prop · GX03248 · 2010-09-29 00:00:00 — Men om uppmärksamhet även riktas mot de värden som alla kan bidra med, för att skapa ett bra arbetsklimat, finns ökade förutsättningar att lyckas skapa positiva spiraler. Att vara med och påverka, att bli sedd och lyssnad på, att ingå i en arbetsgemen- skap och att känna uppskattning från såväl chefer som kollegor är positiva faktorer som måste ingå i ett systematiskt arbetsmiljöarbete. När det gäller arbetsmiljöutbildning på arbetsplatserna har arbetsmark- nadens parter, dvs. de fackliga organisationerna och arbetsgivarna och deras organisationer, en avgörande roll. Parterna har slutit en del kollek- tivavtal som innehåller krav på arbetsmiljöutbildning av chefer och skyddsombud. Sådana avtal finns emellertid inte för hela arbetsmarkna- den. Två grundläggande förutsättningar för att få till stånd ett engagemang är insikten att det är möjligt att påverka och kunskapen om hur. Att tidigt möta frågorna och deras betydelse grundlägger ett aktivt förhållningssätt. Skolan är därför viktig i detta sammanhang. Arbetsmiljökunskap behövs även som grund för eleverna i det praktiska arbetsmiljöarbetet inom skolan. Genom detta kopplas också teori och praktik bra samman. Det finns mycket som talar för att arbetsmiljökunskap på ett anpassat sätt bör kunna finnas med i utbildningen redan tidigt i utbildningssyste- met. Integreringsprincipen, som kan sägas ligga bakom kravet på ett systematiskt arbetsmiljöarbete, kan även tillämpas på utbildningen. Frågorna bör så långt som möjligt in i utbildningen, men anpassat efter behov och situation. I de yrkesförberedande linjerna på gymnasiet be- hövs både generella och yrkesspecifika kunskaper inom arbetsmiljöom- rådet. Här finns också detta angivet genom särskilda krav i examensmålen. Även i de högskoleförberedande programmen bör arbetsmiljökunskap komma in, men kanske i andra former och mer allmänt i till exempel ämnet samhällskunskap. När det gäller utbildningen inom universitet och högskolor har varje lärosäte själv frihet att utforma olika utbildningar. I examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), finns bestämmelser om examina på högskolenivå. I förordningen anges vad studenterna ska kunna när examen avläggs, dvs. förordningen innebär inte en styrning av hur kunskaper och förmågor ska erhållas via angivna kurser. I vissa examensbeskrivningar för yrkesexamina finns dock skrivningar som berör arbetsmiljö på olika sätt. Detta gäller för följande utbildningar: Även i andra utbildningar än de ovan listade är kunskap om arbetsmiljö av betydelse i den framtida yrkesutövningen eller för den framtida yrkes- rollen. Det kan handla om specifika kunskaper, som exempelvis att det inom vissa utbildningar finns ett behov av kunskap om samspel människa teknik, men också om kunskaper om mer allmänna arbets- Skr. 2009/10:248 miljöfrågor. Universitet och högskolor har möjlighet att anpassa utbild- ningarna utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Enligt högskolelagen (1992:1434) ingår samverkan med det omgivande samhället i universitetens och högskolornas uppgift. Detta ger möjlighet för t.ex. avnämare och arbetsmarknadens parter att föra diskussioner med de olika lärosätena och därigenom påverka deras kurser. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -Arbetsmiljökunskap har integrerats i examensmålen för gymnasiesko- lans yrkesförberedande program. -Arbetsmiljökunskap bör ingå som en del i det för de högskoleförbere- dande programmen gemensamma ämnet samhällskunskap. Medvetna ledare och chefer Ledarskapets betydelse har, bland annat genom forskningen, allt mer tydliggjorts som en avgörande och viktig fråga för arbetsmiljön. Ledarskapsfrågor har också en stor betydelse för verksamhetens utveckling genom att befrämja en miljö där arbetsplatsens resurser på bästa möjliga sätt kan tas till vara. Den svenska ledarskapsstilen präglas i hög grad av en arbetsorganisation med en platt hierarkisk struktur, där inflytande och delaktighet är viktiga komponenter. Det är dock allt fler verksamheter inom som ingår i internationella koncerner och därmed påverkas av andra traditioner med en mer hierarkiskt uppbyggd organisationsstruktur. Det finns mycket som talar för att den svenska modellen innebär fördelar när det gäller att få till stånd en god arbets- miljö och därmed också en attraktiv och konkurrensstark verksamhet. Ur detta perspektiv är det angeläget att både blivande och befintliga chefer och ledare har en god kunskap om arbetsmiljöfrågor. Kunskap om arbetsmiljöfrågor utifrån ett ledarskapsperspektiv kan vara en del i universitetens och högskolornas kursutbud. Att arbetsmiljöutbildning ingår i högskoleutbildningar är särskilt viktigt för utbildningar där många av studenterna senare i livet kommer att arbeta på ledande befattningar eller inom områden där det är viktigt att förstå samband mellan verksamhetens utveckling och arbetsmiljön. Forskningen inom arbetsmiljöområdet finns spridd på många olika uni- versitet och högskolor och inom olika discipliner. Även om det finns många aktörer med uppdrag att sprida kunskap, exempelvis forskningsfi- nansiärer, forskarna själva, försäkringsbolag, intresseorganisationer etc. så är det svårt att följa och få ett grepp om aktuella forskningsrön. Mycket intressant forskning sker också utanför . utveckling som sker genom arbetsmiljöforskningen har stor betydelse som underlag för det praktiska arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. finns också ett stort intresse och behov av kunskapsunderlag för andra aktörer som exempelvis företagshälsovårdens personal, fackliga organi- sationer, arbetsgivarorganisationer och politiska beslutsfattare. 2009/10:248 forskning även fortsättningsvis bör bedrivas på många olika spridda universitet och discipliner finns det i detta sammanhang ett behov av någon form av sammanhållande aktör för kunskapsförmedling. En sådan aktör skulle också kunna fungera som kontaktyta gentemot EU och andra länder när det gäller nationella övergripande frågeställningar inom forsk- ningsområdet. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -har ett pågående arbete med att ta fram och sprida kunskapssammanställningar. - Det arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådet är fram till och med en resurs för kunskapsunderlag till främst regeringen. -bör se över förutsättningarna att stärka den nationella nyttan av . -Regeringen avser att närmare utreda behov och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöom- rådet. Uppdraget kommer att inriktas mot att långsiktigt stärka kunskapsförmedlande aktiviteter inom forskningsområdet. 4Genomförande och uppföljning av handlingsplanen Regeringens bedömning: Den nu framtagna nationella handlings- planen inom arbetsmiljöområdet avses att gälla för 20102015. Det huvudsakliga syftet med den nationella handlingsplanen är att peka ut en riktning för insatser . Handlingsplanen innehåller också ett antal konkreta åtgärder, men avsikten är att ytterli- gare åtgärder ska kunna preciseras efter hand och inom ramen för den sedvanliga beslutsgången inom . Resultaten inom arbetsmiljöområdet presenteras i samband med budgetpropositionen. Här kommer naturligtvis också den inriktning som anges i handlingsplanen att avspeglas. Den bedömning som gjorts i samband med framtagandet av handlingsplanen innebär att några kvanti- fierbara mål inte har ställts upp. Det innebär att uppföljningen kommer att redovisas utifrån vilka insatser som genomförts och en bedömning av hur dessa insatser har påverkat utvecklingen. handlingsplanen ska genomföras och en utvärdering påbörjas för att redovisas till . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , Husmark , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:248 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015.