prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Genom den nationella patientenkäten finns en nationell datakälla för området. Regeringen har tidigare följt resultat från Vård- barometern men kommer fortsättningsvis att basera indikatorn för att följa patienternas uppfattning om vården på resultaten från den nationella patientenkäten. Kunskap om hur patienterna uppfattar hälso- och sjukvården är en avgörande förutsättning för att kunna vidareutveckla och förbättra hälso- och sjukvården med patienten i centrum. Det är bl.a. mot bakgrund av det som regeringen och landstingen har tagit initiativ till att genomföra den nationella patientenkäten. Enkäten är en mätning av patientupplevd kvalitet och möjliggör jämförelser mellan landstingen, deras vårdcentraler och sjukhus/mottagningar på ett likvärdigt sätt. Enkäten har skickats ut till cirka 165 000 patienter i 19 landsting. Resultatet från enkäten redovisas som ett värde, i intervallet 0 100, kallat patientupplevd kvalitet (PUK-värde). Ju högre PUK-värde desto mer positiv inställning har patienterna. I tabell 3.9 redovisas resultatet avseende ett antal indikatorer från enkäten. Eftersom den nationella patientenkäten endast har genomförts kan enbart ett värde redovisas per indikator. Regeringen har dock för avsikt att fortlöpande följa dessa indikatorer. Tabell 3.9 Resultat nationell patientenkät i primärvården Källa: Kommuner och Landsting Stärkt ställning för patienten genom öppna jämförelser Regeringens satsningar på öppna jämförelser utgör en viktig grundstruktur för att kunna utveckla och driva på hälso- och sjukvårdens systematiska förbättringsarbete. Tillgången på indikatorer och resultatmått har genom olika satsningar förbättrats och det har öppnat upp för fördjupade analyser av samband och framgångsfaktorer. Detta har inneburit att patienter och allmänheten har fått en bättre inblick i vad hälso- och sjukvården presterar och till vilka kostnader. Satsningar på öppna jämförelser är följaktligen en viktig faktor för regeringens ambition att stärka patientens ställning (se avsnitt 3.7.2). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Valfriheten för patienter har kraftigt förstärkts genom regeringens reformer. Ökad valfrihet inom hälso- och sjukvården är viktigt för att ge patienten en stark ställning. Patienternas valfrihet stimulerar vårdgivarna att förbättra kvaliteten i vården. Detta kan avse förbättringar i bemötandet av patienten och i vårdens resultat. Förbättringarna kan även bestå i att patientens behov i ökad utsträckning tillgodoses genom ett anpassat utbud av vårdtjänster, ökad tillgänglighet i form av kortare väntetider, ökade öppettider och annan anpassning till särskilda behov, liksom närheten till kringliggande tjänster, t.ex. apotek. Valfriheten kan därmed sporra till konkurrens som kan leda till förbättringar inom en rad områden. Fler vårdcentraler efter införandet av vårdvalssystem Vårdvalssystem i hälso- och sjukvården kan införas av landstingen med stöd av lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Från är det obligatoriskt för landstingen att erbjuda vårdvalssystem inom primärvården och sådana system finns nu i hela landet. Sedan vårdvalssystem började införas i landstingen har invånarna fått totalt 181 nya vårdcentraler att välja mellan (), vilket motsvarar en ökning av antalet vårdcentraler . Mycket tyder på att detta antal även fortsättningsvis kommer att öka. Erfarenheterna från landstingen är inledningsvis att vårdvalssystemen inte leder till ökade kostnader. Vårdvalssystem införs även i ökad utsträckning inom den specialiserade öppenvården. har regeringens uppdrag att följa införandet av vårdvalssystem. De första resultaten från införandet av vårdvalssystemen visar att patienternas valfrihet har stärkts inom primärvården. Vårdvalssystemen har medfört positiva förändringar inom hälso- och sjukvården, bl.a. i form av ökat patientfokus och bättre tillgänglighet. Det finns god information om möjligheterna att välja utförare och antalet utförare har ökat. Den nationella patientenkäten visar vidare att patienternas nöjdhet med primärvården generellt sett är mycket stor. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förbättrad information till patienten om valmöjligheter Det är viktigt att patienten ges förbättrade möjligheter att jämföra olika vårdgivare som grund för sitt val. Från har vårdgivare utökade skyldigheter att ge patienterna individuellt anpassad information om möjligheter att välja vårdgivare och utförare inom hälso- och sjukvården. Därutöver har Kommuner och Landsting (SKL) på regeringens uppdrag tagit fram en jämförelsetjänst som ger patienten grundläggande information om de olika vårdgivarna, väntetider och andra patienters uppfattning om vården och som nås via sjukvårdsrådgivningens hemsida, . En nationellt samordnad och kvalitetssäkrad sjukvårdsrådgivning via webb och telefon är ett viktigt instrument för att erbjuda en mer tillgänglig vård. Tjänsten 1177 erbjuder kvalitetssäkrad information och råd om vård och hälsa och tjänsten är tillgänglig för av befolkning. Staten har också delfinansierat skapandet av en ungdomsmottagning på nätet genom , som sedan starten haft över 1,6 miljoner besökare och vunnit pris för högkvalitativ och målgruppsanpassad information. tog regeringen initiativ till en motsvarande satsning på barn och föräldraskap genom en nationellt kvalitetssäkrad webbplats för förebyggande föräldrastöd och barnsjukvård. I syfte att stärka patienternas möjlighet att välja vårdgivare inom tandvården har regeringen vidtagit en rad åtgärder, bl.a. genom krav på vårdgivarna att tillhandahålla prislistor och information om behandlingsförslag och patientens tandhälsa. har startat en elektronisk prisjämförelsetjänst för att på ett enklare sätt möjliggöra jämförelser av olika vårdgivares priser. SKL har startat en tandvårdsrådgivningstjänst på Internet som nås via sjukvårdsrådgivningens hemsida . lämnade regeringen ett uppdrag till SKL att i en förstudie klarlägga förutsättningarna för att integrera elektroniska prisjämförelsetjänst med Sjukvårdsrådgivningens tandvårdsrådgivningstjänst. Förstudien redovisades av (f.d. ) och visade att den nuvarande lösningen hade omfattande utvecklingsbehov och att det finns flera synergieffekter med att flytta prisjämförelsetjänsten från till . Tjänsten kan bl.a. integreras med övrig tandvårdsinformation och frågetjänst på . Regeringen gav i uppdrag att betala ut medel till SKL för att i enlighet med förstudien utveckla en prisjämförelsetjänst för tandvård. Tjänsten ska vara leveransklar . Valfriheten på apoteksmarknaden ökar Valmöjligheterna har ökat betydligt vid köp av läkemedel, som ett resultat av omregleringen av apoteksmarknaden, liksom möjligheten att sälja receptfria läkemedel i handeln (se avsnitt 3.6.2). Många läkemedel som används vid lindriga besvär kan nu köpas på ett stort antal andra försäljningsställen än apotek, ofta med generösa öppettider. Som nämnts i avsnitt 3.4.5 har 167 apotek ökat sitt öppethållande efter reformen medan endast ett fåtal har minskat sina öppettider. Det stora antalet nya aktörer som konkurrerar på denna marknad har skapat förutsättningar för en utveckling mot bl.a. öppettider som i högre grad anpassas till konsumenternas behov, och ett mer varierat tjänsteutbud. Ökad mångfald är viktigt för att stärka valfriheten Mångfalden inom hälso- och sjukvården ökar genom regeringens reformer för valfrihet. En ökad mångfald inom hälso- och sjukvården är en viktig förutsättning för att patientens ställning i vården ska kunna stärkas. Ett bredare utbud av utförare är nödvändigt för att öka patientens valfrihet och möjligheter att välja en vårdgivare som passar honom eller henne. En ökad mångfald sätter ett tydligt fokus på kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården genom att fler och nya utförare konkurrerar med kvalitet. Incitamenten att ytterligare förbättra bemötande av patienten ökar dessutom. Möjligheten till fri etablering inom vårdvalssystem i primärvården innebar en kraftig ökning av antalet nya vårdcentraler (se avsnitt 3.6.1). Även framväxten i vissa landsting av vårdvalssystem i den specialiserade öppenvården skapar möjligheter för nya aktörer att bedriva hälso- och sjukvård. Utredningen rätt i vården har föreslagit ett nytt system för etablering av vårdgivare i den specialiserade öppenvården, i slutbetänkandet Regler för eta- blering av vårdgivare förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård (SOU 2009:84). Utredarens förslag syftar till att ytterligare stärka mångfalden samt att öka innovation och integration av den specialiserade vården. Betänkandet bereds i . Den s.k. stopplagen upphävdes 2007. Därmed avskaffades de tidigare inskränkningarna i landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, regionklinker och övriga sjukhus till andra utförare. Detta innebär ökade förutsättningar för mångfald inom den vård som bedrivs på sjukhus. Ett ytterligare led i en stärkt mångfald i hälso- och sjukvården är de lagändringar som trädde i kraft och som ger möjlighet till ersättningsetablering när det gäller sjukgymnaster och läkare inom specialiserad öppenvård, som har en etablering med ersättning enligt den s.k. nationella taxan. Nämnda yrkesgrupper kan överlåta verksamheten och därmed skapa en möjlighet för etableringarna att finnas kvar, vilket även bidrar till att tillgodose patienternas behov av kontinuitet i vården. Insatser för att främja mångfald har gett goda resultat Utöver de nu nämnda strukturella åtgärderna har särskilda insatser för att främja mångfald, nyföretagande och entreprenörskap inom hälso- och sjukvården initierats. Ett projekt för att utveckla ersättningssystemen inom hälso- och sjukvården har bedrivits av SKL och under 20082010. Ett omfattande arbete har pågått inom projektet för att skapa en infrastruktur för att beskriva vårdens verksamhet och kostnader som underlag för att utveckla ersättningssystemen. Införandet av vårdvalssystem i primärvården har vidare inneburit att mycket fokus har lagts på att skapa modeller för uppföljning och utveckling av ersättningssystem, bl.a. med inriktning på att i ökad utsträckning kunna ersätta utifrån resultat och hälsofrämjande arbete i primärvården. har drivit ett treårigt projekt för rådgivning till personer som vill starta verksamhet i egen regi inom vård och omsorg. Resultat från projektet, som avslutades , visar bl.a. att drygt 2 000 personer deltagit i utbildningar. av deltagarna vid dessa utbildningar var kvinnor. Delprojekten har genomförts av olika aktörer, t.ex. landsting, länsstyrelser samt , med god 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 geografisk spridning över landet. framhåller i slutrapporten från arbetet att det finns ett fortsatt stort behov av utbildning och rådgivning i företagande för anställda inom vård och omsorg. För att ytterligare stimulera en ökad mångfald av utförare och variation i tjänsteutbud och arbetssätt har stöd lämnats till projekt för rådgivning till personal inom hälso- och sjukvård och omsorg som vill starta eget företag. Erfarenheterna från projektet visar att intresset för företagande inom dessa branscher är mycket högt. Ett stort antal personer har deltagit på inspirationsträffar, utbildningar och rådgivning om företagande. Projektet visar vidare att det finns ett brett spektrum av verksamhetsidéer för framtida företag, från hemsjukvård kombinerat med hemtjänst eller distriktssköterskemottagning till kvinnovård, klimakteriemottagning och röntgenmottagning etc. En slutrapport från projektet kommer . För att utvärdera möjligheterna för företag som drivs på ideell grund att få rådgivning fick i uppdrag att genomföra en insats riktad till den ideella sektorn. Inom ramen för uppdraget genomförde två kartläggningar med syftet att dels utreda de idéburna organisationernas intresse för vård och omsorg, dels se vilka hinder som finns för nystart, tillväxt och utveckling av befintlig verksamhet inom vård och omsorg. Kartläggningarna visar bl.a. att om de idéburna organisationerna ska kunna konkurrera på samma villkor som andra leverantörer inom vård och omsorg så krävs ett internt utvecklingsarbete inom organisationerna vad gäller bl.a. affärsmässighet. Särskilda satsningar pågår för att förbättra stöd och vägledning till upphandlande myndigheter och leverantörer vid offentlig upphandling (se utgiftsområde 2, avsnitt 4.3.1), för att öka möjligheterna till kommersialisering av innovationer för anställda inom landstingen och för att öka kunskaperna om entreprenörskap i vård- och omsorgsutbildningar. Ett projekt för att förbättra förutsättningarna för export och internationalisering för vård- och omsorgsföretag pågår. Företagande på idéburen grund har stimulerats Regeringen har särskilt uppmärksammat företagande på idéburen grund inom det sociala området. Regeringen, idéburna organisa- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tioner inom det sociala området samt SKL ingick 2008 en överenskommelse med syfte att bl.a. stödja framväxten av en större mångfald av utförare inom hälso- och sjukvården och omsorgen. för vård och omsorg utan vinstsyfte (Famna) har vidare fått ett fyraårigt bidrag i syfte att utveckla de ideella organisationernas roll inom hälso- och sjukvård samt omsorg. Potential för ökad mångfald inom hälso- och sjukvården Flera av regeringens insatser för att stimulera och stödja företagande och entreprenörskap har ännu bara börjat visa resultat, till stor del beroende på att införandet av reformerna fortfarande pågår. Trots en positiv utveckling har hälso- och sjukvården fortfarande en relativt liten mångfald av utförare. Erfarenheterna från de insatser som genomförts för att stimulera mångfald och företagande visar bl.a. att branschen hälso- och sjukvård och omsorg ännu är under utveckling. Det finns behov av inspiration, information och konkret vägledning eller rådgivning om förändringsmöjligheter, vårdutveckling, entreprenörskap och företagande till både studenter och anställda inom hälso- och sjukvård. Variationerna mellan landstingen är också stora, bl.a. vad avser landstingens beslut om innehållet i vårdvalssystemen. Det finns dock en stor potential till fortsatt stark utveckling genom regeringens pågående reformer inom området. Regeringen kommer därför att aktivt följa utvecklingen på området ur flera aspekter, dels vilka effekter reformerna har för patientens ställning, dels hur företagandet och dess förutsättningar påverkas. Det är även viktigt att följa hur mångfalden inom hälso- och sjukvården utvecklas, bl.a. vad avser små och medelstora företag och företag som drivs av idéburna organisationer. Regeringens Välfärdsutvecklingsråd, som tillsattes , ska bistå regeringen med kunskap och erfarenheter om vad som kan förbättra förutsättningarna för valfrihet, mångfald och tillgänglighet genom ökat entreprenörskap och innovativt företagande inom vård- och omsorgssektorn. Regeringen följer vidare reformerna genom uppdrag till , , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. De första erfarenheterna från införandet av vårdvalssystem i primärvården visar att intresset och engagemanget från både landsting och före- tag är stort. uppföljningar visar att tidigare tendenser till konkurrenssnedvridning mellan privat och offentligt utförd vård minskat genom åtgärder som landstingen vidtagit. Sammantaget tycks det råda lika villkor mellan samtliga utförare, oavsett om vården bedrivs i landstingens egen regi eller av privata utförare. Inom tandvården har patienterna ett stort antal vårdgivare att vända sig till. Under det nya tandvårdsstödets första år gick nära tre fjärdedelar av statens utgifter till tandvård utförd av privata vårdgivare. Utbudet av vårdgivare varierar dock mellan olika delar av landet. I åtta län utgör privat utförd tandvård mellan av statens kostnader, medan andelen är lägre än i tre län. I resterande tio län är andelen privat utförd tandvård . Regeringen gav 2008 Statskontoret i uppdrag att följa upp landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården och dess olika verksamheter i syfte att ge underlag för en bedömning av graden av transparens och risken för konkurrenssnedvridande subventioner till folktandvården samt att, vid behov, ge förslag till åtgärder. Statskontoret redovisade 2009 delrapporten av landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården. Rapporten visar att det inte finns en tillräckligt väl utvecklad särredovisning som gör det möjligt för externa intressenter att bedöma om det förekommer konkurrenssnedvridande subventioner till folktandvården. Det finns därmed enligt Statskontorets bedömning inte en tillräcklig grad av transparens i landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården. Statskontoret ska avlägga en slutrapport . Ökad mångfald på apoteksmarknaden har en rad nya aktörer etablerat sig på apoteksmarknaden och t.o.m. augusti hade mer än 100 nya apotek fått tillstånd att inleda sin verksamhet. upphörde formellt ensamrätt till detaljhandel med läkemedel till konsument. Nya aktörer har från denna tidpunkt möjlighet att ansöka hos om tillstånd att driva öppenvårdsapotek. inleddes och genomfördes till stora delar en försäljningsprocess avseende 465 av de apotek som ägdes av . De nya ägarna tillträdde sina apotek . För att underlätta för småföretagare att etablera sig på den nya apoteksmarknaden har 150 apotek överförts från till det nyinrättade bolaget i . Avsikten är att dessa apotek ska förvärvas av småföretagare, som ska få stöd genom en serviceorganisation för bl.a. inköp, logistik och IT. En försäljningsprocess avseende dessa apotek pågår. är det även möjligt att köpa många vanliga receptfria läkemedel i handeln. Det rör sig om sådana läkemedel mot lindriga åkommor som lämpar sig för egenvård. Antalet försäljningsställen som anmält försäljning av receptfria läkemedel utanför apotek till , vilket är ett krav för sådan försäljning, uppgår till cirka 6 700. 3.6.3Hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. Regeringen tillsatte en utredning som ska lämna förslag på hur den reglering som avser hälso- och sjukvård åt asylsökande, personer som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning, samt personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för att vistas här kan göras mer ändamålsenlig än . Vidare ska utredaren, mot bakgrund av internationella åtaganden, överväga och lämna förslag på hur en utvidgad skyldighet för landstingen att erbjuda subventionerad hälso- och sjukvård åt de berörda grupperna kan utformas i förhållande till nuvarande reglering. Utredaren ska lämna förslag som innefattar såväl vilken omfattning som på vilka villkor de berörda grupperna ska erhålla sådan vård. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen överlämnade till propositionen Etisk bedömning av nya metoder i vården (prop. 2009/10:83, bet. 2009/10:SoU8, rskr. 2009/10:213). Utvecklingen inom medicinsk forskning innebär att det öppnas nya möjligheter för diagnostik och behandling. De nya metoder som forskningen leder fram till aktualiserar ibland svåra etiska frågeställningar både för den enskilde och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det kan vara frågor som har betydelse för den personliga integriteten eller som påverkar synen på människovärdet. Innan steget från forskning till praktisk tillämpning tas bör man därför analysera konsekvenserna av en ny diagnos- eller behandlingsmetod och bedöma om den är godtagbar ur ett etiskt perspektiv. Det är viktigt att metoder som skulle kunna skada den grundläggande humanistiska människosynen inte kommer till användning. Nya diagnos- och behandlingsmetoder ska därför granskas ur individ- och samhällsetiska aspekter innan de börjar användas. Vårdgivarna har ansvaret för att en sådan granskning sker. En nya paragraf har därför införts i hälso- och sjukvårdslagen. Ändringen av hälso- och sjukvårdslagen trädde i kraft . 3.6.5Patientens ställning inom psykiatriområdet Patientens ställning har stärkts genom lagändringar som syftar till att den enskilda patientens behov ska sättas i centrum. trädde nya bestämmelser i kraft i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område samt i socialtjänstlagen (2001:453). Lagändringarna innebär att hälso- och sjukvården och dess personal är skyldiga att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med har en psykisk sjukdom eller en psykisk funktionsnedsättning, en allvarlig fysisk sjukdom eller skada eller är missbrukare av alkohol eller annat beroendeframkallande medel. Lagändringarna innebär också att landsting och kommuner är skyldiga att ingå överenskommelser om sitt samarbete när det gäller personer med psykisk funktionsnedsättning samt att vid behov upprätta en individuell plan för alla som behöver insatser från både och hälso- och sjukvården. kommer, inom ramen för sitt samlade ansvar för tillsyn över både hälso- och sjukvården och , att utöva tillsyn över de nya lagbestämmelserna. Den nya bestämmelsen om att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd kan bidra till ett mer familjeorienterat arbetssätt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 inom hälso- och sjukvården. Till följd av bestämmelsen måste vården och dess personal se till behoven hos både patienten och dennas närstående, oavsett om patienten är ett barn eller en vuxen. Vidare kan samverkan mellan landsting och kommuner, där det länge funnits brister, förbättras eftersom landsting och kommuner nu tillsammans måste utarbeta dokument som konkret beskriver hur samverkan ska gå till. Detta torde i sin tur bidra till att göra vården och stödet bättre för människor med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Regeringen följer utvecklingen och arbete inom området. Ökad delaktighet för personer med psykisk funktionsnedsättning En kartläggning som Arbetsförmedlingen gjort på uppdrag av regeringen visar att antalet arbetssökande med psykisk funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har ökat . får arbetssökande som tillhör målgruppen del av program, insatser m.m. motsvarande sin andel av gruppen funktionshindrade som helhet. Inom ramen för psykiatrisatsningen har Arbetsförmedlingen i uppdrag att i samverkan med upphandla rehabilitering och andra stödtjänster för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning. har cirka 350 personer fått anställning (t.ex. med lönebidrag) i sociala företag, sociala kooperativ och liknande, men antalet beräknas öka markant. Regeringen bedömer att upphandling av tjänster från såväl offentliga aktörer som sociala företag m.fl. är ett fungerande tillvägagångssätt för att människor som står långt från arbetsmarknaden ska få rehabilitering och sysselsättning, som en väg tillbaka till arbetsmarknaden. För att uppnå de kvalitetsmål som regeringen satt upp för hälso- och sjukvården krävs en fortlöpande och systematisk uppföljning av vårdens resultat. Det har pågått ett kontinuerligt arbete på många håll inom sjukvårdssystemet för att förbättra möjligheterna till uppföljning och till en öppen redovisning av vårdens resultat. Regeringen har drivit på utveck- lingen bl.a. genom satsningar på kvalitetsregister, öppna jämförelser och den nationella patientenkäten. Regeringens bedömning är att det fortfarande finns stora utmaningar gällande möjligheterna att följa upp vårdens resultat. En utmaning är kvaliteten på den statistik som finns att tillgå. är visserligen långt framme internationellt sett vad gäller tillgång till registerdata. Det finns dock fortfarande brister i datakvalitet i vissa register bl.a. som en följd av att det inte finns någon skyldighet för vårdgivarna att rapportera in data till kvalitetsregistren. Brister i datakvalitet minskar tillförlitligheten i de verktyg som finns att tillgå för uppföljning. Regeringen anser att det därför finns anledning att bl.a. följa täckningsgraden i kvalitetsregistren eftersom täckningsgraden är en viktig aspekt för användbarheten av data i registret.