prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — börjats, lett av FN:s miljöprogram , som ska samla in och granska data om befintliga informationssystem samt analysera olika aktörers behov av information. Inom projektet ska det tas fram rekommendationer för framtida arbete som kan beslutas vid , ICCM, 2012. Inom ramen för Marrakechprocessen och utvecklingen av det 10- åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion pågår en rad aktiviteter i olika länder och regioner för att minska påverkan från produkter. Om resursåtgången minskar i samhället bidrar det till att uppnå ett flertal miljökvalitetsmål. Återvinning av material minskar energianvändningen och den negativa påverkan på naturvärden och biologisk mångfald. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö syftar till att fasa ut farliga ämnen och därmed stärks kretsloppen, uppkomsten av farligt avfall förebyggs och avfallets farlighet minskar. Detta är viktiga delar i EU:s ramdirektiv om avfall (2008/98). Vi anser att kretsloppen fortsatt ska stärkas och att återvinning och återanvändning av material bör ses ur både ett kemi- kalieperspektiv och ett resurshushållningsperspektiv. Reach och produkt- lagstiftningen måste därför fungera på ett effektivt sätt tillsammans med avfallslagstiftningen. Producentansvar är ett exempel på koppling mellan produktion av varor och hanteringen när dessa blir avfall, vilket skapar ekonomiska incitament att producera varor som inte innehåller farliga ämnen. Omhändertagandet av avfall är också viktigt för att minska sprid- ningen av farliga ämnen till miljön. Exempelvis har utsläppen av dioxi- ner från svenska förbränningsanläggningar minskat till följd av bl.a. bättre sortering av avfallet samt bättre rökgasrening och förbrännings- teknik. Det är nödvändigt att det finns lättillgängliga insamlingssystem och att produkter som innehåller farliga ämnen tas om hand. Behovet av lättillgängliga och funktionella insamlingssystem hanteras under miljö- kvalitetsmålet God bebyggd miljö (se avsnitt 21.3). När avfallet används för att producera biogas behöver det vara väl sorterat så att rötresterna inte innehåller farliga ämnen som riskerar att spridas när näringsämnen återförs till produktiv mark. Det gäller också återföring av fosforföre- ningar från slam. förslag om återföring av fosfor från slam bereds f.n. inom (dnr M2009/4218/Kk). Alla områden som utgör mycket stora risker för hälsa eller miljö bör åtgärdas så långt det är möjligt och om det är samhällsekonomiskt moti- verat med början i de områden som inom en kort tidsrymd kan leda till stor oåterkallelig skada. Därför bör dessa områden så långt det är möjligt ges förtur inom både privat och statligt finansierad verksamhet. Ofta går det inte att efterbehandla så att bakgrundshalterna nås. mark saneras är därför den förväntade markanvändningen viktig. bör vara höga för t.ex. framtida vattentäkter, bostadsområden och grön- Om marken ska användas till t.ex. industriområden, affärs- Prop. 2009/10:155 områden och större vägar är det inte alltid motiverat med lika höga krav Exponeringen och utsläppen från föroreningar som blir kvar får dock inte medföra någon risk för människors hälsa eller för miljön. Efterbehandling av förorenade områden är ofta både resurs- och tidskrävande. Vi har i propositionen försäkringar och avhjälpande av förorenade områden m.m. (prop. 2008/09:217, bet. 2009/10:MJU6, rskr. 2009/10:26) redovisat åtgärder som syftar till att effektivisera arbetet med förorenade områden, bl.a. en tydligare ansvars- fördelning inom den statliga organisationen. Kemikalier hanteras i stor omfattning i hela samhället. Det är därför nöd- vändigt att alla aktörer tar sitt ansvar och vidtar lämpliga och långsiktiga åtgärder så att samhällets kemikaliehantering blir långsiktigt hållbar. Det innebär bl.a. att effektivt nyttja i huvudsak förnybara råvaror, minska avfallsmängderna och undvika farliga ämnen i tillverkning och använd- ning av kemiska produkter. I det ingår att minska behovet av den dominerande petroleumbaserade råvaran inom kemikalieindustrin. På det sättet kan kemikaliesektorn bidra till att även uppnå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Näringslivet har en viktig roll i att gå före och ersätta farliga ämnen i större utsträckning än vad lagstiftningen kräver och att sprida information om farliga ämnen i varor. Information är nödvändigt för att konsumenter ska kunna göra medvetna val. Miljö- teknik som medverkar till att Giftfri miljö kan nås kan innebära konkur- rensfördelar på marknaden. Stat, landsting och kommuner har möjlighet att genom offentlig upphandling driva på utfasningen av farliga ämnen. utvecklar kriterier för miljöanpassad upphandling som innehåller krav relaterade till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Det finns bl.a. krav på att batterier, medicinsk utrustning, möbler och textilier inte ska innehålla vissa farliga ämnen, t.ex. bromerade flamskyddsmedel. Vi anser att kriterier för att fasa ut farliga ämnen som kan användas vid offentlig upphandling bör fortsatt utvecklas och kunskapen om kriterier- na spridas både till upphandlade enheter och till företag som är pådri- vande för att fasa ut farliga ämnen. Det är också viktigt med det regionala arbete som pågår inom WHO och inom EU för att knyta ihop miljö- och hälsofrågor. har i redovisning av ett regeringsuppdrag lämnat förslag på hur miljöpåverkan från produktion och användning av läkemedel kan minska (dnr M2009/4816/Kk). förslag bereds f.n. inom . Ändrad lydelse av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Den ändrade lydelsen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att målet blir mer trovärdigt och möjligt att uppnå, men med en bibehållen hög ambitionsnivå för kemikaliepolitiken. Genom ett trovärdigt mål ska- Prop. 2009/10:155 pas förutsättningar för att de olika aktörerna kan känna ett ökat ansvar och engagemang för miljökvalitetsmålet. Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att använd- ning, utsläpp och spridningen av farliga ämnen minskar och att förorena- de områden saneras. Därmed kan negativa effekter på människors hälsa och miljön förebyggas. Insatserna har positiva effekter på ekosystem- tjänster som produceras i skogar, våtmarker, sjöar, vattendrag, odlings- system och hav. Ett exempel på en ekosystemtjänst som stärks av en håll- bar kemikaliehantering är fisket. Fet fisk från innehåller ofta förhöjda halter av PCB och dioxiner, vilket gör att kostrestriktioner tagits fram för vissa grupper i befolkningen. Sådan fisk kan inte avsättas på den övriga europeiska marknaden. Minskade halter av farliga ämnen har inte bara en positiv effekt på fisk och fisket utan även för toppkonsumenter i näringskedjan som rovfåglar, vilka är särskilt sårbara. Ur ett ekosystemperspektiv har rovfåglarna en reglerande roll för en lång rad av populationer samt för människan ett högt upplevelsevärde. In- satserna för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö påverkar möjligheten att nå flera andra miljökvalitetsmål, som Begränsad klimatpåverkan, God bebyggd miljö, Levande sjöar och vattendrag och Grundvatten av god kvalitet. Erfarenheterna pekar på att det är kostnadseffektivt att lägga resurser på att hos tillverkare och importörer (uppströms) uppnå och upprätthålla en god kemikaliekontroll, dvs. god kunskap och korrekt hantering av kemi- kalierna jämfört med att vidta reningsåtgärder nedströms. Genom detta kan mångdubbelt högre kostnader undvikas när kemikalierna används (nedströms). Ett icke hållbart kemikalieanvändande kan innebära kost- nader i form av exempelvis nedsatt inlärnings- eller fortplantnings- förmåga i befolkningen, försämrad folkhälsa och ökat behov av sjukvård, ökade kostnader för sanering av förorenade områden, hantering av farligt avfall samt förlust av biologisk mångfald. Den största offentligfinansiella kostnaden är sanering av förorenade om- råden där bedömer att det kommer att krävas vardera från privata finansiärer och staten för att till 2050 ha sanerat de värst förorenade områdena i . När det gäller det förebyggande kemikaliearbetet motsvaras de offentligfinansi- ella kostnaderna framför allt av det arbete som bedrivs av Kemikalie- inspektionen eftersom de föreslagna insatserna huvudsakligen rör arbetet med att påverka och genomföra kemikalielagstiftningen internationellt och inom EU där Kemikalieinspektionen spelar en avgörande roll som Prop. 2009/10:155 inom kemikalieområdet. För näringslivet måste resurser tas i anspråk för att anpassa sig till den kemikalielagstiftning som krävs för att uppnå miljökvalitetsmålet. För Reach gäller det bl.a. att ta fram det kunskapsunderlag som behövs för att registrera ett ämne och att sprida denna information till nedströmsanvän- dare. Företag som tillverkar varor behöver lägga resurser på att fasa ut farliga ämnen och ersätta dem med mindre farliga. Företag som köper in varor måste se till att de får information om innehållet av farliga ämnen för att kunna sprida den vidare till t.ex. konsumenter. Konkurrensnack- delar för svenskt näringsliv och handelshinder kan undvikas genom att kemikalieregler främst beslutas internationellt och inom EU. Om kunskapen om kemikaliers hälso- och miljöeffekter ökar kan farliga ämnen i varor ersättas vilket minskar hushållens exponering för dessa. Med förbättrad varuinformation kan konsumenter välja varor medvetet. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Bakgrunden till beslut redovisades i kapitel 10 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 65 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt ett delmål om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen (prop. 2004/05:150 s. 76 ff., bet. 2005/06: MJU3, rskr. 2005/06:49). 11.1Precisering av miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt innebär att ska verka för att halterna av klor, brom och andra ozonnedbrytande ämnen i stratosfären inte överstiger naturliga nivåer samt att användningen av ozonnedbrytande ämnen i är av- vecklad inom loppet av en generation. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Få remissinstanser har kommenterat förslaget. Länsstyrelserna i , och län samt kommun tillstyrker förslag och instämmer i de bedömningar som görs. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, s. 65). Miljökvalitetsmålet innebär att den mänskliga inverkan på ozon- skiktet ska vara liten i förhållande till de naturliga processerna. Det inne- bär vidare att ska verka för att halterna av ozonnedbrytande äm- nen i atmosfären ska återgå till naturliga förhållanden. För definitionen av naturliga förhållanden används förhållanden som referens, vilket också tillämpas i internationella sammanhang. Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålets innebörd bör kvar- stå. 11.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt med redan vidtagna och planerade åtgärder. Vid tolkningen av utvecklingen för miljökvali- tetsmålet bör samma definition som används vid utvärderingen av Målet anses vara uppnått när vänd- punkten nåtts och det sker en tillväxt av ozonskiktet. Delmålet om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen uppnås. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De sex remissinstanser som har lämnat synpunk- ter, , Länsstyrelserna i , och län, samt meteorologiska och hyd- rologiska institut () har inga invändningar eller tillstyrker försla- gen. delar bedömning med ett tillägg. i föreslår att innebörden av miljökvali- tetsmålet ska motsvara Montrealprotokollets steg 3, som är full återhämt- ning av ozonskiktet. Skälen för regeringens bedömning Halterna av ozonnedbrytande ämnen i atmosfären har minskat som en följd av ett framgångsrikt arbete inom Montrealprotokollet. Samtliga FN- nationer har ratificerat protokollet. Problem kvarstår dock med vissa ämnen, exempelvis lösningsmedlet koltetraklorid (CTC). Tjockleken hos det skyddande ozonskiktet har varit relativt , vilket tyder på att den tidigare uttunningen har börjat avta. Den positiva utvecklingen understryks av att halterna av ozonnedbrytande ämnen i den övre atmosfären har minskat. En vändpunkt för ozonuttunning- en bör enligt prognoserna kunna observeras omkring 2020. Detta innebär att miniminivån för ozonskiktets tjocklek då kommer att ha passerats och att skiktet därefter kan väntas börja återhämta sig. En fullständig åter- hämtning av ozonskiktet kan uppnås först . Vid tolkningen av utvecklingen för miljökvalitetsmålet bör samma de- finition tillämpas som vid utvärderingen av Montrealprotokollet. Där definieras följande tre återhämtningssteg för ozonskiktet: Steg 1 nedbrytningshastigheten har avtagit och halterna av ozonned- brytande ämnen minskar. Steg 2 början på tillväxten av ozonskiktet (vändpunkten). Ökningen ska enbart bero på att halten av ozonnedbrytande ämnen har minskat. Steg 3 full återhämtning av ozonskiktet. För att miljökvalitetsmålet ska tolkas som uppnått måste steg 2 i åter- hämtningen ha passerats. En förutsättning för att nå dit är att arbetet under Montrealprotokollet fortsätter att vara framgångsrikt. Därmed är bedömningen att det är möjligt att nå miljökvalitetsmålet inom en gene- ration efter det att målet antogs. Delmål 1 om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen Delmålet innebär att utsläpp av ozonnedbrytande ämnen till största delen ska ha upphört . Delmålet bedöms uppnås. De svenska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen har minskat avsevärt . Den svenska avvecklingen av klorfluorkarboner (CFC) och andra ozonnedbrytande ämnen är till största delen redan genomförd. Ozonnedbrytande ämnen i produkter och utrustning som tas ur bruk klassas som farligt avfall och omfattas av avfallsförordningen. De bör Prop. 2009/10:155 därför inte leda till några ytterligare utsläpp till atmosfären. brytande ämnen finns emellertid kvar bl.a. i isoleringsmaterial, kyl- anläggningar, värmepumpar och halonbaserade brandsläckare, vilket be- tyder att det fortfarande finns en risk för läckage. Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Skyddande Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt krävs framför allt att arbetet inom Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen är fortsatt framgångsrikt. Vidare är de natio- nella åtgärderna för utfasning av HCFC viktiga. bedömning överensstämmer i huvudsak med samlat i strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta propositioner och under res- Remissinstanserna: Remissinstanserna stödjer generellt förslagen. kommun menar att det är viktigt att utvecklingen även fortsätt- ningsvis följs upp och bevakas så att förändringar i nuvarande trend upp- Uppbyggnad av kunskap om säker användning av köld- medier i tillväxtländer ser kommunen som angeläget. Skälen för regeringens bedömning Det är viktigt att agerar globalt för att åtgärder vidtas för att förhindra omfattande utsläpp som skadar ozonskiktet och bidrar till växt- Trots den framgång som Montrealprotokollet haft återstår fortfarande flera utmaningar som att fasa ut metylbromid även i de delar som ännu inte är reglerade under Montrealprotokollet. handlar om att fasa ut klorfluorkolväten (HCFC), säkerställa att alterna- tiven till ozonnedbrytande ämnen är säkra, miljömässigt hållbara och minimerar påverkan på klimatet, samt att hantera upplagrade ozonned- I detta arbete bör synergier med det klimatrelaterade arbetet särskilt eftersträvas. Nationellt är åtgärder för att fasa ut HCFC Arbetet inom Montrealprotokollet måste vara fortsatt framgångsrikt för att miljökvalitetsmålet ska kunna uppnås. En stor andel av användningen och produktionen av de ozonnedbrytande ämnena har fasats ut i industri- länderna och är på god väg att fasas ut i utvecklingsländerna. åtgärder är dock nödvändiga för att fortsatt fasa ut de återstående ozon- nedbrytande ämnena till skydd för ozonskiktet, människans hälsa och Det är t.ex. viktigt att utvecklingsländerna får stöd för att fasa ut klorfluorkolväten (HCFC), att åtgärder vidtas för att hantera upplagrade ozonnedbrytande ämnen samt att utsläpp av koltetraklorid (CTC) kart- läggs och ytterligare minskar. beslutades om en snabbare utfasning av HCFC som innebär att industriländerna ska ha fasat ut HCFC till 2020 och utvecklingslän- derna till 2030. Det är mycket viktigt att HCFC fasas ut, i likhet med andra ozonnedbrytande ämnen. Vid utfasningen av HCFC är det särskilt viktigt att beakta att alternativen till HCFC är säkra, miljömässigt håll- bara och minimerar påverkan på klimatet. För att undvika att utfasningen av ozonnedbrytande ämnen leder till att kraftfulla växthusgaser fasas in som alternativ, och i sin tur leder till en förvärrad klimatsituation, är det särskilt angeläget att säkerställa synergier med det klimatrelaterade arbetet. Det kan göras genom att undvika fluorkolväten (HFC) med hög uppvärmningspotential som alternativ till HCFC. Eftersom både HCFC och flera andra ozonnedbrytande ämnen samt HFC är växthusgaser får insatser för att begränsa dessa ämnen även positiv effekt för miljö- kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. I samband med att produktionen och konsumtionen av ozonnedbrytan- de ämnen till stor del har fasats ut har upplagrade ozonnedbrytande äm- nen börjat uppmärksammas alltmer. Diskussioner i frågan pågår under Montrealprotokollet även om någon reglering ännu inte finns i proto- kollet. Det finns avsevärda mängder upplagrade i kyl- och frysutrustning, brandsläckningsutrustning och isoleringsmaterial i byggnader. Mäng- derna uppskattades 2002 till ozonnedbrytande potential (motsvarar 55 gånger konsumtionen ) eller omräknat till koldioxidekvivalenter. Det kan jämföras med att det under Kyotoprotokollet finns ett mål om globalt minskade utsläpp med koldioxidekvivalenter (se avsnitt 7). Även inom EU är arbetet med att fasa ut ozonnedbrytande ämnen viktigt. Den omarbetade ozonförordningen trädde i kraft . För- ordningen innebär bl.a. en något snabbare utfasning av HCFC i jäm- förelse med det beslut som fattades under Montrealprotokollet 2007 (Beslut XIX/6) och förbud för metylbromid vid transport och karantän- sättning . EU går alltså före i dessa frågor och kan därige- nom sätta tryck i de internationella förhandlingarna. När det gäller insatser i är en av de få kvarstående åtgärderna som kan vidtas för att fasa ut ozonnedbrytande ämnen ett användnings- förbud för HCFC i befintlig utrustning. Av den anledningen har rege- ringen beslutat om ett nationellt användningsförbud av HCFC i fr.o.m. . Förbudet omfattar kyl-, luftkonditionerings- samt värmepumpsutrustning med en köldmediemängd med köldmedium för yrkesmässigt bruk. Äldre köldmedia som kylskåp och frysar innehåller freoner. När de skrotas sker det i två steg. köldmediet ut ur kylkretsen med hjälp av vakuum. I steg två sönderdelas Prop. 2009/10:155 kylmöbeln i en sluten process för att kunna tillvarata freonet i Freonet sugs ut via undertryck till en tank där det sedan förbränns i hög temperatur alternativt omvandlas till saltvatten. Det svenska förbudet för HCFC bygger på samma modell som det svenska förbudet för klorfluorkarboner (CFC). har valt att begränsa användningen och utsläppen av CFC från kyl-, luftkonditio- nerings- samt värmepumpsutrustning i tre steg där första steget har varit att förbjuda nyinstallation. Nästa steg i processen har varit att förbjuda påfyllnad och som ett sista steg, som avslutades , förbjuda användningen av CFC i befintliga anläggningar (med undantag för enhetsaggregat med fyllnadsmängd om högst ). För HCFC trädde ett nyinstallationsförbud i kraft och 2002 kom ett förbud för påfyllnad. Beslutet om användningsförbud i befintlig utrustning innebär att det tredje steget har tagits nationellt även för HCFC. Begränsningen av HCFC så långt det är möjligt genom nationell lag- stiftning minskar påverkan på ozonskiktet som det bidrar till att mildra de pågående klimatförändringarna. har genom de tidigare beslutade installations- och påfyllningsförbuden för HCFC kunnat be- gränsa användningen av HCFC. Användningsförbudet är en tydlig mar- kering till användarna att HCFC ska avvecklas helt och hållet och när avvecklingen ska äga rum. Med användningsförbudet, och med beaktande av föreslagna undantag, beräknas HCFC kunna minska med ytterligare ca , vilket mot- svarar ca koldioxidekvivalenter antaget att den mängd som motsvarar kvarvarande installerade mängder vid användningsförbudets ikraftträdande skulle släppas ut. Beroende på vilket alternativ som väljs i stället för HCFC, kan storleken på växthusgasutsläppen variera. Användningsförbudet kommer även att underlätta tillsynen eftersom det är svårt att kontrollera att det beslutade påfyllningsförbudet följs. En illegal handel med HCFC kan därmed motverkas eftersom risken för en anläggningsägare att bli upptäckt efter en olaglig påfyllning av HCFC är större med ett användningsförbud. Incitamentet kommer att öka för anläggningsägare att byta ut en gammal anläggning i stället för att fylla på olagligen, vilket också är positivt eftersom en gammal anläggning läcker mer än en ny. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finansi- eras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Förbudet för HCFC i befintlig kyl-, luftkonditionerings- samt värme- pumpsutrustning för yrkesmässigt bruk 2015 förväntas, med några få undantag, inte innebära några extra kostnader för företagen. Med hänsyn till det ekonomiska läget och i syfte att underlätta för småföretagare får företagen en omställningstid för att konvertera eller byta ut gammal utrustning fram till . har de flesta anläggningar med en fyllnadsmängd över tjänat ut sin livslängd. Det är endast företag i fjärrvärmebranschen som bedöms kunna beröras. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skad- liga effekter av strålning i den yttre miljön. Bakgrunden redovisades i kapitel 10 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrate- gier (prop. 2000/01:130 s. 81 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt tre delmål om utsläpp av radioaktiva ämnen, minskad förekomst av hudcancer samt kontroll över riskerna med elektromagnetiska fält, EMF (prop. 2004/05:150 s. 81 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 12.1Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö ändras Regeringens förslag: Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö omformu- leras och föreslås få följande lydelse: Människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig ser positivt på Skälen för regeringens förslag: Med sin nuvarande lydelse omfattar miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö endast skydd mot strålning i den yttre miljön. Många verksamheter kan leda till att människor utsätts för strålning, trots att strålningen i sig inte har någon betydelse för verksam- heten utan snarare är en oavsiktlig konsekvens av den. Med den före- slagna ändringen tas begränsningen till den yttre miljön bort. Dessutom är målet otydligt när det gäller skyddet för andra organismer än män- niskor. Strålsäkerhetsarbetet måste ses som en helhet och omfatta alla miljöer där någon kan utsättas för strålning och samtliga typer av strålning som kan leda till skadliga effekter. Radonfrågor behandlas fortfarande under miljökvalitetsmålet God be- byggd miljö (delmål 7 om inomhusmiljön). Patientstrålskyddet bör fort- farande hållas utanför miljömålsarbetet. Det omfattas av såväl Euratoms strålskyddsdirektiv (96/29/Euratom) som strålskyddslagen (1998:220). 12.2Precisering av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö