prop · GX03219 · 2010-09-10 00:00:00 — måste det finnas rutiner för sam- verkan och överlämnande mellan skolor och skolformer. Om övergången mellan skolenheter sker redan efter årskurs 5 innebär det att det i än högre grad bör finnas såväl fungerande rutiner för överlämnande mellan skolor som en systematisk dokumentation av elevernas kunskaper och kunskapsutveckling. Detta är särskilt viktigt när det gäller elever som är i behov av stöd. Enligt regeringens bedömning bör bl.a. den individuella utvecklingsplanen med omdömen väl fylla denna funktion. Om över- gången mellan skolenheter sker efter årskurs 6 i kan över- föringen av dokumentationen av elevernas kunskaper underlättas om det också finns betyg från årskurs 6. Flertalet instanser anger i sina remissyttranden att full kostnadstäckning bör utgå vid ett införande av betygsförslaget. Förutom kompetensutveck- ling av berörda personalgrupper bör kostnadstäckning utgå för bl.a. mer- arbete och administration. Kommuner och Landsting förutsätter att kommunerna ersätts i enlighet med finansieringsprincipen inklusive utökningen av arkivskyl- digheten av de kommunala skolornas betyg och de utökade kraven på arkivering av fristående skolors betyg. anser att det är viktigt att reformen finansieras fullt ut och att det säkerställs att de tilldelade resurserna når skolsektorn. kommun tror att merarbetet med betygssättning för nya lärar- grupper och utökad betygssättning för redan betygssättande lärare sannolikt kommer att bli föremål för diskussioner mellan arbetsgivare och arbetstagare. Kommunen vill peka på vikten av att kommunerna inte lämnas ensamma med detta arbete. anser att behovet av kompetensutveckling för personal förmodligen är större och mer kost- samt än promemorians skrivning vissa kostnader. stad poängterar också att uttrycket vissa kostnader ger sken av att kostna- derna för kommunerna för införandet och hantering skulle vara ringa, vilket inte är kommunens uppfattning. vill understryka vikten av att det tydliggörs att riktade insatser även kommer de fristående skolorna till del. Några instanser anser att kostnaderna för skolhuvudmännen inte är till- räckligt belysta. Statskontoret saknar en analys av skolhuvudmännens kostnader nedbrutet på årskurser, skolor och skolhuvudman. avstyrker förslaget med hänvisning till att det saknas en utförlig beskriv- ning av de administrativa kostnader för fristående skolor som förslagen ger upphov till. Propositionens förslag innebär att en ny grupp lärare kommer att sätta betyg. ska lärarna bedöma elevernas kunskapsutveckling, genomföra utvecklingssamtal och ta fram framåtsyftande individuella utvecklingsplaner med omdömen. Regeringen anser att bedömning och betygssättning ligger inom ramen för en lärares arbetsuppgift med att kontinuerligt och systematiskt följa upp och utvärdera eleverna. Regeringens bedömning är därför att det merarbete som kan förväntas uppstå när lärarna ska betygsätta eleverna inte bör vara så omfattande. Enligt regeringens bedömning bör dock kommunsektorn, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen, kompenseras för de mer- kostnader som uppstår vid införandet av reformen och den nya uppgift som hanteringen av betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer innebär. En tidsbegränsad satsning på området betyg och bedömning bör också genomföras. Regeringen avser att återkomma med förslag till finansiering i budgetpropositionen . Regeringen anser också att de ekonomiska konsekvenserna för såväl kommunala som fri- stående skolhuvudmän bör följas upp . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) I första stycket anges på samma sätt som att betyg ska sättas i ämnen. I andra stycket som är nytt anges att det i årskurs 6 som ett alternativ till ämnesbetyg får sättas ett sammanfattande betyg för naturorienterande och samhällsorienterande ämnen i fall där under- visningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 6. Sammanfattande betyg kan alltså bara sättas höst- och vårterminen i årskurs 6. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Inget hindrar att ett sammanfattande betyg sätts i den ena ämnesgruppen och att separata ämnesbetyg sätts i den andra ämnesgruppen. Av 10 kap. 4 § första stycket skollagen (2010:800) fram- går att med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi och med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religions- kunskap och samhällskunskap. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.2. Paragrafen anger när betyg ska sättas i . I första punkten har gjorts en ändring av innebörden att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats, med undantag för ämnet språkval. Av andra punkten som är ny följer att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 9 i ämnet språkval om ämnet inte har avslutats. Den tredje punkten motsvarar den tidigare andra punkten och har inte ändrats i sak. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1. I paragrafen har gjorts en följdändring för att förtydliga att det, på samma sätt som gäller för andra ämnen, inte ska sättas ett sammanfattande betyg för den naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnesgruppen om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnes- gruppen på grund av elevens frånvaro. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett av eller i flera av de ämnen som ingår i ämnesgruppen. Paragrafen har berörts i avsnitt 5.2. I paragrafen klargörs vilka kunskapskrav som bedömningen ska bygga på vid betygssättning innan ett ämne har avslutats. Paragrafen har av redak- skäl delats upp i två stycken. I första stycket anges som tidigare att betygssättningen innan ett ämne Prop. 2009/10:219 har avslutats ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. I andra stycket första punkten anges att i årskurs 6 ska vid bedöm- ningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Bestämmelsen är ny. Kunskapskraven i årskurs 6 ska endast tillämpas vid betygssättning i årskurs 6. I andra stycket andra punkten anges att efter årskurs 6 ska vid bedöm- ningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Bestämmelsen är ny såvitt avser betygssättning i årskurs 7 och mot- svarar vad som tidigare gällde vid betygssättning i årskurs 8 och 9. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3. I paragrafen anges när betyg ska sättas i grundsärskolan. I första punkten har gjorts en ändring av innebörden att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstterminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1. I paragrafen klargörs vilka kunskapskrav som bedömningen ska bygga på vid betygssättning innan ett ämne har avslutats. Paragrafen har av redaktionella skäl delats upp i två stycken. I första stycket anges som tidigare att betygssättningen innan ett ämne har avslutats ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. I andra stycket första punkten anges att i årskurs 6 ska vid bedöm- ningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Bestämmelsen är ny. Kunskapskraven i årskurs 6 ska endast tillämpas vid betygssättning i årskurs 6. I andra stycket andra punkten anges att efter årskurs 6 ska vid bedöm- ningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Bestämmelsen är ny såvitt avser betygssättning i årskurs 7 och motsvarar vad som tidigare gällde vid betygssättning i årskurs 8 och 9. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3. I första stycket anges på samma sätt som att betyg ska sättas i specialskolans ämnen. I andra stycket som är nytt anges att det i årskurs 7 som ett alternativ till ämnesbetyg får sättas ett sammanfattande betyg för naturorienterande och samhällsorienterande ämnen i fall där undervisningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 7. Sammanfattande betyg kan alltså bara sättas höst- och vårterminen i årskurs 7. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Inget hindrar att ett sammanfattande betyg sätts i den ena ämnesgruppen och att separata ämnesbetyg sätts i den andra ämnesgruppen. Av 12 kap. 4 § första stycket skollagen (2010:800) fram- går att med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi och med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religions- kunskap och samhällskunskap. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.2. Paragrafen anger när betyg ska sättas i specialskolan. I första punkten har det gjorts en ändring av innebörden att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstterminen i årskurs 10 i ämnen som inte har avslutats, med undantag för ämnet språkval. Av andra punkten som är ny följer att betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med höstterminen i årskurs 10 i ämnet språkval om ämnet inte har avslutats. Den tredje punkten motsvarar den tidigare andra punkten och har inte ändrats i sak. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1. I paragrafen har gjorts en följdändring för att förtydliga att det, på samma sätt som gäller för andra ämnen, inte ska sättas ett sammanfattande betyg för den naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnesgruppen om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnes- gruppen på grund av elevens frånvaro. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett av eller i flera av de ämnen som ingår i ämnesgruppen. Paragrafen har berörts i avsnitt 5.2. I paragrafen klargörs vilka kunskapskrav som bedömningen ska bygga på vid betygssättning innan ett ämne har avslutats. Paragrafen har av redak- skäl delats upp i två stycken. I första stycket anges som tidigare att betygssättningen innan ett ämne har avslutats ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. I andra stycket första punkten anges att i årskurs 7 ska vid bedöm- ningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7. Bestämmelsen är ny. Kunskapskraven i årskurs 7 ska endast tillämpas vid betygssättning i årskurs 7. I andra stycket andra punkten anges att efter årskurs 7 ska vid bedöm- Prop. 2009/10:219 ningen elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 10. Bestämmelsen är ny såvitt avser betygssättning i årskurs 8 och mot- svarar vad som tidigare gällde vid betygssättning i årskurs 9 och 10. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3. I 13 kap., som behandlar sameskolan, införs ett antal nya paragrafer med anledning av att betygsättning inte har förekommit i sameskolan. Bestämmelserna är utformade i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser för övriga skolformer. Paragrafen är ny och anger inledningsvis att allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 1321 §§ skollagen, jfr. 10 kap. 14 §, 11 kap. 18 § och 12 kap. 14 § skollagen (2010:800) i fråga om , grundsärskolan respektive specialskolan. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1. Paragrafen är ny. I första stycket anges att betyg ska sättas i sameskolans ämnen utom språkval. I andra stycket anges att det som ett alternativ till ämnesbetyg får sättas ett sammanfattande betyg för naturorien- terande och samhällsorienterande ämnen i fall där undervisningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 6. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Inget hindrar att ett sammanfattande betyg sätts i den ena ämnes- gruppen och att separata ämnesbetyg sätts i den andra ämnesgruppen. Av 13 kap. 4 § första stycket skollagen (2010:800) framgår att med naturori- enterande ämnen avses biologi, fysik och kemi och med samhällsoriente- rande ämnen avses geografi, historia, religionskunskap och samhälls- kunskap. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.2. Paragrafen är ny och anger att betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i sameskolan. Av förslaget till ny 13 kap. 16 § skollagen (2010:800) framgår att betyg inte ska sättas i ämnet språkval. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1. Paragrafen är ny och anger att betyg ska anges med någon av beteck- ningarna A, B, C, D, E eller F. Vidare anges att betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E, att högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Motsvarande bestämmelser för , grundsärskolan och specialskolan återfinns i 10 kap. 17 §, 11 kap. 20 § respektive 12 kap. 17 § skollagen (2010:800). Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1. I paragrafen, som är ny, anges på samma sätt som för och specialskolan i 10 kap. 18 § respektive 12 kap. 18 § skollagen (2010:800) att något betyg inte ska sättas i ett ämne när det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper på grund av elevens frånvaro. Avsikten är att detta ska markeras med ett horisontellt streck i betygskatalogen. Vidare anges, på samma sätt som föreslås göras i ovannämnda para- grafer, att samma sak gäller i fråga om sammanfattande betyg för den naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnesgruppen om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnesgruppen på grund av elevens frånvaro. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett av eller i flera av de ämnen som ingår i ämnesgruppen. Paragrafen har berörts i avsnitt 5.2. Paragrafen är ny och anger att betygssättningen på höstterminen i årskurs 6 ska bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vidare anges att vid bedöm- ningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Motsvarande bestämmelser för , grundsärskolan och specialskolan återfinns i förslagen till ändringar i 10 kap. 19 §, 11 kap. 22 § och 12 kap. 19 § skollagen (2010:800). Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.3. Paragrafen är ny och anger i första stycket att när betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav. Avsikten är att det i föreskrifterna ska preciseras vilka kunskaper som krävs för respektive betyg. Motsvarande bestämmelser för , grundsärskolan och specialskolan återfinns i 10 kap. 20 §, 11 kap. 23 § och 12 kap. 20 §. Paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.3. De nya bestämmelserna om betyg ska träda i kraft och tillämpas på utbildning från och med . Sammanfattning av departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15) En arbetsgrupp inom har haft i uppdrag att utreda och föreslå de författningsändringar som är nödvändiga för att betyg från och med årskurs 6 i och motsvarande skolformer ska kunna införas. I uppdraget ingick också att utreda de pedagogiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenser som förslagen kan med- föra. Arbetsgruppen föreslår författningsändringar för att betyg ska kunna införas i , sameskolan samt i grundsärskolan, när betyg ges, från och med årskurs 6. Betyg ska också införas i specialskolan från och med årskurs 7. Betyg i tidigare årskurser i den obligatoriska skolan ger, enligt arbetsgruppens bedömning tillsammans med den information som ges till elever och föräldrar i utvecklingssamtalet, den individuella utvecklingsplanen med omdömen ökade möjligheter till en systematisk uppföljning av elevernas kunskapsutveckling. En ytterligare effekt av att införa betyg tidigare är att det ställs tydligare krav på rektorer och lärare att vidta åtgärder för de elever som har kunskapsbrister och som behöver särskilt stöd i sin kunskapsutveckling. Arbetsgruppen anser att tidigare betyg bidrar till att skapa förutsättningar för att fler elever ska nå en högre måluppfyllelse än . I ämnet språkval påbörjas undervisningen oftast i årskurs 6 i grund- skolan och sameskolan. Arbetsgruppen föreslår därför att betyg i språk- val ska sättas från och med årskurs 7 i och att det i same- skolan, som endast omfattar årskurs 16, inte ska sättas något betyg i språkval. På motsvarande sätt föreslås att betyg i språkval i special- skolan, där undervisningen i språkval oftast påbörjas i årskurs 7, ska sättas från och med årskurs 8. I de naturorienterande (NO) respektive samhällsorienterande (SO) ämnena ska betyg sättas i de enskilda ämnena. Arbetsgruppen föreslår dock författningsändringar för att rektorn ska kunna bestämma att det ska sättas sammanfattande betyg i NO- respektive SO-ämnena i årskurs 6 i och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. I syfte att ge de skolor stöd som väljer att sätta sammanfattande betyg i SO- respektive NO-ämnen bör få i uppdrag att utarbeta all- männa råd eller annat stödmaterial om sammanfattande betyg. De föreslagna författningsändringarna bör enligt arbetsgruppen träda i kraft . För att ge skolorna tillräcklig tid att förbereda för betyg tidigare bedömer arbetsgruppen att de nya bestämmelserna bör tillämpas på utbildning från och med . Arbetsgruppen bedömer att förslaget inte medför några organisatoriska konsekvenser. Administrativa rutiner för betygshantering måste dock skapas i skolor där betygssätting inte har förekommit tidigare. Det finns ett antal skolor som är organiserade som 16-skolor. Förslaget innebär att en ny grupp lärare i dessa skolor kommer att sätta betyg, något som inte varit möjligt. ska lärarna konti- nuerligt bedöma elevernas kunskapsutveckling, genomföra utvecklings- samtal, ta fram framåtsyftande individuella utvecklingsplaner med om- dömen. Arbetsgruppen bedömer att förslaget medför ett visst merarbete för den enskilde läraren men inte av någon större omfattning. Arbets- gruppens bedömning är dock att förslaget förutsätter en kompetensut- vecklingsinsats från skolans sida. Arbetsgruppen bedömer att förslaget kommer att medföra vissa kost- nader för kommunsektorn för införandet och hanteringen av betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer. Förslaget bedöms därför komma att bli föremål för förhandling med Kommuner och Landsting. Lagförslaget i departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15) Författningsförslaget lämnas med utgångspunkt i förslaget till ny skollag i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:XXX) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:XXX) dels att 10 kap. 15, 16, 18 och 19 §§, 11 kap. 19 och 22 §§ och 12 kap. 15, 16, 18 och 19 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 13 kap. 14 a14 f §§, och närmast före 13 kap. 14 a, 14 b, 14 e och 14 f §§ nya rubriker av följande lydelse. Lydelse enligt prop. Betyg ska sättas i ämnen. Betyg ska sättas i ämnen. Om undervisningen i natur- orienterande ämnen respektive samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa ämnen i årskurs 6. 1. i slutet av varje termin i 1. i slutet av varje termin från och årskurs 8 och i slutet av höst- med årskurs 6 till och med höst- terminen i årskurs 9 i ämnen som terminen i årskurs 9 i alla ämnen, inte har avslutats, och utom språkval, som inte har av- 2. i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höstter- minen i årskurs 9 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och 2. när ett ämne har avslutats. 3. när ett ämne har avslutats. Om det saknas underlag för be- Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i dömning av en elevs kunskaper i ett ett ämne på grund av elevens ämne på grund av elevens frånvaro, frånvaro, ska betyg inte sättas i ska betyg inte sättas i ämnet. samma gäller när det ska sättas ett 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höstter- minen i årskurs 9, och När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i rela- tion till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. sammanfattande betyg för de natur- När betyg sätts innan ett ämne har bygga på en bedömning av de kun- skaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 2.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i årskurs 9. Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen 1. i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höst- terminen i årskurs 9, och 2. när ett ämne har avslutats. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i rela- tion till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kun- skaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 2.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i årskurs 9. Betyg ska sättas i specialskolans ämnen. Betyg ska sättas i specialskolans ämnen. Om undervisningen i natur- orienterande ämnen respektive samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 7, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa ämnen i årskurs 7. 1. i slutet av varje termin i 1. i slutet av varje termin från och årskurs 9 och i slutet av höst- med årskurs 7 till och med höst- terminen i årskurs 10 i ämnen som terminen i årskurs 10 i alla ämnen, inte har avslutats, och utom språkval, som inte har av- 2. i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med höst- terminen i årskurs 10 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och 2. när ett ämne har avslutats. 3. när ett ämne har avslutats. Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Det- samma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de natur- orienterande respektive samhälls- orienterande ämnena. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i rela- tion till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 10.