prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — I tabell 3.10 presenteras en indikator på täckningsgraden i ett antal kvalitetsregister. Täckningsgraden mellan olika kvalitetsregister varierar avsevärt. Variationerna i täckningsgrad kan bl.a. påverkas av registrens olika karaktär. Vissa register som följer t.ex. kroniskt sjuka patienter kan ha svårt att uppnå lika hög täckningsgrad som ett register som avser att endast följa upp en viss typ av operation. Tabell 3.10 Täckningsgrad i ett antal nationella kvalitetsregister i förhållande till För att svensk hälso- och sjukvård kontinuerligt ska kunna utvecklas och förbättras och för att stärka patienternas ställning i vården, behöver verksamheterna regelbundet följas upp och utvärderas. Regeringen anser att har behov av en oberoende aktör som kan följa upp och utvärdera hälso- och sjukvården. En ny myndighet, Myndigheten för vårdanalys, med ansvar för kvalificerad och systematisk uppföljning, utvärdering och effektivitetsgranskning av hälso- och sjukvården och uppgifter inom delar av kommer därför att inrättas . Avsikten är att myndigheten ska lokaliseras i . Inom hälso- och sjukvårdsområdet ska myndighetens uppgift vara att följa upp hur väl hälso- och sjukvården totalt sett fungerar och analysera större satsningar och reformer på systemets makronivå ur patienternas och allmänhetens perspektiv. Utveckling av indikatorer möjliggör förbättringar i hälso- och sjukvården Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att skapa förutsättningar för att hälso- och sjukvårdens resultat ska följas upp på ett öppet och jämförbart sätt. Syftet med satsningarna har bl.a. varit att hitta strukturer för att driva utvecklingen i vården mot ett resultatbaserat och värdeinriktat arbetssätt där patienten står i centrum. har haft uppdraget att ta fram nationella kvalitetsindikatorer som ska spegla god vård såväl utifrån ett övergripande hälso- och sjukvårdsperspektiv som utifrån ett sjukdoms- och patientgruppsspecifikt perspektiv. har dessutom haft uppdraget att i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) ta fram ett indikatorbibliotek för primärvården. Syftet är att öka tillgängligheten till information om hälso- och sjukvårdens processer, resultat och kostnader. Målsättningen är att denna information i sin tur ska användas för förbättringar i hälso- och sjukvården. I och med dessa satsningar har regeringen tagit ytterligare steg i arbetet med att strukturera uppföljningen av hälso- och sjukvården. Uppföljningen och utvärderingen kan i större utsträckning spegla processer och resultat utifrån kraven på god vård samt tillgodose olika intressenters behov av information om hälso- och sjukvården. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Patienternas upplevelser av vården SKL har tillsammans med landstingen genomfört en nationell patientenkät som riktades till patienter i primärvården. Områden som har följts upp är bl.a. patienternas upplevelser av bemötande, information, tillgänglighet och delaktighet. En enkät inom den specialiserade vården kommer att genomföras . Regeringen har delfinansierat båda dessa enkäter med totalt . Patienterna kan bl.a. ta del av resultatet av enkäten på webbplatsen (se avsnitt 3.6.1). Regeringen bedömer att enkäterna har varit och kommer att vara mycket användbara i uppföljningen av hälso- och sjukvården. Satsning på de nationella kvalitetsregistren En av de grundläggande källorna i uppföljningen och utvärderingen av hälso- och sjukvården är de nationella kvalitetsregistren. finns det cirka sjuttio kvalitetsregister som får statliga bidrag. Regeringen har stärkt sitt samarbete med SKL kring kvalitetsregistren. Parterna har tillsatt en arbetsgrupp som ska göra en översyn av registrens fortsatta utveckling. Målet med arbetsgruppen är att skapa förutsättningar för ett mer heltäckande system av kvalitetsregister samt en ökad användning av registren i hälso- och sjukvårdens förbättringsarbete och i den kliniska forskningen. kom regeringen och SKL överens om en ambitionshöjning när det gällde att driva på vidareutvecklingen av de nationella kvalitetsregistren. Regeringens satsning på registren omfattar . Satsningen ska stödja driften och utvecklingen av befintliga kvalitetsregister samt starta upp och utveckla register på nya områden. Med stöd av kvalitetsregistren har hälso- och sjukvården förbättrats och effektiviserats. De har också bidragit till att minska kostnadsökningen i sjukvården genom att skapa mer patientnytta med bibehållna resursinsatser. 3.7.2Uppföljning genom öppna jämförelser Aktörer på både nationell och regional nivå har strävat efter att olika intressenter ska få tillgång till information om vårdens resultat och tillgänglighet. Som ett resultat av detta har tillgången till information 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ett viktigt verktyg är öppna jämförelser vars syfte är att stimulera utvecklingen av en jämlik och effektiv hälso- och sjukvård med god kvalitet. Öppna jämförelser är en uppsättning indikatorer som redovisas återkommande och som beskriver verksamheter med avseende på kvalitet och effektivitet. En nationell strategi för öppna jämförelser För att påskynda utvecklingen inom området har regeringen beslutat om en strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården. Strategin togs fram av en nationell samordningsgrupp med deltagande från , , , Vårdföretagarna och Famna. Syftet med strategin är att klargöra riktningen för den fortsätta utvecklingen av de öppna jämförelserna och således att förbättra den nationella samordningen på området. För att driva utvecklingen framåt innehåller strategin ett antal utvecklingsområden som är viktiga för att öppna jämförelser ska kunna nå sin fulla potential. Genom strategin befästs att öppna jämförelser i hälso- och sjukvården ska genomföras återkommande och att åtagandet är långsiktigt. Stöd till utveckling och publicering av öppna jämförelser har regeringen lämnat stöd till och för att möjliggöra publiceringen av den årliga rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. Utöver detta har regeringen beslutat om ett flertal uppdrag, bl.a. till , som syftar till att påverka utvecklingen av öppna jämförelser. Behovet av att öppet kunna redovisa information om primärvårdens processer och resultat har ökat i och med införandet av vårdvalssystem i primärvården i hela landet. Som ett led i utvecklandet av öppna jämförelser har haft i uppdrag att, i samarbete med SKL, sammanställa uppgifter för öppna jämförelser inom primärvården på landstingsnivå. har dessutom, inom ramen för arbetet med öppna jämförelser och god vård, tagit fram ett så kallat indikatorbibliotek för primärvården. SKL har genom ett avtal med regeringen utvecklat en publik webbapplikation som pedagogiskt tillgängliggör information om primärvården på enhetsnivå som stöd för patienten i det fria vårdvalet (se avsnitt 3.6.1). Ytterligare ett led i arbetet med att stärka patientens ställning är tillskapandet av en ny myndighet med ansvar för uppföljning och utvärdering av hälso- och sjukvården (se avsnitt 3.7.1). Ny portal för kvalitetsregister inom psykiatriområdet kommer det att finnas en portal som samlar alla inom psykiatriområdet. Portalen ska innehålla ett gemensamt frågebibliotek och bl.a. leda till att patientuppgifter bara behöver registreras en gång. ingick regeringen och SKL en överenskommelse om att utveckla de nationella kvalitetsregistren inom psykiatriområdet. Arbetet med portalen är i slutskedet och avsikten är att ska de fyra befintliga samt fem nya kvalitetsregister vara kopplade till portalen. Projektet samarbetar med den arbetsgrupp om som har tillsatts av regeringen och SKL (se avsnitt 3.7.1). konstaterar i sin rapport om öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet (2009) att det fortfarande finns stora brister i den rapportering som sker från psykiatrin till nationella obligatoriska hälsodataregister. Rapporteringen till frivilliga kvalitetsregister har förbättrats, även om täckningsgraden överlag är alltför låg. Intensifierat arbete med att utveckla statistik och indikatorer arbetar med regeringsuppdraget att påskynda och förstärka sitt arbete med att utveckla grunddata, statistik, kvalitetsindikatorer m.m. för hälso- och sjukvård och socialtjänst inom psykiatriområdet. I uppdraget ingår även frågor om aktualiteten i data, förbättrad rapportering av diagnoser, tvångsvårdsåtgärder och möjlighet att beskriva vården hos andra yrkeskategorier än läkare. har, som en del av uppdraget, publicerat en första rapport med öppna jämförelser av processer, resultat och kostnader inom vuxenpsykiatrin. Regeringen bedömer att det behövs löpande presentationer av strukturer, processer, kostnader och resultat inom psykiatriområdet. Det kan tillsammans med övriga insatser som pågår inom ramen för regeringens satsning 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bidra till kvalitetsutveckling och förbättrad effektivitet i hälso- och sjukvårdens och verksamheter inom psykiatriområdet. betydligt sedan myndigheten på uppdrag av regeringen tog fram en åtgärdsplan. lämnade regeringen ett uppdrag till att utarbeta ett serviceåtagande gentemot aktörer inom tandvården. 3.7.4Uppföljning inom tandvårdsområdet Serviceåtagandet ska klargöra vilken kvalitet, till- Regeringen har fattat en rad beslut för att öka möjligheterna att följa upp tandvårdens verksamhet och resultat. Ett tandhälsoregister hos är under uppbyggnad och kommer att utgöra en unik möjlighet att skapa en samlad bild av den vuxna befolkningens tandhälsa i och att följa denna . har också startat ett arbete för att utveckla kvalitetsindikatorer för tandvården. Regeringen gav 2008 i uppdrag att samordna ett utvärderingsprogram avseende reformeringen av det statliga tandvårdsstödet. Utvärderingen ska i ett första steg avse prisutveckling, besöksfrekvens, effekterna av skyddet mot höga kostnader samt en särskild utvärdering av implantatbehandlingar. I ett andra steg ska en utvärdering av olika ersättningsformer inom tandvården genomföras. lämnade en delrapport i vilken det bl.a. konstateras att en majoritet av patienterna med låg tandvårdskonsumtion har fått lägre kostnader . För åldersgruppen har däremot kostnaderna stigit. Patienter med hög eller mycket hög konsumtion har fått lägre kostnader än tidigare och detta gäller samtliga ålderskategorier. En andra delrapport lämnades och uppdraget ska slutredovisas . Statskontoret har regeringens uppdrag att redovisa en samlad bedömning av genomförande av tandvårdsstödet. I rapporten Den nya i rätt riktning men långt kvar, som lämnades , redovisar Statskontoret en samlad bedömning av genomförande av tandvårdsreformen. Rapporten visar att det finns förbättringsområden bl.a. när det gäller ledning, styrning och uppföljning av genomförandet. Statskontoret bedömer därför att reformens mål att minska vårdgivarnas administrativa börda sannolikt inte kommer att nås men att ledning, styrning och uppföljning av genomförandet förbättrats gänglighet, service och support tillhandahåller dessa aktörer. Ett tydligt serviceåtagande från syftar till att stärka vårdgivarnas och allmänhetens tilltro till myndighetens förmåga att tillhandahålla ett väl fungerande stöd i administrationen av det statliga tandvårdsstödet. Utvecklingen inom läkemedelsområdet präglas av ökade möjligheter till behandling, alltmer individualiserad behandling, många nya läkemedel, fler äldre med många läkemedel osv. I syfte att bl.a. ge landstingen ökade möjligheter att verka för en tillförlitlig och rationell läkemedelsförskrivning föreslår regeringen i propositionen Ökad kvalitet vid läkemedelsförskrivning (prop. 2009/10:138) bl.a. att landstingen ska ges möjlighet att i sin verksamhet för medicinsk uppföljning använda avidentifierade uppgifter om enskilda patienters uttag hos apoteken av förskrivna läkemedel. Genom att landstingen ges möjlighet att studera den faktiska behandlingstiden och ordningsföljden för olika läkemedel kan landstingen förbättra implementeringen av rekommendationer och riktlinjer. Med tillgång till individdata blir det möjligt för landstingen att mer systematiskt och korrekt kunna följa upp förskrivningen av läkemedel och därmed kunna verka för god vård på lika villkor. Det blir också möjligt för landstingen att på ett bättre sätt följa upp att förskrivningen sker i enlighet med de förmånsbegränsningar som finns för vissa läkemedel. Regeringen bedömer att förslaget om ökad tillgång till data för landstingen kommer att medföra avsevärda förbättringar vad gäller landstingens möjligheter att göra uppföljningar inom läkemedelsområdet, vilket i sin tur kommer att förbättra patientsäkerheten. Statskontoret har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden utifrån målen med reformen. Uppföljningen och utvärderingen ska omfatta såväl 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 receptfria som receptbelagda läkemedel. Uppdraget ska redovisas i delrapporter samt i en slutrapport som ska lämnas senast . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i uppdrag att följa upp prisutvecklingen på läkemedelsmarknaden med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden och ska dessutom följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel för att kunna bedöma omregleringens effekter. Dessa uppdrag ska slutredovisas senast . Även och har av regeringen fått i uppdrag att följa utvecklingen med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. Uppdragen ska slutredovisas . För att åstadkomma kvalitetsutveckling i vården måste de kunskaper som uppnåtts genom forskning, uppföljning och jämförelser nå ut till relevanta aktörer i vården och där omsättas till praktik. Kvalitetsutveckling i vården handlar ytterst om att vårdens resultat ständigt ska bli bättre. Regeringen har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för huvudmännen till att kunskap ska kunna inhämtas, tillvaratas och tillämpas i vården. Nya förbättrade behandlingar och metoder som tillför patienter och samhälle ett mervärde måste användas och äldre metoder som är lämpliga bör utmönstras. Vidare måste vårdens styrsystem på alla nivåer vara sådana att de stimulerar till ett ständigt förbättringsarbete med kvalitetsutveckling och förbättrade mediciniska resultat som mål. För kvaliteten i vården är det dessutom av största vikt att arbetet med att skapa organisationer, processer och rutiner som säkerställer att skadorna i vården minimeras fortgår oavbrutet. För att följa kvalitetsutvecklingen i vården pågår ett arbete med att utveckla indikatorer som kan spegla detta. Det finns redan nu ett antal mått som är kopplade till specifika sjukdomsområden som kan ge en bild av läget inom hälso- och sjukvården inom dessa specifika områden. Inom t.ex. hjärtsjukvården finns bl.a. indikatorerna dödlighet i ischemisk hjärtsjukvård per 100 000 invånare och andel döda efter sjukhusvårdad hjärtinfarkt. Tillsammans kan de ge en översiktlig bild både av hur åtgärder inom folkhälsoarbetet och hur åtgärder inom hälso- och sjukvården över tiden kan ha påverkat dödlighet i hjärt-kärlsjukdomar. I tabell 3.11 och diagram 3.6 visas utvecklingen i dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom och andel döda efter sjukhusvårdad hjärtinfarkt. Båda dessa indikatorer visar på en positiv utveckling inom hjärtsjukvården den senaste tioårsperioden. Dödligheten i ischemisk hjärtsjukdom har minskat med . Den positiva trenden gäller både kvinnor och män och kan tyda på bl.a. att det akuta omhändertagandet inklusive efterföljande sjukhusvård har förbättrats. Hjärtsjukvården är ett område där har konstaterat att de nationella riktlinjerna har fått genomslag i vården. Tabell 3.11 Dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom per 100 000 invånare Diagram 3.6 Andel döda efter sjukhusvårdad hjärtinfarkt Nedan redovisas även en indikator som kan ge en bild av det akuta omhändertagandet och den efterföljande sjukhusvården vid stroke: andel döda efter sjukhusvårdad förstagångsstroke. Inom strokesjukvården ligger dödligheten efter sjukhusvårdad förstagångsstroke relativt oförändrat kring . Diagram 3.7 Andel döda efter sjukhusvårdad förstagångsstroke vårdskadestudie visar att av patienterna i den somatiska sjukhusvården drabbas av en vårdskada. Hälso- och sjukvården står därmed inför stora utmaningar. Förbättrad patientsäkerhet är därför en av de viktigaste frågorna för hälso- och sjukvården. inträffar således omkring 100 000 vårdskador varav cirka 3 000 leder till dödsfall. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Hälften av alla vårdskador, oavsett typ av skada, inträffar i samband med operationer eller andra ingrepp. Den vanligaste typen av vårdskada är organskada, medan den näst vanligaste är vårdrelaterade infektioner. En vanlig orsak till skadornas uppkomst är felaktiga läkemedelsbehandlingar. Enligt en granskning gjord av under 20082009 finns stora brister i vårdgivarnas ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet. De flesta vårdgivare saknar ett övergripande ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet eller har ett system som inte är förankrat i verksamheten. Direktiven till de verksamhetsansvariga är otillräckliga, och styrningen och uppföljningen av patientsäkerhetsarbetet är bristfällig. System för avvikelsehantering finns, men erfarenheterna av inträffade avvikelser används inte i tillräcklig utsträckning för att förbättra vårdens kvalitet och säkerhet. Granskningen visar också att kunskaperna om patientsäkerhetsfrågor överlag är bristfälliga (årsredovisning 2009). Av sjukvårdsrapport (2009) framgår dock att vårdgivarnas intresse för patientsäkerhetsfrågor har ökat och att stora framsteg har gjorts när det gäller systematisk egenkontroll, men att det ännu är långt kvar till att en säkerhetskultur genomsyrar vårdarbetet. Ovanstående förhållanden visar på behovet av stora förbättringar inom området. Regeringen har som ett resultat av detta vidtagit flera åtgärder i syfte att öka patientsäkerheten. överlämnade regeringen propositionen Patientsäkerhet och tillsyn (prop. 2009/10:210) med bl.a. förslag till en ny patientsäkerhetslag. Den nya patientsäkerhetslagen (2010:659) träder i kraft . Vidare har regeringen uppdragit åt att ta fram en patienthandbok om patientsäkerhet och givit Kommuner och Landsting (SKL) ett bidrag för att tillsammans med såväl patientföreträdare som sjukvårdshuvudmän ta fram modeller för bättre patientmedverkan i det förebyggande patientsäkerhetsarbetet. Regeringen har tagit initiativ till att sammankalla berörda aktörer till en nationell samling för patientsäkerhet i syfte att bättre samordna insatserna på nationell nivå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Fortsatt arbete för att minska antibiotikaresistens Ökningen och spridningen av antibiotikaresistens är ett snabbt växande globalt problem. EU:s smittskyddsmyndighet (, ECDC) bedömer antibiotikaresistens som det allvarligaste hälsohotet i och uppskattar att minst 25 000 patienter dör på grund av resistensutvecklingen. Problematiken med antibiotikaresistens prioriterades mycket högt av regeringen inom ramen för det svenska EU-ordförandeskapet 2009. Arbetet fokuserade på möjliga drivkrafter för att nya, verksamma antibiotika ska utvecklas. Det informella mötet i (för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) och konferensen stimulansåtgärder för utvecklandet av nya antibiotika, som ordförandeskapet arrangerade , var viktiga forum för att belysa problemen och diskutera vägar framåt. Satsningarna resulterade i rådsslutsatser som bland annat ger EU- kommissionen i uppdrag att ta fram en handlingsplan med konkreta åtgärder för att stimulera utvecklingen av antibiotika. lyckades också etablera ett samarbete mellan och mot antibiotikaresistens. Regeringen har givit /Re Act i uppdrag att arrangera en uppföljningskonferens , för att bl.a. formulera och leverera kunskapsunderlag till såväl arbete med uppföljningen av rådsslutsatserna som till medlemmarna i den transatlantiska arbetsgruppen om antibiotikaresistens. Se även under Folkhälsopolitik, avsnitt 4.8.6. Genomförandet av en nationell cancerstrategi startade . Regeringen fattade beslut om en överenskommelse med SKL om ett antal utvecklingsprojekt för att utveckla cancervården. Vidare fattades beslut om ett flertal uppdrag till , däribland att utlysa medel för att tillskapandet av regionala cancercentra (RCC). Initiativen grundar sig på utredningen nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11). Regeringen tillsatte även en nationell cancersamordnare som har till uppgift att leda arbetet med att utveckla RCC. Behov av en nationell cancerstrategi Antalet patienter med cancersjukdom kommer att fördubblas enligt prognoser från . Detta bedöms främst bero på befolkningsökning, förändringar i ålderstrukturen samt ökad förekomst av flera cancersjukdomar. Dessa och flera andra i utredningen beskrivna framtidsscenarier innebär betydande utmaningar för den framtida cancervården i . Detta ställer krav på långsiktig planering, kreativa lösningar och nya arbetssätt för att säkra en god framtida cancervård. En viktig utgångspunkt för den nationella cancerstrategin har därför varit att föreslå åtgärder som i första hand tar sikte på strategiska arbetssätt. Exempelvis finns förslag till organisatoriska lösningar i syfte att utnyttja vårdresurserna på ett mer optimalt sätt, bl.a. i fråga om personal där bristen inom vissa specialiteter är kännbar. Flera förslag finns om insatser för att åstadkomma ett ökat patientfokus, korta ledtider och för att åstadkomma bästa möjliga vårdresultat. Ett annat viktigt område som utredningen lämnar förslag inom är preventionsinsatser för att förebygga insjuknande i cancer. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att totalt avsätts för att förverkliga en nationell cancerstrategi. Medlen ska enligt propositionen fördelas genom att avsätts , samt . Flera uppdrag ryms inom strategin Syftet med överenskommelsen mellan regeringen och SKL är att genom riktade satsningar, i samförstånd mellan staten och huvudmännen, stimulera olika former av utvecklingsarbete i hälso- och sjukvården inom cancerområdet. Överenskommelsen syftar till att precisera ansvar, tidplan och resurstilldelning för genomförandet av ett urval av de förslag som presenteras i betänkandet. Regeringen har också gett ett flertal uppdrag för att bidra till genomförandet av en nationell cancerstrategi. -att i tillämpliga delar uppmärksamma cancer i arbetet med kunskapsstyrning, uppföljning och utvärdering, -att genomföra en förstudie för hur en enkät till patienter inom cancervården ska utformas, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -att kartlägga ledtider i cancervården samt föreslå hur de ska beskrivas och följas upp, -att utforma ett nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård, -att fastställa ett utgångsläge samt föreslå en modell för uppföljning av skillnader i insjuknande och överlevnadstid efter cancerdiagnos ning och nytta av de e-hälsotjänster som utvecklats . Syftet är att åstadkomma synliga nyttoeffekter i vardagen för invånare, personal och beslutsfattare. För att åskådliggöra att det är införande och användning som står i fokus snarare än teknikutveckling har regeringen beslutat ändra namnet på strategin till Nationell eHälsa strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. -att efter utlysning betala ut totalt 24 mil- Nationell eHälsa innehåller en gemensam vision joner kronor för inrättandet av regionala cancercentrum (RCC) samt -att i samverkan med SKL ta fram en särskild utgåva av Öppna jämförelser för cancersjukvården. För att personalen inom hälso- och sjukvården och ska kunna erbjuda insatser av högsta kvalitet är en säker och enkel tillgång till relevant information om tidigare insatser som rör en individ viktigt. Vård- och omsorgssektorn är en av de mest informationsintensiva sektorerna i samhället, och behovet av en välfungerande informationsförsörjning mellan olika nivåer och aktörer är helt avgörande.