prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Fördelningen mellan könen har varit densamma , men blev något jämnare . Av det totala antalet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.3 Antal helårsstudenter, tilldelat takbelopp och utfall per lärosäte 2009 Anm.: I tabellen redovisas endast lärosäten med takbelopp, vilket innebär att Försvarshögskolan, , i samt övriga enskilda utbildningsanordnare inte ingår. Vid dessa lärosäten fanns ca 8 800 helårsstudenter. * i ingår i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sökande var kvinnor och män. Antalet sökande utan tidigare högskoleutbildning ökade jämfört med och uppgick till 121 000. En stor del av ökningen beror på att fler 19-åringar har sökt, vilket till viss del kan förklaras av att årskullen är större än , samt att andelen sökande 19-åringar i förhållande till befolkningen har ökat jämfört med föregående höst. Antalet 19-åriga sökande ökade från 26 500 till 35 400 och utgjorde därmed av samtliga sökande utan tidigare högskoleutbildning. Uppgifter tyder på att det totala antalet sökande till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor fortsätter att öka. Efter att ha minskat med en tredjedel ökade antalet behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen . Jämfört med ökade andelen förstahandssökande till lärarutbildningen . På sjuksköterskeutbildningen har antalet förstahandssökande i princip varit oförändrat under ett flertal år men både och skedde en ökning. ökade även antalet behöriga förstahandssökande till både civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningen. För högskoleingenjörsutbildningen var ökningen . Antal sökande per utbildningsplats varierar kraftigt mellan olika utbildningar. Till lärar-, civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningarna fanns drygt en förstahandssökande per plats. Utbildningar som leder till läkar- och veterinärexamen hade fortsatt högst söktryck med fler än sex förstahandssökande per plats. Jämfört med har andelen kvinnliga behöriga förstahandssökande ökat på lärarutbildningen, civilingenjörsutbildningen, sjuksköterskeutbildningen och högskoleingenjörsutbildningen. Till sjuksköterskeutbildningen och lärarutbildningen var respektive av de behöriga förstahandssökande kvinnor. Bland de förstahandssökande till civilingenjörsutbildningen och högskoleingenjörsutbildningen var andelen män . Av de ungdomar som föddes hade påbörjat högskolestudier . Det är något färre jämfört med årskullen innan. Det är fortfarande stora skillnader mellan olika län och kommuner när det gäller andelen av en årskull som påbörjar högskolestudier. , och hade högst övergång där mellan av årskullen född påbörjat studier . , och hade lägst övergång med andelar mellan . Könsskillnaderna i fråga om övergång är stora och har inte förändrats märkbart för de senaste årskullarna. hade av de 24-åriga kvinnorna påbörjat studier, medan motsvarande andel av männen var . Reell kompetens och alternativt urval har sökande kunnat uppfylla kraven på grundläggande och särskild behörighet genom bedömning av s.k. reell kompetens. Med reell kompetens avses de samlade kunskaper och färdigheter som den sökande tillägnat sig genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller genom någon annan omständighet. har i rapporten kompetens vid bedömning av behörighet och tillgodoräknade (2009:21 R) redovisat resultatet av regeringsuppdraget att följa och stödja universitets och högskolors arbete med bedömning av reell kompetens. drar slutsatsen att det saknas heltäckande lösningar vid lärosätena när det gäller bedömning av reell kompetens, däremot finns det goda exempel när det gäller vissa aspekter som krävs för att kvalitetssäkra en bedömningsprocess. Från och med antagningen till infördes nya bestämmelser om urval till högre utbildning. Dessa innebär att universitet och högskolor får bestämma vilka urvalsgrunder som ska användas för högst en tredjedel av platserna på en utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. gällde bestämmelsen högst av platserna. Flertalet lärosäten använder av högskolan bestämda urvalsgrunder, men i relativt liten skala och då främst för utbildningar inom vård, medicin och odontologi samt utbildningar med konstnärlig eller hantverksmässig inriktning. Att urvalsgrunden används i relativt liten skala beror, enligt lärosätena, bl.a. på att alla behöriga sökande har kunnat beredas plats, osäkerhet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kring regelverk samt att metoden anses vara kostnadskrävande. Många lärosäten lyfter fram att det är svårt att dra några långtgående slutsatser om studenternas prestationer, studieavbrott, etc. utifrån jämförelser mellan de olika urvalsgrupperna. Trots att det är svårt att göra en jämförelse med 2008, förefaller användningen av urvalsgrunder som beslutats av högskolan tämligen . Särskild utbildning av lärare i yrkesämnen genomförde regeringen en satsning på särskild utbildning av lärare i yrkesämnen (). Syftet med satsningen var framför allt att utbilda obehöriga yrkeslärare som undervisar i gymnasieskolan, vilket är nästan 4 000 yrkeslärare eller av yrkeslärarna, så att de kan ta en lärarexamen. I av särskild lärarutbildning för lärare i yrkesämnen (2010:8 R) framgår att utbildningsinsatsen i stort har varit lyckad. Den har inneburit att drygt 1 000 obehöriga yrkeslärare har antagits för att komplettera till behörighet att undervisa i gymnasieskolan. Drygt 600 av de antagna har avlagt examen under satsningens . Majoriteten av studenterna, , uppger att de är nöjda med utbildningen och att den har varit till nytta för dem i deras arbete som lärare. Studenterna uppger i allmänhet att de är positiva till utbildningens uppläggning med studier på distans parallellt med arbete som lärare. att examen behövs för legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Inom alla utbildningsområden har män en lägre prestationsgrad än kvinnor. Tabell 7.4 Prestationsgrad 20072009 Humaniora (inkl. teologi) Samhällsvetenskap (inkl. juridik) Vård (inkl. medicin, odontologi, farmaci) Konst (inkl. idrott, design, media) Alla som påbörjar högskolestudier har inte för avsikt att avlägga examen. Det gäller framför allt studenter som är något äldre och som läser fristående kurser. Bland studenter som påbörjar ett utbildningsprogram kan däremot merparten förväntas avlägga examen. Trots det väljer många studenter som fullföljer ett utbildningsprogram att inte ta ut en examen. Av samtliga högskolenybörjare börjar hälften på ett utbildningsprogram och har av dessa tagit ut en examen. Därutöver har uppnått minst 180 högskolepoäng utan att ta ut en examen . Skillnaderna i examensfrekvens mellan olika yrkesexamensprogram varierar mellan och . Högst examensfrekvens har sjuksköterske- och 7.7.2Prestation och genomströmning tandläkarexamen , medan Prestationsgraden, dvs. kvoten mellan avklarade poäng och helårsstudenter, har varit praktiskt taget oförändrad när systemet med helårsstudenter och helårsprestationer infördes. klarade studenterna i genomsnitt av de poäng de var registrerade för, vilket är en minskning jämfört med . Utbildningsområdena undervisning, vård och konst har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och högskoleingenjörsexamen och arkitektexamen ligger på i examensfrekvens . Generellt har utbildningar som leder till legitimationsyrken en högre examensfrekvens. På nästan alla yrkesprogram har kvinnor en högre examensfrekvens än män. Störst är skillnaden mellan könen på utbildningarna till biomedicinsk analytiker och socionom med ca 20 procents högre examensfrekvens för kvinnorna. Inom den mindre gruppen studenter som enbart är registrerade på fristående kurser har endast av studenterna tagit ut en examen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 efter påbörjade studier. har uppnått minst 180 högskolepoäng. 7.7.3Examina inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå har antalet avlagda examina ökat med . Till viss del förklaras den kraftiga ökningen av att det har blivit vanligare att en och samma student tar ut flera examina. Det gäller t.ex. vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuksköterskeexamen som kombineras med en generell kandidat-, magister- eller masterexamen. avlades 60 400 examina vid universitet och högskolor, vilket är drygt 2 400 fler än föregående år. Det är framför allt en kraftig ökning av antalet masterexamina och till viss del fler avlagda kandidatexamina som förklarar ökningen. har antalet avlagda yrkesexamina och magisterexamina minskat. Bland yrkesexamina minskade antalet lärarexamina ökning. Kvinnor står för av samtliga examina. utgjorde kvinnor av de examinerade. infördes helt nya examina i examensstrukturen och alla examina delades in på någon av de tre utbildningsnivåerna. Studenter som före har påbörjat en utbildning till en examen enligt den gamla examensordningen har möjlighet att efter få en examen enligt den nya examensstrukturen om kraven för en examen enligt de nya bestämmelserna är uppfyllda. utfärdades 3 065 generella masterexamina, 214 konstnärliga kandidatexamina, 53 konstnärliga magisterexamina och 128 konstnärliga masterexamina. Mål för antal examina Regeringen har satt mål för antal examina för vissa yrkesutbildningar. gäller detta civilingenjörsexamen, sjuksköterskeexamen, röntgensjuksköterskeexamen och lärarexamen. Regeringen presenterade i propositionerna Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) och En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) sin bedömning att målen för antal examina bör utgå och att universitet och högskolor bör få ett större ansvar att själva dimensionera utbildningarna. Även om mål för antal examina inte längre kommer att anges, avser regeringen även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen för olika utbildningsprogram och återkomma med förslag på åtgärder om utvecklingen så kräver. Nedan presenteras uppföljningen av målen för de utbildningar där regeringen har satt mål. Antalet civilingenjörsexamina fortsatte att minska . examinerades 3 525 civilingenjörer jämfört med 3 836 föregående år. har antalet examinerade civilingenjörer minskat med drygt 900, vilket motsvarar en minskning på . Bland personer som avlagt civilingenjörsexamen fortsätter könsfördelningen att vara ojämn. var andelen kvinnor som tog ut civilingenjörsexamen och andelen män . har andelen kvinnor bland de examinerade ökat från . Med tanke på att andelen kvinnor som påbörjar civilingenjörsutbildningar inte har ökat kommer förmodligen denna könsfördelning bland examinerade civilingenjörer att bestå . Antalet personer som har avlagt sjuksköterske- och röntgensjuksköterskeexamen minskade något till 4 806. Jämfört med är det nästan dubbelt så många. utgjorde kvinnor och män av samtliga som tog sjuksköterske- och röntgensjuksköterskeexamen. Antalet utfärdade lärarexamina minskade relativt kraftigt från 9 333 examina till 8 095 . Minskningen skedde enbart bland examinerade med inriktning mot senare år, medan antalet examina med inriktningen mot är oförändrad. Bland de knappt 4 500 examinerade med inriktning mot hade en inriktning mot förskola och förskoleklass. var andelen med inriktning mot förskola och förskoleklass på . Könsfördelningen bland studenter som avlägger lärarexamina är fortsatt ojämn, även om det finns skillnader mellan de olika inriktningarna. Bland personer som avlade lärarexamina med inriktning mot utgjorde kvinnor 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bland dem som avlade lärarexamina med inriktning mot senare år var andelen män något högre kvinnor och män. Regeringen har satt målet att av antalet lärarexamina, förutom lärarexamen med inriktning mot förskollärare, ska ha en inriktning mot matematik, teknik eller naturvetenskap. Av de 26 lärosäten som ger lärarutbildning har 22 inriktningar mot matematik, teknik eller naturvetenskap. Av de 22 lärosätena har fyra uppnått . Dessa är (med andelen examina med inriktning mot matematik, naturvetenskap eller teknik i procent inom parentes): (61), (48), (38) och (31). Övriga lärosäten ligger mellan . män har varierat en del . Det beror till stor del på att könsfördelningen varierar mellan olika utbildningar. Eftersom män och kvinnor dominerar inom olika utbildningar leder det till etablering i olika sektorer på arbetsmarknaden som kan påverkas i olika grad av t.ex. förändringar i konjunkturen. var etableringen för män högre än för kvinnor, vilket delvis förklaras med att etableringen inom det tekniska området hade den största ökningen av etableringsnivån. Examinerade med inriktning mot tekniksektorn, vård och omsorg eller informatik/data- och systemvetenskap hade lättast att etablera sig på arbetsmarknaden . Högst andel etablerade hade personer med läkarexamen , medan andelen etablerade endast var bland personer med konstnärlig magisterexamen. Den låga andelen etablerade bland dem med konstnärliga examen förklaras delvis med att de faller utanför den definition som har använts av etablerade på arbets- 7.8Etablering på arbetsmarknaden marknaden i undersökningen. arbetskraftsundersökning () visar att arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland gymnasie- och grundskoleutbildade. Detta gäller oavsett konjunkturläge. Diagram 7.2 Andel arbetslösa efter Anm.: Arbetslösa enligt tidigare svensk definition, dvs. arbetssökande heltidsstuderande ingår inte. Tidsseriebrott 2005, pga. att en ny EU-anpassad statistik infördes. Källa: SCB:s AKU-undersökning Undersökningar om högskoleutbildades inträde på arbetsmarknaden visar att etableringen fortsätter att vara god. Enligt undersökning Etablering på arbetsmarknaden examinerade 2005/06 (2009:28 R) hade av dem med avlagd examen /06 etablerat sig på arbetsmarknaden . Skillnaden i etableringen mellan kvinnor och årsinkomst lägre än , arbetslösa eller den som varit föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder anses enligt definitionen ha en svag ställning på arbetsmarknaden. Utöver personer med konstnärlig examen finns inom denna grupp även personer med t.ex. generella examina inom humaniora, naturvetenskap och journalistik. Inom gruppen med konstnärlig examen är det relativt vanligt att starta egna företag. För dessa kan inkomsten ofta bli låg, vilket gör att de hamnar i gruppen med svag ställning på arbetsmarknaden. De som avlagt läkar-, tandläkar-, civilingenjörsexamen med bygg-, data- och maskininriktning eller högskoleingenjörsinriktning hade en etableringsgrad . Bland lärare, som utgör av alla som tar examen, var etableringsgraden . Etableringsgraden ökade för att sedan successivt sjunka efter 2002. Personer med specialpedagogisk examen, yrkeslärarexamen och grundskollärarexamen med inriktning mot senare år inom ämnena matematik och naturvetenskap har haft den gynnsammaste arbetsmarknaden bland lärare . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.5 Utbildning på forskarnivå Antal aktiva doktorander* Efter en kraftig nedgång 2004 och ökade 2008 antalet nybörjare till utbildning på forskarnivå tydligt med och antalet nybörjare har ökat ytterligare något 2009. Könsfördelningen bland de nyantagna är jämn. Högst andel kvinnor finns inom medicin och lägst inom teknik . Antalet personer som har påbörjat utbildning till licentiatexamen har fortsatt att minska. Antalet doktorsexamina sjönk med ca 200 till knappt 2 700, vilket är den största nedgången och den största procentuella nedgången . Antalet licentiatexamina minskade något till ca 750. Andelen kvinnor som avlade doktorsexamen översteg 2009. infördes en konstnärlig licentiatexamen och en konstnärlig doktorsexamen i den svenska examensstrukturen. Examina på forskarnivå indelades därigenom i generella examina (licentiatexamen och doktorsexamen) och konstnärliga examina (konstnärlig licentiatexamen och konstnärlig doktorsexamen). Genomströmning i utbildning på forskarnivå Den genomsnittliga studietiden för att bli examinerad som licentiat eller doktor minskar överlag successivt. har dock inga större förändringar skett. För studenter som avlade doktorsexamen var den genomsnittliga studietiden 8,5 terminer, dvs. Det innebär att den stipulerade studietiden för en doktorsexamen nästan överensstämmer med utfallet. Den genomsnittliga studietiden är kortare för män än för kvinnor. För studenter som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga studietiden till 5,1 terminer 2009, vilket motsvarar . Flera lärosäten, utom vissa med teknisk utbildning, har minskat antagningen till utbildning på forskarnivå med licentiatexamina som slutmål. Genomströmningen har även ökat mätt som hur stor andel av alla som påbörjar utbildning på forskarnivå ett visst år som avlägger doktorsexamen inom . Andelen doktorander som avlägger doktorsexamen från påbörjad forskarutbildning har nästan fördubblats . Mål för antal examina på forskarnivå Regeringen har gett universitet och högskolor mål för antal examina på forskarnivå för perioden 20092012. I tabell 7.5 Mål och utfall för antalet examina på forskarnivå redovisas antalet examinerade per vetenskapsområde . Examensmålen anger ett minsta antal examina per vetenskapsområde och lärosäte . Det totala målet är satt till 9 115 examina, vilket är lägre än föregående period. Tabell 7.6 Mål och utfall för antal examina på forskarnivå Anm.: Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan licentiatexamen samt doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen räknas som en halv examen. Mål för antal examina i forskarutbildningen infördes som en följd av beslut med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU7, rskr. 1997/98:109). Beslutet innebar att kvantitativa examensmål skulle anges för varje universitet och högskola med rätt att utfärda doktorsexamen, utom i . Det beslutet upphävde i enlighet med regeringens förslag i propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). är det regeringens uppgift att bedöma behovet av mål för antal examina på samtliga utbildningsnivåer. I propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) presenterade regeringen sin bedömning att målen för antal examina på grundnivå och avancerad nivå bör utgå och att universitet och högskolor bör få ett större ansvar att själva dimensionera utbildningarna. Även när det gäller examina på forskarnivå gör regeringen bedömningen att lärosätena själva bör få ta ansvar för dimensioneringen bl.a. för att kunna avväga utbildningen på forskarnivå mot resurser för vidareutveckling av yngre forskare. Regeringen avser därför att låta nuvarande mål utgå ur regleringsbreven till universitet och högskolor. Även om regeringen upphör att ange mål för antal examina på forskarnivå kommer regeringen också fortsättningsvis noga följa utvecklingen och återkomma med förslag på åtgärder om utvecklingen så kräver. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet anställda vid landets universitet och högskolor 2009 var 66 300 personer. Det är en ökning jämfört med föregående år då antalet anställda uppgick till 62 700 personer. Av de anställda vid universitet och högskolor arbetar med undervisning och forskning. Av alla anställda vid universitet och högskolor är kvinnor. Andelen kvinnor varierar dock mellan olika personalkategorier. Bland den forskande och undervisande personalen är kvinnor, medan andelen kvinnor bland professorerna endast är . Tabell 7.7 Könsfördelning inom vissa tjänstekategorier Andel kvinnor (%) Andel män (%) Vid många lärosäten bedrivs ett målmedvetet arbete för att öka andelen kvinnor, såväl bland professorer som på andra ledande befattningar. För att bredda den akademiska basen för kommande professorsrekryteringar bedriver till exempel vissa lärosäten meriteringsprogram för kvinnliga lektorer. Andra vanliga åtgärder för att öka andelen kvinnor på ledande positioner är särskilda mentors- och karriärutvecklingsprogram för kvinnor i forskarkarriären, premiesystem för att öka institutioners incitament att aktivt söka kvinnliga kandidater till professors- och lektorsanställningar, samt införandet av mer generösa regler vid föräldraledighet för forskarassistenter. Trots dessa ansträngningar sker ökningen långsamt. Delegationen för jämställdhet i högskolan (U 2009:01) har haft i uppdrag att analysera i vilken mån metoden att ange kvantitativa jämställdhetsmål för olika lärarkategorier har varit framgångsrik (dir. 2009:7). I rapporten av rekryteringsmål för högskolans personal (U2009/6064/UH) gör delegationen bedömningen att metoden huvudsakligen måste betraktas som framgångsrik. Andelen och antalet kvinnor i professorskåren har ökat även om den ursprungliga målsättningen att andelen kvinnor bland det totala antalet professorer skulle tredubblas under 19982008 inte har uppnåtts. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rapporten konstaterar delegationen vidare att de kvantitativa rekryteringsmålen även har inverkat positivt på lärosätenas rekryteringsprocesser och på jämställdhetsarbetet mer generellt. Förekomsten av mål och kravet på redovisning har bidragit till att jämställdheten på olika nivåer i organisationerna kartlagts och blivit föremål för åtgärder. Jämställdhet har därmed blivit en fråga som kontinuerligt beaktas i lärosätenas styrelser och rekryteringskommittéer. Delegationen föreslår i rapporten att regeringen bör överväga om de kvantitativa rekryteringsmålen för professorer ska kompletteras med mål för docenter, som utgår från könsfördelningen bland nydisputerade. Sådana mål, som tar hänsyn till att hälften av de disputerade numera är kvinnor, skulle enligt delegationen synliggöra behovet av och skapa legitimitet för rekryteringsmålen för professorer. För att öka jämställdheten på landets lärosäten anser delegationen vidare att de kvantitativa måtten och målen även fortsättningsvis behöver kompletteras med kvalitativa åtgärder. Regeringens övergripande mål är att stärka kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen vid universitet och högskolor. Ett annat mål för regeringens politik är att lärosätenas frihet och självbestämmande ska öka. Den politiska detaljstyrningen av verksamhet och organisation ska minska. I propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) lämnar regeringen förslag och gör bedömningar i fråga om hur autonomin ska öka. Ökad autonomi väcker också nya frågor om hur kvaliteten ska kontrolleras. som lärosätena bör få ett ökat ansvar för kvalitetsutveckling har staten ett legitimt intresse att försäkra sig om att offentliga medel används på ett effektivt sätt och att verksamheten håller hög kvalitet. Hög kvalitet i högre utbildning och forskning är avgörande för attraktionskraft som kunskapsnation. Regeringen anser att kvalitetsutvärderingar och möjligheten att återkalla tillstånd att utfärda examina är verksamma instrument för att höja kvaliteten vid lärosätena. Regeringen bedömer dock att kvaliteten i den högre utbildningen behöver förbättras ytterligare och har i propositionen Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320) presenterat ett nytt kvalitetssäkringssystem där de utbildningar som ges det högsta omdömet bör komma i fråga för en kvalitetsbaserad resurstilldelning. Systemet ska börja användas och ligga till grund för kvalitetsbaserad resursfördelning . Konkurrens med framgångsrika lärosäten internationellt samt ökad internationell rörlighet bland studenter, lärare och forskare stärker kvaliteten vid svenska universitet och högskolor. Skillnaden mellan antalet studenter som kommer till för att studera jämfört med antalet svenskar som åker utomlands för att studera fortsätter att öka även om antalet svenska studenter som studerade utomlands under /09 ökade något, av minskning.