prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Tabell 11.21 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 8:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa föremål . , 2013 och 2014 beräknas anlaget till , respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten stöd till trossamfunds verksamhet och stödet till trossamfunden. Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de tidigare målen för den nationella kulturpolitiken. har beslutat om nya kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I avsnitt 4.3 redovisas tidigare och nya kulturpolitiska mål. Dessutom har antagit mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statligt stöd till andra trossamfund än lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp. stöd till trossamfund (SST) fördelade ca som stöd till 40 trossamfund och samverkansorgan. Antalet personer som betjänas av de statsbidragsberättigade samfunden uppgick till ca 800 000 personer. Regeringens råd för kontakt med trossamfunden har fortsatt haft sammanträden och belyst aktuella frågor med koppling till trossamfunden. Bland annat har frågeställningar om religionsdialog, det civila samhället och trossamfundens arbete med värdegrundsfrågor analyserats och diskuterats. Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har även inneburit att SST i fortsatt stor omfattning varit remissinstans när det gäller t.ex. utredningsförslag men även som expert när det gäller allmänna trossamfunds- och religionsfrågor och projekt. har SST bl.a. deltagit i en referensgrupp till utredningen och imamerna - Religion, integration, autonomi (SOU 2009:52). SST är en av de myndigheter som efter regeringsbeslut får projektmedel för att motverka hedersrelaterat våld och hot om våld. Myndigheten har slutredovisat projektet dina, mina och våra (IJ2007/672/JÄM och IJ2008/492/JÄM). Vidare för myndigheten fortlöpande dialog med de i myndigheten representerade trossamfunden om värdegrundsfrågor m.m. SST har inrättat en konsulenttjänst för lokal krisberedskap på myndigheten. Nämnden deltar även i Trossamfundens krisberedskapsråd inom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosinriktningar. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden är värdefull. Trossamfunden erbjuder värdefulla mötesplatser där människor kan få ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Den religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska och existentiella frågor, medför ökad uppmärksamhet för och förväntningar på insatser från trossamfunden. Trossamfundens roll och arbete i krisberedskap är mycket betydelsefull och den tjänst som konsulent för lokal krisberedskap som har inrättats vid myndigheten fyller en viktig samordnande roll. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. 12.6.19:1 stöd till trossamfund 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 4 899 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 899 tkr prisnivå. 4Motsvarar 4 892 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för stöd till trossamfund. Nämnden har till uppgift att pröva frågor om statsbidrag till trossamfund samt ska handlägga frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssamordning och ha kontakt med och samverka med andra myndigheter och organisationer i frågor som rör trossamfund. Tabell 12.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 9:1 stöd till trossamfund . , 2013 och 2014 beräknas anlaget till , respektive . 12.6.2 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till trossamfund. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Förutsättningarna för att ett trossamfund ska få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Under anslaget beräknas även medel till för kostnader för avgiftshjälp (se prop. 1998/99:124, s. 69 f.). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 12.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 9:2 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . beräknas anslaget till samt till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar statens stöd på filmområdet: stöd till filmproduktion och filmkulturella åtgärder samt filmstöd. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de tidigare målen för den nationella kulturpolitiken. har beslutat om nya kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I avsnitt 4.3 redovisas tidigare och nya kulturpolitiska mål. Statens insatser på filmområdet syftar till att främja produktion, distribution och visning av värdefull film, att bevara och tillgängliggöra filmarvet, liksom att verka för internationellt samarbete i dessa avseenden. Insatser som främjar ett brett utbud av film i hela landet, samt insatser riktade till barn och ungdomar, är särskilt prioriterade. Insatserna sker främst genom Stiftelsen . Visst stöd fördelas även genom . Stöd till värdefull svensk produktion och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet finansieras och regleras filmavtal mellan staten, filmbranschen och flera tv-företag. Vid sidan av avtalet ges även statligt stöd till olika filmkulturella insatser. Antalet biobesök var knappt 17,4 miljoner, en markant ökning jämfört med då besöken var drygt 15,2 miljoner. Besökstalen och marknadsandelen för svensk film var 2009 de högsta , med ca 5,7 miljoner besök respektive av marknaden. Även i ett internationellt perspektiv är detta en mycket hög inhemsk marknadsandel. fördelade till 19 regionala resurscentrum för film och video, vilket är samma belopp som året innan. Syftet med verksamheten är att stimulera den regionala utvecklingen av filmpedagogisk verksamhet, visning av film och s.k. växthusverksamhet för unga filmare. Detta syfte får anses vara väl förankrat i regionerna, vars motprestation var . Utöver stödet till regionala resurscentrum fördelar också medel till fyra regionala produktionscentrum inom ramen för filmavtalet. Det långsiktiga resultatet av arbete med skolbio är att många kommuner själva tagit över ansvaret. har därmed kunnat ändra huvudinriktning från att endast bidra till att initiera verksamheten, till att också utveckla skolbioverksamheten. Under /2009 bedrevs organiserad skolbioverksamhet i 170 av landets 290 kommuner. Visningarna hade drygt en halv miljon besökare. Förutom den organiserade skolbioverksamheten är användande av film i skolor och klassrum mycket spritt och även det egna skapandet ökar. har i uppdrag att främja distribution och visning av värdefull film. införde möjligheten att söka årsbaserat projektstöd för profilerade distributörer. Tre distributörer fick stöd 2009. Därutöver fördelades stöd till 16 enskilda titlar, vilket var något färre än året innan. Ökat stöd till filmfestivalerna, som har stor betydelse för filmutbudet i , har inneburit att tre nya festivaler har kunnat få stöd. På den gängse biografmarknaden var antalet premiärsatta långfilmer på svenska biografer på ungefär samma nivå 2009 som året innan. Antalet svenska titlar har ökat. har antalet europeiska titlar och icke amerikanska filmer från övriga världen minskat. En anledning till detta är enligt de förändringar på biografmarknaden som skedde 2007. De s.k. komplementbiograferna har fått en allt viktigare roll för mångfalden i filmutbudet på de svenska biograferna. Dock saknas denna typ av biografer på många orter, även i vissa större städer. Digitaliseringen av biografer möjliggör ett bredare filmutbud och att distributionen når fler invånare på mindre orter, liksom även syn- och hörselskadade personer. Antalet digitala biografsalonger ökade . Vid slutet av året fanns det 79 salonger, varav 35 uppfyllde internationell standard. inledde ett digitalt pilotprojekt som innebar att 28 salonger spridda i landet digitaliserades enligt internationell standard fram till . Projektet har kunnat finansieras engångsvis genom existerande stödformer filmavtal. För att tillgängliggöra svensk film för syn- och hörselskadade fördelar medel till syntolkning och textning av biofilm och videogram. gavs stöd till textning på svenska till 12 biofilmer. I princip alla filmer på dvd svensktextas numera. Det sker i allt högre grad utan ekonomiskt stöd från . Stöd gavs till 114 syntolkningar på biografer, dock var det endast 60 visningar som slutligen genomfördes och undersöker om arrangörerna utöver det finansiella stödet också är i behov av rådgivning. Även åtta stycken syntolkningar på dvd fick stöd, vilket är två fler än året innan. filmarkiv har det nationella ansvaret att bevara film på filmbas, i huvudsak professionell spelfilm och dokumentärfilm avsedd för offentlig visning. inledde arbetet med en handlingsplan för att kunna möta de förändringar på arkivområdet som kommer i samband med att biografdistributionen övergår till digital teknik. är visningsverksamhet som har till uppdrag att hålla filmhistorien levande. Det är främst via dessa visningar som arkivfilmer görs tillgängliga. har verksamheten tappat besökare, en trend även internationellt där Cinematek och andra kvalitetsfilmvisningar har sjunkande publiksiffror på grund av konkurrens från hemmabio och dvd. För att möta denna situation påbörjade arbetet med ett nytt koncept med mer samtal kring filmerna för att locka en större publik. Det nya konceptet sjösattes . är t.o.m. huvudman för filmarkivet i . övergår verksamheten till Kungl. i har till uppgift att bevara icke-fiktiv film som upptagits på celluloid men som inte är avsedd för biografvisning. inkom totalt 123 samlingar till arkivet, vilket är en halvering jämfört med året innan. Framför allt beror det på att antalet depositioner från privatpersoner har minskat betydligt vilket ligger i linje med arkivets mål och intentioner. medverkar till att svensk film kan visas på internationella festivaler. visades svensk långfilm på 248 filmfestivaler, dokumentärfilm på 151 festivaler och svensk kortfilm på ca 300 festivaler över hela världen, vilket är en betydande ökning inom alla genrerna jämfört med året innan. Svensk film visades på de mest betydelsefulla filmfestivalerna i , och . Förra årets trend med ett ökat utländskt intresse för svensk film har hållit i sig och t.o.m. ökat . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 svensk dokumentärfilm var framgångsrik på den internationella arenan och har tagit plats på festivalerna i , , och . avsatte regeringen engångsvis för att hedra minnet av . Stiftelsen fick vid det tillfället för att digitalisera och digitalt bevara samlingar för framtida forskning. Detta arbete är slutfört och redovisat per . återstår att bevara det fysiska arkivmaterialet. Utbildade konservatorer behövs för att ta om hand materialet på korrekt sätt för ett långsiktigt bevarande av originalhandlingarna. För att bidra till en framtida god förvaltning av arvet efter har regeringen satsat för bevarande av det fysiska originalmaterialet i samlingarna. Satsningen är även ett viktigt steg i arbetet med att på bästa sätt tillgängliggöra samlingarna för framtida forskning. De statliga insatserna på området bidrar till bredden och mångfalden i filmutbudet och till att stimulera filmkulturen i landet. har ökat nivåerna på produktionsstöden till enskilda filmer i syfte att höja kvaliteten. Strategin har enligt utvärdering varit fortsatt framgångsrik, med inte enbart ökad publik till svensk film, utan även höjda recensionsbetyg och ett ökat internationellt intresse. Strategin har medfört att färre filmer kan få stöd. Att antalet svenska filmer på bio trots det har ökat antas bero på att fler filmer görs utanför stödsystemet samt att digital teknik på allt fler biografer möjliggör billigare lanseringar. förändringar av stöden till distribution och visning , i syfte att bättre nå målen, har inte givit något entydigt resultat. Mycket tyder dock på att stöden har fått ökad betydelse för att upprätthålla mångfalden i filmutbudet efter de förändringar som skett på biografmarknaden. Även digitaliseringen ökar möjligheterna till mångfald i filmutbudet på fler orter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den av regeringen tillsatta lade fram sitt betänkande Vägval för filmen (SOU 2009:73). I samband med detta förlängdes också det nuvarande filmavtalet med , i syfte att ge en stabilitet för branschen samt ge möjlighet att utforma en långsiktig filmpolitik. Regeringen bedömer att det bästa för svensk film är om branschen och staten gemensamt bidrar till stöden till produktion av ny svensk film. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till svensk filmproduktion m.m. enligt filmavtal, som förlängts till att gälla , samt stöd till filmkulturella åtgärder utanför avtalets ram. Syftet med stödet är att främja värdefull svensk filmproduktion, spridning och visning av värdefull film, samt bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av kulturhistoriskt intresse. Syftet är också att verka för internationellt samarbete i dessa avseenden samt att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Under anslaget beräknas även medel för filmstöd. Tabell 13.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen beräknar att anslaget minskar med då huvudmannaskapet för filmarkivet i överförs till Kungl. Mot bakgrund av att regeringen föreslår en ny modell för fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet minskar anslaget med . Anslaget ökar med för en satsning på digitalisering av biografer. Regeringen beräknar att tillföra till anslaget för unga kvinnors filmskapande. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 10:1 Filmstöd . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna , Myndigheten för radio och tv, och samt anslagen för presstöd och stöd till taltidningar. AB, och . Budgetförslagen avseende , Myndigheten för radio och tv och presstödet redovisas under utgiftsområde 1. Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:1 Utbyte av TV-sändningar mellan 11:2 Forskning och dokumentation om 11:3 Avgift till europeiska audiovisuella 11:5 Stöd till taltidningar 3 2010 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Till och med 2010 anvisades medel för avgiften från anslag 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete. 3Till och med 2010 anvisades medel för stöd till taltidningar från UO 1 anslag 8:3 Stöd till radio- och kassettidningar. är Talboks- och ansvarigt för taltidningsverksamheten och fördelning av stöd till taltidningar (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:130, 2009/10:131). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för området är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/2009:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). 14.4.1 Radio och tv i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för programföretagen (), () och () inleddes och gäller till och med . Enligt företagens sändningstillstånd ska verksamheten präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningarna ska vara tillgängliga i hela landet och programmen utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programföretagen ska beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Hänsyn ska tas till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Dessa övergripande villkor ingick även i föregående periods sändningstillstånd. SR, SVT och UR följer upp hur uppdraget genomförts i redovisningar som lämnas till () och och TV (Myndigheten för radio och tv). De senaste redovisningarna avser 2009, dvs. , och är kopplade till de då gällande sändningstillstånden och anslagsvillkoren. SR sänder FM-radio i fyra rikstäckande kanaler och i 29 lokala kanaler. Till utlandet finns sändningar på kortvåg, mellanvåg och via satellit. SR har aviserat att sändningarna på kortvåg och mellanvåg ska läggas ned . SR har också ett omfattande kompletterande utbud som sänds digitalt och över Internet. SR sände 2009 totalt varav FM- radio. SR har redaktionell personal stationerad på 50 orter i . Av allmänproduktionen producerades utanför 2009. SR redovisar sitt programutbud i åtta programområden: Nyheter, Samhälle, Livsstil, Kultur, Sport, Underhållning, Musik och Service. Musik är den största kategorin och utgjorde av det totala utbudet på samtliga plattformar 2009. Inom ramen för SR:s nyhetsverksamhet sänds bl.a. nyheter på olika språk och nyheter för unga lyssnare. Viktiga delar i verksamheten är utrikeskorrespondenterna och de 25 lokala nyhetsredaktionerna. Totalt sändes nyheter 2009. Samhälls- och aktualitetsprogrammen uppgick . Inom ramen för SR:s kulturutbud sändes sammanlagt . Samarbeten med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter resulterade i 2 148 sända timmar vid 3 363 tillfällen. SR använde till inköp av rättigheter och utomståendes medverkan 2009. Antalet arvoderade medverkande var 2 788 och antalet anlitade bolag var 2 416. SR sände totalt program för barn och ungdomar 2009. Antalet timmar har minskat betydligt jämfört , vilket beror på att svenskspråkiga program för unga i åldern och uppåt inte längre räknas till kategorin. SR sänder också barnprogram på minoritetsspråk. SR sände totalt program på de fyra nationella minoritetsspråken finska, meänkieli, samiska och chib, vilket är en ökning jämfört med . SR producerade också program på nio invandrarspråk . När det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning pågår ett s.k. hörbarhetsprojekt inom SR med målet att bibehålla och förbättra ljudkvaliteten och hörbarheten och därmed också tillgängligheten i programutbudet. Andra aktiviteter på tillgänglighetsområdet är teckentolkade program som publicerats på SR:s webbplats samt ett årligt seminarium tillsammans med SVT, UR och Handikappförbundens samarbetsorgan. SVT:s kärnverksamhet består av utsändning av kanalerna SVT1, SVT2, SVTB (som innehåller Barnkanalen och SVT24) och Kunskapskanalen som sänds gemensamt med UR. Majoriteten av SVT:s utbud i kärnverksamheten finns även tillgängligt på Internet och på andra plattformar genom SVT Play. Utbudet fördjupas och kompletteras genom text-tv samt text, bild och ljud på SVT:s webbplats som också finns tillgänglig via mobilnäten. Utlandskanalen SVT World sänds via satellit och ingår i SVT:s sidoverksamhet. Alla SVT-kanaler utom SVT World sänds okrypterat i det digitala marknätet. sände de fem programkanalerna i riksnätet program, varav var förstasändningar. Av det totala antalet sända timmar utgjordes av egenproduktion. var utländska inköp, och resterande andel utgjordes av svenska inköp, produktionsutläggningar och samproduktion. Av det totalt sända utbudet var av svenskt ursprung. producerade regionala nyhetsprogram och editioner som sammanlagt sände regionala program. I varje region sändes ett utbud nyheter och samhällsprogram med lokal anknytning. Inom utbudskategorin Fiktion sände SVT totalt . Inom kategorin finns bl.a. drama och film. Totalt visade SVT drama, biografvisad film och dramadokumentär . SVT bidrar till utvecklingen av svensk filmproduktion bl.a. genom sitt engagemang filmavtal och genom att vara samproducent för svenska filmer. sände SVT totalt underhållningsprogram, varav en betydande del var riktade till barn och unga. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kategorin Sport sändes tävlingar och sportfakta. I kategorin Kultur och Musik, där också Gudstjänst ingår, sändes sammanlagt . Kulturprogrammen bestod av såväl egenproducerade magasin och kulturdokumentärer som inköpta program. SVT deltog i 57 samarbeten med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter, vilket resulterade i 229 sändningstillfällen med en sändningstid på totalt . Faktautbudet delas upp i Fritidsfakta, Vetenskapsfakta och Samhällsfakta, där den totala sändningstiden var . Dessutom förekommer specialiserade faktaprogram inom utbudskategorierna Underhållning, Sport och Kultur med sammanlagt .