prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — () har remitterat en promemoria med förslag som innebär att uppgifter om olovlig frånvaro förs in i vissa betygsdokument. Förslagen syftar till att synliggöra elevers behov av särskilt stöd och skolans behov av samverkan med hemmet avseende elevens skolsituation. Med förslagen ges skolan ytterligare verktyg för att förmå eleverna att närvara i skolan och ge elever ytterligare incitament att närvara vid undervisningen. Vidare avser regeringen att se över frågan om rätt till studiehjälp vid olovlig frånvaro. 2009/10:165) rättshistoria på över 1 200 sidor och nästan 700 lagparagrafer. antog förslaget till ny skollag . Den nya skollagen innebär en modern, sammanhållen och överskådlig lagstiftning som är anpassad till utvecklingen på skolans område. Den nya skollagen utgör en viktig del av och stöd för det reformarbete som regeringen bedriver på skolområdet. Den förtydligar att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna. Den nya skollagen bedöms medföra vissa ekonomiska konsekvenser för bl.a. skolhuvudmännen. Därför föreslås att avsätts 2011. Vidare beräknas att avsätts 2012 och , varav den största delen avser kompensation till kommunsektorn i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Arbetet med att förbättra utvärderingen av beslut, reformer, resultat och måluppfyllelse inom utbildningsområdet måste fortsätta. Regeringen avser därför att inrätta en utvärderingsfunktion inom utbildningsområdet fr.o.m. . pågår en försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning i matematik samt i naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Försöket omfattar utbildningar som startar 20092014 och är begränsat till totalt 20 utbildningar och högst 30 elever per utbildning, dvs. maximalt 600 elever per årsintag. Utbildningarna ska erbjuda eleverna särskild breddning och fördjupning inom det ämne eller ämnesområde utbildningarna avser. ska följa upp och utvärdera försöket och avsikten är att resultatet ska utgöra underlag för ett beslut om en eventuell permanentning av verksamheten. Kompetenskraven i arbetslivet förändras kontinuerligt. Yrken försvinner och nya uppstår som kraven inom befintliga yrkesområden förändras och ökar. Nya yrken som växer fram kräver nya kompetenser. Genom den offentligt finansierade vuxenutbildningen kan den enskilde på eget initiativ ställa om för att kunna möta kraven i ett föränderligt arbets- och samhällsliv. Därmed får människor i hela förutsättningar för att konkurrera med kunskap och kompetens. är på väg ut ur den värsta internationella ekonomiska krisen sedan 1930- talet. lågkonjunkturer har visat att ett antal av de personer som blir arbetslösa har svårt att återkomma till arbetsmarknaden. Detta trots att efterfrågan på arbetskraft ökar. Regeringens stora satsningar med fler utbildningsplatser inom yrkesvux, samt universitet och högskolor syftar till att bl.a. förbättra de enskildas möjlighet till omställning för nya arbetsuppgifter. är det enligt regeringens mening viktigt att den enskilde ges möjlighet till personlig utveckling och till kompetensutveckling. De satsningar som har gjorts inom vuxenutbildningen ska inte enbart ses som ett sätt att möta de utmaningar vi ställs inför utan också i ett framtidsperspektiv, vilket innebär en beredskap för kommande utmaningar i samhälls- och arbetslivet. Den demografiska utvecklingen med bl.a. förväntad arbetskraftsbrist gör att inte har råd att låta människor lämna arbetsmarknaden eller att den enskilde inte vinner inträde på arbetsmarknaden. En flexiblare vuxenutbildning ger bl.a. redan yrkesverksamma möjlighet att studera mer anpassat utifrån yrkeslivet. Regeringen vill pröva möjligheten att förverkliga en valfrihetsmodell för vuxenutbildningen. I denna budgetproposition föreslår regeringen dessutom satsningar på lärarnas kompetens inom svenskundervisning för invandrare (sfi), lärlingsutbildning inom ramen för den gymnasiala vuxenutbildningen, fortsatta satsningar på yrkesvux och en fortsatt reformering av vuxenutbildningen för att möta såväl den enskildes som arbets- och samhällslivets behov. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Därutöver föreslår regeringen att tillförs 2011 för vuxenutbildning (komvux). Totalt planerar regeringen att komvux ska tillföras för 20112013. Det innebär att motsvarande 1 750 platser kan tillskapas så att fler arbetslösa ungdomar mellan som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning får möjlighet att komplettera sin utbildning. Dessa bör ges möjlighet att studera med studiemedel med den högre bidragsnivån fr.o.m. . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.1 Statliga riktade satsningar (inklusive studiestöd) inom behörighetsgivande vuxenutbildningar 20092012 BP 2011 och hösttilläggsbudget: BP 2011 och hösttilläggsbudget, Tabell 4.2 Statliga satsningar (inklusive studiestöd) inom 20092012 4.2.1Nya satsningar på yrkesvux Yrkesvux är regeringens satsning på yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå inom komvux. Syftet med satsningen är främst att ge arbetslösa möjlighet till utbildning men också att motverka brist på yrkesutbildade personer genom att ge den enskilde möjlighet att genomgå grundläggande yrkesutbildning. Satsningen riktar sig till de grupper som saknar gymnasieutbildning eller som har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Det ska också vara möjligt för den som har läst en studieförberedande utbildning att växla om och skaffa sig en gymnasial yrkesutbildning. Om platserna inte räcker till alla behöriga sökande, ska företräde ges till den som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Intresset för utbildningarna hos allmänhet och kommuner i hela landet har varit stort och söktrycket från kommunerna har överstigit antalet platser. Mot bakgrund av konjunkturläget och för att motverka arbetslösheten bedömer regeringen att det är motiverat med en utökad satsning på yrkesvux. Regeringen föreslår därför i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/10:11) en utökad satsning Regeringen föreslår att denna satsning fortsätter 2011, vilket innebär att totalt inklusive studiestöd avsätts, varav . Sammantaget motsvarar det cirka 10 000 årsplatser. Som ett stöd till personer i som särskilt drabbats av varsel och arbetslöshet har medel tillförts motsvarande 500 nya årsplatser inom yrkesvux och medel motsvarande 500 årsplatser föreslås . erbjuder yrkesutbildningar av hög kvalitet som kan möta arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft. Utbildningarna ska tillgodose efterfrågan på arbetskraft från såväl etablerade branscher som de nya branscher som växer fram på en snabbt förändrad arbetsmarknad. På regeringens förslag har också anslag och därmed platserna inom utökats . Anslagen föreslås att utökas även 2011 så 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att platserna kan bli fler även detta år. har regeringen tidigare aviserat en utökning av platserna. I har en extra förstärkning med cirka 500 årsplatser genomförts mot bakgrund av att regionen drabbats extra hårt av varsel och arbetslöshet. Utbildningar som främjar omställning till nya och innovativa tillväxtbranscher är prioriterade. Arbetet med att utveckla sådana utbildningar sker i samverkan med det lokala och regionala arbetslivet samt Arbetsförmedlingen och kommuner. I det sammanhanget är även de regionala kompetensplattformarna ett viktigt stöd. Mot bakgrund av globaliseringens utmaningar är det regeringens uppfattning att på får en allt viktigare roll i utbildningsväsendet. 4.2.4Reformering av kommunernas vuxenutbildning För att den enskilde ska kunna byta yrkesinriktning eller få fotfäste i arbetslivet är det viktigt att grundläggande yrkesutbildningar även blir tillgängliga för vuxna. Regeringen avser därför att även för vuxna införa en yrkesexamen på gymnasial nivå, i likhet med vad som gäller i den nya gymnasieskolan för ungdomar. Den gymnasiala vuxenutbildningen ska vara likvärdig med utbildningen i gymnasieskolan när det gäller nivåer och kvalifikationer, men behöver inte vara det när det gäller utförandet. Vuxenutbildning ska utformas utifrån den vuxnes behov, förutsättningar och önskemål varför den inte kan vara en spegelbild av gymnasieskolan. Validering blir t.ex. ett viktigt inslag i den reformerade gymnasiala vuxenutbildningen. Detta är inte minst viktigt 4.2.3Nya satsningar på lärlingsutbildning vad gäller nyanlända invandrare som många Lärlingsutbildningar bedrivs som försöksverksamhet inom gymnasieskolan. I gymnasial vuxenutbildning kan utbildningar genom entreprenadavtal bedrivas på arbetsplatser, men i många kommuner saknas arbetsplatsanknuten utbildning. Regeringen anser att lärlingsutbildningar även ska kunna bedrivas inom gymnasial vuxenutbildning. För att ytterligare stimulera kommunerna att inrätta och bedriva lärlingsutbildning avser regeringen att skapa ett särskilt statsbidrag för lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen, liknande statsbidraget för yrkesvux. bör ett regelverk skapas för lärlingsutbildningar i vuxenutbildningen. Bi- draget bör användas bl.a. för själva utbildningen och för utbildning av handledare på arbetsplatsen. Handledarutbildningen bör bl.a. omfatta handledarrollen, handledarmetodik, systemkunskap samt bedömning och betygssättning. Regeringen föreslår att det ska vara möjligt för kommunerna att erbjuda lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen . Regeringen beräknar att avsätts , och . Detta motsvarar cirka 5 900 årsplatser 20112014. Beloppen inkluderar kostnader för studiestöd. gånger har med sig kompetenser från hemlandet. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av kursplanerna och utarbeta nya betygskriterier för grundläggande vuxenutbildning, grundläggande vuxenutbildning för utvecklingsstörda och sfi. Översynen av kursplanerna kommer att innebära att den nya betygsskalan, som beslutat om när den antog propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169), även ska börja användas inom Kunskaper i det svenska språket är en viktig förutsättning för att en person ska kunna få ett jobb och bli delaktig i samhället samt kunna tillvarata sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Regeringen har föreslagit flera satsningar för att stärka sfi. Det s.k. lärarlyftet, som fortsätter , ger sfi-lärare en möjlighet att höja kompetensen och därigenom öka elevernas måluppfyllelse. I den stora satsningen på lärare som regeringen planerar för 20112014 ingår även fortsatta satsningar på sfi-lärare. Försöksverksamheten med sfi-bonus (prestationsbaserad stimulansersättning) som inleddes har permanentats . Avsikten med bonusen har varit att öka 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genomströmningen i sfi. () har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera försöksverksamheten. Regeringen beslutade om en utredning som ska undersöka hur fler nyanlända ska kunna lära sig svenska snabbare genom att reglerna ändras för det är möjligt att delta i sfi. Utredningens förslag ska bl.a. syfta till att effektivisera utbildningen så att det skapas gynnsammare förutsättningar för invandrare att integreras i samhället och för att dessa snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Folkhögskolor ska kunna anordna sfi för att skapa fler utbildningsvägar. För att göra villkoren för vuxenutbildning mer lika, oavsett vem som anordnar utbildningen, har det också införts en möjlighet för enskilda utbildningsanordnare att på vissa villkor få utfärda betyg, bl.a. när vuxenutbildning läggs ut på entreprenad. Med tanke på att goda kunskaper i det svenska språket är en mycket viktig grund för utlandsföddas etablering på arbetsmarknaden är en stärkt sfi en viktig arbetsmarknads- och integrationsfråga. Med anledning av reformen om nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering ska kommunerna aktivt verka för att vissa nyanlända ska kunna påbörja undervisningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till en sfi-kurs hos kommunen. Regeringen avser att noga följa hur resultaten i sfi utvecklas. Valfrihet och individuell anpassning har förstärkts genom införandet av en möjlighet för folkhögskolor att bedriva sfi. Regeringen vill öka möjligheten för den som ska gå sfi att välja den anordnare som bäst svarar mot de egna behoven. Möjligheten att införa sfi-peng ska därför utredas. Genom folkbildningen erbjuds människor i alla åldrar möjlighet till studier, fortbildning, bildning och personlig utveckling. Folkhögskolor och studieförbund gör viktiga insatser för det livslånga lärandet och är i många fall ett alternativ och komplement till andra aktörer inom utbildningsområdet. En annan angelägen uppgift för folkbildningen är att anordna såväl behörighetsgivande utbildningar som eftergymnasiala yrkesutbildningar. Folkbildningen, som har en särställning inom det svenska utbildningsväsendet, ska bidra till att stärka och utveckla demokratin, höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället och öka människors samhällsengagemang. Folkbildningen är också en viktig aktör i det gemensamma arbetet med att bryta människors utanförskap. Regeringen ser positivt på folkbildningens eget utvecklings- och kvalitetsarbete. genomförs även en satsning inom folkhögskolorna för ungdomar som deltar i jobbgarantin för ungdomar och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Målgruppen bör vidgas så att insatsen kan erbjudas samtliga arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan, dvs. både ungdomar inom jobbgarantin för ungdomar och jobb- och utvecklingsgarantin samt ungdomar utanför garantierna som är arbetslösa och inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Satsningen beräknas omfatta cirka 1 000 årsplatser . Dessa ungdomar får därigenom en möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden genom den unika miljö som folkhögskolorna erbjuder. har under 20072009 bedrivit ett omfattande arbete när det gäller kvalitetsfrågor. Syftet har varit att utveckla en kultur där det systematiska kvalitetsarbetet blir en viktig och naturlig del i den löpande verksamhet som bedrivs på olika nivåer inom folkhögskolor och studieförbund. Tillsammans med folkhögskolor och studieförbund kommer att utvärdera processen . Avsikten är sedan att anta en ny strategi för uppföljning av folkhögskolornas och studieförbundens kvalitetsarbete och dess effekter. Denna strategi ska börja gälla . Regeringen har initierat en uppföljning av folkhögskolornas verksamhet för deltagare med funktionsnedsättning. Mot bakgrund av det omfattande statliga stödet anser regeringen att det finns ett behov av att förstärka och utveckla den statliga granskningen av folkbildningen. Även har inlett en studie. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4.2.7Samarbete mellan politikområden individers utveckling. Regeringens ståndpunkt är att den påbörjade utvecklingen av samråd och samarbete mellan kommunala företrädare för komvux, företrädare för arbetsmarknads-, närings- och utbildningspolitiken samt det omgivande samhället är utomordentligt viktig och att utvecklingen måste drivas längre. Här skiljer sig det offentliga utbildningssystemet från arbetsmarknadsutbildningen som delvis har andra mål för verksamheten. En samverkan mellan huvudmän och verksamheter bör även återfinnas på den regionala nivån, något regeringen tagit initiativ till. Detta behov har inte minst identifierats i samband med det arbete som bedrivs på regional nivå med anledning av konjunkturnedgången och de kraftiga strukturomvandlingarna i dess kölvatten. För att exempelvis satsningen inom yrkesvux och ska uppfylla sitt syfte är en samverkan på såväl den regionala som nationella nivån av stor betydelse, liksom samverkan nivåerna emellan. På detta sätt ges bättre förutsättningar för ett optimalt resursutnyttjande som risken för konkurrens om målgrupper mellan olika politikområden och dubbelfinansiering minskar. För att underlätta och stärka samarbetet inom kompetensförsörjningsområdet har regeringen gett regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan eller där dessa organ inte finns länsstyrelserna i uppdrag att etablera s.k. regionala kompetensplattformar. Etableringen av en kompetensplattform ska bygga på redan etablerade samverkansformer när det gäller kompetensförsörjning i länet. Vidare har ett antal berörda myndigheter fått i uppdrag att samverka kring kompetensförsörjningsfrågor på nationell nivå. Myndigheten för samordnar detta uppdrag. 4.3.1En högskola i världsklass välstånd beror i hög grad på vår förmåga att förmedla och producera ny kunskap. Både i materiell och i samhällelig mening är högre utbildning och forskning av hög kvalitet avgörande för tillväxt lika väl som för enskilda vikten av ett bildningsideal som uppmuntrar människor att ständigt upptäcka ny kunskap och nå nya insikter. Ett sådant bildningsideal berikar såväl den enskilde som samhället i stort. I en hårdnande internationell konkurrens krävs en högskola i världsklass för att gamla framgångar ska kunna följas av nya. I ett demokratiskt samhälle fungerar universitet och högskolor som samhällets självkritiska spegel, ett uppdrag som kräver distans mellan stat och akademi. Det finns också ett tydligt samband mellan en hög nivå av frihet och en hög kvalitet i högre utbildning och forskning. En utveckling mot större autonomi för lärosätena måste dock kombineras med ett väl fungerande system för kvalitetsutvärdering och statsmakternas behov av ekonomisk kontroll, uppföljning och ekonomiskt ansvarstagande. Det har aldrig varit så många studenter inskrivna i högskolan som och efterfrågan på högre utbildning är fortsatt stor. Regeringen har därför gjort en tillfällig satsning på nya högskoleplatser . För att värna kvaliteten sker dock all utbyggnad utifrån lärosätenas egna bedömningar av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt kunna öka antalet platser. En ytterligare resursförstärkning tillkommer också för att stärka de utbildningar som har störst behov. Ökad frihet innebär ett ökat ansvar för universitet och högskolor att utforma sin verksamhet så att hög kvalitet utvecklas och bibehålls. har samhället ett intresse av att säkerställa att uppställda mål nås och att skattemedel används effektivt. En verksamhet som till största delen finansieras av det offentliga och som är central för samhällets utveckling bör utvärderas regelbundet. I propositionen Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320) redogör regeringen för sina bedömningar vad gäller ett nytt kvalitetssäkringssystem. Det nya systemet ska bestå av kvalitetsutvärdering av utbildning och prövning av examenstillstånd. Utbildning som leder till examina på grundnivå och avancerad nivå ska utvärderas av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i fyraårscykler och främst avse bedömning av utbildningens resultat. Med utbildningens resultat avses att utbildningarna uppfyller de mål för respektive examen som anges i högskolelagen (1992:1434) och i bl.a. högskoleförordningen (1993:100). Eftersom regeringens högskolepolitik syftar till att utöka lärosätenas frihet och självbestämmande, är det viktigt att utvärderingarna genomförs på ett sätt som inte riskerar att resultera i en indirekt statlig styrning av utbildningarnas utformning. Utvärderingarna kommer därför inte att avse hur verksamheten utformas och bedrivs, utan kommer att fokusera på vilka resultat som uppnås. Det nya systemet ska introduceras . Det måste löna sig ekonomiskt att erbjuda utbildning av hög kvalitet. Det nuvarande resurstilldelningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgår främst från antalet studenter och deras prestationer i form av antal avklarade högskolepoäng. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Lärosäten med utbildningar som vid en kvalitetsutvärdering ges högsta omdömet uppmuntras och får bekräftelse genom en ökad resurstilldelning. Detta blir ett viktigt kvalitetsincitament. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och vara fullt utbyggd . Fullt utbyggd omfattar den kvalitetsbaserade resurstilldelningen . De första medlen som tilldelas 2013 avses omfatta och kommer att baseras på utbildningsutvärderingar genomförda av 2011 och 2012. Ökad lärarresurs för humaniora och samhällsvetenskap Inom många utbildningar är konsekvenserna av den mycket kraftiga expansionen av högskoleplatser och de medföljande besparingarna på ersättningsbeloppen fortfarande kännbara. Den historiska resursurholkningen har bl.a. resulterat i att den lärarledda tiden har minskat parallellt med att studentgrupperna har ökat. För att inte kvaliteten på den högre utbildningen ska äventyras beräknar regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 och därefter . En sådan höjning bör läggas på utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap, där behovet bedöms vara som störst, genom att ersättningen per helårsstudent inom dessa områden höjs. Ersättningen per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora skulle därmed öka med ca eller 2012. Ökningen skulle motsvara eller . Denna ökning medför betydande tillskott till lärosäten med sådan utbildning. Allra störst tilldelning skulle få med en årlig ökning på i storleksordningen . För ett antal högskolor, exempelvis och , handlar det om årliga tillskott på . För att högsta möjliga kvalitet ska kunna uppnås inom såväl forskning som utbildning bör en fungerande balans mellan de olika anställningskategorierna på landets lärosäten eftersträvas. Regeringen framhöll i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) att i den situation som generellt råder inom svensk forskning är de bristande karriärmöjligheterna för yngre forskare ett av de allra största problemen. Det är därför av stor betydelse att på olika sätt förbättra situationen för just denna grupp inom högskolesystemet. Forskningsberedningen, som presenterade sin slutrapport , konstaterade att bristande karriärvägar utgör en allvarlig utmaning för lärosätenas förmåga att attrahera forskartalanger och förespråkade särskilda insatser. Regeringen ser positivt på de initiativ som tas på flera lärosäten för att utveckla karriärvägar för yngre forskare och följer noga utvecklingen. 4.3.3Nya steg mot självständighet för universitet och högskolor Ökad autonomi för universitet och högskolor är en trend som växer sig allt starkare internationellt, parallellt med utvecklingen mot utökad samverkan mellan lärosäten och det omgivande samhället. Regeringen ser tre huvudskäl till att statliga universitet och högskolor i ska få ökad frihet att själva bestämma över sin verksamhet. För det första är det en viktig principfråga med hänsyn till universitets och högskolors grundläggande uppgift att utgöra en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhällsutvecklingen. För det andra främjas kvaliteten i verksamheten när universitet och högskolor får större frihet att verka utifrån lärosätets egna förutsättningar och behov. För det tredje är ökad handlingsfrihet en förutsättning för att universitet och högskolor ska kunna konkurrera framgångsrikt på en allt mer internationell utbildningsmarknad. Den s.k. överlämnade sitt betänkande Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) . Regeringen överlämnade därefter propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149) till . De förslag som lämnades och de bedömningar som gjordes i propositionen syftar till att öka friheten för statliga universitet och högskolor inom ramen för den nuvarande myndighetsformen och att avreglera de omfattande och detaljerade bestämmelser som finns i högskolelagen (1992:1434) och i bl.a. högskoleförordningen (1993:100) om den interna organisationen och läraranställningar vid universitet och högskolor. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337).