedom om användningen vidtagit åtgärder för att hindra denna. I de fall som avses i 6 och 7 §§ utgör rätten till det yngre känne- tecknet inte hinder mot använd- ningen av det äldre kännetecknet, även om rätten till det äldre kän- netecknet inte längre utgör hinder mot användningen av det yngre. I de fall som avses i 7 § får, om det är skäligt, beslutas att ett av kännetecknen, eller båda, endast får användas på särskilt sätt, såsom i ett visst utförande eller med tillägg av ortsangivelse, eller att kännetecknet endast får användas för viss verksamhet eller inom ett visst område. Bestämmelsen i andra stycket tillämpas också när identiska eller liknande kännetecken är inarbe- tade för olika innehavare i olika delar av landet. 8 a § Registrering av en firma sker i samband med registrering av en näringsidkare eller, om firman skall registreras för en näringsidkare som redan är regi- strerad, i ett särskilt ärende. Firma registreras endast om den är ägnad att särskilja inne- havarens verksamhet från andras. Vid bedömande av om firma har särskiljningsförmåga skall hänsyn tagas till den tid och omfattning firman varit i bruk. Består firma av enbart allmän benämning på verksamhetens art eller på däri utbjuden vara eller tjänst eller utgöres den enbart av allmänt brukat ortsnamn eller annat sådant namn, skall firman i och för sig ej anses ha sär- skiljningsförmåga. Ingår i firma sådan beteckning som aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk förening eller förkortning därav, skall vid bedömningen bortses från denna. En firma som skall registreras måste tydligt skilja sig från andra registrerade firmor. Vidare måste firman uppfylla de krav som anges i lag eller annan författning för visst slags firma. En firma får inte registreras, 1.om firman eller dess an- vändning strider mot goda seder eller allmän ordning, 2.om det i firman utan tillstånd tagits in en sådan statlig eller internationell benämning eller förkortning som enligt lag eller annan författning inte får obehörigen användas som firma, eller något som lätt kan förväxlas därmed, 3.om firman i annat fall är ägnad att vilseleda allmänheten, 4.om firman innehåller något En firma får inte registreras om den 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.utan tillstånd innehåller en statlig eller internationell be- teckning som enligt lag eller annan författning inte får användas som firma, eller något som lätt kan förväxlas därmed, eller 3.i annat fall är ägnad att vil- seleda allmänheten. En firma får inte heller regi- som är ägnat att uppfattas som någon annans släktnamn, konst- närsnamn eller likartat namn, såvida inte namnet uppenbarligen avser någon avliden person, eller är ägnat att uppfattas som benämning på en stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning, 5.om firman innehåller något som är ägnat att uppfattas som titel på någon annans skyddade litterära eller konstnärliga verk och titeln är egenartad, eller om firman innehåller något som kränker någon annans upphovsrätt till sådant verk, 6.om firman är förväxlingsbar med någon annan näringsidkares släktnamn eller skyddade närings- eller varukännetecken, 7.om firman i annat fall är förväxlingsbar med ett närings- eller varukännetecken, som vid tiden för ansökan användes av någon annan, samt ansökan gjorts med vetskap om detta och sökan- den inte använt sin firma innan det andra kännetecknet togs i bruk, eller 8.om firman är förväxlingsbar med någon annans gemenskaps- varumärke som är skyddat enligt rådets förordning (EG) nr 40/94 av om gemenskapsvarumärken. I fall som avses i första stycket 8 kan, även om kännetecknen inte avser verksamhet av samma eller liknande slag, förväxlingsbarhet åberopas till förmån för ett gemenskapsvarumärke som är väl ansett i gemenskapen, om an- vändningen av en annan liknande firma skulle dra otillbörlig fördel av eller skulle vara till förfång för det väl ansedda gemen- skapsvarumärkets särskiljnings- förmåga eller anseende. Trots första stycket 48 och andra stycket får registrering ske, streras om den innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas som en geografisk ur- sprungsbeteckning för vin eller spritdrycker och firman avser verksamhet med vin eller sprit- drycker av annat ursprung. om den vars rätt är i fråga medger det och hinder inte finns enligt första stycket 13. 10 a § Hinder någon begär att den skall upp- hävas och 1.användning av firman i näringsverksamhet skulle utgöra intrång i en äldre ensamrätt enligt 3 § eller i ett äldre gemenskaps- varumärke som är skyddat enligt rådets förordning (EG) nr 40/94 av om gemenskapsvarumärken, 2.användning av firman i näringsverksamhet skulle leda till förväxling med ett närings- kännetecken som någon annan tagit i bruk före innehavaren och använde för an- sökan samt innehavaren kände till eller borde ha känt till detta, 3.firman innehåller något som är ägnat att uppfattas som annans varukännetecken eller annans egenartade efternamn, allmänt känt konstnärsnamn eller liknande namn och inte uppenbarligen syftar på någon avliden och användningen av kännetecknet skulle medföra nackdel för bäraren av namnet, 4.firman innehåller något som utgör intrång i annans upphovs- rätt, eller 5.firman är ägnad att uppfattas som benämning på en stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning. Hinder mot att en registrering består finns dock inte på den grunden att användning av firman inäringsverksamhet skulle utgöra intrång i rätten till ett äldre kännetecken som enligt 2 § femte eller sjätte stycket endast har skydd inom ett visst geografiskt område. 11 a § Registreringsmyndig- heten skall undersöka om ansökan uppfyller de krav som enligt lag eller annan författning ställs vid registrering av olika slags firma, inbegripet det krav på betalning av ansökningsavgift som kan vara uppställt samt om det finns något hinder mot registrering enligt 9 eller 10 §. skall också, i den omfattning regeringen föreskriver, undersöka om det finns något hinder som avses i 10 a §. Uppfyller ansökan inte de krav som avses i första stycket eller finns det något hinder mot regi- strering enligt 9 eller 10 §, skall registreringsmyndigheten före- lägga sökanden att komplettera eller ändra sin ansökan . Detsamma gäller om sökanden inte har betalat föreskriven ansökningsavgift. I föreläggandet skall sökanden upplysas om att ansökan kan komma att avskrivas om han inte svarar i rätt tid. Framkommer det något hinder som avses i 10 a §, skall registre- ringsmyndigheten underrätta sökanden om detta och ge honom tillfälle att yttra sig . Yttrar sig sökanden i rätt tid över ett föreläggande enligt andra stycket, men finns det fortfarande någon brist enligt första stycket eller något hinder mot registrering enligt 9 eller 10 §, skall registreringsmyndigheten avslå ansökan, om det inte finns skäl att förelägga sökanden på nytt. Yttrar sig sökanden inte i rätt tid över ett föreläggande enligt andra stycket, får registrerings- myndigheten avskriva ansökan. Om ansökan uppfyller de krav som avses i 11 a § första stycket och det inte finns något hinder mot Registrering gäller från den dag då ansökan kom in till regi- streringsmyndigheten. registrering enligt 9 eller 10 §, skall registreringsmyndigheten föra in firman i föreskrivet register. Vid registrering av en firma skall registreringsmyndigheten i registret anteckna den verksamhet som firman avser. Ensamrätten till en registrerad firma gäller från den dag då an- sökan kom in till registrerings- myndigheten. 12 a § När registreringen av en firma har kungjorts får invändning framställas mot den. Detsamma gäller när registreringen av en ändrad verksamhet har kungjorts. Invändningen skall ha kommit in till registreringsmyndigheten från kun- görelsedagen. Invändningen skall innehålla uppgifter om in- vändarens namn eller firma, den registrering som invändningen avser och de omständigheter som åberopas till grund för invänd- ningen. 12 b § Registreringsmyndig- heten skall undersöka om in- vändningen uppfyller de krav som avses i 12 a § andra stycket. Är invändningen så bristfällig att den inte kan läggas till grund för prövning av ärendet skall myn- digheten förelägga invändaren att avhjälpa bristerna . I föreläggandet skall invändaren upplysas om att invändningen kan komma att avvisas om han inte följer föreläggandet. Följer invändaren inte föreläggandet skall invändningen avvisas. Tar registreringsmyndigheten upp invändningen skall myndig- heten underrätta innehavaren av firmaregistreringen om invänd- ningen och ge denne tillfälle att Om någon gör intrång i annans rätt till näringskännetecken (firmaintrång), får domstol vid vite förbjuda honom att fortsätta intrånget. Är det uppenbart att invänd- Återkallas invändningen får den ändå prövas, om det finns på grund av invändningen upp- häva registreringen, helt eller del- vis, om det finns något hinder som avses i 9, 10 eller 10 a §. avslå invändningen, om det inte finns något hinder mot registre- upphäver registreringen, helt eller delvis, skall detta antecknas i registret när avgörandet har vun- nit laga kraft. Om ett näringskännetecken eller dess användning strider mot goda seder eller allmän ordning eller är vilseledande, får domstolen vid vite förbjuda innehavaren att använda kännetecknet. Ett sådant förbud får även meddelas, om någon gör intrång i någon annans rätt till närings- kännetecken (firmaintrång). Talan om förbud får föras av var och en som lider skada av kännetecknet eller dess använd- ning. Talan om förbud enligt första stycket får föras även av den myndighet som regeringen bestämmer och av samman- slutning av berörda näringsidkare. Om käranden visar sannolika skäl för att firmaintrång förekommer och om det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta intrånget förringar värdet av ensamrätten till näringskännetecknet, får domstolen meddela vitesförbud för tiden intill dess att målet slutligt har avgjorts eller annat har beslutats. Innan ett sådant förbud meddelas skall 25 Senaste lydelse 1996:850 svaranden ha fått tillfälle att yttra sig, om inte ett dröjsmål skulle medföra Prop. risk för skada. Förbud enligt fjärde stycket får Förbud enligt andra stycket får ställer säkerhet hos domstolen för ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan tillfogas den skada som kan tillfogas förmåga att ställa sådan säkerhet, förmåga att ställa säkerhet, får får domstolen befria honom från I fråga om slaget av I fråga om slaget av skall prövas av domstolen, om den skall prövas av domstolen, om den inte har godkänts av svaranden. inte har godkänts av svaranden. När målet avgörs skall dom- När målet avgörs skall dom- stolen pröva om förbud som har stolen pröva om förbud som har fortfarande skall bestå. fortfarande skall bestå. I fråga om överklagande av I fråga om överklagande av beslut enligt fjärde eller femte beslut enligt andra eller tredje stycket samt i fråga om hand- stycket samt i fråga om hand- läggningen i högre domstol gäller läggningen i högre domstol gäller vad som föreskrivs i rätte- vad som föreskrivs i rätte- gångsbalken om överklagande av gångsbalken om överklagande av beslut enligt 15 kap. beslut enligt 15 kap. Talan om utdömande av vite Talan om utdömande av vite får förs av den som har ansökt om föras av den som har ansökt om förbudet eller, om detta meddelats I samband med sådan enligt första stycket, av den talan får talan föras om nytt I samband med sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud. Har firma registrerats i strid mot denna lag eller mot vad i annan författning är föreskrivet om firma och föreligger alltjämt hinder mot registrering, kan domstol häva registreringen, om ej rätten till firman ändå skall bestå enligt 8 §. Om en firma har registrerats i strid mot bestämmelserna i 9 § om 10 § om registreringshinder, eller om det enligt 10 a § finns något bestånd får registreringen upp- hävas om den inte kan bestå enligt verkan av passivitet. streringen får emellertid inte upp- hävas på den grunden att an- vändning av firman i närings- verksamhet skulle utgöra intrång i Registrering får även hävas, 1.om innehavaren upphört att vara näringsidkare, 2.om firman förlorat sin sär- skiljningsförmåga, 3.om firman blivit stridande mot goda seder eller allmän ord- ning, 4.om firman blivit vilseledande, 5.om firman ej varit i bruk och innehavaren icke visar skäl för sin underlåtenhet att använda firman. Talan om hävande av regi- strering får föras av var och en som lider förfång av registre- ringen. Talan som ej grundas på 10 § första stycket 47 får föras även av myndighet som Konungen bestämmer och av sammanslutning av berörda näringsidkare. registreringen av denna firma kan upphävas enligt tredjesjunde styckena om användning av firma. Registreringen får inte heller upphävas på den grunden att användning av firman i näringsverksamhet skulle utgöra intrång i ett äldre näringskänne- tecken som enligt 2 § femte eller sjätte stycket endast har skydd inom ett visst geografiskt område. En registrering får vidare upphävas om 1.innehavaren har upphört att vara näringsidkare, 2.firman har kommit att strida mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, eller 3.firman har kommit att bli vilseledande. En registrering kan också upp- hävas, om innehavaren inte, från den dag då frågan om registrering slutligt avgjorts, använt firman här i landet för den verksamhet som den avser, eller om han inte har gjort det av i följd och det inte finns giltiga skäl till att firman inte har använts. Med sådan användning som avses i tredje stycket likställs att firman används i en annan form än den registrerade om avvikelsen avser endast detaljer som inte förändrar firmans särskiljnings- förmåga. Registreringen får dock inte upphävas enligt tredje stycket, om innehavaren har använt firman mellan utgången av femårsperioden och ansökan om hävning av registreringen. Användning som påbörjas eller återupptas efter femårsperiodens utgång och före ansökan om hävning skall emel- lertid lämnas utan avseende, om innehavaren har vidtagit förbere- delser för att påbörja eller åter- uppta användningen efter det att han fått kännedom om att en ansökan om hävning kunde komma att göras. Med att innehavaren använder en firma likställs också att någon annan använder firman med innehavarens samtycke. Om grunden för upphävande endast avser viss verksamhet som firman registrerats för, skall regi- streringen hävas endast för denna verksamhet. 16 a § En firmaregistrering kan upphävas av domstol efter talan enligt reglerna i eller av registreringsmyndigheten enligt bestämmelserna i 16 b 16 d §§ om upphävande i admi- nistrativ ordning. En talan om upphävande med stöd av bestämmelserna i 16 § första stycket och det allmänna registre- ringsvillkoret i 9 § eller registre- ringshindren i 10 § eller med stöd av bestämmelsen i 16 § andra stycket får föras av den myndighet som regeringen föreskriver. 16 b § En ansökan om upp- hävande av en firmaregistrering i administrativ ordning skall inne- hålla uppgifter om parterna i den utsträckning som anges i 33 kap. 1 § . Ansökan skall vidare innehålla uppgift om den registrering som yrkas upphävd och de omständig- heter som åberopas till grund för yrkandet. Sökanden skall också betala föreskriven ansöknings- avgift. Är ansökan så bristfällig att den inte kan läggas till grund för prövning av ärendet skall registreringsmyndigheten före- lägga sökanden att avhjälpa bris- terna . Detsamma gäller om sökanden inte har sökanden upplysas om att ansökan kan komma att avvisas om han inte sökanden inte föreläggandet skall Ansökan skall också avvisas, om den avser någon annan åtgärd än eller om det finns något annat hinder mot att den tas upp. 16 c § Tar registrerings- (innehavaren) att yttra sig över ansökan , om det inte yrkande är ogrundat. uppmanas att ange om han med- ger eller bestrider ansökan och, om han bestrider ansökan, att