prop · GX03229 · 2010-01-01 00:00:00 — Att ratificera en konvention betyder att ett land förbinder sig att följa konventionen och göra nödvändiga justeringar för att anpassa lagstiftningen så att åtagandena i konventionen uppfylls. Av konventionerna har Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () en särställning i den svenska rättsordningen. I får ingen lag eller föreskrift meddelas i strid mot den konventionen. ställning kan beskrivas som överordnad svensk lag, men underordnad de svenska grundlagarna. Rätten att ingå äktenskap och att bilda familj slås fast som grundläggande rättigheter enligt flera internationella överenskommelser. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som antogs av 1948 slår fast att FN:s medlemsstater ska verka för rättigheten att fritt ingå äktenskap. Den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna är inte ett för staterna juridiskt bindande instrument. Av artikel 16 framgår att fullvuxna män och kvinnor har rätt att utan någon inskränkning med avseende på ras, nationalitet eller religion ingå äktenskap och bilda familj. Män och kvinnor ska ha samma rättigheter i fråga om äktenskapets ingående som vid dess upplösning. Vidare framgår att äktenskap endast får ingås med de blivande makarnas fria och fulla samtycke. Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna antogs 1950 och ratificerades av 1952. Enligt artikel 12 har giftasvuxna män och kvinnor rätt att ingå äktenskap och bilda familj i enlighet med de nationella lagar som reglerar utövandet av denna rättighet. Den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som antogs av FN 1966 och ratificerades av 1967, lyfter fram vikten av samtycket mellan makarna och att äktenskap bygger Skr. 2009/10:229 på båda parters fria vilja. I artikel 23 slås fast att: Inget äktenskap får ingås utan de blivande makarnas fria och fulla samtycke. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor lyfter fram kvinnors villkor. Konventionen antogs av FN 1979 och ratificerades av 1980. Artikel 16 slår fast att: Konventions- staterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att avskaffa diskriminering av kvinnor i alla frågor som gäller äktenskap och familjeförhållanden samt skall särskilt, med jämställdheten mellan män och kvinnor som grund säkerställa; a)lika rätt att ingå äktenskap b)lika rätt att fritt välja make och att ingå äktenskap endast med sitt eget fria och fulla medgivande. Konventionen tar också upp barns villkor i relation till äktenskap i samma artikel: Barns trolovning och giftermål skall inte ha någon rättslig verkan och alla nödvändiga åtgärder, inklusive lagstiftning, skall vidtas för att fastställa en minimiålder för äktenskap och för att göra officiell registrering av äktenskap obligatoriskt. I FN:s konvention om barnets rättigheter () som antogs av FN 1989 och ratificerades av 1990 slås fast att varje människa under räknas som barn om inte han eller hon blir myndig tidigare enligt den nationella lagstiftningen. är som part till konventionen skyldig att tillförsäkra alla barn de rättigheter som följer av konventionen och att verka för att efterleva den respekt för barn och barndomen som kommer till uttryck genom konventionen. innehåller inget stadgande som uttryckligen riktar sig mot barnäktenskap, men det finns artiklar som har samband med frågan. Artikel 24 handlar om barnets rätt till hälsa och sjukvård och slår fast att Konventionsstaterna ska vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Andra artiklar som också är intressanta i sammanhanget är t.ex. artikel 2 om icke-diskriminering, artikel 3 att alla åtgärder som rör barn från samhällets sida ska utgå från barnets bästa och artikel 6 om barnets rätt till liv, överlevnad och utveckling. för barnets rättigheter, vars roll är att granska de framsteg som konventionsstaterna gör för att förverkliga barnkonven- tionens intentioner, har i olika sammanhang uttryckt sin oro för barnäktenskap. Kommittén har bl.a. påpekat att barns hälsa kan påverkas negativt genom graviditeter i låg ålder och att det finns en risk att barn som har ingått äktenskap kan få sämre tillgång och möjlighet till utbildning. against Children (2006) ger ett antal rekommendationer med syfte att bekämpa allt slags våld mot barn, som t.ex. att staterna bör granska skadliga traditionella sedvänjor mot bakgrund av principer. Bland de skadliga sedvänjor som lyfter fram finns tidiga äktenskap och hemgift. Teorier kring förebyggande insatser som rör barn och unga går i korthet ut på att väl utformade insatser kommer att främja fysisk och psykisk hälsa hos ett stort antal individer. Väl planerade och långsiktiga insatser leder i högre grad till önskade effekter och till att minska antalet barn och unga som far illa. kommer sådana väl planerade och genomförda insatser att minska samhällets kostnader för insatser av socialnämnd samt hälso- och sjukvård. När en riskfaktor som skapar utsatthet bland barn och unga är identifierad, så har myndigheterna en skyldighet att vidta olika åtgärder för att förebygga att barn och unga far illa. Eftersom myndigheter har olika uppdrag och ansvarsområden krävs det en fungerande samverkan för att skapa bra insatser för barn och unga. Enligt finns det minst 70 000 unga mellan i som upplever att föräldrar, religion och kultur sätter gränser för vem de kan gifta sig med. Att det finns ett samband mellan att inte själv kunna välja livspartner och att riskera att bli gift mot sin vilja visar det förhållandet att unga med begränsningar i sina val uttrycker oro över att inte själva kunna välja med vem de ska gifta sig. Lokala enkäter till unga i , , , och till 15-åringar i visar att i vissa stadsdelar är andelen unga som har begränsningar som rör deras fria vilja och samtycke till äktenskap betydligt större. I dessa stadsdelar uttrycker en större andel unga oro över att inte själva kunna välja med vem de ska gifta sig. I minst två enkätundersökningar (2007 och 2009) framkommer det att bland de flickor och pojkar som lever med begränsningar som rör äktenskap är andelen som far illa högre än bland dem som själva väljer med vem de ska gifta sig. Det handlar om begränsningar i deras sociala liv, t.ex. specifika begränsningar av flickors rörelseutrymme utanför hemmet, som påverkar den psykiska hälsan och leder till lägre självkänsla, oro och rädsla. Bland dessa flickor och pojkar finns en ökad risk för psykiskt och fysiskt våld av föräldrar eller andra närstående. Barn och unga som blir utsatta för psykiskt och fysiskt våld av föräldrar eller andra närstående familjemedlemmar måste uppmärk- sammas och få stöd och hjälp. analys av länsrättsdomar som gällde omhändertagande av barn enligt 2 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga visade att skolor, fritidsverksamheter, ungdomsmottagningar, socialnämnder, länsrätter med flera har haft svårt att identifiera dessa flickors utsatthet i sina familjer. Flickorna hade varit utsatta för psykiskt och fysiskt våld av syskon, föräldrar och andra släktingar. Andra studier bekräftar denna bild och att det dessutom kan vara svårt att ge dem stöd till rehabilitering på lång sikt. De som blir omhändertagna eller på annat sätt placerade i skyddat boende kan ha komplicerade eller obefintliga relationer till sina familjer, något som betyder att det nära nätverket av anhöriga inte kan fungera som stöd för dem. Pojkar och unga män söker hjälp i liten utsträckning och får inte vård och stöd trots att de kan ha utsatt syskon för våld. finns ett behov av insatser även för dessa och för de föräldrar om utsätter Skr. 2009/10:229 sina barn för hot och våld. Det finns i huvudsak tre områden som myndigheter bör ta hänsyn till när de planerar och genomför insatser för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja: -Främjande insatser som utgår från ett perspektiv som stärker individens rättigheter, självkänsla, identitetsutveckling och ökar delaktigheten och inflytandet. -Förebyggande insatser som inkluderar specifika insatser för de problem som har identifierats. Av särskild vikt är att nå de barn och unga som är utsatta och deras familjer. -Stödjande och skyddande insatser för de unga som har blivit utsatta. De barn och unga som placeras av samhället i familjehem, hem för vård och boende, sluten psykiatrisk vård eller tvångsvård har behov av extra insatser samt stöd för etablering i samhället efter avslutad placering. Insatserna bör ha ett tydligt fokus på metodutveckling och långsiktigt arbete. De ska utgå från den enskildes behov och uppmärksamma både unga kvinnor och unga män inklusive unga homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet och uttryck. De insatser som regeringen avser att låta genomföra för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja rör fyra områden: 1.stärkt förebyggande arbete, 2.förstärkt stöd och skydd, 3.förbättrad samverkan mellan myndigheter, och För att kunna förebygga problemet med att unga blir gifta mot sin vilja behöver frågan uppmärksammas av olika kommunala och fristående verksamheter för barn och unga. Utöver detta behövs kompetensutveckling av olika personalgrupper som arbetar med unga och informationsinsatser till unga och föräldrar. Det finns också ett behov av insatser som rör de familjer som utsätter sina barn för hot och våld. Berörda myndigheter bör ha lättillgänglig information som riktas till de personalgrupper som arbetar inom olika kommunala och fristående verksamheter. De informations- och utbildningsinsatser som genomförs ska bygga på samt på individens rättigheter och alla människors lika värde. Information på olika myndigheters webbplatser utifrån sökorden tvångsäktenskap, barnäktenskap, gift mot sin vilja och hedersrelaterat våld skiftar och är ibland obefintlig. Det kan därför vara svårt att finna vägledning i olika frågor relaterade till dessa sökord hos olika myndigheter. brister informationen till dem som är oroliga för att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja om hur de kan få stöd och hjälp av ansvariga myndigheter. Förbättrad information på regeringens webbplats Åtgärd 1: Regeringen har tagit fram information som riktas till dem som är oroliga för att bli gifta mot sin vilja i utlandet. Även information om lagstiftningen som rör äktenskap ska finnas lätt tillgänglig på regeringens webbplats. Regeringen ser mycket allvarligt på att barn och unga som lever i blir gifta mot sin vilja. På regeringens webbplats finns information och råd inför resor till utlandet som är riktad till dem som är oroliga för att bli gifta mot sin vilja utomlands. Även lättläst information om lagstiftning som rör äktenskap kommer att tas fram och publiceras på regeringens webbplats. Regeringen avser att i olika relevanta internationella forum påtala att det är ett brott mot internationella konventioner att barn och unga tvingas in i äktenskap och uppmana länder att dels ta bort reservationer till olika relevanta internationella konventioner, dels stärka FN:s arbete med att bekämpa barnäktenskap och tvångsäktenskap. Dina rättigheter information om barns och ungas rättigheter Åtgärd 2: Regeringen har gett i i uppdrag att ansvara för att projektet rättigheter ett projekt om barns och ungas rättigheter får en nationell spridning. Regeringen anser att det är mycket betydelsefullt att barn och unga har kunskap om sina rättigheter och på vilka sätt myndigheter och frivilligorganisationer stödjer, hjälper och arbetar för att stärka deras rättigheter. Barn och unga behöver också ha kunskap om att de har rätt till stöd och hjälp från myndigheter samt att det finns frivilligorganisationer som också kan ge stöd. i har bidragit till utvecklingen av en satsning med namnet Dina rättigheter. Det är ett informationsprojekt om barns och ungas rättigheter, som riktar sig till unga i gymnasieskolan i syfte att förebygga och förhindra att de utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck eller andra allvarliga problem som mobbning, våld och sexuella övergrepp. Informationen bygger på FN:s konvention om barnets rättigheter och utförs i samverkan mellan myndigheter och frivillig- organisationer. Metoden har visat sig fungera väl för att nå unga. För att den ska kunna spridas nationellt behövs en anpassning av metodstöd och webbplats. Regeringen har gett i i uppdrag att ansvara för att projektet rättigheter ett projekt om barns och ungas rättigheter får en nationell spridning. I genomförandet av detta uppdrag ska samverka med övriga länsstyrelser samt med , och . Information till relevanta målgrupper Åtgärd 3: Regeringen har gett i uppdrag utarbeta och sprida information om att äktenskap mot någons vilja inte är förenligt med den svenska rättsordningen och om vilka myndigheter som barn och unga kan vända sig till för att söka stöd och hjälp. Informationen ska vara riktad direkt till unga, föräldrar och till personer som arbetar på myndigheter och i kommuner. Det finns en brist på samhällsinformation om frågor som rör äktenskap som ingås mot en parts vilja. Av särskild vikt är att ta fram relevant information till de unga som är oroliga för att bli gifta mot sin vilja och till de unga som har blivit gifta mot sin vilja, om lagstiftning och hur de kan gå tillväga för att få hjälp och stöd från myndigheter. Länsstyrelserna har inom ramen för sina regeringsuppdrag att vidta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck tagit fram metodmaterial riktat till olika yrkesgrupper som möter barn, unga och föräldrar t.ex. personal inom skola, socialtjänst och polis. Materialet innehåller metoder för hur myndigheterna kan arbeta för att förebygga och förhindra att unga far illa. Dessa metoder behöver ökad nationell uppmärksamhet och även tydligare rikta sig till föräldrar och familjer som utsätter sina barn för hot och våld. Regeringen har gett i uppdrag att se över och utarbeta ny information om att äktenskap mot någons vilja inte är förenligt med den svenska rättsordningen och om de myndigheter som barn och unga kan vända sig till för att söka stöd och hjälp. ska genomföras i samråd med berörda myndigheter (se åtgärd 9) samt med ungdomsmottagningen på , (). Internet (), och Ungdom kan konsulteras i arbetet. Utbildning riktad till anställda inom myndigheter och kommuner Åtgärd 4: Regeringen har gett i uppdrag att genomföra utbildningar för berörd personal inom statliga, kommunala och fristående verksamheter. Utbildningarna ska ge deltagarna tillfälle att reflektera kring hur de kan arbeta för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. I Brottsförebyggande rådets delrapport våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer en första uppföljning av regeringens handlingsplan (2010:4) dras slutsatsen att det har genomförts för få utbildningar om hedersrelaterat våld och förtryck som fokuserat på att utveckla ett långsiktigt förebyggande arbete och metodutveckling för att nå ut till dem som drabbas och till förövare. Regeringens bedömning är att det finns ett behov av utbildningar som särskilt fokuserar på metoder för förebyggande arbete och som ger deltagarna tillfälle att reflektera kring hur de kan arbeta för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja samt hur de kan arbeta med föräldrar som utsatt sina barn för hot och våld och långsiktigt stödja och hjälpa barn och unga som drabbas. Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra Skr. 2009/10:229 sådana utbildningar för relevant personal inom statliga, kommunala och Utbildningsinsatserna ska ske i samverkan med de övriga myndigheter som omnämns i åtgärd 9. Handledning för hälso- och sjukvården om stöd till flickor och kvinnor som drabbas av hedersproblematik Åtgärd 5: Regeringen har gett , Nationellt för frågor om mäns våld mot kvinnor (NCK), i uppdrag att ta fram och sprida en handledning för råd och stöd till hälso- och sjukvårdens personal. Handledningen ska vara specifikt utformad för hälso- och sjukvården och deras bemötande av de flickor och kvinnor som söker hjälp för att få intyg på att de inte haft samlag eller för rekonstruktion av den s.k. mödomshinnan. Det finns flickor och kvinnor som söker hjälp hos hälso- och sjukvården inför giftermål för att på klinisk väg kunna visa att de inte haft samlag. Råden och stödet skiftar. För att förebygga att flickor och kvinnor far illa och för att bemötandet av dem ska bli enhetligt och kvalitetssäkrat får , Nationellt för frågor om mäns våld mot kvinnor (NCK), i uppdrag att utveckla en handledning för hälso- och sjukvårdens personal, som ska vara ett konkret verktyg för dem i deras bemötande av de flickor och kvinnor som söker hjälp för rekonstruktion av den s.k. mödomshinnan inför kommande äktenskap. Handledningen bör även kunna användas av personal inom elevhälsa och ungdoms- mottagningar. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram och sprida en handledning sjukvårdspersonal för att kunna ge råd och stöd till de flickor och kvinnor som söker hjälp. I genomförandet av uppdraget ska samverka med , i samt med Kommuner och Landsting. Även de länsstyrelser som har särskilda uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck bör konsulteras i arbetet. Samhällsorientering för nyanlända invandrare Åtgärd 6: En särskild utredare har på regeringens uppdrag presenterat förslag till utformning och reglering av kommunernas samhälls- orientering för nyanlända invandrare. Syftet är att kommunerna ska få stöd i sin uppgift att tillgodose nyanlända invandrares behov av orientering om samhällsförhållanden på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen anser att samhällsorienteringen för nyanlända invandrare ska av grundläggande värden som demokrati och Den bör innehålla kunskapsinhämtning reflektion över vad det innebär att leva i det svenska samhället, respekt för ungdomars integritet. Den ska ge tydlig information om den enskildes rättigheter och skyldigheter. 2009/10:229 Samhällsorienteringen bör ge utrymme för dialog och reflektion. Kvaliteten på den samhällsinformation som ges till nyanlända invandrare skiljer sig mellan kommunerna. Uppdraget till den särskilde utredaren har varit att lämna förslag till hur kommunernas ansvar för samhällsorienteringen kan göras mer nationellt likvärdig. Utredarens förslag bereds nu inom . 4.2Förstärkt skydd och stöd Regeringen har avsatt medel för utveckling av särskilda skyddade boenden för de unga som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck på grund av att deras villkor ofta skiljer sig från övriga barn och unga som placeras i familjehem eller på institution. De som riskerar att bli gifta mot sin vilja och som blir utsatta för hot och våld av föräldrar och andra närstående för att de motsätter sig äktenskap, kan utsättas för nya hot och för våld de är placerade i skyddat boende. De unga som blivit utsatta för hot och våld och som placeras i skyddat boende, familjehem eller annan institution, får inte alltid den rehabilitering de behöver och inte heller anpassade stödinsatser efter avslutad placering. Insatserna tar inte alltid hänsyn till deras livssituation, trauma, utsatthet eller till fortsatta hot från föräldrar och andra förövare. Insatserna kan dessutom vara styrda av kommunernas ekonomiska förutsättningar och inte utifrån de utsattas behov. Vägledning för stöd och rehabilitering Åtgärd 7: Regeringen har gett i i uppdrag att ta fram vägledning för stöd till och rehabilitering av unga som har placerats i skyddat boende, familjehem eller annan institution på grund av att de riskerar att bli gifta mot sin vilja eller har blivit gifta mot sin vilja. Vägledningen ska kunna användas på lokal nivå. Såväl som har i olika rapporter visat att de barn som bereds vård med stöd av 2 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller unga som på annat sätt blir placerade i skyddat boende, familjehem eller annan institution kan ha varit utsatta för psykiskt och fysiskt våld under lång De kan dessutom bli hotade av familj och nära släktingar under den tid de är placerade och även efter avslutad placering. omhändertagen av för att få skydd från den egna familjen kan vara påfrestande och svårt. För att kommunerna ska kunna ge adekvat hjälp och stöd behövs det en utveckling av professionell rehabilitering och långsiktigt stödjande insatser. En vägledning som kan användas på lokal nivå av berörda yrkesgrupper syftar till att de som placeras i skyddat boende eller liknande får det stöd de behöver och den rehabilitering de är i behov av oavsett var de placeras. Regeringen har gett i i uppdrag att ta fram vägledningen för stöd och rehabilitering i samverkan med , , i , i och i län. uppdraget ingår att förankra vägledningen hos berörda yrkesgrupper så att den kan användas lokalt samt att utarbeta en plan för att sprida den Kvalitetsutveckling av och hälso- och sjukvårdens arbete med offer för hedersrelaterat våld och förtryck och barn och unga som blir gifta mot sin vilja Åtgärd 8: Regeringen har gett i uppdrag att med utgångspunkt från befintlig kunskap analysera vilka behov som finns av vägledning, utvärdering och uppföljning eller annat. kvalitetsutveckla arbetet inom och hälso- och sjukvården med offer för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn och unga som förmås ingå äktenskap mot sin vilja. har en nyckelroll i arbetet med att stödja och hjälpa barn som far illa i sina familjer. Bland de som far illa finns barn och unga som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. också för att brottsoffer får det stöd och den hjälp de behöver, särskilt våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. har konstaterat att en vanlig orsak till att unga, och då framförallt flickor och unga kvinnor, blir omhändertagna och placerade i skyddat boende på grund av hedersrelaterat våld och förtryck är att de inte själva fick välja livspartner och att de kände sig allvarligt hotade om de inte följde kraven från sina familjer. Vissa har dessutom blivit utsatta för psykiskt och fysiskt våld och blir under placeringen utsatta för nya hot. Många av de unga som blir omhändertagna är helt oförberedda på vilka konsekvenser ett omhändertagande får för dem. har visat att de unga som lyckas etablera en hållbar kontakt med sina familjer, där de är hotade, mår bättre än Om familjen inte fungerar som stöd är det svårt för en ung person att bygga upp ett nytt liv. För att göra detta kan de behöva särskilt stöd och särskilda insatser. Insatser som rör de familjer som utsätter sina barn för hot och våld behöver utvecklas. Regeringen har avsatt särskilda medel till utveckling av skyddade boenden för dessa unga. och uppföljning av sina beslut även om insatsen genomförs av någon annan än kommunen, t.ex. en frivilligorganisation. allmänna råd om socialnämndens arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld (SOFS 2009:22). viktigt att personal får den vägledning de behöver i det praktiska arbetet för att kunna genomföra arbetet på ett professionellt har fått regeringens uppdrag att med utgångspunkt från befintlig kunskap analysera vilka behov som finns av vägledning, utvärdering och uppföljning eller annat. Syftet är att kvalitetsutveckla arbetet inom och hälso- och sjukvården med offer för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn och unga som förmås ingå äktenskap mot sin vilja. Samråd ska ske med Nationellt Skr. 2009/10:229 för frågor om mäns våld mot kvinnor (NCK) vid , länsstyrelserna i , , och samt med . 4.3Förbättrad samverkan mellan myndigheter Det finns ett behov av att olika myndigheter samordnar sina insatser och sin information i frågor som rör ungas utsatthet för att bli gifta mot sin vilja. Dessa insatser bör ses som en del av arbetet mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer.