prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — De statsanställda upplever exempelvis i större utsträckning att de har ett omväxlande, obundet och meningsfullt arbete som de i det stora hela är nöjda med. Andelen statligt anställda som i det stora hela är mycket nöjda med sitt arbete har ökat successivt och uppgick , vilket är högre än bland samtliga på arbetsmarknaden (). Statsanställda är vidare mer nöjda med sina arbetstider än anställda på arbetsmarknaden som helhet, och de kan även i högre utsträckning än övriga på arbetsmarknaden bestämma när och hur olika arbetsuppgifter ska utföras. Arbetsmiljöundersökningarna visar också att allt färre statsanställda upplever det svårt att framföra kritik vad gäller arbetsförhållanden. den föregående undersökningen 2007 var det av de statsanställda som instämde i påståendet att det alltid/för det mesta är svårt att framföra kritiska synpunkter på arbetsförhållanden. hade andelen sjunkit till . Tendensen är likartad för samtliga anställda på arbetsmarknaden. Av de statsanställda uppger att arbetet ger dem möjlighet att lära nytt och utvecklas i yrket . Detta är signifikant fler än bland samtliga anställda, där är av denna uppfattning. De statsanställda () anser vidare i betydligt högre utsträckning än samtliga anställda () att minst halva arbetstiden går åt att lösa krävande problem. Den totala andelen anställda på arbetsmarknaden, som anger att de varit utsatta för våld eller hot om våld , har ökat något från 2009. Andelen bland anställda inom staten har varit relativt oförändrad. Den har varierat mellan som lägst, undersökning, och som högst 1999. Av de statsanställda uppger att det på arbetsplatsen bedrivs ett systematiskt arbetsmiljöarbete, att jämföra för hela arbetsmarknaden. Detta är en minskning jämfört med då av de statsanställda uppgav att det bedrevs ett systematiskt arbetsmiljöarbete, jämfört för hela arbetsmarknaden. Av rapporten framgår också att de statsanställda upplever mindre fysiska besvär än sysselsatta på arbetsmarknaden som helhet, medan de psykiska besvären ligger på samma nivå som för arbetsmarknaden totalt. Sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna fortsatte att sjunka . Jämfört med 2008 var sjukfrånvaron i genomsnitt lägre, vilket ger en total sjukfrånvaro på av den tillgängliga arbetstiden. För såväl kvinnor som män inom samtliga åldersgrupper minskade sjukfrånvaron jämfört med föregående år. 5 bygger på SCB:s arbetsmiljöundersökning som genomförs på uppdrag av . Undersökningen omfattar numera cirka 130 frågor inom olika områden ställda genom telefonintervju och postenkät. Sammantaget besvarades enkäterna av knappt 9 100 personer, varav drygt 500 var anställda i staten. Diagram 5.4 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid uppdelat på kön och ålder 2008 och 2009 Yngre än 29 år Äldre än 49 år Källa: Statskontoret. Kvinnors sjukfrånvaro är väsentligt högre än mäns, men har minskat betydligt snabbare (se diagram 5.4). På motsvarande sätt har sjukfrånvaron för grupperna anställda respektive varit högre , men stadigt sjunkit, medan sjukfrånvaron i åldersgruppen i stort sett har varit oförändrad . Sjukfrånvaron var oförändrad eller hade minskat vid 139 myndigheter (dvs. två tredjedelar av myndigheterna) 2009, medan 58 myndigheter hade ökad sjukfrånvaro jämfört med föregående år.6 Antalet statsanställda med nybeviljad sjukpension har minskat för såväl kvinnor som män (se tabell 5.3). Tabell 5.3 Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2008 och 2009 Anm. I det redovisade antalet individer som beviljats sjukpension ingår även personer som tidigare beviljats tillfällig sjukpension. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kunskap och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen Regeringens mål är att de statligt anställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman, dvs. för ett offentligt etos. bedriver, som tidigare anförts, på uppdrag av regeringen ett projekt om offentligt etos. Projektet bedrivs 20092011 och vänder sig till hela statsförvaltningen, med särskilt fokus på cheferna i förvaltningen. Utformningen av projektet bygger bl.a. på en kartläggning av hur svenska myndigheter samt statsförvaltningar i övriga och arbetar med offentligt etos. Som en del i förberedelserna av projektet har ett arbete med att sammanställa de författningar som speglar den gemensamma värdegrunden i statsförvaltningen genomförts. Myndigheternas personalansvarsnämnder7 och Statens ansvarsnämnd8 har viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och tillgodose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. hanterade de statliga myndigheterna 461 personalansvarsärenden. Antalet ärenden har därmed ökat jämfört med . Ökningen av antalet ärenden beror huvudsakligen på ökningar inom polisväsendet och Kriminalvården. Antalet ärenden inom polisväsendet ökade och inom . Antalet ärenden som lett till någon form av åtgärd har ökat . Några myndigheter står för flertalet av personalansvarsärendena. Polisväsendet rapporterade 142 ärenden , Kriminalvården 131, Försvarsmakten 47, Arbetsförmedlingen, För- 6 Myndigheter med färre än 10 anställda har utelämnats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. För myndigheter som avvecklats/nybildats saknas redovisning/jämförelsetal. 7Myndigheternas personalansvarsnämnder handlägger ärenden som rör disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden när det gäller statligt anställda. 8Statens ansvarsnämnd prövar frågor som disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning, läkarundersökning eller avskedande när det gäller statligt anställda med högre befattningar, t.ex. myndighetschefer, domare, åklagare, polischefer och professorer. tar endast upp ärenden på anmälan av anställningsmyndigheten, ombudsmän eller Justitiekanslern. Skrivelser från t.ex. allmänheten tas däremot inte upp av . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 säkringskassan och 16 vardera samt 14 ärenden. Av diagram 5.5 framgår utvecklingen av antalet personalansvarsärenden . Diagram 5.5 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 20002009 som lett till åtgärd Källa: (2006-2009), Ds 2006:19. Anm: Uppgifterna 20062009 bygger på en enkätundersökning. Svarsfrekvensen uppgick för , , och . Tabell 5.4 Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall Ärenden som lett till Ärenden som inte lett Anm. Differensen i förhållande till totalt antal ärenden (10 st.) beror på att myndigheterna i dessa fall ej angett om ärendena är avgjorda eller inte. Avgjorda ärenden av 2008 och 2009 redovisas i tabell 5.5. Tabell 5.5 Antal behörigen inledda anmälningsärenden hos 2008 och 2009 - varav avsked/avstängning - varav avskrivna ärenden Anm. Uppgifter om pågående ärenden är anpassad till den redovisningsmetod som tillämpas . föregicks två avskrivna ärenden av delbeslut om åtalsanmälan. inrättades det statliga Nätverket mot korruption. Nätverket består av cirka 110 medlemmar från 85 myndigheter, vilka samverkar mot korruption, mutor och jäv. ansvarar för samordningen av nätverket, vars arbete är inriktat på riskhantering, förebyggande arbete och aktiva åtgärder. Under 20102019 beräknas ca 64 300 personer i statsförvaltningen uppnå pensionsålder. En av de stora utmaningar som statsförvaltningen måste hantera är just generationsväxlingen bland de anställda. För att följa utvecklingen i detta avseende används uppgifter om åldersstrukturen i staten. Som framgår av diagram 5.6 är andelen anställda på samma nivå 2009 som 2004. Diagram 5.6 Andelen anställda inom olika åldersgrupper i staten 2004 och 2009 Genomsnittsåldrarna för kompetenskategorierna lednings-, kärn- och stödkompetens avseende samtliga anställda framgår av tabell 5.6. Tabell 5.6 Genomsnittsålder för respektive kompetenskategori och för samtliga anställda 2009 Medianåldern för personer som tar ut ålderspension uppgick till . Allt fler statsanställda fortsätter att arbeta efter 65-års- dagen. Antalet statsanställda med månadslön som är eller äldre har fortsatt att öka och uppgick till 808 personer, att jämföra med drygt 30 personer 2002. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 5.7. Tabell 5.7 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner En särskild utredare har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50) har remissbehandlats och bereds i . (se även utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 3.2.2. Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för samtliga delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 följs upp med angivna indikatorer. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska liksom sjukfrånvaron i staten och antalet nybeviljade sjukpensioner. Andelen kvinnor på ledande befattningar och andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer. Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. Regeringen fortsätter att genom följa myndigheternas arbete med mångfaldsstrategin Inkluderande synsätt och utvecklingen av andelen anställda med utländsk bakgrund. Statskontorets rapport på mångfald strategisk kompetensförsörjning i staten kommer att utgöra ett underlag för regeringens fortsatta arbete med mångfaldsfrågan. Det tillgängliga underlaget, som redovisats i avsnitt 5.3.2, visar att kompetensförsörjningen i staten i huvudsak fungerar väl. Fler statsanställda som är eller äldre väljer att fortsätta sin tjänstgöring. Staten har dock inte fått fler yngre bland sina anställda. Det är positivt att äldre medarbetare väljer att stanna kvar längre i sin anställning. är det angeläget att de statliga arbetsgivarna fortsätter att arbeta för att attrahera yngre arbetskraft. Generationsväxlingen ses i många fall som en möjlighet till bl.a. kompetensväxling och kommer att kunna hanteras på ett för verksamheterna positivt sätt. De statliga arbetsgivarna bör dock fortsätta att utveckla formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare (jfr. 2009/10:175 s. 121 f.). Det är i första hand medlemmar som ska bedöma verkets resultat. Den servicebarometer som sammanställt visar på fortsatt goda resultat. har också i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfredsställande sätt. Enligt regeringens bedömning bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Regeringens sammanvägning av ett antal indikatorer (driftskostnader, nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar, för mycket utbetald pension och aktualiseringsgrad) tyder på att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen bedömer att SPV arbetar aktivt med sin strategiska kompetensförsörjning och för att vara en attraktiv arbetsgivare. bedöms i huvudsak ha uppnått uppsatta mål och verksamheten fungerar i allt väsentligt väl. Myndighetens första år har bl.a. präglats av såväl uppbyggnad av administration som utveckling av former för samverkan och dialog. Att myndigheten befunnit sig i ett uppbyggnadsskede har också präglat kompetensförsörjningen, som har haft ett stort fokus på bemanning av myndigheten. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att för statligt anställda tillämpningar och effekter (RiR 2008:27) rör en kollektivavtalsfråga (prop. 2009/10:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.4). Regeringen avser därför inte att vidta några åtgärder med anledning av rapporten. har lämnat en revisionsrapport till om betydelsen av att redovisa prestationernas volymer och kostnader enligt 3 kap. 1 § förordningen (2006:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Regeringen anser att redovisning är fullt tillräcklig för regeringens behov och anser inte att behöver vidta ytterligare åtgärder när det gäller redovisningen i denna del. Regeringens mål för staten som arbetsgivare är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Genom den arbetsgivarpolitiska delegeringen har myndigheterna en betydande frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. Regeringen har i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt redovisat sin bedömning att den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna till och till myndigheterna bör ligga fast. 2009/10:175 s. De av regeringen angivna delmålen för de statliga arbetsgivarna kvarstår. Regeringen framhåller vidare att en god arbetsmiljö är viktig både för medarbetarnas hälsa och utveckling och för verksamhetens långsiktiga effektivitet. Inför årets analys av den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen fick Statskontoret i uppdrag att fokusera sin analys på hur myndigheterna arbetar med att uppnå delmålet att den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. Regeringen överväger ett nytt fokusområde inför Statskontorets kommande analys av kompetensförsörjningen i staten 2010. Statskontoret har i regleringsbrevet fått i uppdrag att dels lämna en nulägesbild av arbetet med ett offentligt etos i förvaltningen, dels lämna förslag på hur utvärderingen av resultatet av projektet om offentligt etos ska genomföras. Regeringen är beredd att gå vidare med ytterligare insatser för att ge personer med funktionsnedsättning bättre möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och behålla sina jobb. Insatserna preciseras i ett viljeinriktningsdokument Arbete för alla (dnr A2010/1765). I dokumentet anges bl.a. att regeringen avser att fortsätta uppföljningen av de statliga myndigheternas arbete med att genomföra de nationella målen för funktionshinderspolitiken. Många myndigheter har anställda med funktionsnedsättning. Regeringen kommer att ta initiativ till att göra en kartläggning och analys av vilka åtgärder myndigheterna har vidtagit för att anställa personer med funktionsnedsättning. Syftet med detta är att tillvarata de erfarenheter som finns och för att sprida goda exempel. (se utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 5.10.3 och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Regeringen har beslutat direktiv för en översyn av de anställningsvillkor som gäller för chefer som leder myndigheter vilka lyder under regeringen (dir. 2010:103). Uppdraget ska redovisas . Tabell 5.8 Anslagsutveckling för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget används bl.a. för sådana stabsuppgifter som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation, t.ex. statistikuppgifter för uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik och uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Anslaget används vidare för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, t.ex. för konsult- och utredningsuppdrag. Anslaget används även för kostnader för vissa nämnder. Dessa avser främst arvoden till ledamöter och ersättare i , Offentliga sektorns särskilda nämnd och Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. minskar anslaget med samt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 med i och med att kostnaderna för , inklusive projektet om ett offentligt etos i statsförvaltningen, flyttas till anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Med hänsyn till en förändrad ansvarsfördelning avseende utbildningsinsatser för personal föreslår regeringen vidare att flyttas till det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m.. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . 5.6.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.10 Anslagsutveckling för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget används för tjänstepensioner och andra förmåner enligt de statliga avtalsförsäkringarna samt för särskild löneskatt och särskild premieskatt på dessa förmåner. Förmånerna regleras huvudsakligen i kollektivavtal som sluts mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) betalar flertalet arbetsgivare de anställdas förmåner med försäkringsmässigt beräknade som redovisas under inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Premierna utgör en del i den statliga försäkringsmodellen och finansierar förmånerna fullt ut. Under ett budgetår motsvaras dock utgifterna på anslaget inte av inkomsterna på inkomsttiteln, beroende på att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare och nivån på deras förmåner. Antalet förmånstagare påverkas bl.a. av åldersstrukturen, sjukligheten och eventuella strukturförändringar inom statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Förmånsnivåerna påverkas bl.a. av lönerna och av hur inflationen och inkomsterna utvecklas. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i verkets regleringsbrev. uppgår detta till . Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de s.k. självförsäkrarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräkning, ska betala till SPV. uppgick dessa till ca . Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 20102014, för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Av de makroekonomiska förutsättningarna är det främst prisbasbeloppet som påverkar anslaget, beroende på att flertalet förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbas- Nybeviljade förmåner påverkas även av antagandena om hur inkomstbasbeloppet och lönerna kommer att utvecklas. I posten Volym avspeglas det kommande generationsskiftet inom statsförvaltningen. Av posten Övrigt framgår effekten av att () medges i och med denna proposition att per få lösa in delar av sina pensionsåtaganden genom att betala en engångspremie (se utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 3.8.15). Engångspremien redovisas under inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter och efter inlösen kommer de berörda förmånerna att belasta anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. I posten Övrigt ingår även systemtekniska justeringar, bl.a. en justering till följd av att anslaget belastades med oförutsedda utbetalningar enligt förordningen (1976:837) om ersättning för kostnader för vissa pensioner och livräntor. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 10 . beräknas anslaget till 10 , till 11 och till 11 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där mycket stora penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . Regeringen anser att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även 2011. För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende förmedling av avgiftsbestämda förmåner höjs från till . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning föreslås uppgå till , vilket är samma nivå som gäller . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit på räntekonto i om högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensionshanteringen, dvs. avseende pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning samt för IÅP och Kåpan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statistik omfattar () verksamhet som är produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. SCB har ansvar för att producera dels officiell statistik inom flera områden, t.ex. arbetsmarknad och nationalräkenskaper, dels annan statlig statistik. På uppdrag producerar myndigheten statistik åt statistikansvariga myndigheter och andra beställare. SCB har även till uppgift att samordna den officiella statistiken som 26 statistikansvariga myndigheter ansvarar för. SCB är den största av statistikmyndigheterna och ansvarade 2009 för 128 av totalt 347 produkter som avsåg officiell statistik. Närmare hälften av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Av dessa intäkter härrör från myndigheter. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. SCB har inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen . Myndigheten publicerade 371 pressmeddelande som i stort speglar antalet statistikprodukter som gått igenom produktionsprocessen. Andelen statistikprodukter som publicerats enligt fastställd tidsplan är hög, men minskade med en procentenhet till totalt jämfört med föregående år. Andelen svarande i enkät- och intervjuundersökningar visar på en fortsatt långsiktig minskning. Svarsandelen varierar beroende på typen av undersökning, ämnet som frågorna berör och den undersökta populationen. SCB har fortsatt arbetet med att ta fram standardiserade produktionsprocesser för statistikproduktionen. Målsättningen är att statistikproduktion ska genomföras med standardiserade verktyg. har myndigheten haft olika produktionsprocesser beroende på den statistikprodukt som ska framställas. Generella och standardiserade produktionsprocesser leder till att kvaliteten i produktionen kan säkerställas och att en ökad effektivitet uppnås. De standardiserade processerna införs löpande i produktionen. Dessa förnyade produktionsprocesser har även medfört att återkontakterna med uppgiftslämnarna minskat kraftigt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 SCB har inom ramen för den avgiftsfinansierade verksamheten producerat statistik i ungefär samma omfattning som föregående år. Totalt omsätter den avgiftsfinansierade verksamheten . Många av uppdragen inom den avgiftsfinansierade verksamheten är små. av uppdragen genererar intäkter som är större än . Andelen statistik som SCB utför på uppdrag av andra statistikansvariga myndigheter minskade och utgjorde av den totala avgiftsfinansierade verksamheten. Tabell 6.1 Nyckeltal för SCB:s verksamhet nader (mnkr) området (mnkr) 1Nöjd-kund-index-talet kan variera mellan 1 och 100. Genomförs , dvs. ej 2007 och 2009. 2Genomfördes inte 2007 och 2009. 3Justerad siffra enligt (R 2008:27). 4Justerad siffra enligt (Rapport 0061). Antalet uttag ur statistikdatabasen ökade 2009 jämfört med . Statistikdatabasen innehåller all officiell statistik som SCB tar fram och viss statistik som någon annan statistikansvarig myndighet tar fram. Statistikområdena arbetsmarknad och befolkning har störst antal uttag. Krav på tre procents produktivitetsökning