prop · GX03175 · 2010-03-23 00:00:00 — meningen ska, att döma av författningskommentaren, kunna tillgodoses genom att en kommersiell utgivare säljer uppgifter ur myndighetens handlingar på en informationsmarknad. Med den restriktiva syn på exklusiva rätter som präglar första meningen är det naturligt att sådana rätter tidsbegränsas. En exklusiv rätt får enligt andra meningen beviljas för av högst . förlängas och ingenting sägs om huruvida rättsinnehavaren kan återkomma med en ansökan om en exklusiv rätt att vidareutnyttja handlingar av samma slag . punkt får anses innebära att det inte går att få en exklusiv rätt till samma sak för en ny period. Detta går längre än direktivet som föreskriver att en omprövning av villkoren ska ske . Enligt tredje meningen ska den exklusiva rätten offentliggöras. fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet bör utvecklas hur detta offentliggörande ska ske. En redovisning av aktörerna och deras verksamheter inom den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken Chef för myndighet som lyder under regeringen ansvarar för myndighetens arbetsgivarpolitik. I styrelsemyndigheter ansvarar myndig- hetschefen för myndighetens arbetsgivarpolitik under styrelsen. -i samverkan med andra myndigheter utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken, -se till att de anställda är väl förtrogna med målen för verksamheten, samt -skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla de anställdas kompetens och erfarenhet. ansvarar för att som arbetsgivarorganisation utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. Myndigheter som lyder under regeringen är obligatoriska medlemmar i verket. Verket företräder också ett antal icke-statliga medlemmar med anknytning till den statliga sektorn. sluter kollektiv- avtal på statens vägnar. sluts enbart s.k. huvudavtal1 och avtal om medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden (MBA- R)2 med förbehåll för regeringens godkännande. ska vidare utföra förhandlingsarbete för statliga myndigheter samt företräda dem i arbetstvister. ska svara för sådan information, rådgivning och utbildning som arbetsgivare på det statliga området behöver. Detsamma gäller de icke-statliga arbetsgivare som verket företräder. Arbetsgivar- verket finansieras genom medlemsavgifter. ska även utföra sådana stabsuppgifter som rege- ringen efterfrågar. Exempel på sådana uppgifter kan nämnas framtagande av statistik och medverkan i EU-arbetet. För detta ändamål finns anslaget Arbetsgivarpolitiska frågor, som (Finansdepartemen- tet) disponerar, upptaget på statsbudgeten. leds av ett arbetsgivarkollegium. Vid dess årsmöte beslutar kollegiet om 1Huvudavtalet och det särskilda huvudavtalet reglerar bl.a. frågor om stridsåtgärder. 2En beskrivning av avtalet och hantering ges på sid 7. -inriktningen av förhandlingsarbetet och andra arbetsgivarpolitiska frågor av principiell karaktär eller större ekonomisk betydelse, -de närmare föreskrifter och de beslut i övrigt som behöv om myndigheten som arbetsgivarorganisation och formerna för dess verksamhet samt -grunderna för myndighetens medlemsavgifter. Kollegiet ska härutöver säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Chefer för myndigheter som lyder under regeringen och som anställs av regeringen är ledamöter i arbetsgivarkollegiet, ledningsorgan. Regeringen utser övriga ledamöter i kollegiet. Vid finns en styrelse som består av högst 15 ledamöter. Styrelseledamöterna utses av regeringen efter förslag från arbetsgivarkollegiet. Ordföranden och vice ordföranden utses av regeringen. Styrelsen ska svara för verksamheten i enlighet med arbetsgivar- kollegiets beslut. Generaldirektören är myndighetschef och anställs av styrelsen. för utveckling i staten för utveckling i staten () bildades . är en stabsmyndighet som bistår regeringen i frågor som rör strategisk kompetensförsörjning, vilket bl.a. innebär att ansvarar för större projekt inom området som är prioriterade av regeringen. En annan del av verksamhet syftar till utveckling av de statsanställdas kompetens genom tillhandhållande av olika utbildningar, bl.a. inom EU-området. ansvarar också för att anordna utbildningar inför deltagande i Europeiska unionens institutioners uttagningsprov, s.k. Vidare administrerar och informerar om nordisk och finansieras med anslag. leds av en myndighetschef. myndigheten finns ett samverkansråd som utgör ett stöd för myndigheten i dess uppgifter. () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring, allt i den utsträckning dessa frågor inte hör till någon annan myndighet. SPV har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas för de åtaganden myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna har gentemot de an- ställda samt för att det totala försäkringsmässiga värdet av sådana - besluta om och betala ut tjänstepensionsförmåner, tjänstegruppliv- ersättningar samt pensionsersättningar och särskilda pensions- ersättningar enligt avtalet om trygghetsfrågor, -svara för en automatisk matrikelföring av de som omfattas av stat- liga tjänstepensionsbestämmelser, -besluta om försäkringstekniska riktlinjer och , samt -debitera myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna och svara för att värdet av statens åtagande i fråga om dessa försäkringar kan redovisas. -på uppdrag av en annan myndighet vidta åtgärder för att underlätta den administrativa hanteringen av förmåner och ersättningar, samt -i anslutning till sitt verksamhetsområde i begränsad omfattning utföra uppdragsverksamhet åt andra än statliga myndigheter under vissa givna förutsättningar. redovisar SPV statistik till regeringen över bl.a. beviljade ålderspensioner, delpensioner, sjukpensioner och särskilda pensions- ersättningar/pensionsersättningar enligt avtalet om trygghetsfrågor. Verksamhetsområden, ledning och finansiering SPV är avgiftsfinansierat. Statlig pensionsverksamhet m.m. och Inomstatliga pensionsuppdrag bedrivs med full kostnadsteckning. Pensionsverksamhet på uppdrag ska generera ett verksamhetsutfall som på lång sikt motsvarar av verksamhetens intäkter. SPV leds av en styrelse. Statskontoret ska på regeringens uppdrag bistå med utredningar, utvärderingar samt uppföljningar av statlig och statlig finansierad verksamhet samt övergripande frågor om den offentliga förvaltningens funktionssätt. I detta ingår att analysera verksamheter och myndigheter ur ett effektivitetsperspektiv, redovisa effekter av statliga åtgärder samt ge underlag för omprövning och effektivisering. Inom arbetsgivarpolitiken har Statskontoret till uppgift att följa och analysera den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Statskontoret sammanställer och redovisar även uppgifter om myndigheternas sjukfrånvaro enligt 7 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Statskontoret finansieras med anslag och leds av en myndighetschef. beslutar i frågor om disciplinansvar (varning eller löneavdrag), åtalsanmälan och avskedande när det gäller arbetstagare som är anställda genom beslut av regeringen och arbetstagare som utan att vara anställda genom beslut av regeringen har en verksledande eller därmed jämförlig ställning (se 34 § lagen [1994:260] om offentlig Regeringen får föreskriva att nämnden ska besluta i sådana frågor också när det gäller andra arbetstagare. Regeringen har beslutat att ska besluta i sådana frågor när det gäller den som är chef för internrevisionen vid en beslutar vidare i frågor om avskedande, avstängning och läkarundersökning när det gäller ordinarie domare samt andra arbetstagare som regeringen bestämmer, dock ej justitiekanslern, justitie- råd och regeringsråd (15 § lagen [1994:261] om fullmaktsanställning). Kostnader för nämndens verksamhet utgörs främst av arvoden till dess ledamöter. anslaget Arbetsgivarpolitiska frågor. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd och i Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd utövar i den omfattning regeringen eller, såvitt avser tjänsteman hos eller dess myndigheter, riksdagsstyrelsen bestämmer, de befogenheter som tillkommer arbetsgivaren enligt statliga pensionsbestämmelser i deras lydelse eller tidigare. Nämnden prövar vidare vissa frågor enligt avtalet om statens tjänste- Enligt avtalet om statens tjänstegrupplivförsäk- ring (TGL-S), publicerat i cirkulär 1999:A6, ska tvister rörande frågor som behandlas i avtalet avgöras genom skiljedom av en skiljenämnd. i grupplivfrågor bildas av ledamöterna i Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. rare åt skiljenämnden. Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd är partssammansatt och in- SPV utför administrativa och handläggande uppgifter åt nämnden. Kostnader för nämndens verksamhet utgörs främst av arvoden till nämndens ledamöter och resekostnader för kansliet. Nämnden finansieras från anslaget Arbetsgivarpolitiska frågor. Offentliga sektorns särskilda nämnd Offentliga sektorns särskilda nämnd, kallad , tillkom genom det s.k. särskilda huvudavtalet för den offentliga sektorn (SHA) som slöts . Avtalet ansluter till arbetsrättsreformen (prop. 1975/76:105). På begäran av förhandlande part ska nämnden i ett utlåtande ange huruvida den anser att ett kollektivavtal i något visst ämne skulle kränka den politiska demokratin. består av tretton ledamöter. Varje ledamot har två personliga ersättare. Ledamot och ersättare utses för av . Enligt det särskilda huvudavtalet utser arbetsgivarsidan respektive arbets- tagarsidan vardera tre ledamöter med personliga ersättare. Resterande ledamöter och ersättare, dvs. sju ledamöter med vardera två ersättare, ska enligt avtalet vara riksdagsledamöter och utses av regeringen. Bland dessa sju ledamöter utser regeringen ordförande och vice ordförande i nämnden. Regeringen utser vidare sekreterare åt nämnden. Kostnader för nämndens verksamhet utgörs främst av arvoden till nämndens ledamöter och sekreterare. Nämnden finansieras från anslaget i vissa trygghetsfrågor har till uppgift att pröva frågor om tvister om tillämpningen av avtalet om ersättning vid personskada (PSA). prövar vidare överklaganden av beslut av Kammar- kollegiet om bl.a. ersättning vid skada i skola eller vid arbets- Nämnden prövar även andra frågor i den utsträckning det framgår av avtal, andra författningar eller beslut. Nämnden består av tre ledamöter. Ordföranden har en personlig ersättare som även är vice ordförande, medan övriga ledamöter har två personliga Ordförande och vice ordförande samt övriga ledamöter och ersättare utses av regeringen. En ledamot, dock inte ordföranden, utses efter förslag av de statsanställdas huvudorganisationer. Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt Kostnaderna för skiljenämndens verksamhet finansieras med anslaget 1:2 Kammarkollegiet. har till uppgift att som sista instans pröva överklaganden av beslut i anställningsärenden, beslut enligt 10 § för- ordningen (2003:477) om utbildning i skydd mot olyckor samt vissa beslut som rör totalförsvarspliktiga. Nämnden består av sju ledamöter och sju ersättare. vice ordföranden ska vara eller ha varit domare. Nämnden hette tidigare . 2007 fick nämnden i uppdrag att pröva överklaganden av beslut i anställ- I takt med att antalet värnpliktiga minskat i antal har antalet plikt- ärenden blivit färre och uppgick endast till 411 ärenden. har ärenden om överklagande av anställning i staten, som är mer betungande, ökat i antal och uppgick till ca 1 500. med att värnplikten blir frivillig kan antalet pliktärenden komma att Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande uppgifter åt Kostnaderna för överklagandenämndens verksamhet finansie- ras med anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Stiftelsen är en kollektivavtalsstiftelse som har till ändamål att främja god arbetsmiljö och motverka ohälsa i staten. Stiftelsen förvaltas av en styrelse som består av sex ledamöter och fem suppleanter. Regeringen utser två ledamöter och två suppleanter. Regeringen utser vidare en revisor och högst en suppleant för denne. Omkring 1990 började regeringen med kraft att stärka kontrollen av de offentliga utgifterna. Det s.k. administrationsprogrammet som innebar att alla myndigheter skulle krympa sina administrationskostnader ledde till nedskärningar hos myndigheterna. Struktur- översyner användes som en generell modell för att skapa effektivare verksamheter. Ett nytt trygghetsavtal mellan parterna på det statliga avtalsområdet gjorde det möjligt att lösa övertalighetsfrågorna på ett helt annat sätt . I avtalet regleras bl.a. uppsägningstidens längd, tjänstledighet, inkomsttrygghetstillägg, avgångsersättning och förlängd avgångsersätt- ning samt pensionsersättning och särskild pensionsersättning. bildades som det nya trygghetsavtalet för statsanställda trädde i kraft. Staten anslog som en grundplåt för stiftelsens arbete. Stiftelsens arbete baseras på avtalet och finansieras genom att arbetsgivarna betalar en procentuell andel av lönesumman som de centrala parterna har kommit överens om. Denna andel uppgår till 0,355 procent vilket motsvarar ca . även i stiftelsens styrelse. Av inledningen till trygghetsavtalet3 framgår parternas gemensamma Parterna konstaterar att det i ökande grad ställs krav på att statlig verksamhet bedrivs effektivt och rationellt. utveckling och förändring. Verksamhetsförändringar kan t.ex. innebära behov av förändrad eller ny kompetens, nya organisationsformer eller ett minskat antal anställda. Förändringar bör genomföras så att de tillgodoser såväl statsmakternas krav på verksamheten som de anställdas krav på anställningstrygghet. Målet med trygghetssystemet är att så långt möjligt skapa förutsätt- ningar för att ingen anställd ska bli arbetslös till följd av arbetsbrist eller till följd av att arbetstagaren i samband med omlokalisering eller motsva- rande väljer att inte följa med till den nya orten. En förutsättning för att nå trygghetsmålet är att arbetsgivaren och de lokala arbetstagarorganisationerna arbetar effektivt med trygghets- frågorna och använder trygghetssystemets möjligheter och resurser. framgångsrikt trygghetsarbete bygger vidare på förutsättningen att arbetstagaren själv aktivt bidrar och tar egna initiativ för att minska risken för arbetslöshet. Parterna bidrar genom trygghetssystemet till att skapa förutsättningar för detta. Det totala inflödet av uppsagda till har varierat över Vid utgången av 2009 hade drygt 90 000 uppsagda personer anmälts till stiftelsen sedan den bildades . Hur utvecklingen har sett ut framgår av diagram 3. Av de som anmälts till har vid uppsägningstidens slut, i genomsnitt cirka - fått en ny anställning eller startat eget, - har fått en pensionslösning, - varit i en åtgärd, t.ex. utbildning eller praktik, och - är arbetslösa. Variationer mellan åren kan t.ex. bero på arbetsmarknadsläget och kompetensen hos de uppsagda. Av de uppsagda som fått anställningar (fasta och tidsbegränsade på - gått till den statliga sektorn, - till en privat arbetsgivare, och - till verksamhet. erhöll av de uppsagda en anställning i den privata sektorn. Variationer i utflödet påverkas av vilka yrkesgrupper som finns i inflödet till stiftelsen och i vilka sektorer dessa främst uppfattar att det finns arbeten. Även utbildningsnivå och ålder är av 3 publiceras i serie Centrala avtal, där avtalet ingår som 2006:2. Centrala arbetstagarorganisationer på det statliga avtalsområdet Prop. 2009/10:175 Bilaga 23 OFR är ett förbund inom TCO. OFR:S förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna förkortas OFR/S.P,O, där S står för förbundsområde Statstjänstemän, P för förbundsområde Poliser och O för förbundsområde Officerare. Saco-S är förhandlingskartell för statligt anställda i vilken alla ingår, bl.a. , Civilingenjörer och SULF, med undantag av . Facket för Service och Kommunikation, är ett förbund inom LO. De centrala arbetstagarorganisationerna har i olika omfattning företrädare i lokala arbetstagarorganisationer vid myndigheterna. Avtalet om medbestämmande i regeringsärenden (MBA-R) Avtalet om medbestämmande i regeringsärenden (MBA-R) är till- sammans med huvudavtalen de avtal som i det delegerade systemet fortfarande sluts med förbehåll om regeringens godkännande. Enligt avtalet ska såvitt avser regeringsbeslut som rör förhållandet arbetsgivare och arbetstagare i staten information lämnas till de centrala arbetstagar- organisationerna innan beslutet fattas. Enligt avtalet kan arbetstagar- organisationerna begära överläggning med anledning av informationen och begära att protokoll ska föras vid överläggningen. Om beslutet rör en skrivelse/proposition till ska protokollet från en överläggning överlämnas till berört utskott i . Regeringen har utfärdat riktlinjer för hur ska hantera avtalet om MBA-R. Av riktlinjerna framgår exempel på beslut som ska informeras om. Sådana beslut kan röra anställning av myndighetschef, lokalisering av myndighet, berörda delar av proposition och direktiv för en avvecklingsmyndighet/organisationskommitté. föregicks i genomsnitt av regeringsbesluten av information enligt MBA-R. och de centrala arbetstagarorganisationerna har bildat partsgemensamma organ för att behandla för statsförvaltningen och parterna angelägna frågor. Kåpan pensioner är en försäkringsförening som ursprungligen benämn- des för det statliga området (FSO) som inrättades efter regeringens godkännande och . Kåpan pensioner försäkringsförening förvaltar avgiftsbestämda tjänste- pensioner för statligt anställda. Verksamheten bygger på pensionsavtalen PA-91 och PA 03. Enligt dessa avtal ska arbetsgivarna betala pensionspremier för sina anställda. Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet - är en ideell förening som bedriver partsgemensamt utveck- lingsarbete inom det statliga avtalsområdet. Föreningen bildades under namnet för den statliga sektorn. Bildandet skedde med förbehåll för regeringens godkännande, då bemyndigades att fondera sina medel. Genom en överenskommelse avtalsrörelse har verksamhetens inriktning förändrats. finns en tydligare koppling till parternas kärnfrågor. ger stöd till lokala parter inom de arbetsområden som bestäms av de centrala parterna i kollektivavtal. Aktuella områden under 20072010 är: Jämställda arbetsplatser, Stöd till samverkan på lokal nivå och Stöd till lokal lönebildning. verksamhet finansieras genom att varje arbetsgivare betalar en avgift, som de centrala parterna kommit överens om, av lönesumman. betalas dock ingen avgift till . PA 03 är partssammansatt och har bl.a. till uppgift att på begäran från SPV tolka villkoren enligt det statliga tjänstepensions- avtalet PA 03. Nämndens kanslifunktion utövas av SPV. prövar frågor om ersättning enligt Avtal om ersättning vid personskada (PSA). Nämndens beslut kan överklagas till i vissa trygghetsfrågor (se ovan). Rådet för utlandsvillkor är ett rådgivande expertorgan. De råd som ges hanteras inom ordinarie förhandlings- eller beslutsordning för respektive fråga. uppgift är att främja konstruktiva centrala förhandlingar. Kommittén ska övervaka förhandlingsprocessen och kan till exempel besluta om att opartiska rådgivare ska gå in som medlare mellan parterna och skjuta upp en varslad stridsåtgärd. kan också hänskjuta en förhandlingsfråga till medling. verkar för att underlätta förverkligandet av de centrala parternas överenskommelser i ramavtalen på lokal nivå. Arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen kan tillsammans få råd från om tillämpningen av ramavtalen. Rådet tar dock inte över förhandlingsansvaret från de lokala parterna, utan förmedlar endast uppfattningar och erfarenheter som kan underlätta för de lokala parterna att hitta verksamhetsanpassade lösningar. Sam- arbetsrådet följer också upp att den lokala avtalstillämpningen sker i enlighet med intentionerna i de centrala avtalen. inrättades i syfte att förhindra samhällsfarliga arbetskonflikter. Parterna får hänskjuta frågor om konflikts samhälls- farlighet till nämnden. Nämndens uppgifter och sammansättning framgår av huvudavtal mellan parterna. Huvudavtalen sluts med förbehåll för regeringens godkännande. Nämnden är partssammansatt och verksamheten regleras i Trygghets- avtalet. Uppgiften är att bevilja särskild pensionsersättning, att bevilja förmånligare villkor än vad som framgår av avtalet när särskilda skäl föreligger, samt att på begäran av eller avtalspart tolka villkoren i . Det följande avsnittet innehåller en översiktlig redogörelse över statens anställda för . Uppgifterna som redovisas hänför sig bl.a. till de delmål som regeringen anger för de statliga arbetsgivarna. Perioderna i diagram/tabeller varierar utifrån tillgängligt underlag. Antal månadsavlönade, könsfördelningen och snittålder Antalet månadsavlönade i staten har minskat från 352 242 till 218 621 personer. Detta beror främst på bolagiseringen av affärsverk, bl.a. , och , som skedde . var av de anställda män. Könsfördelningen har successivt förändrats och är kvinnorna i majoritet bland de anställda. Detta beror i stor utsträckning på 4 Alla uppgifter avser myndigheter under regeringen och endast anställda med månadslön. Antalet avser individer oavsett anställningens omfattning. fanns lärarna kvar inom staten, men dessa ingår inte i underlaget, ej heller cirka 3 500 präster. strukturella förändringar, bl.a. förstatligandet av och fortsatta bolagiseringar av mansdominerad verksamhet. Antal anställda fördelade efter kön 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 har snittåldern stigit från 41,2 till med endast en marginell skillnad mellan män och kvinnor. Andelen uppgick av de anställda, vilket är samma andel av de anställda som 2004. Merparten av de anställda i staten är tillsvidareanställda uppgick andelen tillsvidareanställda till , andelen visstidsanställda till och andelen tim- avlönade till . Bland de visstidsanställda ingår myndighets- chefer, som anställs för bestämd tid, och de som har en provanställning. Bland de som innehar tillsvidareanställningar har könsfördelningen varit jämn . Av de som innehar visstidsanställningar har varit kvinnor. När det gäller de som är timavlönade är könsfördelningen den omvända, här har varit män. Statens personal uppdelad på lednings- kärn- och stödkompetens klassar myndigheterna sina månadsanställda i kompetens- kategorierna ledningskompetens, kärnkompetens och stödkompetens. har andelen med ledningskompetens sjunkit från och varit som högst . med kärnkompetens har ökat från 61,0 till 64,9 procent och varit lägst medan andelen med stödkompetens har sjunkit från till och varierat mellan 25,4 -5,ledningskompetens, varav var kvinnor, -64,kärnkompetens, varav var kvinnor, -26,stödkompetens, varav var kvinnor. -Resterande var oklassade. Ett av regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna är att öka andelen kvinnor på ledande befattningar. Av diagram 2 framgår att utvecklingen har varit positiv. Diagram 2 Andel anställda kvinnor respektive män på ledande befattningar (procent) Andelen anställda med utländsk bakgrund5 i staten har ökat har andelen anställda med utländsk bakgrund ökat. En del av förklaringen till ökningen av andelen med utländsk bakgrund är att andelen individer från denna grupp varit högre bland de nyanställda. Andelen med utländsk bakgrund har varit högre för kvinnor än för män. Bland de nyanställda med utländsk bakgrund har andelen varit högre för kvinnor än för män , men under 20062008 var förhållandet det omvända. Ett av regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna är att andelen anställda med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. Av tabell 1 framgår att utvecklingen varit positiv . 5 Med utländsk bakgrund avses personer som är födda utomlands, personer med två föräldrar som är födda utomlands och personer med okänt födelseland. Andelen anställda i procent med utländsk bakgrund 2001 Diagram 3 visar att inflödet av uppsagda till var som störst med drygt 13 000 respektive 12 000 personer.