prop · GX03215 · 2010-04-19 00:00:00 — Om ett ärende som har överklagats hos en allmän förvaltningsdomstol rör en fråga som har särskild be- tydelse för Försvarsmakten, Forti- fikationsverket, Försvarets mate- rielverk eller Försvarets radioan- stalt, ska domstolen överlämna målet till regeringen för prövning. Bestämmelser om vem som får överklaga beslut som avses i 3 och 57 §§ finns i 22 § förvaltnings- lagen (1986:223). Om ett ärende som har överklagats hos en mark- och miljödomstol rör en fråga som har särskild bety- delse för Försvarsmakten, Forti- fikationsverket, Försvarets mate- rielverk eller Försvarets radioan- stalt, ska domstolen överlämna målet till regeringen för prövning. Bestämmelser om vem som får överklaga beslut som avses i 3, 5 och 6 §§ finns i 22 § förvaltnings- lagen (1986:223). Bestämmelser om överklagande av Bestämmelser om överklagande av ett beslut som avses i 3 och 57 §§ ett beslut som avses i 3, 5 och 6 §§ finns i 2325 §§ förvaltningslagen finns i 2325 §§ förvaltningslagen (1986:223). (1986:223). Tiden för överklagande av ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser liksom beslut om lov eller för- handsbesked räknas dock, för alla utom för sökanden och övriga som har delgetts beslutet, från den dag då beslutet eller justeringen av protokollet över beslutet har tillkännagetts på kommunens anslagstavla. När beslutet har fattats av kommunfullmäktige, ska det som enligt 2325 §§ förvalt- ningslagen gäller i fråga om den myndighet som har meddelat beslutet i stället gälla kommunstyrelsen. Den myndighet som prövar ett överklagande av ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser ska antingen fastställa eller upphäva Den myndighet som prövar ett överklagande av ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser ska en- dast pröva om det överklagade be- beslutet i dess helhet. Om kom- munen har medgett det, får dock beslutet upphävas i en viss del eller ändras på annat sätt. Ändring- ar som har ringa betydelse får gö- ras utan kommunens medgivande. slutet strider mot någon rättsregel Prop. 2009/10:215 på det sätt som klaganden har an- gett eller som framgår av omstän- digheterna. Om myndigheten vid en pröv- ning enligt första stycket finner att beslutet strider mot en rättsregel, ska beslutet upphävas i sin helhet. Annars ska beslutet fastställas i sin helhet. Beslutet ska inte upp- hävas om det är uppenbart att felet saknar betydelse för avgörandet. Om kommunen har medgett det, får dock beslutet upphävas i en viss del eller ändras på annat sätt. Ändringar som har ringa betydelse får göras utan kommunens med- givande. Om kommunen begär det, får myndigheten förordna att det över- klagade beslutet i sådana delar som uppenbarligen inte berörs av över- klagandet får genomföras trots att överklagandet inte har avgjorts slutligt. Ett sådant förordnande får inte överklagas. Om enligt 11 kap. 10 eller 12 § har beslutat att över- pröva en kommuns beslut om en melser eller ett lov eller förhands- att ett överklagande av samma kommunala beslut inte ska prövas enligt 11 kap. är slutligt avgjort. Om en talan om inlösen av ett Om en talan om inlösen av ett markområde enligt 6 kap. 14 § har markområde enligt 6 kap. 14 § har väckts, ska fastighetsdomstolen väckts, ska mark- och miljödom- Om det vid prövningen av målet om inlösen pågår ett ärende om fas- tighetsbildning i överensstämmelse med den detaljplan som gäller för markområdet, ska målet om inlösen förklaras vilande till dess att fastig- hetsbildningsärendet är slutligt avgjort. Om en fastighet bildas som överensstämmer med detaljplanen, för- Prop. faller kommunens talan om inlösen. En tvist mellan kommunen och en En tvist mellan kommunen och en andra allmänna platser eller om andra allmänna platser eller om villkoren för betalning av sådan villkoren för betalning av sådan ersättning prövas av den fastig- ersättning prövas av den mark- hetsdomstol inom vars område fas- och miljödomstol inom vars om- råde fastigheten ligger. I ett sådant mål ska lagen (1969: I ett sådant mål ska lagen 246) om domstolar i fastighetsmål (2010:000) om mark- och miljö- I mål om jämkning av ersättning enligt 6 kap. 37 § dock expropriationslagen (1972: 6 kap. 37 § ska dock 719) tillämpas i fråga om rätte- fråga om rättegångskostnader. Om fastighetsägaren förlorar ett mål om jämkning på grund av att fas- tighetsägaren har inlett rättegången utan tillräckliga skäl, får domstolen förordna att fastighetsägaren ska bära sina egna kostnader. Om fastig- hetsägaren inledde rättegången trots att det måste ha varit uppenbart för fastighetsägaren att talan väcktes utan skälig grund, får domstolen dess- utom förplikta fastighetsägaren att ersätta kommunens rättegångskostna- der. Mål och ärenden som har in- letts hos en allmän förvaltnings- domstol eller hos regeringen före ska slutföras av de allmänna förvaltningsdomstolarna respektive regeringen. 2.40Lag om ändring i lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2010:000) om utnämning av ordina- rie domare ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Denna lag avser utnämning av ordinarie domare. 1.justitieråd tillika ordförande, justitieråd tillika avdelningsordförande och övriga justitieråd i och Högsta förvaltningsdom- stolen, 2.president, samt råd tillika vice ordförande på avdelning och övriga råd i hovrätt och kammarrätt, 3.lagman, chefsrådman och rådman i tingsrätt och förvaltningsrätt, 4. fastighetsråd och miljöråd, 4. tekniska råd, 6.ordförande tillika chef och övriga ordförande i , 7.patenträttsråd tillika ordförande och övriga patenträttsråd i Patent- besvärsrätten, Denna lag träder i kraft . 2.41Lag om ändring i lagen (2010:000) om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor Härigenom föreskrivs att i 58 § lagen (2010:000) om ansvar och ersätt- ning vid radiologiska olyckor ordet miljödomstolen ska bytas ut mot mark- och miljödomstolen. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2.42Lag om ändring i lagen (2010:000) om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988) dels att 16 kap. 14 § och 17 kap. 3 § i stället för deras lydelse enligt lagen (2010:000) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse, dels att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2010:000) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. En enklare plan- och bygglag Mark- och miljödomstolen får, vad som är skäligt med hänsyn till efter vad som är skäligt med hän- sakägare som förlorar målet ska att sakägare som förlorar målet ska pas i fråga om rättegångskostna- I mål om inlösenersättning ska dock sakägare som avstår mark eller särskild rättighet få gottgörelse för sin kostnad oberoende av utgången i målet. Detsamma ska gälla i mål om ersättning för marköverföring eller reglering av rättighet som avses i 5 kap. 10 a § andra stycket. Första och andra styckena gäller inte, om annat följer av 18 kap. 6 eller 8 § . Ogillas i mål enligt andra stycket talan som har fullföljts av den som avstår eller upplåter mark eller rättighet, tillämpas 15 kap. 8 § (2010:000). Vinner en sakägare ett mål mot företrädare för allmänt intresse, kan domstolen tillerkänna sakäga- ren ersättning för rättegångskost- nad, om det finns synnerliga skäl. Sådan ersättning ska betalas av ska utges av staten eller, om staten eller, om endast kommunen företräder det allmänna intresset, allmänna intresset, av kommunen. Ska i annat fall än som avses i Ska i annat fall än som avses i 13 § kostnad för bevisning eller 13 § kostnad för bevisning eller särskild åtgärd enligt rättens beslut särskild åtgärd enligt rättens beslut utgå av allmänna medel, kan betalas av allmänna medel, kan domstolen när det är skäligt domstolen när det är skäligt be- förordna att kostnaden ska stanna sluta att kostnaden ska stanna på Bevis genom syn på stället får tas upp i Mark- och miljööverdom- stolen endast om det finns synner- liga skäl.1. Denna lag träder i kraft den2 maj 2011.2. För mål där huvudförhand- ling har inletts i fastighetsdomstol före ikraftträdandet ska äldre be- stämmelser gälla. Detsamma gäller för mål i hovrätt och för mål i som har överklagats dit från hovrätt. I fråga om rättegången i hov- I fråga om rättegången i Mark- rätten tillämpas 16 kap. 3, 7 och 913 §§, 14 § första, fjärde och 16 kap. 913 §§, 14 § första, fjärde femte styckena, 14 a §, 15 § samt styckena samt 14 a Dock ska 16 kap. 15 § inte Dock ska 16 kap. 15 § inte tillämpas när hovrätten återför- tillämpas när Mark- och miljööver- visar mål till fastighetsdomstolen. mark- och miljödomstolen. I mål som avses i 16 kap. 14 § andra stycket ska den som har att betala ersättning för mark eller rättighet, om inte något annat följer av 18 kap. 6 eller 8 § , alltid själv bära sina kostnader samt kostnad som han eller hon orsakar motparten genom att själv överklaga. Ogillas i ett sådant mål talan som har fullföljts av den som avstår eller upplåter mark eller rättighet, tillämpas dock 15 kap. 8 § (2010:000). I övrigt ska bestämmelserna i 18 kap. tillämpas. Bevis genom syn på stället får tas upp i hovrätten endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:393. Ärendet och dess beredning fick 2002 i uppdrag att se över bland annat instansord- ningsfrågan för samtliga ärenden enligt (1987:10). i betänkandet Kortare instanskedja och ökad samordning Alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisa- tion (SOU 2004:40) och i betänkandet Alternativ för prövningsorganisation (SOU 2004:38) redovisat sina gemensamma överväganden om den framtida instansordningen för över- klagade bygglovsärenden enligt föreslog PBL-kom- mittén i slutbetänkandet Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) en ny ordning för överprövning av ärenden enligt plan- Kommittén föreslog att överprövningen av planärenden enligt , med undantag för ingripande med stöd av 12 kap. och vissa beslut som är av betydelse för försvaret, flyttas från regeringen till miljödomstolarna och att övriga ärenden enligt plan- och bygglagen, med undantag för de ärenden som kan bli föremål för s.k. laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900), fortsätt- ningsvis överprövas i länsstyrelserna och efter ett överklagande vid Förslaget fick stort stöd av remissinstanserna. sitionen Ny instansordning för PBL-ärenden (prop. 2006/07:98) före- slog regeringen att skulle godkänna en inriktning för det fort- satta arbetet med en ny instansordning för PBL-ärenden i enlighet med vad har föreslagit. 2007 (bet. 2006/07:CU31, rskr. 2006/07:191). fick 2003 i uppdrag att utreda frågan om till- ståndsprövning enligt bör inledas direkt hos miljödomstol eller om domstolen ska pröva tillståndsfrågan först efter överklagande av en förvaltningsmyndighets beslut. I slutbetänkandet ; miljö- kvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter (SOU 2005:59) förordade kommittén att mål om vattenverksamheter och alla typer av miljöfarliga verksamheter ska tillståndsprövas vid en för- valtningsmyndighet som första instans. innebär att mål om miljöfarliga s.k. A-verksamheter och vattenverksam- heter prövas av länsstyrelse som första instans fick stöd av en majoritet I det tidigare delbetänkandet Alternativ för miljö- balkens prövningsorganisation (SOU 2004:38) förordade Miljöbalks- kommittén att antalet myndigheter som prövar mål om A-verksamheter och vattenverksamheter bör begränsas till ett litet antal, företrädesvis 15 Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att till- kalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå bland annat de organisations- och författningsändringar som behövs för en ändrad in- stansordning för vissa mål och ärenden enligt och (dir. 2007:94). Utredningen antog namnet Miljöprocessut- lämnade utredningen delbetänkandet En ny instansordning för mål enligt (SOU 2007:111). sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagför- slag i bilaga 2. lämnade utredningen delbetänkandet Miljö- Prop. 2009/10:215 domstolarna domkretsar, lokalisering och handläggningsregler (SOU En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3. Betänkan- dena har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr M2008/1874/R). lämnade utredningen sitt huvudbetänkan- de Miljöprocessen (SOU 2009:10). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 5 och utredningens lagförslag i bilaga 6. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr M2009/524/R). Med utgångspunkt i förslagen i betänkanden utarbetade ett utkast till lagrådsremiss avseende en begränsad del av de förslag som hade lämnat. Utkastet till lagrådsremiss, som remitterades , omfat- tade förslag till en ny lag om miljödomstolar med regler om bl.a. miljö- domstolarnas sammansättning och förfarandet i domstolarna. Utkastet till lagrådsremiss kallas i fortsättningen remissutkast och finns i bilaga 8. Remissinstanserna inbjöds också att lämna synpunkter på frågan om domstolarnas namn. En förteckning över remissinstanserna finns i bi- laga 9. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Ju2010/374/DOM). I denna proposition behandlas förslagen i betänkanden och i det remitterade remissutkastet. Förslagen rör huvud- sakligen förändringar i (2010:000), och fastighetsbildningslagen (1970:988). Dessutom föreslås en ny lag om mark- och miljödomstolar. Förslagen föranleder också konsekvensänd- ringar i ett stort antal lagar. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet har haft synpunkter på några enskildheter i lagförslagen. Regeringen har i ett avseende gjort en annan bedömning än Lagrådet men har i övrigt anpassat förslagen efter Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 13.2.3 och i författningskommentaren. Efter Lagrådets granskning har det uppmärksammats att det med anled- ning av att miljödomstolarna ersätts med nya mark- och miljödomstolar behöver göras en konsekvensändring i lagen (2010:000) om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Propositionen innehåller därför ett sådant förslag. I förhållande till lagrådsremissen har också vissa ändringar av väsent- ligen redaktionell karaktär gjorts. 4 Behovet av en översyn En prövningsorganisation för fastighetsmål, miljömål och mål enligt ska ha förutsättningar för en effektiv ärendehan- tering med hög kvalitet. Systemet ska vara lätt att överblicka för kom- Prop. 2009/10:215 muner, förvaltningsmyndigheter, näringsliv och enskilda. na ska kunna avgöras snabbt och med hög kvalitet ska prövningsmyndig- heterna och domstolarna ha hög kompetens. och domstolarna ska ha goda kunskaper i tekniska, naturvetenskapliga och juridiska frågor. ska ge möjlighet till den kom- petensutveckling och specialisering som behövs för de uppgifter som domstolarna ska utföra. Den nuvarande instansordningen för överprövning av mål och ärenden enligt kan ifrågasättas av flera skäl. Det svåröver- skådliga systemet för överprövning och de långa instanskedjorna upplevs som ett problem särskilt ur ett medborgarperspektiv. Många frågor som prövas enligt och är likartade, bl.a. frå- gor om miljökonsekvensbeskrivningar enligt 6 kap. och riks- intressen enligt 3 och 4 kap. . Samordningen av överpröv- ningen är dock bristfällig. En instansordning med färre instanser som är samordnad med prövningen av mål enligt kan ge effektivare beslutsprocesser där både resurser och kompetens kan an- vändas på ett bättre sätt än enligt nuvarande ordning. Flertalet fastighetsdomstolar har ett mycket begränsat målunderlag vilket innebär svårigheter att åstadkomma tillräcklig specia- lisering bland de lagfarna domare som handlägger fastighetsmål. En kon- centration av fastighetsmålen till färre domstolar skulle ge ökade möjlig- heter till kompetensutveckling för de lagfarna ledamöterna och ge bättre förutsättningar för ett specialiserat beredningsstöd. En samordnad dom- stolsprövning av fastighetsmålen samt mål och ärenden enligt och ger en mer effektiv användning av resurser och kompetens. En samordning skulle också öka förutsättningarna för en enhetlig praxis i besläktade frågor vilket i sin tur kan bidra till en ökad kvalitet i dömandet. 5Den framtida överprövningen av mål och ärenden enligt 5.1En överprövning hos miljödomstol Regeringens förslag: beslut enligt plan- och bygg- lagen, med undantag av de beslut som avses i 13 kap. 4 och 5 §§, ska fortsättningsvis överklagas hos en miljödomstol. Miljödomstolen ska också pröva frågor om utdömande av vite som förelagts med stöd av . Om ett ärende enligt som överklagas till miljödomstolen rör en fråga som har särskild betydelse för Försvarsmakten, , eller , ska domstolen överlämna ärendet till reger- ingen. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har föreslagit att frågor om tilläggsavgift ska prövas av mil- jödomstol på talan av . 2009/10:170 En enklare plan- och bygglag föreslås möjligheten att besluta om tilläggs- avgift att tas bort varför regeringen i denna proposition inte föreslår några bestämmelser om prövning av tilläggsavgift. Utredningen har ock- så föreslagit vissa ändringar av bestämmelserna om rätten att överklaga. Eftersom regeringen har behandlat förslag avseende rätten att överklaga i arbetet med prop. 2009/10:170 saknas anledning att nu behandla utred- ningens förslag i dessa delar. Remissinstanserna: Många remissinstanser, bl.a. , Statskontoret, , , miljö- domstolarna, Försvarsmakten, och flera kom- muner har tillstyrkt utredningens förslag till ändrad instansordning för mål och ärenden enligt . Flera remissinstanser, bl.a. Kommuner och Landsting, Sveri- ges och kommun har framhållit vikten av att miljödomstolarna får tillräckligt med resurser för att hantera mål enligt . har framfört att det är viktigt att handläggningstiderna för miljöbalksmål inte blir längre på grund av den föreslagna ändrade instansordningen för mål och ärenden enligt . Fastighetsägarna har anfört att det är osäkert om miljödomstolarna kommer att tillföras de resurser som krävs för en effek- tiv och rättssäker hantering av mål och ärenden enligt plan- och bygg- lagen. Några remissinstanser har avstyrkt förslaget. Regeringsrätten har vid- hållit sin principiella invändning mot att flytta mål enligt plan- och bygg- lagen till allmän domstol. Enligt Länsrätten i län finns det starka ekonomiska och kompetensmässiga skäl för att mål enligt även fortsättningsvis handläggas och prövas hos allmän för- valtningsdomstol. har anfört att det inte är några problem att ha samma processordning för mål och ärenden enligt respektive , men att det är onaturligt att flytta ärenden av förvaltningsrättslig karaktär till allmän domstol. Svensk Fjärrvärme, , , , Plast- och Kemiföretagen och har avstyrkt förslaget med hänsyn till att det innebär att miljödomstolarna belastas med ett mycket stort antal mål enligt som kommer ta resurser från de mer om- fattande och komplicerade miljömålen med förlängda handläggningstider och färre ansökningar som följd. Skälen för regeringens förslag Prövningssystemet för mål och ärenden enligt är splittrat och svårt att överblicka. Regeringen överprövar vissa ären- den och de allmänna förvaltningsdomstolarna andra. Avsaknaden av en samordnad överprövningen av beslut enligt , miljö- balken och andra lagar förstärker bilden av ett uppdelat system. Dess- utom är instanskedjan för vissa ärenden lång. beslut i lovärenden kan överklagas hos fyra instanser. I syfte att åstadkomma en framtida instansordning med så få instanser som möjligt och med in- riktningen att skapa en effektiv och rättssäker sammanhållen organisation lämnade regeringen propositionen 2006/07:98 Ny instansordning för PBL-ärenden till . I propositionen föreslår regeringen att riks- dagen godkänner regeringens fortsatta arbete med en ny instansordning för mål och ärenden enligt . Enligt propositionen ska arbetet bedrivas med inriktningen att överprövningen av rättsverkande planer, med undantag för beslut om överprövning enligt 12 kap, flyttas från regeringen till de nuvarande miljödomstolarna och att övriga ärenden enligt , med undantag för de ärenden som kan bli föremål för laglighetsprövning, fortsättningsvis överprövas i länsstyrelserna och därefter vid miljödomstolarna. antog för- slaget (bet. 2006/07:CU31, rskr. 2006/07:191). Instansordningen enligt den föreslagna nya Med anledning av att regeringen beslutat prop. 2009/ 10:170 En enklare plan- och bygglag, finns det anledning ge en över- siktlig beskrivning av de bestämmelser i förslaget till ny plan- och bygg- lag som rör överklagande. I sak innebär bestämmelserna om överklag- ande i förslaget till ny plan- och bygglag ingen ändring jämfört med vad som gäller . Enligt 1 kap. 2 § är det en angelägen- het att planlägga användningen av mark och vatten. Kommunen kan med stöd av lagen besluta om olika planer som översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. I 7 kap. finns också bestämmelser om region- planering. I 3 kap. finns bestämmelser om översiktsplan. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan. Den ska ange inriktningen för den långsiktiga ut- vecklingen av den fysiska miljön. Planen ska ge vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur den byggda mil- jön ska användas, utvecklas och bevaras. Översiktsplanen är inte bind- ande. Kommunfullmäktiges beslut om översiktsplan överklagas enligt 13 kap. 1 § 1 i den ordning som gäller för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Det innebär att beslutet kan över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. Inom kommunen får enligt 4 kap. 1 § mark- och vattenområdens an- vändning, bebyggelse och byggnadsverk regleras med detaljplaner eller områdesbestämmelser. Kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser överklagas hos och därefter hos regeringen (13 kap. 6 §). Enligt 9 kap. kräver vissa åtgärder med byggnadsverk eller för mark- användning bygglov, rivningslov eller marklov. Det är byggnadsnämn- den som prövar frågor om bygglov, rivningslov och marklov. På begäran av den som avser att vidta en bygglovspliktig åtgärd ska byggnadsnämn- den ge ett besked i frågan om åtgärden kan tillåtas i de avseende som begäran avser, s.k. förhandsbesked. beslut i frågor om lov eller förhandsbesked kan överklagas hos och däref- ter hos allmän förvaltningsdomstol (13 kap. 3 och 7 §§). I 11 kap. finns bestämmelser om tillsyn, tillträde, ingripanden och på- följder. Tillsynen utövas av regeringen, och den eller de statliga myndigheter som regeringen bestämmer och av byggnadsnämn- beslut om t.ex. förelägganden, förbud eller byggsanktionsavgifter kan överklagas på samma sätt som beslut om lov, dvs. först hos och därefter hos allmän förvaltningsdomstol. utövar tillsyn över kommunala beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser. ska överpröva kommunens beslut om beslutet kan befaras ha den innebörd som anges i 11 kap. 10 § andra stycket. Om beslutet vid en överprövning visar sig ha en sådan innebörd som anges i 10 § andra stycket ska läns- styrelsen enligt 11 § upphäva kommunens beslut. Om det finns särskilda skäl, får regeringen eller för ett visst geografiskt område be- sluta att det som sägs om prövning av kommunens beslut också ska tillämpas i fråga om beslut om lov eller förhandsbesked. beslut att överpröva kommunens eller beslut får inte överklagas (13 kap. 4 §). Om läns- styrelsen vid en sådan prövning beslutar att upphäva kommunens eller beslut får beslut överklagas hos regeringen (13 kap. 5 §). En ändrad instansordning för mål och ärenden enligt Det finns flera exempel på att domstolar inom tingsrättsorganisationen överprövar förvaltningsmyndigheters beslut. Redan gäller att statliga myndigheters beslut får överklagas till miljödomstol enligt 20 kap. 2 § .