prop · GY0342 · 2010-12-07 00:00:00 — del i förhållande till reglerna i personuppgiftslagen (1998:204). tillämplig för behandling av personuppgifter i Arbetsförmedlingens verksamhet som gäller arbetssökande, arbetsgivare, kontaktpersoner och Prop. 2010/11:42 andra personer som omfattas av denna verksamhet. I lagen finns särskilda bestämmelser om vilka personuppgifter som får behandlas i en databas. Med databas i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten förstås enligt lagen en samling personuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som föreskrivs i lagen. I lagen anges ett antal ändamål för vilka personuppgifter får behandlas. Ändamålsbestämmelserna tar i första hand sikte på behandling av personuppgifter för Arbetsförmedlingens egen verksamhet (de s.k. primära ändamålen). Personuppgifter får enligt dessa bestämmelser behandlas om det behövs för handläggning av ärenden som rör den arbetsmarknadspolitiska verksamheten samt för publicering av plats- information, planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resultat- redovisning och utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska verksam- Personuppgifter får också behandlas om det behövs för framställ- ning av avidentifierad statistik. behandla personuppgifter om det behövs för samarbete på det arbets- marknadspolitiska området inom Europeiska Unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt enligt överenskommelsen den 6 om en gemensam nordisk arbetsmarknad. Därutöver innehåller lagen bestämmelser om när behandling av personuppgifter är tillåten för att Arbetsförmedlingen ska kunna till- handahålla personuppgifter till andra myndigheter och organ som behöver uppgifterna i sina respektive verksamheter (de s.k. sekundära Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för För- säkringskassans, Centrala och arbetslöshets- kassornas verksamhet, som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och stöd. Arbetsförmedlingen får också behandla personuppgifter om det behövs för verksamhet som underlag för beslut om kontroll av skatt, för sådan verksamhet vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen som avser tillsyn och utfärdande av intyg, för att tillhandahålla uppgifter till Kronofogde- myndigheten som underlag för bedömning om en enskild har ut- mätningsbar egendom samt för socialnämndernas verksamhet som underlag för beslut och kontroll av ekonomiskt bistånd. Behandling av känsliga personuppgifter m.m. Av 8 § i Arbetsförmedlingens registerlag följer att Arbetsförmedlingen får behandla känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgifts- lagen och personuppgifter om lagöverträdelser m.m. som avses i 21 § personuppgiftslagen om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nöd- vändiga för handläggningen. Detta innebär dock inte att nämnda person- uppgifter får behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Enligt 9 § får nämligen inga andra känsliga personuppgifter behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. Dessa uppgifter får vidare endast behandlas om Prop. 2010/11:42 uppgifterna har lämnats i eller är nödvändiga för handläggningen av ett ärende och den enskilde skriftligen samtyckt till behandlingen. Samma förutsättningar gäller också för behandling av uppgifter om sociala för- hållanden, omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild. Sådana uppgifter definieras i lagen som ömtåliga person- uppgifter. En enskild kan när som helst återkalla ett tidigare lämnat samtycke. Uppgifter om lagöverträdelser m.m. enligt 21 § personuppgiftslagen samt uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av social- tjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlännings- lagen (2005:716) får över huvud taget inte behandlas i en arbets- marknadspolitisk databas (10 §). Detsamma gäller som framgått för andra känsliga personuppgifter än uppgifter om etniskt ursprung och hälsa (jfr 9 §). Särskilda restriktioner gäller enligt lagen för sökning i en arbetsmark- Med sökning avses här att man efter att ha angett ett sökbegrepp t.ex. enstaka ord, en textsträng eller andra teckenkombina- tioner på automatiserad väg söker igenom en samling uppgifter för att hitta matchande begrepp, vars förekomst i samlingen därigenom kan Härigenom kan sammanställningar av uppgifter upprättas mycket snabbt och enkelt. Om det saknades begränsningar för sök- möjligheterna i en arbetsmarknadspolitisk databas, skulle det innebära en påtaglig risk för otillbörliga integritetsintrång. Känsliga personuppgifter samt i lagen angivna uppgifter av integritets- känslig natur får inte användas som sökbegrepp. uppgifter om hälsa och etniskt ursprung. Endast uppgift om kod för funktionshinder får användas som sökbegrepp för att underlätta förmed- ling av arbete åt personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga samt för att framställa avidentifierad statistik. eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om begränsningar i övrigt av de sökbegrepp som får användas. Direktåtkomst och utlämnande på medium för automatiserad behandling I de särskilda registerförfattningarna finns ofta bestämmelser som reglerar om, i vilka fall och med vilken teknik personuppgifter får lämnas Syftet med sådana bestämmelser är att inskränka möjlig- heterna för utomstående att genom överföring av uppgifter i person- register förfoga över uppgifterna på ett sätt som innebär risker i I registerförfattningarna görs ofta åtskillnad mellan utlämnande av uppgifter genom direktåtkomst och utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling. Av bl.a. förarbetena till lagen om behand- ling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 2001/02:144 s. 31) framgår att med direktåtkomst avses att den som använder databasen via en dator på egen hand kan söka i denna och få svar på frågor, dock utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet i databasen. Direktåtkomst kan även innebära att användaren ges en möjlighet att hämta hem informationen till sitt eget system och bearbeta den där. Direktåtkomst har traditionellt sett ansetts innebära att uppgifter ur databasen lämnas ut utan att den utlämnande myndigheten i det enskilda fallet har kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut. Ett utlämnande på medium för automatiserad behandling innebär i stället ett överlämnande av elektroniskt lagrade uppgifter via något slags medium för lagring eller överföring, exempelvis e-post, USB-minne, CD-romskiva eller diskett. Ett utlämnande på medium för automatiserad behandling kan också ske genom direkt överföring från ett datorsystem till ett annat via telekommunikationsnätet. I dessa fall behåller den ut- lämnande myndigheten kontrollen över vilka uppgifter som lämnas ut. Det kan dock i vissa fall vara svårt att dra en skarp gräns mellan direkt- åtkomst och utlämnande på medium för automatiserad behandling. I Arbetsförmedlingens registerlag återfinns regler om såväl direkt- åtkomst som utlämnande på medium för automatiserad behandling. Förslag till lagändringar i regeringens budgetproposition Regeringen överlämnade budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) till . Propositionen innehåller bl.a. förslag till ändringar i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förslagen utgör huvudsakligen följdändringar med anledning av den s.k. etableringsreformen. Vissa förslag syftar dock till att mer allmänt göra lagen mer ändamålsenlig och bättre anpassad till Arbetsförmedlingens uppdrag och verksamhet. I propositionen föreslås att lagens tillämpningsområde vidgas till att även omfatta handläggning av ärenden om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för nyanlända invandrare och av ärenden om mottagande av nyanlända för bosättning enligt förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Det föreslås vidare att Arbetsförmedlingen ska ges möjlighet att behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom verksamhet som underlag för beslut om bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och att får medges direktåtkomst till dessa uppgifter. Det föreslås också att Arbetsförmedlingen ska få behandla person- uppgifter för publicering av information om kompletterande aktörer och att en enskild arbetssökande ska kunna medges direktåtkomst till dessa uppgifter samt till de uppgifter som ingår i arbetsgivares platsannonser. Arbetsförmedlingen ska också få behandla personuppgifter för publice- ring av ansökningar om anställning och arbetsgivare ska kunna medges direktåtkomst till dessa uppgifter. Arbetsförmedlingen föreslås vidare få behandla personuppgifter för att tillhandahålla uppgifter till eller regeringen eller till andra för att fullgöra uppgiftslämnande enligt lag eller förordning. Det klargörs också att Arbetsförmedlingen får tillämpa den s.k. finalitetsprincipen i 9 § första stycket d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204). Slutligen föreslås att Arbetsförmedlingens möjligheter att använda sig Prop. 2010/11:42 av sökbegrepp utvidgas. Förslagen har lagrådsbehandlats. endast ett par lagtekniska synpunkter på förslagen. Förslagen föreslås träda i kraft . Ändringar i Arbetsförmedlingens och Inspektionen för arbetslöshets- försäkringens registerlagar tydligare och mer ändamålsenliga regler för personuppgiftsbehandling (Ds 2010:35) I en nyligen remitterad promemoria föreslås ytterligare ändringar i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten samt även vissa ändringar i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen. Ändringarna har samma syfte som tidigare förslag till ändringar, dvs. att göra myndigheternas registerlagar modernare, mer ändamålsenliga och bättre anpassade till respektive myndighets uppdrag och verksamhet. Beträffande lagen om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten föreslås att den del av den arbets- marknadspolitiska verksamheten som också utgör hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska undantas från lagens tillämpningsområde. I denna del av verksamheten ska i stället patient- datalagen (2008:355) tillämpas. Vidare föreslås att Arbetsförmedlingen i en arbetsmarknadspolitisk databas ska få behandla sådana personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden, under förutsättning att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Beträffande lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen föreslås att det uttryckligen ska regleras att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) får behandla personuppgifter för att tillhandahålla uppgifter till eller regeringen eller till annan för att fullgöra uppgiftslämnande enligt lag eller förordning. Det klargörs också att IAF får tillämpa den s.k. finalitetsprincipen i 9 § första stycket d och andra stycket person- uppgiftslagen (1998:204) . Slutligen föreslås att IAF:s möjligheter att använda sig av sökbegrepp utvidgas. Kod för hälsotillstånd eller funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska tillsammans med kod för bl.a. arbets- marknadspolitiskt program eller insats få användas som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av avidentifierad statistik. Förslagen föreslås träda i kraft . Sekretess i Arbetsförmedlingens verksamhet De sekretessregler som gäller i Arbetsförmedlingens verksamhet finns i 28 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Enligt 11 § gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider men och uppgiften förekommer i ett ärende om arbetsförmedling, yrkesvägledning, arbetsvård, eller antagning till arbetsmarknadsutbildning. Detsamma gäller i ärende om stöd eller hjälp vid arbetslöshet eller om andra åtgärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja en enskilds anpassning till arbetslivet. Sekretessen gäller dock inte för beslut i dessa ärenden. Enligt 12 § gäller också sekretess för uppgift om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden i ärende om arbetsförmedling och i ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Med anledning av etableringsreformen har en ny sekretessbestämmelse börjat gälla (28 kap. 12 a §). Enligt denna gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsplan och i ärende om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Enligt 37 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess hos för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i verksamhet som avser medverkan till bosättning för flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana personer, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. I och med att etableringsreformen trädde i kraft har tillämpningsområdet för denna bestämmelse vidgats på så sätt att den är begränsad till verksamhet hos . Sekretessen enligt denna bestämmelse gäller därmed även för Arbets- förmedlingens medverkan i ärenden om bosättning för målgruppen för etableringsinsatserna (prop. 2009/10:60 s. 123). I 21 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen finns därutöver en generell bestämmelse om sekretess för uppgifter som rör utlänning, oavsett i vilket sammanhang som uppgiften förekommer, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller lider annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och en utländsk stat eller myndighet eller organisa- tion. Sekretess och informationsutbyte mellan myndigheter m.m. En uppgift för vilken sekretess gäller får inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat framgår av offentlighets- och sekretesslagen eller av lag eller förordning till vilken offentlighets- och sekretesslagen hänvisar, 8 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. Det förekommer emellertid situationer när andra myndigheters eller enskildas intresse av att ta del av en sekretessbelagd uppgift väger tyngre än det intresse som sekretessen ska skydda. I offentlighets- och sekretesslagen finns därför bestämmelser av innebörd att sekretess under vissa förutsättningar inte hindrar att uppgifter lämnas till myndigheter eller enskilda. Sådana bestämmelser brukar benämnas sekretessbrytande bestämmelser. Av 10 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen framgår att sekretess- belagda uppgifter får lämnas från en myndighet till en annan om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. Bestämmelsen, som är avsedd att tillämpas restriktivt, medger inte sekretessgenombrott på den grunden att den mottagande myndigheten behöver uppgifterna i sin verksamhet. Enligt 10 kap. 28 § första stycket hindrar inte heller sekretess att uppgifter lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Enligt 10 kap. 27 §, den s.k. generalklausulen, gäller som huvudregel att en uppgift får lämnas ut till en annan myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Undantag görs dock för vissa sekretessregler som är av begränsat intresse här. Bedömningen av om uppgiften kan lämnas ut görs av den myndighet som innehar uppgiften. Sekretess som gäller till skydd för enskild hindrar inte att uppgift lämnas till annan enskild eller till en myndighet om den enskilde samtycker till det (10 kap. 1 § och 12 kap. offentlighets- och sekretesslagen). Bestämmelsen i 6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen är också viktig i sammanhanget. Den innebär att en myndighet på begäran av en annan myndighet ska lämna ut uppgifter i den mån hinder inte möter på grund av sekretess eller arbetets behöriga gång. Bestämmelsen kan sägas motsvara allmänhetens rätt att få tillgång till handlingar genom offentlig- hetsprincipen, men utlämnandeskyldigheten är mer vidsträckt och om- fattar alla typer av uppgifter som myndigheten förfogar över, även uppgifter i handlingar som inte är allmänna. Paragrafen innebär att om en myndighet begär att få del av uppgifter hos en annan myndighet och någon sekretessbrytande bestämmelse är tillämplig, så ska uppgifterna lämnas ut. Detsamma gäller givetvis om de begärda uppgifterna är offentliga. En bestämmelse om direktåtkomst reglerar endast formerna för ett utlämnande. En sådan bestämmelse har inte någon självständig sekretessbrytande effekt och är således inte att betrakta som en uppgifts- skyldighet enligt 10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (se bl.a. prop. 2004/05:164 s. 83 och 2006/07:46 s. 80). Möjligheterna för t.ex. en myndighet att vid informationsutbyte med en annan myndighet överföra uppgifter genom att medge den senare direkt- åtkomst till uppgifter som behandlas automatiserat begränsas därför av de sekretessregler som gäller för verksamheten. 2010/11:42 Eftersom direktåtkomst innebär att den mottagande myndigheten inom ramen för den beviljade direktåtkomsten fritt kan avgöra vilka uppgifter den vill ta del av, blir uppgifterna att anse som utlämnade i och med att direktåtkomst medges. Det spelar ingen roll om den mottagande myndig- heten faktiskt tar del av en viss uppgift eller inte. En myndighet kan därför inte tillåta en annan myndighet direktåtkomst till uppgifter annat än om bedömningen görs att den senare myndigheten vid en sekretess- prövning med säkerhet skulle få del av uppgifterna (prop. 2007/08:160 s. 73). Direktåtkomst förutsätter därför att det är fråga om offentliga uppgifter, om uppgifter som omfattas av en författningsreglerad uppgifts- skyldighet eller i undantagsfall om uppgifter som kan lämnas ut rutinmässigt med stöd av generalklausulen. infördes en särskild bestämmelse om överföring av sekretess vid direktåtkomst (prop. 2007/08:160). Om en myndighet hos en annan myndighet har elektronisk tillgång till en upptagning för automatiserad behandling och en uppgift i denna upptagning är sekretess- reglerad blir sekretessbestämmelsen, enligt 11 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen, tillämplig även hos den mottagande myndigheten. Sekretessen gäller dock inte om uppgiften ingår i ett beslut hos den mot- tagande myndigheten. Sekretessbestämmelsen ska inte heller tillämpas när det hos den mottagande myndigheten finns en annan primär sekretessbestämmelse än 21 kap. 1, 3, 5 och 7 §§ som skyddar samma intresse (11 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen). 5 Överväganden och förslag Regeringens förslag: Kravet på skriftligt samtycke för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i en arbetsmarknadspolitisk databas tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Datainspektionen, i (LO), Mental Hälsa och avstyrker dock förslaget. Inte heller akademikers centralorganisation () anser sig kunna tillstyrka lag- ändringen. Datainspektionen anser att det behövs en analys av hur skyddet för den personliga integriteten ska upprätthållas när kravet på samtycke tas bort. Inspektionen utesluter dock inte att samtyckeskravet kan tas bort om en sådan analys görs. LO är mycket kritiskt till att en lagändring i en fråga av denna betydelse inte utreds mer omfattande. , och Mental Hälsa har visser- ligen förståelse för att ett borttagande av samtyckeskravet kommer att förenkla och effektivisera arbetet hos de aktuella myndigheterna och att det i förlängningen kan komma att gynna de arbetssökande. och Mental Hälsa anser dock att ett borttagande av samtyckeskravet är ett synnerligen stort ingrepp i den enskildes För att ett borttagande av samtyckeskravet ska kunna godtas, Prop. 2010/11:42 är det därför nödvändigt att säkerställa att de aktuella uppgifterna inte används i otillbörliga syften eller att informationen sprids till obehöriga. Även anser att den föreslagna ändringen innebär ett stort ingrepp i den enskildes integritet och att det finns brister i Arbetsmarknads- departementets förarbete som inte kan kompensera för genom egna analyser i frågan. () har svårt att förutse följderna av förslaget och vill därför varken tillstyrka eller avstyrka förslaget. Före- tagarna och Kommuner och Landsting avstår från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag Allmänt om behandling av känsliga personuppgifter m.m. Enligt personuppgiftslagen är det som huvudregel förbjudet att behandla s.k. känsliga personuppgifter, dvs. uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv (13 §). I lagen finns dock vissa undantag från detta förbud, till exempel om den enskilde samtyckt till behandlingen eller om behandlingen är nödvändig i vissa särskilt angivna fall (1419 §§). Som framgått ovan följer regleringen av behandlingen av känsliga personuppgifter i person- uppgiftslagen i princip motsvarande reglering i Dataskyddsdirektivet. Personuppgiftslagen innehåller således samma undantag från förbudet att behandla känsliga personuppgifter som direktivet gör. Direktivet medger emellertid att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning beslutar om andra undantag från förbudet mot behandling av känsliga uppgifter än de som finns särskilt angivna, under förutsättning att undantaget kan motiveras utifrån hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och under förut- sättning att lämpliga skyddsåtgärder vidtas. Enligt lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadsmarknadspolitiska verksamheten får Arbetsförmedlingen behandla känsliga personuppgifter samt personuppgifter om lag- överträdelser m.m. om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nöd- vändiga för handläggningen av det (8 §). I en arbetsmarknadspolitisk databas får dock inga andra känsliga personuppgifter behandlas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. För dessa uppgifter samt för andra integritetskänsliga personuppgifter som rör sociala för- hållanden eller utgör omdömen, slutsatser eller värderande upplysningar om en enskild (s.k. ömtåliga personuppgifter) gäller vidare, utöver kraven på att uppgifterna ska ha lämnats i ett ärende eller vara nöd- vändiga för handläggningen av det, att den enskilde skriftligen har samtyckt till att uppgifterna behandlas i en arbetsmarknadspolitisk data- bas (9 §). Behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter hos Arbetsförmed- lingen Inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten finns det förhållandevis ofta behov av att i handläggningen behandla olika typer av känsliga eller ömtåliga personuppgifter. För att den enskilde ska ges rätt stöd och service och anvisas till rätt arbete eller till en lämplig arbetsmarknads- politisk insats, behöver en arbetsförmedlare ha en relativt omfattande kännedom om den enskildes samlade livssituation. Hand- läggaren måste exempelvis kunna behandla uppgifter om arbetshinder av olika slag, vilka typiskt sett inbegriper uppgifter om hälsa och sociala förhållanden. Det faktum att den enskilde har varit långtidssjukskriven eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan dessutom kvalificera honom eller henne till ett visst arbetsmarknads- politiskt program eller en viss insats.