prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — redovisar i rapporten strategi och hand- lingsplan för främmande arter och genotyper (2008) tre ambitionsnivåer för genomförandet av strategin och handlingsplanen. som rekommenderas uppgår till och innebär insatser för miljöövervakning, förebyggande åtgärder samt kontroll och Prop. 2009/10:155 utrotning av etablerade arter. Generellt kan sägas att förebyggande åtgärder är betydligt mer kostnadseffektivt än att genomföra åtgärder när en art redan etablerat sig (t.ex. spansk skogssnigel eller mårdhund). I rapporten föreslås närmare 45 olika åtgärder som bör vidtas, alltifrån satsning på forskning till inrättande av samverkansgrupper mellan berörda myndigheter. Arbetet måste bedrivas sektorsövergripande och en rad myndigheter pekas ut som ansvariga inom sina respektive sektorer. Vi avser att avvakta den kommande EU-strategin som kommer att tas fram innan vi lägger fast den nationella handlingsplanen. förslag behöver genomföras. Inledningsvis bör det inrättas en samverkansgrupp för problematiken med främmande arter, med representanter från , , Trans- portstyrelsen, och föreslås inrättas. Även ArtDatabanken bör ingå i gruppen. Gruppen ska inte ersätta sektors- ansvaret för främmande arter för de representerade myndigheterna utan ska i stället ses som ett stöd i arbetet med uppgift att samråda kring gemensamma frågor som rör främmande arter samt ansvara för att koor- dinera myndighets- och sektorsövergripande insatser. Länsstyrelserna och kommunerna är som tillsynsmyndigheter och som utförare av regio- nal miljöövervakning och åtgärdsinsatser särskilt viktiga aktörer. Vi av- ser att uppdra åt att inrätta en samverkansgrupp enligt ovan. En EU-strategi mot invaderande/invasiva arter lade Kommissionen fram meddelandet En EU-strategi mot invaderande arter. Begreppet invaderande främmande arter eller invasiva främmande arter (IAS) innebär att det rör sig om arter, under- arter eller stammar som introducerats utanför sina historiska eller nutida naturliga utbredningsområden. Kommissionens meddelande har behand- lats av miljörådet . I rådsslutsatserna framhålls de snabbt växande hoten från och effekterna av invasiva främmande arter. Utan lämpliga skyddsåtgärder leder den ökande handeln till att hoten från invasiva främmande arter ökar i allt snabbare tempo. Rådet anser att det därför är brådskande att dessa hot bemöts effektivt och ändamålsenligt. Problemet med invasiva främmande arter måste åtgärdas skyndsamt. Det mest effektiva är naturligtvis att hitta lösningar som innebär att sådana arter inte kommer in i landet. Den samverkansgrupp som nämnts ovan är en förutsättning för att kunna få en överblick över olika sektorers ansvarsområden. Vi bedömer att det behövs en övergripande EU-rättsakt och strategi mot invasiva främmande arter. Det befintliga är fragmentariskt och har brister som försvårar hantering av invasiva främmande arter. Det krävs en EU-strategi som förbinder alla medlemsstater att agera för att få till stånd en tillförlitlig övervakning och ett varnings- och informationssystem vilket även kan innebära ett ansvar för ett land att motverka spriding av invasiva främmande arter till grannländer. Vår bedömning är att en sådan strategi bör avvaktas innan omfattande nationella åtgärder påbörjas. För att förbättra möjligheterna att följa upp och utvärdera miljökvalitets- målet Ett rikt växt- och djurliv och insatser som bedöms nödvändiga för att nå det behöver ett förbättrat och utbyggt system för artöver- Det finns heller inte någon tillfredsställande systematisk övervakning av populationernas tillstånd vare sig avseende demografiska parametrar eller hälsotillstånd. I den mån övervakning förkommer är dess koppling till förvaltningsåtgärder otydlig. Styrning och prioritering av olika åtgärder försvåras därmed. Vi har därför givit Statens veterinär- medicinska anstalt och i gemensamt uppdrag att ge för- slag till ett integrerat viltövervakningssystem som beaktar såväl popula- tionsövervakning som hälsoövervakning. Det bör bli möjligt att på ett mer strategiskt sätt än att övervaka och analysera exempelvis effek- terna av klimatförändringar på arter. Förekomsten av invasiva främ- mande arter och utbrott av sjukdomar i faunan bör uppmärksammas på ett tidigt stadium. Viltstammarnas utveckling kan med hjälp av en ut- vecklad övervakning följas närmare i syfte att uppnå en ändamålsenlig Uppdraget omfattar övervakning av vilda däggdjur och fåg- lar som förvaltas genom jakt och kommer att redovisas . Analys av gynnsam bevarandestatus för naturtyper Utifrån resultatet från rapporteringen av naturtyper enligt artikel 17 i art- och habitatdirektivet bör ArtDatabanken undersöka förekomsten av de naturtyper där en gynnsam bevarandestatus inte har kunnat fastställas. Avsikten är att analysera var naturtypen saknas eller saknar tillräcklig kvalitet i utbredningsområdet. Behovsanalysen bedöms ge värdefull information till länsstyrelsernas arbete med bl.a. regionala landskapsstrategier och restaureringsinsatser genom att ange behov av olika åtgärder i landskapet. Den kan också ge underlag för prioriteringar av åtgärder inom de naturtypsinriktade miljö- kvalitetsmålen, så att arbetet med att nå gynnsam bevarandestatus för naturtyper tydligare kan bedrivas inom de areella näringarnas sektors- Den tätortsnära naturen innehåller frilufts-, kulturmiljö- och naturvärden som skapar förutsättningar för god folkhälsa, social sammanhållning, tät- orters attraktivitet, besöks- och turistnäring och klimatanpassning. positionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28) lyfter vi särskilt fram frågan om insat- ser för tätortsnära natur i och med att den lokala och kommunala natur- vårdssatsningen () återupptas . Bevarande av tätortsnära natur har stor betydelse för att bibehålla och stärka biologisk mångfald i människors närmiljö. diversiteten inom t.ex. koloniträdgårdar och villaområden och den all- männa tätortsnära naturen skapar ytterligare förutsättningar för en bio- En rik tillgång på natur och ideella organisationers engagemang är Prop. 2009/10:155 grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv. vikt vid att det finns en mångfald av möjligheter att utöva friluftsliv, på egen hand eller i organiserade former. Länsstyrelserna i storstadsregionerna , och tog 2003 på regeringens uppdrag fram var sitt program för bevarande av tätortsnära natur. Programmen togs fram i samverkan med kommunerna och andra aktörer och avser skydd av ett antal naturområden genom bildande av såväl statliga som kommunala naturreservat. Viktiga tätorts- nära naturområden kommer härigenom att få ett långsiktigt skydd i stor- stadsområdena där konkurrensen om mark är som störst. Skolor och förskolor har stor betydelse för att öka intresset för och kunskapen kring biologisk mångfald och friluftsliv. Sådan kunskap är nödvändig för att i det långsiktiga perspektivet säkerställa förståelse för bevarande av biologisk mångfald i ett samhälle där av med- borgarna bor i tätorter. Allemansrätten är viktig i detta sammanhang. måste hänsyn tas till markägaren och till naturens villkor. Kommunernas insatser för tätortsnära natur varierar, till stor del beroende på bristande resurser. Tätortsnära natur behandlas även i skogspolitiken, landsbygdsprogrammet och folkhälsopolitiken. Det finns en potential i att utveckla den sektorssamverkan som finns kring naturen i och nära tätorter. Den tätortsnära naturen bör förvaltas i samråd med avnämarna för att på så vis skapa dialog kring den tätortsnära naturens värden och åtgärders nytta. Skötselplaner och vägledande dokument såsom översiktsplaner, grönstrukturprogram, naturvårdsprogram, friluftsplaner, folkhälsopro- gram är viktiga verktyg. Vi bedömer att det är viktigt och ändamålsenligt att länsstyrelserna har ett regionalt ansvar för att ta fram och tillhandahålla kunskapsunderlag till kommunerna om biologiska värden, grön infrastruktur (ett funktio- nellt biologiskt nätverk), friluftsliv och kulturmiljövärden. Vi anser att kommunerna inom ramen för sitt planeringsansvar har ett avgörande ansvar för att grönområden och naturavsnitt med en rik flora och fauna finns i anslutning till bostadsområden. För att nå målen om bevarande av biologisk mångfald behövs starka internationella överenskommelser inom miljöområdet såväl inom nytt- jandesektorerna som genom handelsöverenskommelser vilka främjar styrmedel och incitament för ett långsiktigt ansvarstagande. Kunskaps- underlaget om ekosystemens betydelse för miljö- och utvecklingsfrågor behöver stärkas. Detta gäller inte minst känslighet för klimatförändringar och den roll ekosystemen spelar för att motverka en farlig klimatföränd- ring och lindra dess effekter. Policyutvecklingen inom konventionen om biologisk mångfald har sär- skilt stor betydelse liksom EU:s direktiv på miljöområdet samt EU:s jordbrukspolitik. hade under ordförandeskapet för EU en ledande roll för utvecklingen inom konventionen för biologisk mångfald och bidrog till att ekosystemtjänsternas betydelse Prop. 2009/10:155 hamnat i fokus för det fortsatta arbetet. sker förhandlingar om ett nytt globalt mål, eller långsiktig vision, för biologisk mångfald, och en ny strategisk plan för Konven- tionen om biologisk mångfald. Även EU förväntas anta nya gemen- samma mål för arbetet inom unionen. Förhandlingar sker även om att förbättra kunskapsunderlaget för alla berörda konventioner och organ genom att inrätta en mellanstatlig plattform för kunskap om biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES). arbetade under EU- ordförandeskapet för att EU:s mål ska bidra till den globala situationen, och att den ekonomiska betydelsen av biologisk mångfald och ekosys- temtjänster ska synliggöras för att underlätta goda incitament. har även bidragit till att processen mot en IPBES har tagit viktiga steg framåt. Det är viktigt att ta fram en strategi för att säkra hållbar ekono- misk utveckling inom de ramar som sätts av vårt behov av fungerande ekosystem. Vi kommer att delta aktivt i arbetet och föra fram de slutsats- er som antogs under ordförandeskap. Vid ett hållbart nyttjande av mångfaldens resurser kommer ekosystemen även att kunna leverera tjänster även om klimatförändringar kommer att medföra en viss påverkan. Om utarmningen av den biologis- ka mångfalden fortsätter i samma takt som kommer det att kräva stora kostnader för samhället vid restaurering och återställande av natur- typer och ekosystem om miljökvalitetsmålet ska nås. Ovan nämnda insatser ska finansieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet . Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , Husmark , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , . Regeringen beslutar proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete. Omslagsfoto: /Johnér