prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Ändringen för- anleddes av gruvnäringens tillväxt i . I förordningen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. an- ges att i det enskilda fallet får ge dispens från vissa krav om ett byggnadsverk behöver flyttas från en plats som är lämplig för bebyggelse, flyttas från en plats där det kan förutses att mar- ken behöver tas i anspråk för något av de ändamål som anges i 2 kap. expropriationslagen (1972:719), flyttas för bearbetning av fyndigheter med stöd av minerallagen (1991:45), flyttas för ett tvångsförfarande en- ligt en annan lag eller flyttas för att bevara byggnadsverkets kulturhistor- iska värde. Dispens får ges endast för att uppföra byggnadsverket på en ny plats och endast i den utsträckning det är lämpligt med hänsyn till byggnadsverkets förutsättningar och avsedda användning och inte med- för en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet. För att underlätta tillämpningen av bestämmelserna i lagen föreslås i avsnitt 7 en ny definition av nybyggnad som inkluderar flyttningssitua- tionen. Enligt förslaget ska termen nybyggnad innebära uppförande av en ny byggnad eller flyttning av en tidigare uppförd byggnad till en ny plats. Enligt regeringens bedömning bör det även framöver, vid flyttning av byggnadsverk, finnas möjligheter att medge undantag från de tekniska egenskapskraven. Men frågan är om den lösning som finns är tillräck- lig eller om det behövs en mer generell reglering. För att kunna svara på den frågan kan det vara lämpligt att undersöka vilka olika fall av flytt- ning som kan uppkomma och, inte minst, vad som omfattas av flytt- ning. Det första man tänker på är s.k. volymflyttning, dvs. att byggnads- verket flyttas i en eller flera delar som hela volymer. Vid sådan flyttning behövs dock normalt en ny grundläggning. En annan förekommande me- tod vid flyttning är demontering, dvs. att byggnadsverket demonteras sektorsvis och flyttas som platta paket för att sedan byggas upp igen på en ny plats. Tanken att leverans av prefabricerade byggelement skulle be- traktas som flyttning (från husfabriken till hustomten) undanröjs genom det nya förslaget till definition av nybyggnad. Däremot kan det i vissa fall vara svårt att dra gränsen mellan flyttning av byggnadsverk och en rivning som följs av återanvändning av bygg- nadsdelar. En byggnad kan innehålla en viss andel återanvänt byggnads- material. I sådana fall bör åtgärden vara att anse som ett nyuppförande. En byggnad kan ju också innehålla återanvänt material från flera bygg- nadsverk, och inte heller de fallen bör betraktas som flyttning. Man kan också tänka sig att man på en byggnad som ska flyttas måste byta ut en eller flera byggnadsdelar, t.ex. på grund av att byggnadsdel- arna är angripna av fukt eller mögel. Det kommer alltid att finnas fall där gränsen är flytande mellan nyuppförande av byggnadsverk som innehål- ler en större eller mindre andel återanvända byggnadsdelar och en ren flyttning. I sådana fall får kommunen göra en bedömning av vilken slags nybyggnad det handlar om. Enligt regeringens uppfattning måste det dock krävas att byggnaden på den nya platsen nästan uteslutande består av flyttade byggnadsdelar för att det ska betraktas som flyttning av ett byggnadsverk och inte uppförande av ett nytt byggnadsverk. Nuvarande reglering medger inga avsteg från nybyggnadskraven, om flyttningen exempelvis föranleds av att huset står i en avfolkningsbygd, där det vare sig finns arbetstillfällen eller presumtiva köpare. skilde kan den situationen vara lika svår att påverka som t.ex. vid stigan- Prop. 2009/10:170 de vattennivåer. En frivillig flytt till följd av sådana situationer kan med andra ord vara lika ingripande för den enskilde byggnadsägaren som en tvångsmässig flytt till följd av någon av de situationer som anges i förordningen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Enligt regeringens bedömning finns det skäl för att ha en generell reglering av vilka krav som ska vara uppfyllda vid en flyttning oavsett vilken situa- tion som avses. De krav som bör uppställas bör likna de som ställs vid en ändring av ett byggnadsverk. Det bör alltså finnas en möjlighet till jämk- ning av kraven. I flyttningsfallen bör rimligen hänsyn tas till både flytt- ningens syfte och byggnadsverkets förutsättningar. Om det t.ex. handlar om flyttning av rent museala skäl, där det primära intresset är att rädda ett värdefullt objekt, kan det finnas skäl till tämligen långtgående avsteg från samhällskraven. I annat fall kan flytten framstå som ändamålslös. Vid flyttning av t.ex. skolbaracker, finns det egentligen ingen anled- ning att de inte ska uppfylla kraven. Det handlar om en typ av skollokaler där barn ska vistas, och då finns det fog för att nybyggnadskraven ska vara uppfyllda, i synnerhet vad gäller tillgängligheten och inomhusmil- jön. Även när man flyttar bostadshus bör huvudregeln vara att nybygg- nadskraven ska vara uppfyllda, och att avsteg från framförallt tillgänglig- hetskraven noga måste övervägas. Syftet med flyttningen ska naturligtvis vägas in, men det kan också ha betydelse om det handlar om hyreshus eller egnahem. När det gäller hyreshus bör det finnas ett starkt konsu- mentintresse av att bostäderna uppfyller nybyggnadskraven, och då bör möjligheterna till avsteg tillämpas restriktivt. Sammanfattningsvis bör uppfyllandet både av de s.k. utformnings- kraven och de tekniska egenskapskraven kunna anpassas och avsteg göras med hänsyn till flyttningens syfte, byggnadsverkets förutsättningar, kravet på varsamhet och förbudet mot förvanskning. Regeringens förslag: Både ett byggnadsverks inre och yttre ska hållas i vårdat skick och underhållas så att dess lämplighet upprätthålls och dess tekniska egenskaper bevaras. Underhållet ska anpassas till bygg- nadsverkets värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt samt till omgivningens karaktär. Särskilt värde- fulla byggnadsverk ska underhållas så att de särskilda värdena beva- ras. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har ifrågasatt den språkliga utformning- en av bestämmelserna om underhåll och varsamhet. Ingen instans har ifrågasatt bestämmelserna i sak. Skälen för regeringens förslag: Av de nuvarande bestämmelserna i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. framgår att byggnadsverk ska underhållas så att deras tekniska egenskapskrav i hu- vudsak bevaras. I lagen görs ingen skillnad på om fråga är om byggnads- verkets yttre eller inre underhåll. finns i nuvarande bestämmel- ser om underhåll av byggnadsverk i en begränsning Prop. 2009/10:170 till att byggnadsverkens yttre ska hållas i vårdat skick. Det finns inga skäl för att i den nya lagen bevara denna skillnad. Såväl byggnadsverkens inre som yttre bör underhållas. En positiv konsekvens av att lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. upphävs är dessutom att bestämmelserna om under- håll samlas på ett ställe. I avsnitt 7 föreslås en definition av underhåll som innebär att en eller flera åtgärder som vidtas i syfte att bibehålla eller återställa en bygg- nads konstruktion, funktion, användningssätt, utseende eller kulturhistor- iska värde är att bedöma som underhåll. Underhållet bör ske på så sätt att byggnadsverkets lämplighet upprätthålls och byggnadsverkets tek- niska egenskaper i huvudsak bevaras. Åtgärderna bör anpassas till bygg- nadsverkets värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konst- närlig synpunkt. Att bevara ett byggnadsverks tekniska egenskaper innebär naturligt- vis inte att ett byte av en 60-talsspis mot en modern spis inte skulle in- rymmas i begreppet underhåll, även när den moderna spisen har väsent- ligt ändrade egenskaper och utökade funktioner. Motsvarande synsätt ska gälla även för andra ursprungliga funktioner och byggnadsdelar när de byts ut. 15 Bygglov, rivningslov och marklov m.m. 15.1Bakgrund och gällande bestämmelser Bestämmelserna om bygglov finns i 8 kap. medan bestämmelserna om byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll finns i 9 kap. . Vid reformeringen av delades prövningen av byggandet upp i två led, dels ett inledande bygglovsförfarande för bygglovspliktiga åtgärder, dels ett efterföljande förfarande med en bygganmälan. Bygglovsprövningen begränsades till att avse lokaliseringen och den närmare placeringen och utformningen av byggnaden m.m. gjordes i 9 kap. relativt stora förändringar i systemet för tillsyn och kontroll. Samhällets inflytande över byggandet genom prövning eller tillsyn av olika byggåtgärder kanaliseras således genom krav på bygglov respektive bygganmälan. Bygglovsplikten syftar till att ska kun- na bedöma om en åtgärd är lämplig i sitt lokala sammanhang. Anmäl- ningsplikten å andra sidan syftar till att nämnden ska ha möjlighet att utöva tillsyn över att åtgärden utförs på föreskrivet sätt. Bygglovsplikten och anmälningsplikten är delvis överlappande. Vissa åtgärder kräver lov men inte anmälan, andra enbart anmälan och några kräver bådadera. Bygglov krävs i princip endast för nybyggnad, tillbyggnad och ändring av en utseende eller användning. Prövningen gäller i huvudsak byggnadens läge, form och användning. Bygganmälan krävs för uppförande och tillbyggnad av byggnader; uppförande och ändring av bygglovspliktiga anläggningar; ändring av byggnad som berör bärande delar eller avsevärt påverkar planlösningen; installation eller väsentlig ändring av hissar, eldstäder, rökkanaler eller anordningar för ventilation; installation eller väsentlig ändring av anordningar för vattenförsörjning eller avlopp samt för under- håll av byggnader som omfattas av skyddsbestämmelser. Bygglovsprövningen syftar till att bedöma om en byggåtgärd är lämp- ligt utformad i sig och i sitt sammanhang. Grunderna för prövningen är olika i områden inom respektive utanför detaljplan. Inom områden med detaljplan gäller enligt 8 kap. 11 § plan- och bygg- lagen i huvudsak att bygglov ska ges om åtgärden och den berörda fastig- heten överensstämmer med gällande detaljplan och att åtgärden uppfyller kraven på lämplig utformning och placering av byggnader enligt 3 kap. . Det innebär att byggnaden ska vara lämpligt utfor- mad med hänsyn till stads- och landskapsbilden och natur- och kulturvär- dena på platsen samt ha en estetiskt tilltalande form och färg. Ändringar ska utföras varsamt. Särskilt värdefulla byggnader får inte förvanskas. Vidare ska byggnader placeras och utformas så att de inte medför betyd- ande olägenheter för omgivningen. Bygglov får ges om förekommande avvikelser från planen sammantaget kan betraktas som mindre avvikelse och att avvikelsen är förenlig med planens syften. För vissa åtgärder får bygglov ges även på planstridiga byggnader. I områden utanför detaljplan gäller enligt 8 kap. 12 § plan- och bygg- lagen i huvudsak att bygglov ska ges om åtgärden inte strider mot om- rådesbestämmelser eller förutsätter planläggning samt uppfyller kraven på lämplig lokalisering och utformning enligt bestämmelserna i 2 och 3 kap. . Bygglov får ges om eventuella avvikelser från områdesbestämmelser är av mindre slag och förenliga med bestämmel- sernas syften. För vissa kompletteringsåtgärder finns lättnader i bestäm- melserna. är bygglovsplikten uppbyggd utifrån generella bestämmelser med undantag för vissa åtgärder och med tillägg för vissa åtgärder inom om- råden med detaljplan. Undantagen är av tre slag. De avser uppförande, tillbyggnad och ändring av ekonomibyggnader för jord- och skogsbruket, åtgärder av hemlig natur rörande byggnader och anläggningar för total- försvaret samt vissa åtgärder rörande en- och tvåbostadshus. Det först nämnda undantaget gäller enbart utanför område med detaljplan medan de sist nämnda är mer omfattande. Bestämmelserna om undantag från bygglovsplikten finns i 8 kap. 3, 4 och 10 §§ . Tilläggen inom områden med detaljplan avser omfärgning, byte av tak- och fasadmaterial och andra ändringar av byggnaders utseende, uppsätt- ning av skyltar och ljusanordningar samt uppförande, tillbyggnad och ändring av ekonomibyggnader för jord- och skogsbruket. Enligt 8 kap. 6 § får kommunen i detaljplan för ett område som utgör en värdefull miljö bestämma att omfärgning av en- och tvåbostadshus kräver bygglov och därmed sätta åt sidan villkoret att byggnadens karaktär ändras väsentligt. Kommunen får för ett sådant om- råde även i detaljplan eller områdesbestämmelser upphäva de utvidgade undantagen för åtgärder utanför samlad bebyggelse i områden utan de- taljplan. I sammanhanget bör påpekas att de åtgärder som inte kräver bygglov inte är befriade från kraven på anpassning och varsamhet enligt Prop. 2009/10:170 nuvarande 3 kap. 1, 10 och 12 §§ . Vem som helst kan enligt 8 kap. 19 § ansöka om bygglov. Ansökningen ska som regel vara skriftlig men får i enstaka fall göras muntligen. De ritningar, beskrivningar och uppgifter som behövs för prövningen ska lämnas in till eller begäras in av . Ansökan kan göras och prövas även om åtgärderna inte är bygglovsplik- tiga (8 kap. 21 § ). En åtgärd för vilken bygglov har getts ska påbörjas och avslutas för beslutet (8 kap. 33 § plan- och bygg- lagen). Beslut om lov får skjutas upp i högst i avvaktan på ett på- gående planarbete eller expropriationsärende (8 kap. 23 § ). Ett beslut om bygglov får innehålla villkor i begränsad om- fattning. Därutöver finns bestämmelser om hur en bygglovsansökan ska vara be- skaffad, hur den ska hanteras av och om bygglovsbe- slutets formella innehåll, hantering och giltighetstid. Bestämmelser om hur berörda sakägare ska underrättas om ansök- ningen och beslutet finns i bl.a. 8 kap. 22 och 27 §§ . Rivning av hela byggnader eller delar av byggnader kräver enligt 8 kap. 8 § rivningslov inom detaljplanelagt område, om det inte har bestämts något annat i planen. Kommunen kan genom områdes- bestämmelser utvidga kravet på rivningslov att gälla även utanför detalj- planelagt område. Att riva byggnader som inte är bygglovspliktiga kräver inte rivningslov, om inte kommunen har beslutat det. För rivning av byggnader eller delar av byggnader som inte är komple- mentbyggnader eller av ekonomibyggnader som inte kräver bygglov ska, enligt 9 kap. 2 §, en rivningsanmälan göras till . Till en rivningsanmälan ska, om inte har beslutat något annat, fogas en rivningsplan över hur rivningsmaterialet kommer att han- teras och en beskrivning av projektets art och omfattning. Detta framgår av 9 kap. 4 §. I vissa fall kan besluta, att en inlämnad bygganmälan ska kompletteras med en rivningsplan, om det kan antas att farligt avfall uppkommer i samband med byggnadsarbetet. Ett sådant be- slut ska, enligt 9 kap. 2 a §, fattas inom från det att bygganmä- lan har kommit in. I de fall en rivningsåtgärd kräver en rivningsplan ska, enligt 9 kap. 13 §, en kvalitetsansvarig utses av byggherren. Grunder för vägran av rivningslov är enligt 8 kap. 16 § rivningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser samt behov av byggnaden för bo- stadsförsörjningen eller byggnadens historiska, kulturhistoriska, miljö- mässiga eller konstnärliga värde. Regeringens bedömning: De åtgärder som är bygglovspliktiga enligt nuvarande bestämmelser bör vara bygglovspliktiga även enligt de nya bestämmelserna. bedömning att bygglovsplikten bör vara generell och lika inom och utom detaljplan överensstämmer inte med regeringens. förslag att göra de åtgärder som enligt gällande rätt endast kräver bygganmälan lovpliktiga stämmer inte över- ens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. , Lantmäteri- et och Kommuner och Landsting har anfört att de stödjer PBL- kommitténs förslag att bygglovsplikten blir generell och lika inom och utom detaljplan, vilket bl.a. innebär att undantaget för jord- och skogs- brukets ekonomibyggnader avskaffas. Några remissinstanser har anfört liknande synpunkter i samband med sina remissvar på promemorian. Flera instanser, bl.a. har däremot anfört att ett slopande av undantaget skulle leda till ökad byråkratisering och för- svåra och fördyra för företagen inom näringen. , Kommuner och Landsting, Åre, och Fal- kenbergs kommuner, Statskontoret, Verket för näringslivsutveckling, , i , och Statens energi- myndighet är i huvudsak positiva till förslag. är positiv till att bygganmälan avskaffas, men har anfört att det är inkonsekvent att viss fortsatt bedömning och prövning ska ske och att ytterligare ett beslut ska fattas efter bygglovet. Byggindustrier har undrat vad som i fortsättningen ska gälla för de bygg- lovsbefriade men anmälningspliktiga åtgärder som kommunerna beslutat om i vissa detaljplaner. har uttryckt tveksamhet till förslaget att omfattningen av åtgärder som kräver bygglov utökas. Byggherrarna är negativa till förslaget och har anfört att det får stora negativa konsekvenser för t.ex. statliga byggherrar och landstingen. Försvarsmakten vill utöka bygglovet till att omfatta alla typer av höga objekt och har anfört att Försvarsmakten bör få yttra sig i dessa ärenden för att kunna bedöma eventuella konflikter mot totalförsvaret intressen. Skälen för regeringens bedömning: Kravet att vissa byggåtgärder inte får utföras utan lov har funnits mycket . De flesta kraven i da- gens bestämmelser om bygglov liknar de från tiden bygg- nadsstadga. Även då krävdes bygglov för ny-, till-, på- eller ombyggnad samt för väsentligt ändrad användning eller planlösning och väsentlig ändring av konstruktioner och installationer. Flertalet av de mindre förändringar av bygglovsplikten som PBL-kom- mittén föreslog i sitt slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) har redan genomförts och trädde i kraft . förslag att göra bygglovsplikten generell och lika inom och utom detaljplan stöds av flera remissinstanser eftersom det t.ex. ger bättre möjligheter att bevaka att kravet på varsamhet tillgodoses och att bevara kulturmiljöer. uppfattas förslaget av andra instanser Prop. 2009/10:170 som allt för långtgående. Några anser att den förslagna ändringen måste uppfattas som en skärpning av kriterierna för när olika åtgärder ska anses vara bygglovspliktiga. Flera remissinstanser avstyrker helt en utökning av bygglovsplikten. Regeringen delar uppfattningen att ett genomförande av PBL-kommit- téns förslag innebär merarbete och ökade kostnader för både kommun- erna och för jord- och skogsbruksnäringen. Det finns möjligheter för kommunerna att lokalt anpassa bygglovsplikten efter förhållandena inom ett område med hänsyn till bevarandevärde och övriga omständigheter. De åtgärder som är bygglovspliktiga bör därför vara bygglovsplik- tiga även enligt de nya bestämmelserna. har föreslagit att bygglovsplikt införs för så- dana åtgärder som, enligt nuvarande bestämmelser, endast kräver bygg- anmälan. Regeringen delar inte denna bedömning. Det är en betydande regelförsvåring att införa bygglovsplikt för en åtgärd som enligt nuvar- ande bestämmelser endast kräver bygganmälan. Ytterligare förändringar av bygglovsplikten har inte föreslagits av kommittén eller av och föreslås inte heller av regeringen. Däremot föreslår regeringen att regleringen av vissa krav på bygglov flyttas till förordningsnivå för att undvika detaljreglering i den nya lagen. Det förslaget presenteras i avsnitt 23. Regeringens bedömning: De åtgärder som är rivningslovspliktiga en- ligt nuvarande bestämmelser bör vara rivningslovspliktiga även enligt de nya bestämmelserna. bedömning överensstämmer delvis med regering- Kommittén föreslog att krav på rivningslov skulle införas även i om- råden utanför detaljplan för att stärka skyddet av bevarandevärd bebyg- bedömning överensstämmer i stort med Remissinstanserna: Några remissinstanser delar och bedömning, bl.a. , Riksantikvarieäm- betet och flera länsstyrelser. har betonat vikten av att kommunen för en dialog med allmänheten och att det är viktigt att medborgarna uppfattar lovplikten som ett stöd för värdefull bebyggelse och inte som en inskränkning i äganderätten. En del instanser, bl.a. Sve- riges Kommuner och Landsting, Fastighetsägarna och Lant- brukarnas , har anfört att nuvarande regler är tillräckliga. Bland kommunerna råder det delade meningar. Skälen för regeringens bedömning: I samband med rivningsarbeten, i framför allt tätorter med publika aktiviteter och trafikintensiv omgivning, är säkerheten viktig för dem som arbetar och i övrigt verkar eller finns i och nära rivningsområdet. Det är också ett betydelsefullt allmänt intresse att omhändertagandet av farligt och även övrigt avfall utförs på ett lämp- Kravet på rivningslov gäller enbart inom detaljplanelagt Enligt och bör kravet Prop. 2009/10:170 på rivningslov göras generellt oavsett om åtgärden vidtas inom eller utom detaljplan, men remissvaren är splittrade. Några anser att det vore av stort värde att införa lovplikt även utanför detaljplan, eftersom det finns ett behov av ett bättre skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggel- se eller byggnader även där, medan andra anser att dagens regler är fullt tillräckliga och att en utökning av lovplikten endast ökar regelbördan. Regeringen gör bedömningen att det inte finns tillräckliga skäl för att införa en generell rivningsplikt. De åtgärder som är rivningslovspliktiga bör vara rivningslovspliktiga även enligt de nya bestämmelserna. Regeringens bedömning: De åtgärder som är marklovspliktiga enligt nuvarande bestämmelser bör vara marklovspliktiga även enligt de nya bestämmelserna. Remissinstanserna: i har anfört att det i stället för för en tomt eller för mark för allmän plats bör stå inom en tomt eller för mark inom allmän plats. Även i län har anfört att det bör skrivas inom en tomt. i har anfört att det saknas möjlighet att styra markförändringar i anslut- ning till redan befintlig bebyggelse i ett område utanför detaljplan. kommun anser att uttrycket avsevärt ändrar höjdläget behöver preciseras och pekat på att enligt gällande praxis avses höjdändring större än . Skälen för regeringens bedömning: eller har föreslagit några förändringar i omfattningen av marklovsplikten. Inte heller regeringen gör bedömningen att några sådana förändringar behövs. De åtgärder som är marklovspliktiga enligt nuvarande bestämmelser bör därmed vara marklovspliktiga även enligt de nya bestämmelserna. Utformningen av den inledande marklovsbe- stämmelsen bör dock ändras språkligt på det sätt som har föreslagits av länsstyrelserna i och län. Det saknas dock underlag för att i samma bestämmelse precisera uttrycket avsevärt ändrar höjd- läget. Enligt regeringens bedömning saknas vidare skäl för att utöka marklovskravet i områden utanför detaljplan. Regeringens förslag: De nuvarande bestämmelserna om bygganmä- Även om en åtgärd inte kräver bygglov, rivningslov eller marklov, får åtgärden inte påbörjas i strid med föreskrifter om skyldighet att anmäla åtgärden som har meddelats med stöd av lagen. förslag överensstämmer med regeringens. förslag att avskaffa kravet på bygganmälan överensstämmer med regeringens. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har i huvudsak varit positiva till att slopa byggan- mälan. De flesta har ställt sig positiva till för- slag. , länsstyrelserna i , och Väster- bottens län och flera kommuner har välkomnat en återgång till den bygg- lovsprövning som gällde tidigare. Falu och kommuner har på- pekat att begreppet bygganmälan aldrig blivit begripligt för allmänheten och därför bör mönstras ut ur lagstiftningen. har anfört att utredningens förslag gynnar uppmärksamheten på kravet på varsamhet. , Fastighetsägarna och Allmän- nyttiga Bostadsföretag har anfört att förslaget riskerar att leda till ökad byråkrati utan att minska de administrativa kostnaderna. har anfört att utredningens förslag uppvisar liknande brister som dagens system och pekar på risken att den som söker bygglov tror att ett beslut om lov är ett klartecken för byggande. Flertalet remissinstanser har avstått från att kommentera lagtextprome- förslag. har avstyrkt att anmälningsplikten behålls vid sidan av bygglovsplikten.