prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — Andelen arbetsförmedlare med arbetsgivarkontakter har ökat till och den stora skillnaden jämfört med är, enligt , inte att de arbetsförmedlare som har arbetsgivarkontakter lägger mer tid på detta utan att fler arbetsförmedlare har kontakter med arbetsgivare, vilket innebär att antalet timmar som Arbetsförmedlingen totalt lägger på arbetsgivarkontakter borde ha ökat. som granskning visar att antalet arbetsgivarkontakter har utvecklats positivt, upplever knappt hälften av de tillfrågade arbetsförmedlarna och ungefär en fjärdedel av de tillfrågade arbetsförmedlingscheferna att den tid som läggs på arbetsgivarkontakter är otillräcklig för att kontoret ska kunna bidra till att lösa myndighetens uppdrag. Som främsta orsak anges svårigheten att reservera tid för kontakterna med arbetsgivare då andra, tydligare reglerade arbetsuppgifter, vid tidsbrist tränger undan möjligheterna att ha arbetsgivarkontakter. anser emellertid att Arbetsförmedlingens interna styrning har påverkat arbetet med arbetsgivarkontakter positivt. menar att regeringens roll i styrningen av arbetsgivarkontakterna har minskat jämfört med mandatperioden 20022006. Arbetsförmedlingen ska, utifrån sin instruktion, arbeta för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden, men, menar , hur matchningen ska bedrivas och vilken roll som arbetsgivarkontakterna ska spela i matchningsarbetet styr inte regeringen. konstaterar att Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter är en metodfråga som myndigheten själv ska styra över. anser att regeringen har förmedlat vikten av arbetsgivarkontakter och att regeringen inte behöver styra Arbetsförmedlingens arbete inom detta område i detalj, men rekommenderar regeringen att efterfråga en mer specificerad återrapportering av Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter. rekommenderar vidare Arbetsförmedlingen att underlätta för arbetsförmedlingskontoren att hinna med arbetsgivarkontakterna, utveckla uppföljningen och utvärderingen av arbetet med arbetsgivarkontakter, överväga att se över omfattningen och inriktningen på arbetsförmedlarnas kompetensutveckling vad gäller arbetet med arbetsgivarkontakter, vidta åtgärder för att förbättra dokumentationen av arbetsgivarkontakter samt analysera hur de tjänster som Arbetsförmedlingen erbjuder arbetsgivare kan utvecklas. Mot bakgrund av att arbetet med arbetsgivarkontakter har utvecklats positivt och att konstaterar att regeringen förmedlat vikten av arbetsgivarkontakter till Arbetsförmedlingen, anser regeringen att det inte är lämpligt att efterfråga detaljerad återrapportering av Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter. En sådan begäran kan få en icke önskvärd styrande effekt genom att Arbetsförmedlingen därmed prioriterar detta arbete på bekostnad av andra instruktionsenliga uppgifter. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad för att bryta utanförskapet och uppnå en varaktigt hög sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken har anpassats till det försämrade konjunkturläget genom en kraftfull satsning på aktiva åtgärder inte bara för dem som står längst från arbetsmarknaden utan även för personer som blivit arbetslösa. Av motsvarande skäl som regeringen minskade antalet programplatser under högkonjunkturen har antalet platser ökat för att möta en högre arbetslöshet. En aktiv arbetsmarknadspolitik utgör grunden för att kunna hävda arbetslinjen i en lågkonjunktur. Tillsammans med de genomförda förändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen bidrar detta till att matchningseffektiviteten på arbetsmarknaden kan öka. Detta ökar de arbetssökandes möjligheter att få ett arbete när efterfrågan på arbetskraft återigen ökar och bidrar till att arbetsgivare får arbetskraft med rätt kompetens. Det bör emellertid också betonas att det även i en lågkonjunktur finns många lediga jobb, vilket gör det angeläget att personer som är arbetslösa upprätthåller sökaktiviteten. När sysselsättningen återigen tar fart och arbetslösheten nu minskar är det centralt att säkra att arbetsmarknaden fungerar väl så att inte uppgången bryts . Att stimulera arbetskraftsutbudet är avgörande för att arbetslösheten ska kunna fortsätta att minska utan att risken för obalanser ökar. Ökat arbetskraftsutbud och tillgång på kompetens kräver samverkan mellan flera politikområden. På yrkesutbildningsområdet har regeringen gjort stora satsningar inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning och för att förbättra möjligheterna för den enskilde att kunna ställa om till nya arbetsuppgifter. I arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken behövs en hög beredskap för att upptäcka och motverka att bristsituationer uppkommer i vissa regioner eller branscher. En viktig förutsättning för detta är samverkan och utbyte med aktörer lokalt och regionalt. När arbetsmarknadsläget förbättras är det rimligt att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning. Om arbetsmarknaden utvecklas svagare än regeringens nuvarande bedömning finns en hög 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 beredskap för att vidta nya åtgärder i syfte att motverka risken att arbetslösheten biter sig fast och att människor slås ut från arbetsmarknaden. Medlemsantalet i arbetslöshetskassorna har minskat och fler på arbetsmarknaden står utan inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Utgångspunkten för en modern välfärdsstat bör vara att alla med fast förankring på arbetsmarknaden ska vara berättigade till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. I syfte att stärka människors trygghet och stabiliteten på arbetsmarknaden bör en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införas. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning för att se över hur sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna långsiktigt kan förbättras för att bli sammanhållna, balanserade och hållbara, samt bidra till långsiktigt högre sysselsättning. Regeringen vill införa en allmän inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Hur en sådan ska utformas utan att få negativa effekter på arbetsmarknadens funktionssätt är dock komplicerat och frågan utreds av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. När utredningen lämnat sitt förslag kommer regeringen att ta ställning till när och hur en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan införas. Många personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har, oavsett konjunkturläge, svårt att få ett jobb och är därför prioriterade inom arbetsmarknadspolitiken. Nyanlända invandrare, sjukskrivna som återgår till arbete och ungdomar är också viktiga målgrupper i regeringens arbete för att bryta utanförskapet. De insatser som finns inom arbetsmarknadspolitiken kan bidra till att underlätta inträdet för unga och nyanlända invandrare på arbetsmarknaden. Det finns nu tydliga indikationer på att arbetsmarknaden återhämtar sig . Sysselsättningen ökar och arbetslösheten har börjat falla. Utvecklingen framöver är dock fortfarande svårbedömd och det finns betydande risker för att återhämtningen försenas. Parallellt med de positiva signalerna om ett förbättrat arbetsmarknadsläge är det fortsatt många personer med långa arbetslöshetstider, vilket är allvarligt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 De ljusare utsikterna i ekonomin innebär att de åtgärder regeringen har vidtagit för att mildra krisens effekter på arbetsmarknaden successivt bör anpassas till det nya arbetsmarknadsläget. väntas dock arbetslösheten fortfarande vara hög och situationen på arbetsmarknaden ansträngd. Därför behövs temporära insatser som motverkar att fler personer blir arbetslösa och som stärker konkurrenskraften bland dem som står långt från arbetsmarknaden. I takt med att arbetskraftsefterfrågan tar fart kommer politiken återigen inriktas mot de mer långsiktiga problemen på arbetsmarknaden som håller nere den varaktiga sysselsättningen. I rådande arbetsmarknadsläge är det därför fortsatt motiverat att satsa en del av resurserna på korttidsarbetslösa för att de så snabbt som möjligt ska kunna övergå till ett jobb. Stödet till korttidsarbetslösa består framför allt av insatser för att upprätthålla sökaktiviteten på en rimlig nivå. Syftet med coachningsinsatserna är att korta arbetslöshetstiderna och underlätta matchningen mellan arbetslösa och lediga jobb. Det handlar också om att erbjuda praktikplatser och andra insatser för dem som är i behov av att förstärka kompetensen eller bibehålla kontakten med arbetslivet. Personer som varit arbetslösa får framför allt stöd genom jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar, särskilt anställningsstöd samt nystartsjobb. För att säkerställa att även personer som varit arbetslösa får ta del av den ökande arbetskraftsefterfrågan är det viktigt att fler personer kan erbjudas ett särskilt anställningsstöd och att de insatser som erbjuds inom ramen för garantierna är av god kvalitet. Arbetslösheten bland ungdomar är högre än bland övriga åldersgrupper. Korta, upprepade arbetslöshetsperioder är vanligare bland ungdomar än bland vuxna, vilket till viss del är en naturlig följd av att de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att arbetslösa ungdomar kan erbjudas stöd för att få en mer varaktig förankring på arbetsmarknaden. Unga som saknar fullständig gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation på arbetsmarknaden. Att slutföra grund- och gymnasieskolan är viktigt för att få en förankring på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att fler ungdomar som saknar gymnasieutbildning återupptar sina studier. I syfte att förbättra matchningen, motverka långa arbetslöshetstider och stärka konkurrenskraften bland dem som står långt från arbetsmarknaden avser regeringen att vidta följande åtgärder. Ytterligare resurser för arbetspraktik och coachning i Arbetsförmedlingens regi Stödet till korttidsarbetslösa bör även fortsättningsvis ha den inriktning som regeringen presenterade i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) samt i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1). Detta innebär att resurserna ska användas dels till att upprätthålla sökaktiviteten på en rimlig nivå, dels till praktikplatser för att korttidsarbetslösa ska kunna bibehålla kontakten med arbetslivet eller förstärka sin kompetens. Regeringen aviserade i propositionen Åtgärder för jobb och omställning ett förstärkt stöd till korttidsarbetslösa genom mer resurser till coachning och praktikplatser . Regeringen avser att satsa ytterligare på coachning i Arbetsförmedlingens egen regi , vilka huvudsakligen bör riktas mot korttidsarbetslösa. Vidare bör en del av coachningsinsatserna riktas till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Satsningen beräknas motsvara cirka 13 300 årsplatser. Tillsammans med satsningen om på upphandlad coachning enligt propositionen Åtgärder för jobb och omställning kommer satsningarna på coachning att uppgå till , vilket beräknas motsvara cirka 28 300 årsplatser. uppgick satsningarna på coachning till . Behovet av coachningsinsatser bedöms vara lägre 2011 än 2010 till följd av det förbättrade konjunkturläget. Vidare avser regeringen att satsa ytterligare resurser som beräknas motsvara 6 000 årsplatser i arbetspraktik . Tillsammans med tidigare satsningar bedöms utrymme finnas för 14 200 årsplatser i praktikinsatser . väntas antalet platser i praktikinsatser uppgå till cirka 19 000 i årsgenomsnitt. Aktiveringsinsatsen lyft, som regeringen aviserade i budgetpropositionen , avsåg 2010 och kommer därmed att upphöra /11. Redan fattade anvisningsbeslut kom- mer dock att fortsätta gälla även . Sammantaget blir omfattningen av praktikinsatser för korttidsarbetslösa lägre jämfört med till följd av det förbättrade arbetsmarknadsläget. Förstärkning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Trots de ljusare utsikterna på arbetsmarknaden finns det faktorer som pekar på att Arbetsförmedlingens belastning kommer att vara stor även . Arbetslöshetsnivån kommer att vara fortsatt hög och andelen personer med långa arbetslöshetstider har ökat till följd av krisen. Det är viktigt att deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar erbjuds insatser av hög kvalitet, även när antalet deltagare är stort. Det finns därför behov av att skapa utrymme för ett ökat stöd för deltagarna i garantierna. Vidare finns det skäl att prioritera arbetet med att öka möjligheterna att få jobb bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen avser därför att förstärka Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag med . förstärktes Arbetsförmedlingens resurser med i enlighet med budgetpropositionen . Satsningar för att fler ungdomar ska återgå till studier genomförs en satsning inom folkhögskolorna för ungdomar som deltar i jobbgarantin för ungdomar och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Syftet med satsningen är att motivera ungdomar att återgå till studier. Regeringen avser att förlänga denna satsning så att den pågår även . Vidare avser regeringen att vidga målgruppen så att insatsen kan erbjudas samtliga arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Satsningen beräknas omfatta cirka 1 000 årsplatser . Det är viktigt att öka drivkrafterna för arbetslösa ungdomar att återgå till reguljära studier för att slutföra sina grundskole- eller gymnasiestudier. Regeringen bedömer därför att arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning tillfälligt bör kunna få studiemedel med den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Studiemedel med den högre bidragsnivån bör lämnas för studier som påbörjas och lämnas till dess att slutbetyg erhålls på antingen grundskole- eller gymnasienivå, dock längst . Endast ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Totalt beräknas 2 000 personer omfattas av satsningen 2011, 1 000 personer 2012 och 500 personer 2013 (se vidare utgiftsområde 15 Studiestöd, avsnitt 3.9.2). Utökade möjligheter för ungdomar att få stöd inom jobbgarantin för ungdomar För att kvalificera sig till jobbgarantin för ungdomar gäller att en person ska ha varit arbetslös . För att öka möjligheterna till stöd för ungdomar som återkommer till arbetslöshet efter kortare jobb avser regeringen att ändra kvalificeringsvillkoren. Ungdomar som under en ramtid varit arbetslösa och anmälda som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen under totalt bör erbjudas stöd inom ramen för jobbgarantin för ungdomar. Satsningen beräknas medföra att cirka 1 200 fler ungdomar i årsgenomsnitt deltar i jobbgarantin för ungdomar . Förstärkning av det särskilda anställningsstödet Antalet personer med långa arbetslöshetstider har ökat till följd av den ekonomiska krisen. För att öka möjligheterna för dem som har varit utan jobb att återgå till arbetslivet avser regeringen att tillfälligt förstärka det särskilda anställningsstödet för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin genom att taket för ersättningen till arbetsgivare höjs från till per dag av lönekostnaden, vilket väntas medföra att fler jobb med särskilt anställningsstöd faktiskt subventioneras till . Därutöver avser regeringen att införa ett ekonomiskt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 stöd för handledning om per dag till arbetsgivare som anställer personer med särskilt anställningsstöd. Stödet bör avse en inledande period då behovet av inskolning och handledning är särskilt aktuellt. För att säkerställa att stödet når dem med längre arbetslöshetstider avser regeringen att förlänga kvalificeringstiden för det särskilda anställningsstödet till minst 24 månaders arbetslöshet. är kvalificeringsvillkoret att den enskilde ska ha avslutat fas ett i jobb- och utvecklingsgarantin. Regeringens satsning på särskilt anställningsstöd väntas leda till att fler personer med mycket svag förankring på arbetsmarknaden får ett jobb. Satsningen beräknas medföra att antalet personer med särskilt anställningsstöd ökar med i årsgenomsnitt cirka 2 000 , 4 000 och 2 000 . Regeringens förslag: Föreskrifter om anställningsstöd ska beslutas av regeringen. Skälen för regeringens förslag: De arbetsmarknadspolitiska förordningarna innehåller gynnande föreskrifter för enskilda. Det ankommer normalt på regeringen att besluta om sådana föreskrifter. Regeringen har dock tidigare valt att presentera förslag som rör anställningsstödet i propositioner till . Detta har i praktiken inneburit att regeringen har bundit sig till att även fortsättningsvis underställa förslag om i vart fall större förändringar av anställningsstödet. På samma sätt som för andra insatser på arbetsmarknadspolitikens område kan det dock snabbt uppstå behov av att anpassa anställningsstödet till nya situationer på arbetsmarknaden. För att undvika den risk för fördröjning som det innebär att underställa ändringarna för beslut anser regeringen att det fortsättningsvis bör ankomma på regeringen att besluta om föreskrifter som rör anställningsstödet. Förslaget innebär att regeringen kommer att ha föreskrivningsrätt, men att detta gäller inom ramen för de sammantagna medel som anvisar för arbetsmarknadspolitiska program. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. När arbetskraftsefterfrågan nu stiger är det viktigt att säkerställa att arbetslösa är anställningsbara och att de söker de jobb som kommer. Coachning och arbetspraktik till korttidsarbetslösa syftar till stödja individen att snabbt hitta ett arbete och därmed förhindra långtidsarbetslöshet. Även åtgärder som säkerställer arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring bidrar till ökad sökaktivitet och därmed till en lägre risk för långtidsarbetslöshet. Sanktionsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen markerar vilka handlingssätt som inte är godtagbara för en person som får arbetslöshetsersättning. Reglerna bidrar till att förhindra att arbetslöshetsförsäkringen överutnyttjas och till att upprätthålla försäkringens roll som omställningsförsäkring. Sanktionsreglerna bör vara tydliga, tillämpningsbara och överskådliga. Det finns dock flera indikationer på att sanktionsreglerna inte upplevs på detta sätt av dem de berör. Regeringen har därför för avsikt att se över sanktionssystemet inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet. Syftet är att öka försäkringens transparens, legitimitet och rättssäkerhet. Ekonomiska konsekvenser av satsningarna på en anpassning av arbetsmarknadspolitiken I tabell 4.5 redovisas de belopp som regeringen sammantaget avser att satsa för att genomföra åtgärderna ovan. Eftersom reformerna bl.a. påverkar utgifterna för arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, jobb- och utvecklingsgarantin samt utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning redovisas även i tabell 4.6 nettoeffekten av reformerna på ramen för utgiftsområdet. Tabell 4.5 Bruttoutgifter totalt och per åtgärd Tabell 4.6 Förändringar av ramen för utgiftsområde 14 totalt och per åtgärd 4.6.2Insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga I ett viljeinriktningsdokument , Arbete för alla Insatser för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, aviserade regeringen sin vilja och sina avsikter inom detta område i form av olika initiativ som kan stärka möjligheten för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att finna, få och behålla ett arbete. Av viljeinriktningsdokumentet framgår bl.a. att regeringen kommer att ta initiativ till att göra en kartläggning och analys av vilka åtgärder myndigheterna har vidtagit för att anställa personer med funktionsnedsättning. Syftet med detta är att tillvarata de erfarenheter som finns och att sprida goda exempel. Av viljeinriktningsdokumentet framgår också att regeringen anser att samordningen av information till arbetssökande, arbetsgivare och anställda avseende vilka stödinsatser som finns bör förbättras. Regeringen ska därför ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att genomföra en informationskampanj för att uppmärksamma arbetsgivare om vilka insatser som finns för anställning av personer med en funktionsnedsättning. Vidare avser regeringen att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att se över förutsättningarna för en webbaserad informationsportal där all relevant information om insatser för målgruppen kan samlas och kommuniceras på ett tydligt sätt. Ett sådant uppdrag bör genomföras tillsammans med andra relevanta myndigheter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 och organisationer såsom , , och handikapporganisationer samt i samråd med arbetsmarknadens parter. Vidare har regeringen påbörjat samtal med arbetsmarknadens parter om hur regeringen och parterna tillsammans kan förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att komma in på arbetsmarknaden och där behålla ett arbete. Regeringen vill fortsätta dessa samtal . Arbetsförmedlingen har redan till uppgift att arbeta med denna prioriterade målgrupp. Det är angeläget att ta tillvara den möjlighet som den kommande konjunkturuppgången ger personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att komma ut i arbete. Regeringen utvärderar därför förutsättningarna för Arbetsförmedlingen att mer effektivt och kraftfullt fortsätta matchningsarbetet vad gäller denna målgrupp. Regeringen följer noga utvecklingen av de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga så att Arbetsförmedlingen fortsatt verkar för att det resursutrymme som finns för insatserna används (se avsnitt 4.7.4). I enlighet med ovan nämnda viljeinriktningsdokument kommer regeringen att se över de åtgärder och insatser som finns för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen anser att det finns skäl att överväga förändringar för att insatserna ska bli mer effektiva och koordinerade och för att flexibiliteten i relation till individuella behov ska öka. Regeringen avser att i översynen speciellt låta analysera hur insatserna kan bidra till att öka möjligheten för unga personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få tillträde till arbetsmarknaden samt hur stöden används för de olika målgrupper de är avsedda för. I översynen ska även processen för att fastställa arbetsförmåga för personer med funktionsnedsättning genomlysas. Syftet är att få underlag som kan stärka arbetet att säkerställa att insatserna når rätt individer. Även merkostnadsersättningen till kommer att bli föremål för översyn i syfte att stärka koppling mellan den ersättning som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 staten lämnar och de merkostnader som följer av det uppdrag bolaget har kring att skapa sysselsättningstillfällen för personer med funktionsnedsättning. En översyn av merkostnadsersättningen har påbörjats i och med att haft i uppdrag att utreda och föreslå hur en modell för merkostnader ska kunna utformas. Frågan behöver utredas vidare, mot bakgrund av rapport. God arbetsmiljö är särskilt viktigt då personer återvänder till arbetslivet efter långt utanförskap. Regeringen avser därför genomföra ett försök med samverkan mellan med coacher över tröskeln som innebär att coacher med särskild arbetsmiljökompetens upphandlade som kompletterande aktörer fungerar som stöd för arbetsgivare och arbetstagare (se vidare avsnitt 5.6.2). Försöksverksamheten påverkar inte ramen för utgiftsområdet. antog en ny lag om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (prop. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen innebär att staten får ett större ansvar för de nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Med reformen åstadkoms också ett stabilt och flexibelt system för mottagande och etablering som snabbare kan leda till arbete och egenförsörjning för den enskilde. Arbetsförmedlingen kommer att ha en central roll vid reformens genomförande.