prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Svenska Övriga skatter på konsumtion och in- Summa Skatt på konsumtion och insats- Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter Summa Totala skatteintäkter före ju- Justering till belopp enligt ÅRS 2008 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till ålderspensionssy- Justering till belopp enligt ÅRS 2008 Statens skatteintäkter enligt statsbud- Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av statens arbetsgivarav- Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter och Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2008 Skatteintäkterna minskade med (6,) jämfört med . Ef- tersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för taxeringen inte känt för- rän i december året efter det aktuella årets ut- gång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om man för årsredovisningen kan göra en någorlunda säker bedömning av intäk- terna från skatt på arbete och skatt på konsum- tion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredo- visningen och de slutliga utfallen på i storleks- ordningen av de totala skatte- intäkterna. har den dock totalt sett vi- sat sig lägre än så. Direkta och indirekta skatter på arbete mins- kade med jämfört med . Minskade inkomstskatter förklaras av att lönesumman utvecklades svagt till följd av ett minskat antal arbetade timmar. Regeländringar, som det tredje steget av jobbskatteavdraget, bidrog också till att skatt på arbete minskade 2009. Arbetsgivaravgifterna minskade med . Minskningen förklaras av en svag utvecklig av lönesumman och att avgiftssatsen sänktes med en procentenhet till samt att halveringen av arbetsgivaravgifter för ungdomar utvidgades till att gälla ungdomar , från att tidigare ha gällt enbart 1924-åringar. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen i procent av lönesumman. Preliminärt ökade lönesumman med till följd av att antalet arbetade timmar minskat kraftigt. Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inom- statliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen. Jämfört med 2008 minskade skatt på kapital med (9,). Skatt på kapital från hushåll minskade med (12,) framför allt till följd av minskade kapitalvinster. Skatt på företagsvinster minskade med på grund av företagens lägre vinster. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med (1,). Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med . Den låga ökningen förkla- ras av det kraftiga fallet i näringslivets invester- ingar och den svaga ökningen av hushållens kon- sumtion. Mervärdesskatt redovisas av Skattever- ket och . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervär- desskatt till statliga myndigheter med . Beloppet utgör en inom- statlig transaktion, vilket elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet. Skatt på al- kohol och tobak ökade med bland annat till följd av att införseln av alkohol från utlandet minskat och att den svaga kronan ökat gränshandeln. Övriga intäkter av punktskatter har förändrats i begränsad omfattning, vilket beror på en låg ut- vecklingstakt för intäkter av energi och koldi- oxidskatt. Den del av skatteintäkterna som avser kommunala inkomstskatter och går till kommu- nerna ökade med . Den offentliga sektorns samtliga skatter tas in till staten främst genom och redovi- sas både i statens resultaträkning och i statsbud- De skatter och avgifter som avser kom- munsektorn och ålderspensionssystemet utbe- talas av staten löpande för att sedan regleras när slutlig taxering är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avvi- ker på några punkter från den som görs på stats- budgetens inkomstsida. I statsbudgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa pos- ter för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av den statliga ål- derspensionsavgiften som går till premiepen- sionssystemet läggs i resultaträkningen till skat- teintäkterna trots att systemet numera ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenska- perna (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skill- nad jämfört med statsbudgeten är att arbetsgi- varavgifter avseende statligt anställda elimineras i resultaträkningen. I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på statsbudgetens utgiftssida. In- komstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statsbudgeten. I re- sultaträkningens skatteintäkter ingår också mer- värdesskatt med för kom- muner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida (nettoredovisningen går mot en inkomsttitel som inte ingår i statens skatteintäkter/skatteinkomster). I resultaträk- ningen har den kommunalekonomiska utjäm- ningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfere- ringar till kommuner är högre än i statsbudgeten . I kolumnen för jämförelsetalen re- dovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats taxe- ring och som överensstämmer med motsvarande uppgifter i redovisningen av statsbudgetens ut- fall. Dessa avviker något för varje enskilt skat- teslag från de belopp som beräknades när resul- taträkningen togs fram eftersom de ba- seras på ett senare taxeringsutfall. Tre justerings- belopp har i ovanstående tabell lagts till så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2008. Nettoskillnaden är liten jämfört med den be- räkning av skatt som gjordes , endast , men för re- spektive skatt finns större skillnader. Skatt på kapital för hushåll blev högre och fastighetsskatt högre medan skatt på företagsvinster blev lägre. Indirekta skatter på arbete blev högre än beräkningen . Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar har minskat med (4,). Det beror i huvudsak på att andra ersättningar avseende likvid från auktion av frekvenser för nästa generations mobila nät som redovisas av knappast förekommit samt bolagiseringen av affärsenheter. Även Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringens redovisade uppbördsintäkter har minskat på grund av att den förhöjda finansi- eringsavgiften ersatts av en arbetslöshetsavgift, som innehåller en begränsningsregel avseende arbetslöshetsersättning. Intäkter av avgifter utgör ersättning som be- talas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte betraktas som avgifter. I noten delas intäkterna upp beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, upp- dragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. De offentligrättsliga avgifterna är så kallade tvingande avgifter där beslutar att verksamhet ska bedrivas och att den ska vara av- giftsbelagd. En avgift betraktas som offentlig- rättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. uppgick dessa intäkter till , vilket är en minskning med jämfört med föregå- ende år. Totalt redovisar omkring 130 myndig- heter offentligrättsliga avgifter, vilka tas ut i en mängd verksamheter. Transportstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter inom regelgivnings-, tillstånds- och tillsynsverksamheten inom sjöfarts- och luftfartsområdet. Avgifter tas också ut för re- gisterhållningsverksamhet inom vägtrafikområ- det, flygtrafiktjänstverksamhet och gemensam avgift för säkerhetskontroll inom luftfarts- området. Även undervägsavgifter tas ut i enlig- het med den internationella Eurocontrolkon- ventionen. Därtill kommer uppbörd av träng- selskatt och felparkeringsavgifter m.m. inom vägtrafikområdet. I och med att Luftfartstyrel- sen upphörde togs uppbörden av en mängd avgifter avseende offentligrättsliga avgifter över av Transportstyrelsen. Även de registerhåll- ningsavgifter, körkortsavgifter och avgifter för registreringsskyltar, som tidigare redovisades av , redovisas av Transport- styrelsen. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga av- gifter inom fastighetsbildningsområdet och ex- peditionsavgifter som ska finansiera inskriv- ningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar. tar ut offentligrättsliga av- gifter för stämningsmannadelgivning, passhan- tering, nationella och ansökan om prövning av olika ärenden. tar t.ex. ut av- gift för att bevilja studiestöd och för att admini- strera återbetalningen av studielånen. tar ut avgifter för bl.a. bolagsre- gistreringar. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska pro- dukter och vissa andra produkter som med hän- syn till egenskaper eller användning står läkeme- del nära. offentligrättsliga avgifter omfattar, efter överföring av uppgifter till Transportstyrel- sen, huvudsakligen förarprovsavgifter och an- sökningsavgifter. offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedskapsavgif- ter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter s.k. provningsavgifter. offentligrättsliga avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verk- samhet, dels avgifter från de som i sin yrkesverk- samhet använder utrustning med icke-jonise- rande strålning bl.a. för lasrar och röntgenut- rustning. () offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter för tillstånd och an- mälningar, exempelvis auktorisationer, ägar- prövningar, bolagsordningsändringar, lednings- prövningar, prospektgranskning och gränsöver- skridande verksamhet. tar även ut årliga avgifter från alla som står under FI:s tillsyn eller är registrerade hos FI. infrastrukturintäkter, som innefattar bl.a. startavgifter, undervägsavgifter och passageraravgifter, redovisas som offent- ligrättsliga avgifter. intäkter omfattar främst far- leds- och lotsavgifter. redovisar avgift för elcertifi- kat som offentligrättslig avgift. Uppdragsverksamhet omfattar samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga, i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Till uppdragsverksamhet räknas också den verksamhet som avses i det ge- nerella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Enligt paragrafen får myndigheten själv besluta om att ta ut en avgift för till exem- pel publikationer, uthyrning av lokaler, utbild- ning eller konsultuppdrag. ökade intäkterna av uppdragsverksamhet med och det är ca 200 myndig- heter som redovisar sådan avgiftsbelagd verk- samhet. uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Konsultverk- samheten inom bland annat projektering, bygg- styrning av järnvägsanläggningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, rådgiv- ning m.m. bedrivs i bolags- form. uppdragsintäkter ökade med ca . Det beror i huvudsak på ökad försäljning från resultatenheter och ökad försäljning av el. (FMV:s) uppdrags- verksamhet omfattar försäljning av materiel, ut- bildning, sålda tjänster samt försäljning av prov- verksamhet. FMV:s externa uppdragsintäkter har minskat med , beroende bl.a. på att Försvarsmaktens andel av order- stocken har ökat medan övriga kunders andel har minskat . Bland större uppdrag till andra kunder dominerar export av till och . har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt när- ingsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garanti- tagarnas eventuella framtida kundförluster. Ga- rantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. Ex- portkreditnämndens ökade uppdragsintäkter med beror i huvudsak på kraftigt ökade premieintäker på grund av att ef- terfrågan på bl.a. rörelsekreditgarantier ökat kraftigt. uppdragsverksamhet avser bankgarantiavgifter i enlighet med de åtgärder som inleddes . ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem, enligt la- gen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, och särskilda ungdomshem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag ska finansieras med avgifter från kommuner. avgiftsbelagda verksamhet består till största delen av ersättning från AP- fonden för administration av inkomstgrundad ålderspension. bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet om- fattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten. redovisar intäkter avseende uppdragsverksamhet i samband med uppdrags- utbildning och forskning, tidskrifter och publi- kationer samt rådgivning och annan liknande service. uppdragsverksamhet avser er- sättning från AP-fonderna och PPM för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet avser huvudsakligen distriktsveterinärorganisa- tionen. uppdragsverksamhet består i hu- vudsak av försäljning av administrativa tjänster och IT-tjänster till , och Maskin samt . Minskningen av uppdragsverksamhet med beror i huvudsak på ombildningen 2009 av affärsenheterna och till de stat- liga bolagen . säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. har dessutom ansvaret för att balansera den natio- nella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag (balansan- svariga) åtagit sig att planera sin tillförsel av el (produktion och inköp) och sitt uttag (förbruk- ning) så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redovisas som köpt respek- tive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultat- räkning. Balanskraft redovisas under verksam- hetsgrenen Systemintäkter el hos . De lägre rörelseintäkterna beror på kraftigt minskade flaskhalsintäkter, vilka var lägre än föregående år. Flaskhalsintäkter uppstår när den nordiska marknaden har delats upp i skilda prisområden på grund av kapacitetsbrist. systemansvaret för el minskade, främst beroende på lägre elpriser . Systemansvaret syftar till att upprätthålla balans mellan förbruk- ning och produktion av el. Intäkter i uppdragsverksam- het består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser och uthyrning av loka- ler. Intäkterna inom detta område har minskat , vilket till största delen förklaras av en kraftig passagerarminskning som medför mins- kad efterfrågan på de kommersiella tjänster och produkter som erbjuds på flygplatserna. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg. intäkter från uppdragsverk- samhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Andra ersättningar är oftast intäkter utan mot- prestation. Dessa intäkter har minskat med . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens andra ersättningar minskade med jämfört med . Huvudorsaken är att har den förhöjda finansieringsavgif- ten ersatts av en arbetslöshetsavgift som motsva- rar av den under månaden utbetalade inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen vid respektive arbetslöshetskassa. Vid beräkningen av arbetslöshetsavgiften finns en inbyggd be- gränsningsregel som innebär att ingen kassa ska behöva betala mer än per arbetande medlem i arbetslöshetsersättning. andra ersättningar avser i huvudsak böter. andra ersättningar av- ser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. Den största ökningen av intäkter från andra ersättningar redovisar där in- täkterna ökade med . Dessa avser konkurrensskadeavgifter. andra ersättningar avser fordran gentemot försäkringsbolag avseende skadeer- sättningar på väganläggningar. () redovi- sar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan, skapas ett återkrav. andra ersättningar avser intäkter för fakturerade pensionskostnader. Ök- ningen hänför sig i huvudsak till retroaktiva pen- sionsbetalningar för perioden 20052008. Den största minskningen av intäkter från andra ersättningar avser intäkterna avseende lik- vid från auktion av frekvenser för nästa genera- tions mobila nät som endast förekommit med små belopp . redovisade sådana intäkter med . - gårdsstöd och djurbidrag - bidrag från perioden - bidrag till transeuropeiska nätverk Rådet för i Sve- - bidrag från period - övriga bidrag från EU Europeiska fon- den för integration av tredjelandsmed- Erhållna bidrag vid universitet och hög- skolor (exklusive EU-bidrag) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relate- rade till utförda prestationer. Bidragsintäkterna har totalt sett ökat med . Ökningen av bidragsintäkterna beror uteslu- tande på att AP-fondsmedel, , redovisas med nästan . Posten AP-fondsmedel är en nettopost vilken utgörs av skillnaden mellan de medel som löpande erhålls från Allmänna pensionsfonden vid utbetalning av ålderspensioner och inbetalda pensionsavgifter som överförts till AP-fonden. Ålderspensionssystemet finansieras i första hand med ålderspensionsavgifter från arbetsgivare samt allmänna pensionsavgifter. översteg avgifterna pensionsutbetalningarna och nettot redovisades som en transferering till ål- derspensionssystemet (jämför not 4). täcker inte avgifterna pensionskostnaderna vilket gör att medel från AP-fondens avkastning an- vänds. Bidragen från EU var lika stora som 2008. redovisar en stor del av bidragen från EU och dessa intäkter minskade totalt med . Det är främst den del av bidragen som sammanställts som öv- riga stöd som minskat. Av de totala intäkterna från EU redovisas av Till- växtverket, vilket avser bidrag från EU:s regio- nalfond perioden 20072013. Bidragen vidare- förmedlas inom och syftar till att främja innovationer, förnyelse och entreprenörskap. redovisar , vilka avser bidrag till Traneuropeiska nätverk m.m. det vill säga utbyggnaden av den svenska delen. Av dessa avser nästan Citytun- neln i och nästan västra stambanan/. Rådet för Europeiska socialfonden i () administrerar bidrag från period 20072013, redovisas en intäkt med nära . Redovisningen av bidragen från EU är perio- diserad, dvs. intäkten redovisas under det år den är hänförlig till, vilket avviker från redovisningen på inkomsttitlar. Av bidragsintäkterna från EU är sådana medel som i allt vä- sentligt bruttoredovisas på statsbudgeten och är hänförliga till den fleråriga budgetramen 2007 2013. En mer utförlig beskrivning lämnas i rä- kenskapssammanställningen i avsnitt 7. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostna- den för statlig assistansersättning samt intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga. Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör näs- tan av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor. Allmänna bidrag till kommuner Bistånd och andra internationella bi- Avgiften till Europeiska gemenskapen Nedan specificeras transfereringar utifrån mot- tagarkategori och syfte. inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statsbud- Ersättning vid arbetsoförmåga m.m. varav sjukpenning och rehabilitering varav aktivitets- och sjukersättning Stöd till personer med funktionsnedsätt- Ekonomisk trygghet för familjer och barn Summa socialförsäkring till hushåll Köp av arbetsmarknadsutb. Övrigt arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknadspolitik till hushåll Återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Centrala stu- Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd m.m., migration och integration Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Arbets- Lönebidrag och m.m., Kammar- Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Summa arbetsmarknad till företag Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Bidrag till kultur m.m., Kammarkollegiet Forskning och utveckling m.m., Verket för Regional utveckling, / Regionala tillväxtåtgärder m.m., Läns- Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Mynd för kvalificerad yrkesutbildning Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Kommun- och landstingsmoms, Skatte- Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Summa allmänna bidrag till kommuner Bidrag till landsting för influensapan- Socialförsäkring (Hälso- och sjukvårds- politik), Bidrag till läkemedelsförmånerna Tandvårdsförmåner m.m. (Hälso- och Anställningsstöd m.m. till kommuner och varav: Lönebidrag och m.m. Summa arbetsmarknadspolitik till kom- Statligt stöd till vuxenutbildning Fortbildning av lärare och förskoleper- Ersättning vid sjukdom och handikappp, Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Mervärdesskattebaserad avgift, Skatte- Jordbrukstull och jordbruksavgifter, Summa Avgiften till Europeiska Bistånd och andra internationella bidrag, Bistånd och andra internationella bidrag, Summa transfereringar till utlandet Summa nettoöverföring till ålderspen- Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är akti- vitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myn- dighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, fö- retag, kommuner, utlandet samt ålderspensions- systemet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till socialförsäkring har hänförts transfere- ringar som hanterades av Försäk- ringskassan. Utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk trygghet för familjer och barn, er- sättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskade- ersättning samt vissa stöd till personer med funktionsnedsättning. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedelsförmånerna som utbe- talas av . De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringar till hushåll har ökat med netto. De transfereringar som redovisas avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Den del av den statliga ålderspensions- avgiften som går till premiepensionssystemet (2009) finns med bland transfere- ringar till hushållssektorn men redovisas separat.