prop · GY031d23 · 2010-10-12 00:00:00 — För trädgårds- och jordbruksnäringen medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Elförbrukning inom trädgårds- och jordbruksnäringen Elanvändningen i trädgårds- och jordbruksnäringen beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen För dieselolja som används i arbetsmaskiner inom trädgårds-, jord- och skogsbruksverksamhet medges en nedsättning av koldioxidskatten . utgörs av full koldioxidskattesats. Regeringens förslag: Målen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Skälen för regeringens förslag: Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens vision bruka utan att förbruka. Visionen är indelad i tre övergripande mål, som även utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringen redovisar nedan uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. Ett arbete med att rapportera mot visionens mål med hjälp av indikatorer pågår och där så är möjligt har rapportering skett via indikatorer. är som myndigheterna rapporterat till regeringen enligt bruka utan att förbruka. Skogspolitikens två jämställda mål, beslutade av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244), redovisas i avsnitt En skogspolitik i takt . 2.4.2Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald För att mäta resultatet för målet används ett antal olika indikatorer som framgår av nedanstående text. De gröna näringarnas konkurrenskraft Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet, med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot jordbrukare i övriga EU. Resultat om konkurrenskraft för områdena, landsbygd, fiske och skog finns under avsnitten Landsbygden framtidslandet, Fiskeprogrammet och En skogspolitik i takt . minskade avvräkningspriserna på jordbruksprodukter och de senaste årens kraftiga prisvariationer kvarstår. Avräkningspriset är den ersättning en lantbrukare erhåller för sina producerade varor. Mellan minskade avräkningspriserna med i genomsnitt . Störst var minskningen för spannmål där priserna sjönk . noterades en minskning av priserna på jordbrukets insatsvaror med . Priset sjönk för bl.a. gödnings- och jordförbättringsmedel och djurfoder, där minskningen var respektive Priset på jordbruksmark har däremot ökat kontinuerligt sedan EU- inträde 1995. ökade priserna på jordbruksmark med i genomsnitt . Jordbrukets investeringar i maskiner och redskap har uppskattats till 2008, vilket är en ökning jämfört med året innan och en ökning . Antalet jordbruksföretag uppgår enligt SCB till nära 90 000 vilket är en minskning med nästan en tredjedel jämfört . Antalet sysselsatta inom jordbruket minskade med cirka 20 000 , vilket motsvarar . Enligt uppgick antalet sysselsatta i jordbruket 2007 till 178 000 personer varav var män och kvinnor. Preliminär statistik visar att företagens inkomster minskat med . Antalet mjölkkor minskade mellan åren 1995 2009 . Ökad produktivitet har dock medfört att mjölkinvägningen endast har minskat . minskade antalet mjölkföretag . Den genomsnittliga besättningsstorleken för företag med mjölkkor ökade från 55 till drygt 59 mjölkkor . Då mjölkkvoterna är under avveckling genom årliga ökningar av de nationella kvoterna är det inte lägre relevant att mäta utvecklingen inom mjölksektorn i termer av kvotuppfyllelse. Tabell 2.5 Antal mjölkkor, slaktsvin och smågrisar i svenskt jordbruk Källa: JO 20 . fanns det 942 500 slaktsvin och 426 000 smågrisar i svenskt jordbruk. Detta är en minskning . Den genomsnittliga besättningsstorleken hos företag med slaktsvin har mer än tredubblats . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den totala arealen har minskat . Den totala skörden av spannmål blev drygt , vilket är i nivå med skörd. Den totala skörden av oljeväxter uppgick till , vilket är mer än genomsnittet . Tabell 2.6 Åkermarkens användning Källa: JO 10 . genomförde tillsammans med länsstyrelserna en uppdatering av blockdatabasen, den databas med kartmaterial som används vid ansökan om jordbruksstöd. Orsaken till uppdateringen var den kritik som Europeiska kommissionen har riktat mot i samband med revisionsbesök. Trots det merarbete som uppdateringen av databasen medförde kunde betala ut gårdsstöd, miljöersättningar, djurbidrag, kompensationsbidrag och nationellt stöd i normal omfattning, . Genom implementeringen av jordbruksreformen , den s.k. hälsokontrollen har ytterligare medel tillförts landsbygdsprogrammet genom modulering, dvs. överföring från direktstöd till landsbygdsstöd, och överföring av outnyttjade medel. har även valt att frikoppla proteingrödestödet medan resten av stöden, bl.a. handjursbidraget och stöd till odling och produktion av potatisstärkelse, frikopplas från produktionen 2012. har vidare valt att sätta gränsen för ansökan om gårdsstöd till fyra hektar stödberättigad areal. Beslutet om hälsokontrollen innebär även att har möjlighet att stödja vissa betes- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 marker fullt ut inom landsbygdsprogrammet även om marken inte är berättigad till gårdsstöd. På grund av de kraftigt fallande avräkningspriserna på mjölk beslutade om ett tillfälligt stöd till mjölkproducenter som för del uppgick till . valde att fördela detta stöd till mjölkproducenter baserat på produktionen under /09. I slutet på 2009 beslutade regeringen att för ska vissa frågor om stöd enligt förordningen (2004:760) om EU:s direktstöd till jordbrukare m.m. och förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder prövas av i län. Ändringarna genomfördes efter förslag från de båda länsstyrelserna. Det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik krävs att den är konkurrenskraftig inte bara i förhållande till annan verksamhet i och andra producenter inom EU utan även mot en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. har både avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror uppvisat stora variationer. Då minskningen i priset på insatsvaror inte fullt ut kompenserat för fallande avräkningspriser har lönsamheten i jordbrukssektorn sjunkit. En kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har fortgått . har det skett en allmän nedgång av jordbrukets omfattning, både vad gäller sysselsättning och produktion. ser vi en positiv trend när det gäller exporten av jordbruksvaror och livsmedel liksom ett ökande antal livsmedelsföretag. Denna ökning av livsmedelsexporten har dock ännu inte kommit primärproducenterna inom framför allt mejeri- och animaliesektorn till del. De stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna, inte minst med anledning av den ogynnsamma lönsamhetsutveckling som har skett på jordbruksområdet. Förändringarna i de sociala trygghetssystemen kommer att skapa en större tydlighet och förutsägbarhet, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet i sjukförsäkringen för företagare. Regeringens beslut om minskat skatteuttag från jordbruksföretag genom upphävandet av lagen om skatt på gödselmedel (prop. 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen ) har bidragit positivt till sektorns lönsamhet. Företagen inom de gröna näringarna kommer också att gynnas av de åtgärder som föreslogs i regeringens proposition Trygghetssystemen för företagare (prop. 2009/10:120) om förändringar i de sociala trygghetssystemen. Därtill förväntas den beslutade nedsättningen av egenavgifterna (dock högst med ) komma att bidra ytterligare till lönsamheten inom de gröna näringarna (prop. 2009/10:178 Nedsättning av egenavgifter). Gårdsstödet och andra jordbruksstöd har även fortsatt stor betydelse för att upprätthålla lönsamheten inom det svenska jordbruket. Utbetalningsnivån av gårdsstödet 2009 är nästan i nivå med den . Det svenska genomförandet av jordbruksreformen , den s.k. hälsokontrollen, har bidragit till en ytterligare reformering av jordbrukspolitiken i och till regeringens målsättning om en mer marknadsorienterad jordbrukssektor. Reformen innebär även ett ökat fokus på riktade stöd till jordbruket inom landsbygdsprogrammet som ersättning för genomförandet av miljöfrämjande åtgärder. En frikopplad produktion leder till ökad lönsamhet för jordbruket generellt, får produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning stor betydelse för det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Borttagandet av skatten på handelsgödsel och sänkningen av egenavgifter bedöms därför bidra till att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. De fortsatt höga markpriserna indikerar att svenska jordbrukare har framtidstro. Även den låga räntenivån bidrar sannolikt till att upprätthålla en hög investeringsnivå och därmed till en fortsatt modernisering och strukturutveckling av det svenska jordbruket, men också av skogsbruket och övriga verksamheter inom de areella näringarna. Den uppdatering av blockdatabasen som genomförts innebär att risken för sanktioner från kommissionen minskar som ansökningsförfarandet för jordbruksstöd förenklas och kostnaderna för kontrollerna av jordbruks- och landsbygdsstöd minskar. Förenkling av lagstiftningen för företag verksamma inom de areella näringarna är en prioriterad fråga för regeringen. Målsättningen var att minska företagens administrativa kostnader samt uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. I regeringens skrivelse Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:226) lämnas en samlad redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete . har tillsammans med , , och bedrivit ett arbete med aktiv medverkan från berörda branschorganisationer. Satsningar har gjorts på IT-utveckling för att samordna befintliga rapporteringssystem och att göra dessa mer användarvänliga. återfördes av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel till för utveckling av en samlad ansökan om jordbrukarstöd och den centrala djurdatabasen. I tabellen 2.7 presenteras beräkningar av förändringen av de administrativa kostnaderna , samt uppskattning . De administrativa kostnaderna för ansvarsområden hade minskat med för jord- bruks-, skogsbruks- och fiskeområdet och för livsmedelsområdet. Minskningen inom jordbruksområdet beror framför allt på enklare rutiner för märkning och registrering av djur, samt förenklingar för ansökningar om olika jordbruksstöd. I samband med regeringens avskaffande av kravet på att upprätta skogs- och miljöredovisning (SMÖR) har nästan samtliga administrativa krav till följd av skogsvårdslagen upphört. I regeringens proposition Gränser i skog (prop. 2009/10:201) föreslår regeringen vissa ändringar i skogsvårdslagen när det gäller skyddsskog, svårföryngrad skog och fjällnära skog i syfte att genomföra en regelförenkling för skogsbruket utan att minska skyddet för andra intressen. På fiskeområdet har de administrativa kostnaderna minskat med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 främst till följd av införande av elektronisk loggbok och möjligheten till elektronisk rapportering samt lättnader för näringsidkarna i olika tillståndsärenden. De administrativa kostnaderna till följd av livsmedelslagstiftningen har minskat framför allt beroende på klargöranden rörande spårbarhet av livsmedel. Regelförenkling behandlades vid ett flertal tillfällen under det svenska ordförandeskapet i EU och några frågor som var i fokus var förenkling av rapporteringen till djurregister samt ansökan om gårdsstöd. De EU-regler som har stor betydelse för den administrativa bördan identifierades. Målsättningen att uppnå en minskning av företagens administrativa kostnader inom område med har uppnåtts med marginal, . Det svenska ordförandeskapet i EU innebar goda möjligheter att föra upp förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken på dagordningen. Genom att man identifierat vilka EU-regler som har stor betydelse för den administrativa bördan finns det goda möjligheter att i det framtida regelförenklingsarbetet fokusera på de områden som ger god effekt. Effekten för varje enskild företagare varierar beroende på produktions- och driftsinriktning. För företagare med djurproduktion eller livsmedelsförädling har påverkan varit mer påtaglig jämfört med effekten för t.ex. renodlade växtodlingsföretag. Även om målet totalt sett har uppnåtts kan det konstateras att jordbrukslagstiftningen (-7,) och fiskelagstiftningen () med tillhörande förordningar och föreskrifter inte har minskat i önskvärd takt. Det är därför angeläget med ytterligare satsningar speciellt inom dessa områden. Inom jordbrukslagstiftningen är det främst på EU-området som det behövs ytterligare satsningar. Inom fiskeområdet måste dock stor hänsyn tas till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, vilket kräver tillräckliga och effektiva kontrollåtgärder. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.7 Förändring av de administrativa kostnaderna 20062010 -7,9 -10,2 -97,7 Summa jordbruk, skogsbruk och fiske -41,3 -42,6 -36,5 -36,5 -36,8 -36,9 Syftet med visionen det nya matlandet är att skapa förbättrade förutsättningar för jobb och tillväxt. Insatser för att nå visionen genomförs i huvudsak inom ramen för livsmedelsstrategin samt inom landsbygds- och fiskeprogrammen. har totalt 125 projekt beviljats medel motsvarande inom ramen för insatserna för innovation, kompetens, logistik och mat med mervärde. Av dessa medel har använts till projekt med syfte att särskilt främja ekologiska livsmedel. Regeringen har ökat satsningarna på export av livsmedel från till 2009. Regeringens exportfrämjande satsningar har resulterat i att antalet företag som deltar i aktiviteter har ökat från 165 företag till 329 företag . En oberoende utvärdering visar att av de tillfrågade företagen upplever regeringens exportsatsningar som mycket positiva och av företagen anger att de absolut har ökat sin export med anledning av deltagande i regeringens exportsatsning. Exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade till nära . Exporten av jordbruksvaror och livsmedel har därigenom fördubblat sin andel av den totala varuexporten . Importen av jordbruksvaror och livsmedel ökade till . ökade värdet på importen beror till stor del på att kronan försvagats mot dollarn och euron. Diagram 2.2 Handelsutveckling 20002009 Källa: Bearbetning av statistik från . Antalet sysselsatta inom livsmedelsindustrin har minskat från 61 100 till 58 500 . ökade antalet livsmedelsföretag från nära 3 000 företag 2006 till cirka 3 200 företag 2009 enligt statistik från . Antalet ärenden som kommer in till inom livsmedelsexportområdet har ökat, från 36 till 45 ärenden 20072009. ledde ett trettiotal ärenden till att export kunde genomföras (jämfört med 19 ärenden ). Även redovisar en ökning av antalet ärenden inom livsmedelsexport. De insatser som har genomförts för att främja småskalig slakt har bidragit till att 18 små slakterier godkänts av . Dessa nya slakterier utgör mer än hälften av de godkända mindre slakterier som finns . behandlas ytterligare 14 ansökningar om godkännande. Inom ramen för livsmedelsstrategin har satsningar gjorts på offentlig mat och upphandling av offentlig mat. Resultatet av insatserna går ännu inte att redovisa då projekten inte har avslutats. Formas och har i samverkan med näringslivet inom livsmedelsområdet tagit fram ett femårigt livsmedelsforskningsprogram som omfattar grundläggande forskning och utveckling. gjordes en omfördelning med inom landsbygdsprogrammet, i syfte att stärka utvecklingen av mat med mervärden. påbörjas en särskild riktad satsning på det nya matlandet omfattande för åren 2010 2013. Huvuddelen av medlen fördelas till åtgärderna kompetensutveckling, diversifiering av jordbruksföretag, utveckling av mikroföretag och landsbygdsturism. De tre första årens genomförande av landsbygdsprogrammet visar att 760 företag eller projekt med inriktning mot livsmedel och matturism har fått stöd. Det totala stödbeloppet uppgår till , vilket medverkat till en investeringsvolym om . Av de 760 beviljade stöden avsåg 532 utveckling av affärsidéer och investeringar. Företagsstöden uppgick till vilket bidragit till en investeringsvolym om . Omkring 230 projektstöd har fått i stöd. Det största projektet är Eldrimner, ett nationellt resurscentrum för hantverksmässig småskalig livsmedelsförädling, som har fått för ett flerårigt nationellt projekt. De resultat som kan redovisas inom landsbygdsprogrammet utgår från avslutade investeringar i företag samt projektstöd. Beräkningarna visar att det för perioden 20072009 skapats cirka 220 jobb som ett resultat av de avslutade 281 investeringarna och projekten. De första årens genomförande av fiskeprogrammet visar att 286 insatser med anknytning till visionen det nya matlandet har fått stöd. Av totalt som beviljats i offentligt stöd genom programmet har gått till insatser som bidrar till uppfyllandet av visionen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 finns stöd till insatser av gemensamt intresse som också har betydelse för att uppnå visionen. Åtgärderna avser framför allt primärproduktion, där företag inom yrkesfiske, vattenbruk och beredning erhållit bidrag till investeringar som främjar produktionen av fisk och skaldjur och säkerställer lika konkurrensvillkor med producenter i andra länder Livsmedelsindustrin är en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Med en framgångsrik livsmedelsindustri förbättras även förutsättningarna för jordbrukssektorns företag. Trots den lågkonjunktur som ekonomin genomgått har en svag produktionsökning inom den svenska livsmedelsindustrin resulterat i att livsmedelsbranschen klarat sig relativt bra. Framgent förväntas en stabilare tillvaro och en växande export för sektorn. Aktuella länder för export är bl.a. , , och vilka är exportmarknader med stor potential för . Sedan EU-inträde har konkurrensen för svenska företag ökat. Inom landet har företagskoncentrationen och produktiviteten inom sektorn ökat. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har kunnat dra nytta av marknadens ökade efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Regeringens bedömning är att de extra medel som tilldelats och har inneburit att fler exportrelaterade problem som t.ex. godkännande av svenska anläggningar för export, har lösts och skapat ytterligare möjligheter för export av svenska livsmedelsprodukter. Turistnäringen fortsätter att växa vilket bidrar till att nå visionen det nya matlandet. Närmare en tredjedel av de pengar som en turist spenderar går till mat och måltider. Antalet övernattningar på hotell, stugbyar och vandrarhem på landsbygden har ökat jämfört . Även om konjunkturläget försämras finns det flera faktorer som talar för en fortsatt positiv utveckling inom 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 besöksnäringen, något som väntas leda till ökad efterfrågan och ett ökat utbud av landsbygdsbaserad turism. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och bidrar till många jobb på landsbygden. Den oberoende utvärderingen som gjordes visar att regeringens satsning på insatserna för innovation, kompetens, logistik och mat med mervärde har stor betydelse när det gäller att uppnå målsättningarna inom livsmedelsstrategin såsom exempelvis att öka kunskapen inom områdena i livsmedelssektorn. Insatser inom livsmedelsstrategin har liksom åtgärder inom landsbygdsprogrammet bidragit till att bygga upp nya kontaktytor och samarbetsmöjligheter vilka i ett senare skede kan leda till reella investeringar i företag. Detta är effekter som kommer att leva vidare och på lång sikt öka landsbygdens bidrag till tillväxten i . Satsningen inom fiskeprogrammet på att upprätta fiskeområden innebär en betydande potential för att stärka diversifiering och företagsamhet inom fiskerinäringen i kustområden, framför allt med koppling till besöksnäring och matrelaterad turism. Insatserna inom livsmedelsstrategin, fiskeprogrammet och landsbygdsprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Dessutom ska leda det samiska språkarbetet. Vid valet hade 632 fler personer anmält sig till röstlängden än vid valet vilket innebär att den positiva trenden fortsatt. Däremot minskade valdeltagandet och nådde den lägsta nivån sedan inrättande. Därmed bröts den relativa stabila nivån som valdeltagandet haft . 2001 (omvalet) har och slutförhandlat och skrivit under den nya renskötselkonventionen som ska reglera det gränsöverskridande renbetet m.m. mellan länderna. Konventionen beräknas kunna träda i kraft . Två möten inom den nordiska ämbetsmannakommittén för samefrågor hölls i syfte att förbereda möte mellan sametingspresidenterna och sameministrarna om bl.a. den fortsatta processen om en nordisk samekonvention. förhördes av för mänskliga rättigheter som meddelade rekommendationer på samepolitikområdet, vilka bl.a. rörde bevisbördans placering i marktvister, bristen på rättshjälp till samebyar samt vikten av att involvera samerna i beslutprocessen. Regeringen arbetade också under en stor del av 2009 med samepropositionen som var beräknad att presenteras . För att möta samernas synpunkter lade inte regeringen fram propositionen utan har, för att stärka dialogen med samerna, valt att invänta konkreta förslag från framför allt samiska företrädare för att utröna om det finns förutsättningar att fortsätta arbetet och att uppnå resultat i en ännu närmare dialog. Som en del i att leda det samiska språkarbetet har arbetat med förberedelserna inför den nya minoritetsspråklagen. Uppföljnings- och stödarbete har också genomförts för att stötta kommunerna inom förvaltningsområdet i det praktiska arbetet med samiska språket. En genomgång av samhällsinformationen på samiska på kommunernas och andra myndigheters webbsidor har gjorts. Den visar att utbudet har förbättrats men att en fortsatt förbättring behövs. Arbetet med att göra samiska språket och information om rennäring mer tillgänglig på webben fortsätter och bl.a. har en ordbok och ett renmärkesregister lanserats på webben. Dessutom har en statistiktjänst för rennäring och markanvändning börjat utvecklas. Regeringens vision bruka utan att förbruka sammanfaller till stor del med arbete med livsmiljöprogrammet Eallinbiras. har inom programmet påbörjat flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och försiktigt nyttjande. Medel och riktlinjer för att genomföra Eallinbiras kommer via regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/2009:162).