prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — utvecklingssamarbete kanaliseras till samarbetsländerna i form av bilateralt och multilateralt bistånd. Det bilaterala biståndet utgjorde 66 pro- cent av bistånd 2008. Fördelningen mellan bilateralt och multilateralt bistånd har varit i stort sett oförändrad , det multilaterala har ökat marginellt. Det bilaterala biståndet hanteras i huvudsak av Sida, som bl.a. har till uppgift att genomföra de samarbetsstrategier som regeringen beslutar. bedriver också visst utvecklingssamarbete inom sitt kompetensområde. En annan aktör i det bilaterala biståndet är (). är ett statligt biståndsfinansierat riskkapitalbolag med uppgift att erbjuda finansiering och kompetens för investeringar i utvecklingsländer samt vissa länder i (inte EU-medlemmar). bedriver bl.a. forskning och seminarieverksamhet om , genomför insatser för att stärka den svenska och internationella förmågan inom området konflikt- och krishantering och Sadev genomför utvärderingar av det svenska internationella utvecklings- samarbetet och reformsamarbetet i . Vidare har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att hålla beredskap för och genomföra internationella bistånds- och katastrof insatser. ställer svensk personal till förfogande för freds- främjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet för att bidra till internationell krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyg- gande verksamhet. En del av bilaterala bistånd kanaliseras genom organisationer i det civila samhället. I länder med auktoritära regimer eller i sviktande stater inne- bär samarbetet med organisationer i det civila samhället en särskilt värdefull tillgång till kanaler och information. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Det multilaterala biståndet, som sker i form av s.k. basbudgetstöd till FN, , regionala utvecklingsbanker och utvecklingsfonder, hanteras till stor del av . I det multilaterala biståndet ingår också bidrag till EU:s gemensamma bistånd, det s.k. EU-biståndet. Det gemensamma EU-biståndet består dels av delar av EU-budgeten, dels av den separat finansierade Europeiska utvecklingsfonden (). upp- gick bidrag till EU-biståndet till , varav ca 1 miljard finansierades via . var andel av EU-budgeten . uppgick bidrag till EG-biståndet till (inget stöd till utbetalades ). EU-biståndet har både geografiska och tematiska komponenter. Geografiskt styrs av och täcker länder i , och . och täcks av utvecklingsinstrumentet, och av förmedlemskapsinstrumentet och östra och Medelhavs- regionen av grannskapsinstrumentet. Tematiskt finns det inom utvecklingsin- strumentet världsomspännande program. Dessutom är stabilitetsinstrumentet (för utveckling och säkerhet), instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och instrumentet för humanitärt bistånd globala. Europeiska kommissionen bedriver utvecklingssamarbete i nästan alla utvecklingsländer och inom ett stort antal sektorer. EU-biståndet genomförs inom ramen för en bred utvecklingsdagordning inom EU. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetas hela EU:s gemensamma utvecklingspolitik efter dis- kussion på mer teknisk nivå i expertgrupper. I genomförandekommittéerna och via ambassaderna i fält är också med och påverkar utformningen av landstrategier inom EU-biståndet. För att minska samarbetsländernas administrativa börda av att ha ett stort antal givare inom varje sektor och för att på ett mer effektivt sätt kunna administrera ökade biståndsvolymer har fortsatt arbetet med att koncen- trera det bilaterala utvecklingssamarbetet till högst tre sektorer per land. Utöver de tre sektorerna kan ge generellt budgetstöd, stöd till det civila samhället, humanitärt bistånd samt i de fall det handlar om mindre insatser även stöd till forskning och handelsrelaterat bistånd. De samarbetsstrategier som beslutade om 2009 innehåller betydligt färre sektorer än vad som var fallet innan arbetet påbörjades. har även verksamheten koncen trerats inom dessa sektorer genom att minska antalet insatser, öka storleken på dem samt öka andelen programbaserat bistånd. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Svenskt utvecklingssamarbete genom Sida per huvudsektor, 2009 Den enskilt största sektorn i bilaterala utvecklingssamarbete var 2009 demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet som svarade för nästan en fjärdedelavutvecklingssamarbetetgenomSida. En ökad andel av det svenska utvecklingssamarbetet förmedlas i form av pro- gram. förmedlades av det totala utvecklingssam- arbetet via program. Av dessa var generellt budgetstöd, sektorbudgetstöd och sektorprogramstöd med poolfinansie- ring. av det totala utvecklingssamarbetet förmedlades via projekt och via experter. Sidas samarbetsformer omklassificerades , vilket innebär att det inte går att göra någon direkt jämförelse av fördelningen av stöd till olika samarbets former . Efter omklassificeringen finns nu elva renodlade sam arbetsformer mot tidigare ett 40-tal biståndsformer. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Svenskt utvecklingssamarbete genom Sida per samarbetsform, 2009 varav generellt budgetstöd för fattigdomsbekämpning varav sektorprogramstöd med poolfinansiering varav stöd till specifikt program genom en organisation Projekt (projektstöd) varav utbildningsprogram i samarbetsländer Totalt utvecklingssamarbete genom Sida REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Förklaring till förekommande förkortningar Convention on Biological Diversity European Development Finance Institutions homosexuella, bisexuella och transpersoner International Union for Conservation of Nature Organization for Security and Co-operation in Europé Styrelsen för internationell utvecklingssamarbete United Nations Development Programmme United Nations Economic Commission for Europe United Nations Environment Programme United Nations Convention on Climate Change REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Basbudgetstöd Stöd som går till en organisations verksamhet i sin helhet vilket innebär att organisationens styrelse och ledning beslutar om hur medlen ska användas. Bilateralt utvecklingssamarbete Samarbete mellan ett givarland och ett mottagar land (samarbetsland). Hit räknas också bistånd genom enskilda organisatio- ner, enligt /DAC godkända kostnader förknippade med bistånds hantering samt insatser som kanaliseras via en multilateral organisation men där insatsen är öronmärkt för ett specifikt ändamål eller land (s.k. multibi- bistånd). Biståndsform Den typ av organisation som sköter det praktiska genomföran- det av utvecklingssamarbetet. Sida klassificerar kanalerna i följande fem kategorier: i.Multilaterala organisationer Bl.a. FN-organisationer, och regionala utvecklingsbanker iii.Svenska organisationer Genomförare i , bl.a. myndigheter, företag, enskilda organisationer samt universitet och skolor iv.Samarbetslandets organisationer Genomförare i samarbetslandet, bl.a. myndigheter, företag, enskilda organisationer samt universitet och skolor v.Övriga länders organisationer Genomförare från andra länder, bl.a. myndigheter, företag, enskilda organisationer samt universitet och skolor Millenniemålen Åtta mål om globala utvecklingsfrågor som antagits av och som ska uppnås . Multilateralt utvecklingssamarbete Stöd som kanaliseras till utvecklings länderna genom basbudgetstöd till multilaterala organisationer som FN-organisationer, och regionala utvecklingsbanker. Parisdeklarationen om biståndseffektivitet Gemensamt åtagande för bilaterala och multilaterala givare och samarbetsländer om att effektivisera det internationella biståndet. Programansats Till stödformer med programansats räknas programstöd samt andra insatser som stödjer hela eller delar av ett utvecklingsprogram, och som i väsentlig utsträckning använder sig av samarbetsländernas system för genomförande. Samarbetsform införde Sida en ny klassificering av insatser på samarbetsform (tidigare kallad biståndsform). De tio nya samarbetsformerna REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT består av tre huvudgrupper och är följande: i.Program (Generellt budgetstöd för fattigdomsbekämpning, Organisa- tionsstöd, Sektorbudgetstöd, Sektorprogramstöd med poolfinansiering samt Stöd till specifikt program genom en organisation) ii.Projekt (Projektstöd) iii.Experter (Personalbistånd, Utbildningsprogram i , Utbildnings- program i samarbetsländer samt Resursbasutveckling) Samarbetsstrategi Strategi (beslutad av regeringen) som styr det svenska biståndet till ett enskilt samarbetsland. Strategi för fattigdomsminskning Samarbetslandets nationella strategi för att minska fattigdomen och uppnå millenniemålen. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT