prop · GY0323 · 2010-10-26 00:00:00 — En ändring av den svenska garantin i lagen om insättningsgaranti innebär att förutsättningarna för att ett utländskt kreditinstitut hemma- hörande utanför EES ska få tillstånd att etablera en filial i måste ändras på motsvarande sätt så att dessa överensstämmer med kraven i ändringsdirektivet. Ändringen innebär bl.a. att kravet på ersättningsnivån för insättningar som omfattas av en utländsk garanti höjs till ett belopp som åtminstone motsvarar . Enligt artikel 1.3 c) i ändringsdirektivet ska artikel 7.4 i insättnings- garantidirektivet utgå. Den upphävda bestämmelsen ger medlemsstaterna möjlighet att ta ut en självrisk av insättarna i händelse av ett ersättnings- fall. har inte utnyttjat denna möjlighet och någon ändring behöver därför inte vidtas i lagen om insättningsgaranti. Det kan dock finnas utländska kreditinstitut som bedriver bank- eller finansierings- rörelse från filial i och som tidigare enligt sitt hemlands regler har haft möjlighet att ta ut en sådan självrisk av insättarna. Bestämmelsen i punkten 3 b måste därför ändras på så sätt att möjligheten att ta ut en självrisk tas bort. Ändringar i lagen om värdepappers- Regeringens förslag: För att ett företag hemmahörande utanför EES och som har tillstånd att driva värdepappersrörelse från filial i ska få tillstånd att tillhandahålla sidotjänster eller driva sido- verksamhet krävs att insättningar i filialen är skyddade till en nivå som motsvarar per insättare. Skälen för regeringens förslag: Enligt 4 kap. 6 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden får ett företag som hör hemma utanför EES och som har tillstånd att driva värdepappersrörelse från filial i ges tillstånd att tillhandahålla sidotjänster enligt 2 kap. 2 § eller driva sidoverksamhet enligt 2 kap. 3 §. Tillstånd får bara ges om företaget får tillhandahålla motsvarande tjänster eller driva motsvarande verksamhet i sitt hemland. Tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket 2 och 8 får bara ges om insättningar hos filialen omfattas av garanti enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti eller av en utländsk garanti som 1) omfattar insättningar som anges i 2 § lagen om insättningsgaranti, och 2) har en högsta ersättningsnivå som inte understiger ett belopp motsvarande innan det i förekommande fall har gjorts avdrag för en självrisk med högst av en enskild insättares garanterade insättning. Regleringen motsvarar alltså den som beskrivits i avsnitt 5 och de justeringar som där föreslagits bör även göras i lagen om värdepappers- marknaden. Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om insättningsgaranti, lagen om bank- och finansieringsrörelse och lagen om värdepappers- marknaden ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för fall då rätten till ersättning har inträtt före ikraftträdandet. Ändringarna i lagen om utländska filialer m.m. och lagen om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt ändringsdirektivet ska de bestämmelser som införlivar direktivet i nu aktuella delar träda i kraft . De ändringar som föreslås i lagen om insättningsgaranti, lagen om bank- och finansieringsrörelse och lagen om värdepappersmarknaden bör därför träda i kraft . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla för fall då rätten till ersättning har inträtt före ikraftträdandet. Övriga lagändringar bör träda i kraft . 8.1Finansiella konsekvenser för insättare och institut Den nu föreslagna höjningen kommer att innebära ett avsevärt utökat skydd för insättare eftersom skyddsbeloppet fördubblas. De företag som berörs är de som enligt Finansinspektionens institutregister har tillstånd att ta emot kunders medel på konto och de facto gör så. Dessa institut är därmed anslutna till insättningsgarantin, vilken omfattar alla typer av konton, oavsett om sparandet är bundet eller fritt att ta ut. Ändringen kommer att innebära ökade kostnader för berörda institut. Eventuella ersättningsfall ska nämligen finansieras genom särskilda medel som har avsatts för detta ändamål i en särskild fond (insättnings- garantifonden). Fonden byggs upp genom årliga avgifter från instituten. Institutens sammanlagda avgifter ska uppgå till ett belopp som motsvarar av de garanterade insättningarna. De avgifter som instituten kommer att betala beror på det skyddade beloppet och även på växel- kursen. En ändring av det garanterade beloppet påverkar alltså även storleken på de avgifter som instituten ska betala in. påpekar att det i förarbetena till lagen om insättningsgaranti (prop. 1995/96:60) föreslås att avgiftsuttagen ska pågå till dess fondens behållning uppgår till av det garanterade insättningsbeloppet. Europeiska kommissionen arbetar med ett nytt insättningsgarantidirektiv där det föreslås att det införs en målnivå om av de ersättningsberättigade insättningarna som omfattas av ett insättningsgarantisystem. Med hänsyn till att storleken av den svenska fondens behållning väl bör täcka den nya nivån anser att avgiften från berörda institut inte bör tas ut i avvaktan på den nya EU-regleringen. Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag till ett omarbetat insättningsgarantidirektiv. Ansatsen i förslaget är att in- sättningsgarantifondernas finansiering och användning ska harmoniseras inom EU. Förslaget förhandlas på EU-nivå. Regeringen vill därmed framhålla att inom ramen för detta lagstiftningsärende begränsas ändringarna till insättningsgarantins täckningsnivå. De statsfinansiella konsekvenserna är svåra att i förväg bestämma då de är beroende av antalet ersättningsfall och även växelkursutvecklingen. Principiellt kan dock nämnas att höjningen kommer att öka statens garantiåtagande. En försvagning av svenska kronan ökar det statliga garantiåtagandet mätt i svenska kronor och tvärtom, en förstärkning av kronan minskar omfattningen av det statliga garantiåtagandet mätt i kronor. ökar avgiftsinkomsterna eftersom avgiften utgör av de garanterade insättningarna. Ökningen bedöms dock i sammanhanget som liten, . Det är en relativt låg andel av sparare som har insättningar i intervallet (eller 500 000 Prop. 2010/) och . och det finansiella sparandet i offentlig sektor (staten) blir högre. Statens budgetsaldo och statsskulden brutto påverkas inte eftersom avgifterna förs till insättningsgarantifonden. Den konsoliderade stats- skulden minskar eftersom avgifterna placeras i statspapper och myndigheternas innehav av statspapper räknas bort vid konsolideringen. Statsskulden enligt Maastrichtdefinitionen minskar av samma skäl. I budgetpropositionen för antas beräkningstekniskt att en sam- manslagning av stabilitetsfonden och insättningsgarantinfonden sker . En följd av att avgifterna ökar blir då att budgetsaldot förbättras något. Detta redovisas via posten netto- utlåning som minskar. Det pågående arbetet inom EU kan innebära att en sammanslagning inte blir möjlig. Den föreslagna lagändringen förväntas inte påverka resursbehovet för eller . 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti Förslaget har behandlats i avsnitt 4. Ändringen i andra stycket innebär att ersättningsbeloppet höjs till det belopp i kronor som vid ersättningsrättens inträde motsvarar . Av tredje stycket, som är nytt, framgår att beloppet i euro ska räknas om till svenska kronor enligt den valutakurs som gällde dagen för ersättningsrättens inträde. Den valutakurs som lämpligen bör användas vid omräkningen från euro till kronor är den s.k. mittkursen. Mittkursen fastställs av Stockholmsbörsen och publiceras på hemsida. beräknar de svenska bankerna en s.k. fixkurs enligt formeln (köp+sälj). Stockholmsbörsen fastställer därefter en gemensamma mittkurs genom att beräkna medelvärdet av bankernas fixkurser. publicering av noteringarna sker . Om det av någon anledning skulle saknas en mittkurs, t.ex. på grund av tekniska problem, bör lämpligen den mittkurs som senast har fastställts användas. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 4 kap. 4 § Förslaget har behandlats i avsnitt 5. En ändring av den svenska garantin i lagen om insättningsgaranti innebär att förutsättningarna för att ett utländskt kreditinstitut hemma- hörande utanför EES ska få tillstånd att etablera en filial i ändras på motsvarande sätt så att dessa överensstämmer med kraven i ändrings- direktivet. Ändringen av den svenska garantin innebär därmed att förutsättningar- na för etablering som anges i punkten 3 b måste ändras så att ersättnings- nivån för insättningar som omfattas av en utländsk garanti höjs till ett belopp som åtminstone motsvarar . Enligt artikel 1.3c) i ändringsdirektivet ska artikel 7.4 i insättnings- garantidirektivet utgå. Den upphävda bestämmelsen ger medlemsstaterna möjlighet att ta ut en självrisk av insättarna i händelse av ett ersättnings- fall. har inte utnyttjat denna möjlighet och någon ändring behöver därför inte vidtas i lagen om insättningsgaranti. Det kan dock finnas utländska kreditinstitut som bedriver bank- eller finansierings- rörelse från filial i och som tidigare enligt sitt hemlands regler har haft möjlighet att ta ut en sådan självrisk av insättarna. 2010/11:23 i punkten 3 b måste därför ändras på så sätt att möjligheten att ta ut en självrisk tas bort. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden 4 kap. 6 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6. En ändring av den svenska garantin i lagen om insättningsgaranti innebär att förutsättningarna för att ett företag hemmahörande utanför EES, och som har tillstånd att driva värdepappersrörelse från filial i , ska få tillstånd att tillhandahålla sidotjänster eller driva sido- verksamhet måste ändras på motsvarande sätt så att dessa överens- stämmer med kraven i ändringsdirektivet. Ändringen av den svenska garantin innebär därmed att förutsättningar- na för tillstånd som anges i punkten 2 måste ändras så att ersättnings- nivån för insättningar som omfattas av en utländsk garanti höjs till ett belopp som åtminstone motsvarar . Enligt artikel 1.3c) i ändringsdirektivet ska artikel 7.4 i insättnings- garantidirektivet utgå. Den upphävda bestämmelsen ger medlemsstaterna möjlighet att ta ut en självrisk av insättarna i händelse av ett ersättnings- fall. har inte utnyttjat denna möjlighet och någon ändring behöver därför inte vidtas i lagen om insättningsgaranti. Det kan dock finnas utländska företag som bedriver värdepappersrörelse från filial i och som tidigare enligt sitt hemlands regler har haft möjlighet att ta ut en sådan självrisk av insättarna. Bestämmelsen i punkten 2 måste därför ändras på så sätt att möjligheten att ta ut en självrisk tas bort. 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Ändringen i första stycket är en ren korrigering och innebär att orden "som har avlagt revisorsexamen" utgår. 9.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism 1 kap. 2 § En ändring av redaktionell art görs såvitt avser hänvisningen i punkten 15 till de föregående punkterna i paragrafen. och rådets direktiv /14/EG av om ändring av direktiv /19/EG om system för garanti av insättningar, vad gäller täckningsnivån och utbetalningsfristen Ersättningen, tillsammans med eventuell utdelning i institutets konkurs för en förlust som enligt denna lag är ersättningsgill, får dock för varje institut uppgå till sammanlagt högst det belopp i kronor som för ersättningsrättens inträde mot- svarar 100 000 euro.Beloppet i euro ska räknas om till svenska kronor enligt den valutakurs som gällde dagen för ersättningsrättens inträde. Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti Härigenom föreskrivs1 att 4 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti ska ha följande lydelse. Om en insättning omfattas av garantin, har insättaren rätt till ersättning motsvarande dels insättningens belopp, dels upplupen ränta till den dag då ersättningsrätt inträder. Ersättningen, tillsammans med eventuell utdelning i institutets konkurs för en förlust som enligt denna lag är ersättningsgill, får dock för varje institut uppgå till sammanlagt högst eller, om det är högre, det belopp i kronor som motsvarar då ersättningsrätten inträder. Denna lag träder i kraft . Den ska dock inte tillämpas för fall då rätten till ersättning har inträtt före ikraftträdandet. 1Europaparlamentets och rådets direktiv /14/EG av om ändring av direktiv /19/EG om system för garanti av insättningar, vad gäller täckningsnivån och utbetalningsfristen (EUT L 68, , s. 3, Celex 32009L0014). 2Senaste lydelse 2009:698. Remissinstanser som haft möjlighet att yttra sig över promemorian Ändring av insättningsgarantins täckningsbelopp Riksbank, , , Konkurrens- verket, , , Spar- bankernas , , , Konsumenternas Bank- och , Konsumenter, Bostadsfinansieringsaktiebolag, och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:23 Ändring av insättningsgarantins täckningsbelopp inför, ändrar, upp- Lag (1995:1571) om