prop · GX03160 · 2010-03-23 00:00:00 — delar inte uppfattningen att testverksamheten bör konkurrensutsättas. Verket anför bland annat att samhällsin- tresset av insyn i Försvarsmaktens rekryteringsprocess bäst tillvaratas när en i förhållande till Försvarsmakten oberoende statlig myndighet utför testerna. Vidare föreslår myndigheten bland annat att den ska byta namn till . Skälen för regeringens förslag och bedömning Ansvarig myndighet för rekryteringen Enligt regeringen är det en naturlig ordning i ett system som är baserat på frivillighet att Försvarsmakten har det samlade ansvaret för rekryteringen av all militär personal och därmed även det yttersta ansvaret för sin egen rekryteringsverksamhet. Detta gäller även i fråga om den grundläggande militära utbildningen som i förlängningen syftar till tjänstgöring inom olika befattningar inom Försvarsmakten. Med ett uttalat ansvar för Försvarsmakten i fråga om rekryteringen av gruppbefäl, soldater och för hela rekryteringsprocessen bör bättre förut- sättningar skapas för ökad flexibilitet och kostnadseffektivitet. Regeringen redovisar i avsnitt 4.9, Försvarsmaktens framtida rekryte- ring, sina bedömningar i fråga om utgångspunkterna för Försvarsmaktens framtida rekryteringsverksamhet. Försvarsmaktens verksamhet ställer särskilda krav på att de som deltar i verksamheten har de rätta fysiska och psykiska förutsättningarna. De tester som görs innan uttagningen måste därför säkerställa att inte olämp- liga personer väljs ut till Försvarsmaktens utbildningar. Mot denna bak- grund är det av stor vikt att den unika kompetens som har byggts upp vid i fråga om fysiska, psykiska och medicinska tester samt andra utredningar av den enskildes personliga förhållanden kan tas tillvara inom test- och urvalsverksamheten i samband med en övergång till ett militärt personalförsörjningssystem som baseras på fri- villighet. Att sådan kompetens tillvaratas är även nödvändigt för den beredskap som måste finnas för att kunna personalförsörja det militära försvaret genom tillämpning av skyldigheten att mönstra eller fullgöra värnplikt och civilplikt ifall försvarsberedskapen skulle kräva detta. och Utredningen om totalförsvarsplikten har delvis haft motsvarande uppdrag i fråga om rekrytering, prövning, uttagning och registerhållning av militär personal. Båda utredningarna har haft uppdraget att föreslå en mer kostnadseffektiv verksamhet. Båda utred- ningarna innehåller förslaget att huvudmannaskapet för rekryteringen ska föras över till Försvarsmakten. I enlighet med regeringens uppdrag har Försvarsmak- ten och redovisat en bedömning av de ekonomiska konsekvenserna utifrån förslagen från Utredningen om totalförsvarsplikten respektive i fråga om prövning och uttagning av militär personal m.m. (dnr Fö2008/3223/MIL). Med ut- gångspunkt från förslagen och myndigheternas kompletterande redovis- ning bedömer regeringen att förslaget från Utredningen om totalförsvars- plikten bör möjliggöra en betydande besparing i förhållande till dagens kostnader för verksamheten. Den eventuella ytterligare besparing som förslag skulle kunna innebära framstår som osäker på grund av andra kostnader som kan tillkomma. Till exempel riskerar en lägre grad av precision i det urval som föregår den grundläggande militä- ra utbildningen i förlängningen leda till högre utbildningsbehov. Reger- ingen kan vidare konstatera att omställningskostnaderna för att genomfö- ra förslag skulle vara väsentligt högre än i fråga om förslaget från Utredningen om totalförsvarsplikten. Enligt regeringens mening framstår det som naturligt att urvalsverk- samheten bör överföras till Försvarsmakten eller upphandlas av Försvarsmakten av externa aktörer i konkurrens. är det emellertid svårt att finna någon annan aktör på marknaden än Totalför- svarets pliktverk som har tillräckliga kunskaper om urval av militär per- sonal. Den nödvändiga kompetensen finns inte inom Försvarsmakten och bedöms heller inte vara möjlig att bygga upp inom denna myndighet utan att övergången till det nya rekryteringssy- stemet riskerar att allvarligt försvåras eller äventyras. Detta leder reger- ingen till slutsatsen att urvalsverksamheten vid , under en övergångstid, bör bestå och garanteras som en extern resurs utanför Försvarsmaktens organisation. I likhet med vad Försvarsmakten anfört bör frågan om myndighetsstrukturen därför prövas på nytt först när det nya systemet är infört och fungerande. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att Försvarsmakten bör åläggas att köpa urvalstester av personer som sökt grundläggande militär utbildning från (från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, se ne- dan). För att på ett tydligare sätt återspegla de uppgifter som myndigheten kommer att fullgöra framöver i enlighet med regeringens förslag bör namnet ändras till Totalförsvarets rekryterings- myndighet . I samband med att skyldigheten att genomgå mönstring inte tillämpas kommer test- och urvalsverksamheten att upphöra vad gäller totalför- svarspliktiga som ska skrivas in för värnplikt eller civilplikt. Detta får till följd att myndigheten, när det gäller testverksamhet, uteslutande kommer att arbeta på uppdrag av andra myndigheter. För att stimulera kostnadseffektiva lösningar bör Totalförsvarets rekry- teringsmyndighets stöd till Försvarsmakten i fråga om test och urval avgiftsfinansieras. I ett system där Försvarsmakten är ansvarig för alla led i sin rekrytering har myndigheten möjlighet att styra både antalet individer som ska genomgå tester och vad som ska mätas i testerna. Detta är inte möjligt i dagens system där antalet som ska mönstras istället av- görs av hur många som bedömer har förutsätt- ningar att skrivas in för värn- eller civilplikt samt det anslag myndigheten tilldelas. Försvarsmakten får därmed ökade möjligheter att påverka de kostnader som myndigheten betalar. Övergången till frivillig rekrytering och den nya grundläggande militära utbildningen bör medföra möjlighe- ter att genomföra förenklingar och rationaliseringar av testverksamheten inom ramen för en bibehållen kvalitet I fråga om lämplighetsundersökningen av totalförsvarspliktiga gör re- geringen i huvudsak samma bedömning som i fråga om urvalsverksam- heten, det vill säga att en överföring av denna verksamhet till Försvars- makten inte kan ske utan att riskera att allvarligt försvåra införandet av det nya rekryteringssystemet. Det är vidare lämp- ligt ur ett verksamhetsperspektiv att lämplighetsundersökningen och urvalsverksamheten hålls samman inom en myndighet. Mot denna bak- grund bör Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ansvara för att genom- föra lämplighetsundersökningen av totalförsvarspliktiga. I denna verk- samhet ingår också informationsinsatser till totalförsvarspliktiga i sam- band med lämplighetsundersökningen. Däremot bör myndigheten inte längre i övrigt bedriva verksamhet som syftar till att öka ungdomars kunskaper om totalförsvaret. Genomförandet av lämplighetsundersök- ningen bör vara anslagsfinansierad. har till uppgift att genomföra personal- redovisning, vilket innefattar bland annat att placera personal för tjänst- under höjd beredskap och krig. är även ansvarig myndighet för att skriva in totalförsvarspliktiga för värnplikt eller civilplikt. Myndigheten för register över alla krigsplacerade total- försvarspliktiga samt över hälso- och sjukvårdspersonal. redovisningsansvar påverkas inte direkt av att Försvarsmakten föreslås bli huvudman för sin egen rekryteringsverksamhet. Mot bakgrund av Totalförsvarets rekryteringsmyndighets fortsatta ansvar i fråga om ur- valstjänster och genomförandet av lämplighetsundersökningen av total- försvarspliktiga bedömer regeringen att myndigheten även fortsatt bör ha ett ansvar för personalredovisningen. För att säkerställa att myndigheten har tillgång till uppgifter som är viktiga ur ett totalförsvarsperspektiv om personal som har utbildats på frivillig väg avser regeringen att ålägga Försvarsmakten att lämna information till Totalförsvarets rekryterings- myndighet om totalförsvarspliktiga som har genomgått frivillig militär utbildning eller tjänstgöring inom Försvarsmakten. Totalförsvarets rekry- teringsmyndighet kommer även fortsättningsvis att ha ett ansvar för att skriva in totalförsvarspliktiga för värnplikt eller civilplikt och för att pröva ansökningar om rätt att vara vapenfri. I fråga om verksamheten vid under inneva- rande år innebär regeringens förslag och bedömningar sammanfattnings- vis att mönstringsverksamheten kommer att fortsätta till och med . Därefter bör myndigheten genomföra testverksamhet ut- ifrån Försvarsmaktens behov samt fortsatt genomföra lämplighetsunder- sökning av totalförsvarspliktiga och upprätthålla verksamheten i fråga om krigsplacering samt stöd och service i frågor avseende bemanning med totalförsvarspliktiga och personalredovisning. I enlighet med reger- ingens förslag om att lagen om totalförsvarsplikt ska gälla lika för kvin- nor och män kommer lämplighetsundersökningen även att omfatta total- försvarspliktiga kvinnor. Myndigheten bör även fortsatt ha möjlighet att inom sitt verksamhetsområde åta sig uppdrag från andra myndigheter och andra med bemanningsansvar inom totalförsvaret. Enligt regeringens bedömning bör den verksamhet vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet som kan hänföras till det militära försvaret, det vill säga i huvudsak urvalsverksamheten inför den grundläggande militä- ra utbildningen, personalredovisning och stöd och service samt lämplig- hetsundersökningen av totalförsvarspliktiga, kunna bedrivas till en kost- nad om . Av denna kostnad bedömer regeringen att cirka tre fjärdedelar kommer att utgöras av kostnader för Försvarsmakten i samband med antagning till den grundläggande militä- ra utbildningen och avgifter till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet för personalredovisning samt urval som genomförs för Försvarsmaktens räkning. Övriga kostnader är till största delen hänförliga till administra- tion vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och genomförandet av lämplighetsundersökningen av totalförsvarspliktiga. I förhållande till dagens kostnader för motsvarande verksamhet innebär detta en reducer- ing om mer än eller . Regering- en bedömer vidare den samlade omställningskostnaden för reformen till , varav merparten utgörs av avveck- lingskostnader vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet . Regeringen avser att återkomma till i fråga om närmare kon- sekvenser för anslagen för verksamheten vid och Försvarsmakten i budgetpropositionen . Vad gäller de av- vecklingskostnader som faller ut under innevarande år avser regeringen att återkomma till på tilläggsbudget till stadsbud- Prop. 2009/10:160 geten . 4.9Framtida krav på rekryteringsverksamheten Regeringens bedömning: Försvarsmakten bör inom ramen för sitt ansvar för myndighetens personalförsörjning även ansvara för att närmare utforma och genomföra rekryteringsverksamheten. Försvarsmakten bör prioritera utformningen av ändamålsenliga och effektiva metoder för rekrytering på grundval av analyser av personalbehovet och de målgrupper som rekryteringen bör rikta sig till. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Det fåtal remissinstanser som yttrat sig över ut- redningen i denna del däribland , Arbetsför- medlingen, och delar utredningens bedömningar. anför i denna del bl.a. att det i grunden måste finnas ett förtroende hos allmänheten för Försvarsmaktens verksamhet för att det nya systemet ska bli framgångsrikt. Arbetsförmedlingen ser positivt på förslaget att samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och För- svarsmakten bör fördjupas. framhåller att information som ges i syfte att rekrytera personal måste vara objektiv och saklig för att utbildningen ska motsvara de förväntningar som marknadsförts. Vida- re framhåller bl.a. att Försvarsmaktens verksamhet måste präglas av en transparens och att information måste präglas av öppenhet och ärlighet. Skälen för regeringens bedömning Försvarsmakten har en lång erfarenhet av rekrytering till olika militära personalkategorier. Rekrytering har skett bland annat till officersutbild- ningen, utlandsstyrkan (dit även rekrytering av civila kompetenser har skett) och hemvärnet. Gemensamt för denna rekrytering är att den har fokuserat på personer med en personlig erfarenhet av Försvarsmakten. Erfarenhet finns dock även av rekrytering av personer som inte har full- gjort värnplikt, exempelvis vid rekrytering till specialistbefattningar. Eftersom rekryteringsunderlaget bland dem som har fullgjort värn- pliktsutbildning endast kan tillgodose en mindre del av rekryteringsbe- hovet i fråga om officerare har Försvarsmakten infört en ny utbildning, den så kallade aspirantutbildningen, som genomförs på frivillig grund. Denna riktar sig till personer som inte har fullgjort värn- pliktsutbildning, men som är intresserade av utbildning till och anställ- ning som officer. Den första aspirantutbildningen påbörjades . Försvarsmaktens rekrytering till officersyrket har vidare utsträckts till att även omfatta ett antal årsgrupper av personer som tidigare genomgått värnpliktsutbildning. Därutöver har Försvarsmakten erbjudit utbildning i hemvärnets regi för personer som inte har fullgjort värnplikt men som är intresserade av tjänstgöring inom hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Utbild- ningen har främst genomförts i områden varifrån uttaget av värnpliktiga har varit ringa. utbildas cirka 600 personer på detta sätt. För rekrytering till de internationella fredsfrämjande insatserna har den huvudsakliga målgruppen bestått av personer som har fullgjort grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. Samma problematik som för officersrekryteringen till följd av minskade värnpliktskullar gör sig emellertid i allt högre grad gällande även för rekrytering till den internationella verksamheten. Regeringen kan konstatera att kommunika- tionskostnaderna för rekrytering till internationell verksamhet har varit relativt låga jämfört med annan typ av rekrytering. En förklaring till detta är att rekryteringen riktar sig till personer som redan är förtrogna med verksamheten och som i många fall redan tjänstgjort vid något till- fälle. Rekryteringen till den nya aspirantutbildningen skiljer sig från övrig rekrytering till militära befattningar inom Försvarsmakten genom att rekryteringen i sin helhet har varit externt inriktad. Rekryteringen till en framtida grundläggande militär utbildning kommer på motsvarande sätt att behöva rikta sig till personer utan tidigare erfarenhet av Försvarsmak- ten, i synnerhet efter att det har gått reformens genom- förande. Krav på Försvarsmaktens framtida rekrytering Övergången till ett system som bygger på rekrytering på frivillig grund kommer att ställa helt nya krav på Försvarsmaktens förmåga att ta till vara det intresse som visas för dess verksamhet. I första hand kommer det att vara Försvarsmaktens ansvar att, som en del av ansvaret för myn- dighetens personalförsörjning, närmare utforma och genomföra det nya systemet. Det krävs emellertid att samtliga berörda aktörer, däribland till exempel stödmyndigheterna inom det militära försvaret, andra myndig- heter och frivilligorganisationer, samverkar med Försvarsmakten för att reformen ska kunna genomföras framgångsrikt. Även den politiska nivån har ett ansvar för att Försvarsmakten har förutsättningar att möta de nya kraven med utgångspunkt från tilldelade resurser och de bestämmelser som styr verksamheten. Enligt regeringens mening kommer övergången till rekrytering på fri- villig grund att kräva en tydligare information och kommunikation till de personer som kan vara intresserade av att engagera sig i Försvarsmakten om det militära försvaret, dess uppgifter och förmåga. Vidare kommer högre krav att ställas på att informera och kommunicera om bakgrunden till Försvarsmaktens verksamhet i såväl som i omvärlden, samt hur den enskilde personen kan finna en roll i och bidra till verksamheten. Därutöver är det nödvändigt att på ett bättre sätt än tidigare förmedla information om den kompetens som militär tjänstgöring och utbildning innebär. För att möta dessa krav på information och kommunikation är enligt regeringen flera olika typer av insatser nödvändiga. För det första ställs krav på den renodlade informationsverksamheten, som till största delen bedrivs av Försvarsmakten, men även av andra myndigheter i samverkan med Försvarsmakten, såsom Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap när det gäller försvarsinformation i ett bredare perspektiv och Total- när det gäller information i samband med lämplig- hetsundersökningen av totalförsvarspliktiga. Informationsarbetet inom Försvarsmakten bör ta sig uttryck i såväl centrala som lokala insatser. De frivilliga försvarsorganisationerna bör bidra till Försvarsmaktens framti- da rekrytering av soldater och sjömän. Försvarsmakten bör därför analy- sera på vilket sätt de frivilliga försvarsorganisationerna bör och kan an- vändas för att åstadkomma en effektiv informationsverksamhet. För det andra kräver ett framgångsrikt informationsarbete att För- svarsmakten är synlig i samhället, genom till exempel övningsverksam- het, rekrytering eller informationsinsatser. Den nya grundläggande mili- tära utbildningen som kommer att bedrivas på flera olika platser i lan- det är ett exempel på en verksamhet som ger goda förutsättningar för att skapa en sådan synlighet. För det tredje finns enligt regeringen ett tydligt ansvar även för den po- litiska nivån att informera och kommunicera i frågor som rör Försvars- makten och den försvarspolitiska inriktningen, inte minst i fråga om betydelsen av det militära försvaret och bakgrunden till dess verksamhet i och världen. Det nya personalförsörjningssystemet kommer att ställa höga krav på Försvarsmakten som arbetsgivare. Den som är rekryterad på frivillig grund kommer att ha möjlighet att ställa berättigade krav på att utbild- ning och tjänstgöring genomförs på ett effektivt sätt och att denna har ett innehåll som uppfattas som utvecklande och meningsfullt för den enskil- de. Att en stor del av personalen kommer att vara äldre och ha med sig erfarenheter av annan verksamhet innebär att deras krav kommer att vara än högre. Denna utveckling ger enligt regeringen förut- sättningar för en högre kvalitet i verksamheten. Förtroendet för Försvarsmakten och allmänhetens syn på betydelsen av dess verksamhet och myndighetens förmåga att lösa sina uppgifter är på lång sikt de viktigaste faktorerna för att myndigheten ska uppfattas som en attraktiv arbetsgivare. Detta innebär att det individuella intresset för ett engagemang inom Försvarsmakten inte enbart påverkas av vilka vill- kor, utvecklingsmöjligheter med mera som erbjuds under en anställning, utan även av den bild potentiella anställda har av myndigheten och dess verksamhet. De direkta marknadsföringsåtgärderna utgör på så sätt bara en del av vad som skapar Försvarsmaktens attraktionskraft. För att rekry- teringen ska kunna vara effektiv krävs vidare att de förväntningar som ges av marknadsföringen motsvarar det Försvarsmakten erbjuder. Detta understryker vikten av att Försvarsmaktens kommunikation i alla lägen präglas av korrekt information, öppenhet och ärlighet. är det givetvis av stor betydelse för rekryteringen att För- svarsmakten uppfattas som en attraktiv potentiell arbetsgivare. För- svarsmaktens attraktionskraft som arbetsgivare förutsätter att utbildning, anställning eller tjänstgöring i Försvarsmakten uppfattas som utvecklan- de av både arbetstagare och andra arbetsgivare. de militära utbildningen är det nödvändigt att erbjuda goda utbildnings- förhållanden, förmåner och övriga villkor som upplevs rimliga. Erfaren- heterna från tidigare rekrytering visar även att yrkes- och utbildningsin- formation samt vilka behörighetskrav som har ställts har varit viktiga grundläggande delar av marknadsföringen. Regeringen vill i detta sammanhang även understryka att en övergång till en personalförsörjning som baseras på frivillighet kommer att medfö- ra delvis nya krav i fråga om förhållningssättet mellan personalkategori- er. Gruppen totalförsvarspliktiga har varit en specifik personalka- tegori bland Försvarsmaktens personal vilket har påverkat såväl förhål- landen som umgängesformer gentemot andra personalkategorier. Refor- men innebär att några totalförsvarspliktiga normalt sett inte längre kom- mer att finnas i organisationen. I stället kommer de personer som genom- för grundläggande militär utbildning att befinna sig där av egen vilja. Ur myndighetens perspektiv är syftet med den grundläggande utbildningen en efterföljande rekrytering av medarbetare. Att de som genomgår ut- bildningen behandlas som framtida kollegor är nödvändigt för att För- svarsmakten ska betraktas som en attraktiv arbetsgivare. Att personalka- tegorier behandlas olika utom i de fall tjänstgöringen kräver detta kommer däremot att uppfattas som oacceptabelt. Mot denna bakgrund är det nödvändigt för Försvarsmaktens framtida attraktionskraft att eventu- ella otidsenliga och ojämlika traditioner som inte är förenliga med detta synsätt upphör. I stället bör de stora kunskaper om modernt ledarskap som finns inom myndigheten tas till vara och ytterligare utvecklas. Rekrytering till Försvarsmaktens militära verksamhet uppvisar specifi- ka särdrag jämfört med rekrytering till civil verksamhet, eftersom bas- kunskaper i form av militär utbildning krävs för det stora flertalet tjäns- ter. Vid införandet av en rekrytering och grundutbildning som till alla delar kommer att genomföras på frivillig grund finns anledning för För- svarsmakten att dra lärdom både av tidigare rekryteringsverksamhet inom myndigheten och av andra aktörers erfarenheter. Majoriteten av den militära personal som tjänstgör inom För- svarsmakten har egen erfarenhet av värnpliktsutbildning. I samband med att denna personal rekryterades hade de redan en god uppfattning av Försvarsmaktens och sina egna uppgifter. En följd av detta har sanno- likt varit att Försvarsmakten i sin rekrytering till lediga tjänster inte be- hövt avsätta lika stora resurser för information om verksamhetens inne- håll som annars hade varit fallet. Kunskaperna om Försvarsmakten och dess verksamhet kommer mot denna bakgrund troligtvis att vara mindre hos stora delar av de målgrupper som rekryteringen kommer att rikta sig till än vad som är fallet . Mot denna bakgrund är det enligt regeringen naturligt att rekryterings- kostnaderna för Försvarsmakten ökar i det nya systemet jämfört med vad som varit fallet under tillämpningen av totalförsvarsplikten. Denna ökade kostnad ska dock sättas i relation till den besparing som det nya systemet för rekrytering och grundutbildning innebär totalt sett. Regeringen kan konstatera att Försvarsmakten har bedömt att rekryteringskostnaderna kommer att uppgå till runt för att rekrytera ett tillräckligt antal personer till den grund- läggande militära utbildningen för att möta insatsorganisationens behov, medan utredningen har bedömt kostnaden till Enligt regeringen måste det vara Försvarsmakten som inom ramen för sitt ansvar för myndighetens personalförsörjning beslutar vilka medel som ska användas för rekryteringsinsatser. vill regeringen framhålla vikten av att Försvarsmakten snabbt finner metoder att genom analyser av målgruppen och personalbehovet utforma en så kostnadsef- fektiv rekrytering som möjligt. Som utredningen har redovisat visar internationella erfarenheter att en lokal förankring kan vara en mycket betydelsefull faktor vid rekrytering. Regeringen har ovan redovisat bedömningen att betydelsen av den lokala verksamheten talar för att beslut om antagning till en kompletterande grundutbildning, annan utbildning, anställning eller tjänstgöring inom hemvärnet i normalfallet bör fattas på förbands- eller skolnivå. Enligt regeringens mening talar erfarenheterna även för att en betydande del av Försvarsmaktens rekryteringsverksamhet bör bedrivas på det lokala pla- net.