prop · GX03175 · 2010-03-23 00:00:00 — Inköpssamordningen är en form av samverkan över myndighetsgränser där de statliga myndigheterna får stöd i sina inköp av elva s.k. ramavtalsansvariga myndigheters upphandling av statliga ramavtal. Uppgiften att samordna de ramavtalsansvariga myndigheternas upphandlingsverksamhet ligger på Ekonomistyrnings- verket (ESV). Syftet med den statliga inköpssamordningen är att åstadkomma besparingar för staten genom att reducera myndigheternas administrativa kostnader för upphandling och skapa ekonomiskt mer förmånliga inköpsvillkor. Försäljningen på ramavtalen uppgick till , vilket utgör av de totala statliga inköpen som skulle kunna omfattas av statlig inköpssamordning. Knappt 2000 företag inklusive återförsäljare stod för denna försäljning. De ramavtalsansvariga myndigheternas upphandlingsverksamhet finansieras med avgifter som tas ut av leverantörerna i samband med utnyttjandet av de för staten gemensamma ramavtalen. Avgifterna tas vanligtvis ut som en viss procentsats på leverantörernas försäljning. De undersökningar som Statskontoret gjort för att avgöra om den statliga inköpssamordningen ger upphov till besparingar för staten indikerar att betydande belopp sparas. Uppskattningsvis reducerar statförvaltningen kostnaderna för sina inköp av vissa varor och tjänster med till följd av den nuvarande statliga inköpssamordningen. Av denna dryga miljard svarar processuella besparingar i själva upphandlingsprocessen för och prisbesparingar för ca . Statskontoret bedömer med andra ord att den statliga inköpssamordningen når sitt syfte att effektivisera statsförvaltningens inköp av vissa varor och tjänster och åstadkomma statsfinansiella besparingar. Därför finns det också ett behov av verksamheten. Små och medelstora företags medverkan Statskontorets slutsats är att den upphandling som bedrivs inom ramen för den statliga inköpssamordningen inte generellt sett utestänger små och medelstora företag från att delta. Det finns emellertid ett antal ramavtalsområden där de små och medelstora företagen är i klar minoritet, vilket är potentiellt problematiskt. Den statliga inköpssamordningen är uppbyggd kring ett system där statsförvaltningens största förbrukare av vissa varor och tjänster, som många andra myndigheterna behöver, tecknar ett antal statliga ramavtal. Över tid har denna koppling försvagats avsevärt. Statskontorets översyn av verksamheten visar att den decentraliserade strukturen där ansvaret för verksamheten är fördelad på elva olika myndigheter och där flertalet helt saknar uppdrag och styrning från regeringen har flera svagheter och brister. Detta hindrar verksamheten från att nå sin verkliga potential och åstadkommer därför sannolikt mindre besparingar för staten än som skulle vara möjligt. Nedan listas några av de mest betydande bristerna och dess konsekvenser: -Den samordningsansvariga myndigheten har otillräckliga resurser och mandat för att styra och utveckla verksamheten. -Den decentraliserade strukturen resulterar i avtal och processer som inte är enhetliga. Detta skapar problem både för myndigheterna och för leverantörerna. -Myndigheterna får svårt att hitta bland avtalen och göra avrop. Bristen på tydlighet och enhetlighet försvårar vidare sannolikt företagens deltagande i inköpssamordningen. -Det är alltför slumpmässigt vilka myndigheter som blir ramavtalsansvariga för olika områden det finns inga garantier för att den mest lämpade myndigheten för ett visst område blir ramavtalsansvarig. -Systemet blir sårbart när deltagandet bygger på frivillighet. Statskontorets europeiska utblick visar att den svenska lösningen är något av en anomali i sammanhanget. Statskontorets slutsats är att den nuvarande organiseringen av den statliga inköpssamordningen har spelat ut sin roll och att den hindrar verksamheten från att utvecklas ytterligare. Statskontoret pekar därutöver på att den ekonomisk uppföljningen och kontrollen av den statliga inköpssamordningens avgiftsfinansiering är bristfällig. Statkontorets överväganden och förslag -en ny myndighet för samordnad upphandling i staten inrättas, -den nya myndighetens uppgift bör vara att upphandla och förvalta ramavtal för statsförvaltningens räkning (behåller dock sin ramavtalsverksamhet), -den nya myndighetens verksamhet bör avgränsas till den statliga sektorn, -myndigheten bör inte bedriva konsultativ verksamhet för enskilda myndigheters räkning, -myndigheten ska beakta små och medelstora företags möjligheter att delta i de samordnade upphandlingarna, -myndigheten ska rapportera till regeringen resultatet av upphandlingsverksamheten, -finansieringen av den nya myndigheten bör ske enligt samma princip som men med en väsentligt stärkt ekonomisk uppföljning och kontroll, -nuvarande ordning, där myndigheterna ska använda de statliga ramavtalen men kan göra avsteg, bibehålls men kompletteras med en skärpt avstegsrapporteringen och uppföljning. Statskontoret understryker att en viktig förutsättning för att kunna uppnå förmånliga inköpsvillkor med avseende på produktkvalitet och pris till nytta för det allmänna, medborgare och konsumenter och en kostnadseffektiv upphandlingsprocess är att myndigheten utmärks av en hög beställarkompetens. Med ledning i motsvarande verksamheter i och , som i bolagsform bedriver i princip samma typ av verksamhet, anser Statskontoret att den nya myndigheten fullt utbyggd bör vara i storleksordningen 60 årsarbetskrafter. Statskontoret förordar en successiv utbyggnad av den nya upphandlingsverksamheten. Förteckning över remissinstanserna avseende Statskontorets rapport 2009:12 Följande remissinstanser har yttrat sig över Statskontorets rapport, En effektivare statlig inköpssamordning analys och förslag (2009:12). , , , , , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , för Studier i Offentlig Ekonomi, , , , , , , Verket för högskoleservice, , , , , , , , , Arbetsförmedlingen, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, , , läns landsting, , , , , Kommuner och Landsting, Offentliga Inköpare, och restaurangföretagare och IT- & Telekomföretagen. Sammanfattning av promemorian Namnbyte för I promemorian Namnbyte för föreslås ändringar i lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara, lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom social- försäkringens administration och socialförsäkringsbalken bestående i att namnet ut mot . Ändringarna är föranledda av att regeringen avser byta namn på . Efter överenskommelse mellan och ska Pensions- myndigheten svara för ut- betalningen av statliga tjänste- pensioner. Motsvarande gäller pensioner som administreras av ett för kommunerna och landstingen gemensamt organ. Därvid tillämpas bestämmelserna i 9 och 10 §§ på sådana pensioner. Författningsförslagen i promemorian Namnbyte för Förslag till lag om ändring i lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1984:989) om socialförsäkrings- väsendet under krig och krigsfara ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 9 och 10 §§ ska tillämpas på förmåner som enligt lag eller annan författning eller regeringens förordnande månatligen eller ska betalas ut av eller . Efter överenskommelse mellan och ska Pensions- myndigheten svara för ut- betalningen av statliga tjänste- pensioner. Motsvarande gäller pensioner som administreras av ett för kommunerna och landstingen gemensamt organ. Därvid tillämpas bestämmelserna i 9 och 10 §§ på sådana pensioner. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:991. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Härigenom föreskrivs att 13 kap. 15 och 2224 a §§ samt 16 kap. 3 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska ha följande lydelse. kalenderår, skall endast inkomster som hänför sig till den tid då rätt som hänför sig till den tid då rätt medräknas vid minskningen. medräknas vid minskningen. Minskningen fördelas på det antal kalenderdagar garantin betalas. Om den som har inkomstgaranti Om den som har inkomstgaranti uppdrag som statsråd, arbetstagare uppdrag som statsråd, arbetstagare med hänsyn till andra inkomster, med hänsyn till andra inkomster, stycket justeras om det behövs stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda med hänsyn till de sammanlagda verk beslutar efter samråd med pensionsverk beslutar efter samråd berörda pensionsgivare om sådan Den som vill att inkomstgaranti Den som vill att inkomstgaranti skall betalas ut skall skriftligen ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos Statens ansöka om det hos Statens tjänste- pensionsverk enligt 2 a § 1 lagen pensionsverk enligt 2 a § 1 lagen Inkomstgaranti kan inte betalas ut tillbaka än före ansökningsmånaden. 1Senaste lydelse 2006:998. 2Senaste lydelse 2006:998. Den som ansökt om utbetalning Den som ansökt om utbetalning tjänstepensionsverk behöver för att lämnas på heder och samvete. lämnas på heder och samvete. Om den som ansökt om Om den som ansökt om uppgifter som begärts får Statens uppgifter som begärts får Statens Om den som har beviljats Om den som har beviljats förhållanden och dessa kan antas förhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning skall påverka rätten till utbetalning ska han eller hon utan särskild begäran han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till Statens lämna uppgift om detta till Statens Arbetsgivare och andra som har Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller förmån betalat ut ersättning eller förmån skall på begäran av Statens ska på begäran av Statens för en namngiven person om uppgifter för en namngiven person sådana förhållanden som är av om sådana förhållanden som är av Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. gifter om inkomst som är grundande enligt 2 kap. lagen (1998:674) om inkomstgrundande lagen (1998:674) om inkomst- ålderspension, om uppgifterna har betydelse i ärende om inkomst- uppgifterna har betydelse i ärende garanti enligt denna lag. 3 Senaste lydelse 2006:998. 4 Senaste lydelse 2006:998. 5 Senaste lydelse 2008:968. Ett beslut av Statens pensions- verk enligt denna lag får över- klagas hos allmän förvaltnings- domstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövnings- tillstånd. Ett beslut av Statens tjänste- pensionsverk enligt denna lag får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Vid över- klagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2006:998. Förslag till lag om ändring i lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration Härigenom föreskrivs att 8 och 19 §§ lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration ska ha följande lydelse. Personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 7 § får också behandlas av och för tillhandahållande av information som behövs 1. som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskilda i den verksamhet som bedrivits av och arbetslöshetskassorna, 2. för samordning av tjänste- 2. för samordning av tjänste- pensioner i den verksamhet som pensioner i den verksamhet som bedrivs av Statens tjänstepensions- och det för kommunerna och verk och det för kommunerna och för administration av personal- för administration av personal- 3. för handläggning av ärenden 3. för handläggning av ärenden regler om statens tjänstegrupp- där regler om statens tjänste- livförsäkring ska tillämpas, grupplivförsäkring ska tillämpas, 4.som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453) åt enskild i den verksamhet som bedrivs av socialnämnderna, eller 5.som underlag för beslut om och kontroll av vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. och får även behandla personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 7 § för att till- handahålla information utanför den egna myndigheten på grund av 6.sådan bestämmelse om skyldighet att lämna ut uppgifter till andra myndigheter som avses i 10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen, 7.sådant medgivande att lämna ut uppgifter som följer av särskilda bestämmelser i lag eller förordning, 8.sådan skyldighet att lämna ut uppgifter som följer av gemenskaps- rätten inom Europeiska unionen, eller 9.åtaganden i samarbetet inom Europeiska ekonomiska samarbets- området eller i avtal om social trygghet eller utgivande av sjukvårds- förmåner som ingått med andra stater. 1 Senaste lydelse 2009:1009. och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personal- pensioner får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen för samordning av tjänstepensioner med socialförsäkringsförmåner.Statens pensionsverk får ha direktåtkomst till social- försäkringsdatabasen för hand- läggning av ärenden där regler om statens tjänstegrupplivförsäkring skall tillämpas.Bestämmelserna i 16 § och 18 § första stycket andra meningen gäller också för pensionsverket och det gemensamma organet. och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av persona- lpensioner får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen för samordning av tjänstepensioner med socialförsäkringsförmåner. får ha direktåtkomst till social- försäkringsdatabasen för hand- läggning av ärenden där regler om statens tjänstegrupplivförsäkring ska tillämpas. Bestämmelserna i 16 § och 18 § första stycket andra meningen gäller också för tjänstepensions- verket och det gemensamma organet. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka uppgifter direktåtkomst enligt första och andra stycket får omfatta. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 114 kap. 20 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personal- pensioner får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen i den utsträckning det behövs för samordning av tjänstepensioner med socialförsäkringsförmåner. får även ha direktåtkomst till social- försäkringsdatabasen i den ut- sträckning det behövs för handläggning av ärenden där regler om statens tjänstegruppliv- försäkring ska tillämpas. Bestämmelserna i 17 och 19 §§ gäller också för pensionsverket och det gemensamma organ som avses i första stycket. och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personal- pensioner får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen i den utsträckning det behövs för samordning av tjänstepensioner med socialförsäkringsförmåner. får även ha direktåtkomst till social- försäkringsdatabasen i den ut- sträckning det behövs för handläggning av ärenden där regler om statens tjänstegruppliv- försäkring ska tillämpas. Bestämmelserna i 17 och 19 §§ gäller också för tjänstepensions- verket och det gemensamma organ som avses i första stycket. Härigenom föreskrivs1 följande. 1 § Syftet med denna lag är att främja utvecklingen av en informations- marknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter på villkor som inte får användas för att Bestämmelser om tillhandahållande av handlingar finns i annan för- 2 § Denna lag innehåller bestämmelser om villkor för vidareutnyttjande av handlingar hos statliga och kommunala myndigheter. Lagen gäller också för vidareutnyttjande av handlingar hos de organ som anges i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), om handlingarna hör till den verksamhet som anges där, samt handlingar hos aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kom- muner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. organ ska vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndigheter. 3 § Denna lag gäller inte för handlingar hos 1.utbildnings- eller forskningsinstitutioner, eller 4 § Denna lag gäller inte för handlingar eller uppgifter i handlingar som inte får tillhandahållas eller för begränsningar i vidareutnyttjandet av dessa som en myndighet är skyldig att besluta om eller som annars följer av någon författning. Lagen gäller inte för handlingar som en myndighet tillhandahåller en annan myndighet, utom när det framgår att handlingarna ska användas i affärsverksamhet. Lagen gäller inte heller för handlingar som en myn- dighet tillhandahåller i sin affärsverksamhet. 5 § Denna lag gäller inte för handlingar till vilka tredje man innehar rätt enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära eller konstnärliga verk. Lagen påverkar inte utövandet av sådan ensamrätt som följer av varu- märkeslagen (1960:644), patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), firmalagen (1974:156), lagen om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter eller växtförädlarrättslagen (1997:306). 1 Jfr och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 345, 31.12.2003, s. 90, Celex 32003L0098). 6 § I denna lag avses med handling detsamma som i 2 kap. 3 § första stycket första meningen tryckfrihetsförordningen. Ett datorprogram ska dock inte anses vara en handling. I lagen avses med vidareutnyttjande användning av handlingar för andra ändamål än det ursprungliga ändamål för vilket handlingarna behandlas av en myndighet. 7 § Om en myndighet får ta ut avgifter för vidareutnyttjande gäller följande. De samlade intäkterna från sådana avgifter tillsammans med de samlade intäkterna från avgifter för myndighetens tillhandahållande av handlingar får inte överstiga de totala kostnaderna för insamling, fram- ställning, reproduktion och spridning av handlingarna, inklusive en rimlig avkastning på investeringar. 8 § Villkor för vidareutnyttjande ska vara relevanta och icke-diskrimi- nerande för jämförbara kategorier av vidareutnyttjande. Villkoren får inte i onödan begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande. 9 § Om en myndighet vidareutnyttjar handlingar i sin affärsverksamhet ska samma avgifter och andra villkor för tillhandahållande av handling- arna tillämpas för denna verksamhet som för andra som vidareutnyttjar handlingar. 10 § En myndighet får inte bevilja någon en exklusiv rätt att vidareut- nyttja handlingar, utom när det är nödvändigt för att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse. En sådan exklusiv rätt får beviljas för av högst . Den exklusiva rätten ska offentliggöras. 11 § En myndighet ska informera om avgifter och andra villkor för vidareutnyttjandet. Denna information ska lämnas elektroniskt om det är möjligt och lämpligt. Myndigheten ska på begäran ange beräkningsgrunden för avgifterna. Behandling av en begäran om vidareutnyttjande 12 § När ett organ som enligt 2 § andra stycket jämställs med myndighet handlägger ett ärende om vidareutnyttjande av handlingar hos organet, ska följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223) tillämpas: 5 § andra stycket om enskildas kontaktmöjligheter, 11 och 12 §§ om jäv, § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, § om anteckning av uppgifter, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 21 § om underrättelse om beslut, 22 och 2325 §§ om överklagande, 26 § om rättelse av skrivfel och liknande, 27 och 28 §§ om omprövning av beslut, och 30 § om överklagande av avvisningsbeslut. 13 § En begäran om vidareutnyttjande av handlingar ska behandlas skyndsamt. 14 § Ett beslut om avslag på en begäran om vidareutnyttjande ska inne- hålla de skäl som har bestämt utgången i ärendet. Om beslutet grundas på att ett vidareutnyttjande skulle inkräkta på tredje mans rätt enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära eller konstnärliga verk, ska myn- digheten i beslutet ange vem som är rättsinnehavare, om denne är känd, eller vilken licensgivare som myndigheten har fått informationen från. 15 § Beslut av en annan myndighet än regeringen, , Regeringsrätten eller ombudsmän i ett enskilt fall enligt denna lag får överklagas hos förvaltningsrätten. Beslut av en för- valtningsrätt i ett ärende som har inletts där, liksom beslut av en tingsrätt eller en hovrätt, överklagas dock hos kammarrätten. Beslut av en kam- marrätt i ett ärende som har inletts där överklagas hos Regeringsrätten. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Detta gäller inte i fråga om ärenden som har inletts hos en förvaltningsrätt, tingsrätt eller hovrätt. 16 § Om ett beslut av ett sådant organ som enligt 2 § andra stycket jäm- ställs med myndighet överklagas, ska organet vara den enskildes motpart sedan handlingarna i ärendet har överlämnats till domstolen. Denna lag träder i kraft . 2009/10: Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet Nordborg och justitierådet . Lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnessakkunniga Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Det remitterade förslaget till lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen är avsett att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv /98/EG av 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, det s.k. PSI-direktivet. Lagen är i och för sig uppbyggd på ett logiskt sätt, med början i lagens syfte och tillämpningsområde, följd av definitioner, villkor etc. vill ändå ifrågasätta om det är lämpligt att dröja med definitionerna av handling och vidareutnyttjande ända till 6 § och därmed lämna den läsare som börjar med 1 och 2 §§ utan information om att dessa ord har en speciell betydelse i lagen. I paragrafens första stycke anges lagens syfte vara att främja utveck- lingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter på villkor som inte får användas för att begränsa konkurrensen. uppfattar saken är det två saker som behandlas i stycket, nämligen lagens syfte, att främja utvecklingen av en informationsmarknad, och de medel som ska användas för att detta syfte ska uppnås, nämligen att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter på villkor som inte får användas för att begränsa konkurrensen. Som stycket är formulerat kan sista ledet i texten tolkas så att lagen bara tar sikte på handlingar som tillhandahålls av myndigheter på villkor som inte får användas för att begränsa konkurrensen. Formuleringen av sista ledet i första stycket lämnar för övrigt läsaren i ovisshet om det är myndigheten eller den enskilde som inte får använda villkoren för att begränsa konkurrensen. På grund av det anförda föreslår Lagrådet att första stycket avslutas med en punkt efter orden tillhandahålls av myndigheter. texten bör formuleras om och placeras som ett andra stycke i paragrafen. I detta sammanhang vill Lagrådet dessutom anmärka att avgifter behandlas som villkor i lagen under en egen rubrik. före 8 § bör därför rätteligen lyda Övriga villkor. I enlighet med det anförda föreslår Lagrådet att paragrafen får följande Syftet med denna lag är att främja utvecklingen av en informations- marknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. Lagen innehåller bestämmelser som avser att förhindra att myndigheter beslutar om sådana villkor för hur handlingar får användas som begränsar konkurrensen. Bestämmelser om tillhandahållande av handlingar finns i annan för- Första meningen innebär att en myndighet i princip inte får bevilja någon en exklusiv rätt att vidareutnyttja handlingar. Det är bara om det är nödvändigt för att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse som en exklusiv rätt får beviljas någon. Det allmänna intresse som nämns i