prop · GY031d4 · 2010-10-12 00:00:00 — har nya överenskommelser om balansavarbetningar slutits med ett antal domstolar. Trots en fortsatt ökad måltillströmning har domstolarna fortsatt att förbättra resultaten genom att avgöra fler mål och i många fall minska omloppstiderna. Omloppstiderna närmar sig nu för flera måltyper de av regeringen fastställda målen. De satsningar som gjorts för att minska målbalanserna har gett positiva resultat och insatserna fortsätter, om än inte vid lika många domstolar som . Målbalanserna är dock fortfarande för höga och har också ökat. Regeringen vill understryka att för att den positiva utvecklingen beträffande omloppstiderna ska fortsätta är det viktigt att domstolarna även fortsättningsvis kan arbeta för att få ner balanserna, särskilt av de äldre målen. Målökningar, målens svårighetsgrad och målstockens sammansättning utgör faktorer som påverkar Domstolars förutsättningar att nå de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Om balanser byggs upp försämras målstockens åldersstruktur, vilket kan leda till längre omloppstider. Måltillströmningen till domstolarna förväntas fortsätta vara stor, bland annat till följd av satsningar och effektiviseringar inom andra myndigheter som polis- och åklagarväsendena. De resurstillskott som regeringen gett Domstolar har skapat goda förutsättningar för att verksamheten ska kunna bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. Enligt regeringens mening måste arbetet med att hålla balanserna på en rimlig nivå och minska omloppstiderna bedrivas med ett långsiktigt perspektiv. Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen Kriminalvården verkar inom detta område. Målen för verksamheten är att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Indikatorer för att kunna mäta måluppfyllelsen avseende säkerhet och humanitet är bland annat antalet rymningar direkt från anstalt och antalet rapporterade incidenter. För att säkerställa en effektiv verksamhet i myndigheten samt för att identifiera ytterligare möjliga områden för effektivisering tillsatte regeringen utredningen effektivitet (dir 2008:19 och 113). Regeringen har därefter med utgångspunkt i utredningens slutsatser gett Kriminalvården i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit, eller avser att vidta, med anledning av de förslag som lämnats, särskilt avseende styrning och ledning av verksamheten. Indikatorer avseende det återfallsförebyggande arbetet är bland annat andelen klienter med verkställighetsplaner, andelen klienter som deltagit i brotts- eller missbruksrelaterade program, andelen klienter som under verkställigheten blivit föremål för utslussningsåtgärder samt omfattningen av deltagande i strukturerad sysselsättning. Regeringen bedömer sammantaget att målen i huvudsak har uppnåtts. Satsningar på innehållet i verkställigheten har i likhet med föregående år gett resultat i form av fler fullföljda kurser och utfärdade betyg i klientutbildningen samt ett näst intill fördubblat antal deltagare i brotts- och missbruksrelaterade program . På säkerhetsområdet har ett fortsatt framgångsrikt arbete bland annat resulterat i minskad förekomst av narkotika samt att antalet rymningar fortsätter minska för sjätte året i följd. Avgörande för ett meningsfullt verkställighetsinnehåll är att de individuella behoven och förutsättningarna identifieras i ett tidigt skede. Verkställighetsplanens centrala roll som instrument i det återfallsförebyggande arbetet ställer höga kvalitetskrav. har i rapporten med att förebygga återfall i brott, RiR 2009:27, konstaterat att Kriminalvården inte lever upp till de krav som ställs på verkställighetsplaneringen. Det finns brister i bland annat kvalitet, dokumentation och uppföljning. Granskningen visar vidare att samverkan inför frigivningen inte ger de intagna samma möjligheter till stöd i olika delar av landet som det också saknas strukturer för samverkan. De konstaterade bristerna riskerar att medföra att klienterna inte får rätt insats i rätt tid och att de insatser som gjorts under verkställigheten inte möts upp av nödvändigt stöd vid frigivningen. Verksamheten omfattar anstalts-, frivårds- och transportverksamheterna inom . I verksamheten ingår även den transportverksamhet som finansieras under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. har kostnaderna för verksamheten ökat i löpande priser och uppgick till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.17 Kostnadsutvecklingen 20072009 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2007-2009. var antalet intagna i fängelser i medeltal 4 667, beläggningen låg därmed på ungefär samma nivå som 2008. Diagram 3.1 Beläggning i anstalt (i medeltal) 20002009 var antalet frivårdsklienter i genomsnitt 14 244, en ökning med jämfört med . Förebygga återfall i brott En plan för verkställigheten Kriminalvården har förändrat sina arbetsmetoder och tagit steget mot en mer strukturerad verksamhet som syftar till minskade återfall i brott. Nya metoder har införts för att höja kvaliteten på områden som riskbedömning och motivationshöjande åtgärder. Genom de nya arbetsformer som införts för att planera verkställigheten har Kriminalvården redan från början större fokus på frigivningen. Andelen klienter med verkställighetsplaner används som en indikator för att påvisa resultat för målet att minska återfall i brott. Till följd av de brister i Kriminalvårdens återrapportering avseende andelen klienter med en 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 verkställighetsplan som presenterades i arbete med att förebygga återfall i brott, RiR 2009:27 har myndigheten förändrat sin återrapportering. Redovisningen är därmed inte jämförbar . Av samtliga intagna med en fängelsedom hade en verkställighetsplan . I frivården hade av klienterna en verkställighetsplan. Brotts- och missbruksrelaterade program samt övrig programverksamhet Diagram 3.2 Sysselsättningsgraden i anstalt 20072009 Sysselsättningsgraden i anstalt minskade ytterligare jämfört med föregående år. Även arbetsdriftens andel av den utnyttjade programtiden låg på en lägre nivå än föregående år. Arbetsdriftens resultat måste dock till viss del bedömas utifrån att rådande konjunkturläge påverkat tillgången på arbete även i anstalt. Antalet klienter som deltagit i klientutbildning har däremot ökat och antalet utfärdade betyg har ökat markant. Antalet klienter som fullföljt brotts- och missbruksrelaterade program såväl i anstalt som i frivård har näst intill fördubblats . Kriminalvården har inlett ett omfattande arbete för att ta reda på vilken effekt de olika programmen har på återfallen i brott. Resultatet av den pågående utvärderingen kommer att utgöra ett viktigt redskap i Kriminalvårdens fortsatta arbete med att förebygga återfall i brott. Som ett led i att förbättra förutsättningarna för intagna kvinnor har åtgärder vidtagits för att dessa ska få ökade möjligheter att komma in på arbetsmarknaden genom riktade utbildningar via Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och ökade kontakter med den lokala . För kvinnliga klienter i fri- vården har flera nya KRAMI-verksamheter, samverkan mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och kommunerna i syfte att underlätta inträdet på arbetsmarknaden, startats. infördes nya regler i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt om utökade möjligheter till utslussning. En av målsättningarna med de nya reglerna var att åstadkomma en förbättrad och mer strukturerad övergång från livet i anstalt till livet i frihet. De förändrade reglerna innebär bland annat att två nya utslussningsalternativ införts, utökad frigång och vistelse i halvvägshus. har på regeringens uppdrag utvärderat de förändrade reglerna om utslussning. I rapporten frigång och återfall, Slutrapport om 2007 års reform av utslussning i Kriminalvården, Rapport 2010:8 konstaterar rådet bland annat att långtidsdömda som slussas ut med fotboja återfaller i lägre utsträckning än personer som inte får sådan utslussning. Resultaten visar att individer med något högre risk för återfall kan ha nytta av att slussas ut från ett fängelsestraff med utökad frigång. rapporter har också visat att andelen som misssköter sin utslussning med utökad frigång är låg. Regeringen har vidare gjort det möjligt för fängelsedömda att redan under utslussning delta i arbetsmarknadsåtgärder. Hur samverkan mellan ser ut samt i vilken utsträckning möjligheten utnyttjas har utvärderats av . I slutrapporten av arbetsmarknadsutbildning för intagna i fängelse, Rapport 2010:14 pekar rådet på att arbetsmarknadsutbildning har en positiv inverkan på deltagarnas arbetssituation. Resultaten ger därutöver stöd för att det finns ett samband mellan förbättrad arbetssituation och minskat återfall. Det är därför angeläget att samverkan mellan fortsätter utvecklas så att fler intagna kan få kunskap om och del av dessa åtgärder. Antalet utslussningsåtgärder som inletts har ökat jämfört med . Ett ökat antal klienter har slussats ut genom såväl utökad frigång som vårdvistelser och via halvvägshus. Av Kriminalvårdens årsredovisning 2009 framgår dock att andelen klienter som friges från sluten anstalt utan föregående utslussningsåtgärd ändå ökar. 2009 frigavs av klienterna från sluten anstalt utan föregående utslussning. Motsvarande siffra var . Diagram 3.3 Utvecklingen påbörjad utökad frigång Källa: Kriminalvårdens årsredovisning Diagram 3.4 Påbörjade vårdvistelser 20072009 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning har 102 klienter slussats ut via halvvägshus, en ökning med jämfört med föregående år. Kriminalvården har under en rad år tillförts betydande tillskott inom ramen för en särskild narkotikasatsning för att identifiera och bekämpa narkotikamissbruket. Kriminalvården har tillskapat strukturer för narkotikabekämpning genom att till exempel inrätta särskilda behandlingsanstalter, hindra och förebygga införsel av narkotika och på så sätt förhindra missbruk i anstalt. har utvärderat satsningen och bedömer att Kriminalvården är på rätt väg när det gäller utformningen av insatser för narkotikamissbrukare i anstalt. Verksamheten kan dock förbättras ytterligare. Fler intagna bör ges möjlighet till deltagande i brotts- och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 missbruksrelaterade program på Kriminalvårdens behandlingsavdelningar. Rådet gör också bedömningen att en vårdvistelse som utslussning efter vistelse på behandlingsavdelning ökar missbrukarens möjligheter att klara sig efter frigivningen. Uppdraget är komplext eftersom det handlar om att förhindra missbruk, motivera enskilda klienter till ett drogfritt liv och förbereda dem för en återanpassning i samhället utan droger och kriminalitet. Det är ett angeläget uppdrag och Kriminalvården måste fortsatt vidta kraftfulla åtgärder för att stävja narkotikamissbruket. Antalet rymningar används som en indikator inom säkerhetsområdet. Rymningar från svenska anstalter har minskat påtagligt . i relation till antalet intagna är minskningen av antalet avvikelser ännu tydligare. Diagram 3.5 Antal rymningar direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 20002009 rymde 42 intagna direkt från anstalt, varav två från slutna anstalter. Därmed har antalet rymningar direkt från anstalt minskat . Riksdag och regering har under en rad år tillfört Kriminalvården mycket stora tillskott. Regeringens förväntningar på myndighetens resultat är höga. Regeringen vill betona vikten av att myndigheten fortsätter att utarbeta system för att mäta resultatet av sina insatser och för att goda arbets- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och behandlingsmetoder ska få spridning i organisationen. Regeringen ser det som angeläget att fler av Kriminalvårdens klienter får tillgång till de program som har visat sig vara effektiva i det återfallsförebyggande arbetet. Det är därför tillfredställande att antalet klienter som erbjuds och fullföljer deltagande i brotts- och missbruksrelaterade program näst intill fördubblats . Det är viktigt att förberedelse för frigivningen sker på ett välplanerat sätt. Ett första steg för att åstadkomma detta är att upprätta individuella verkställighetsplaner för alla klienter. Det är angeläget att Kriminalvården åtgärdar de brister i kvalitet, dokumentation och uppföljning som uppmärksammats av . Det är i det sammanhanget angeläget att den roll frivården getts i planeringen av verkställigheten för alla klienter i verksamheten får genomslag i organisationen och i förhållande till Kriminalvårdens samverkansparter. Regeringen kommer noga att följa hur myndighetens arbete med verkställighetsplanering utvecklas. Regeringen vill understryka betydelsen av att Kriminalvården fortlöpande vidtar åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsföreberedelser. Att komma till rätta med brister i verkställighetsplaneringsarbetet är en del i detta. Kriminalvården måste vidare öka ansträngningarna för att öka deltagandet i arbetsdriften och övrig sysselsättning. I den övergripande målsättningen för regeringens politik är arbetslinjen en hörnsten. Arbetslinjen ska omfatta alla klienter såväl i anstalt som efter frigivningen eller under verkställigheten av en frivårdspåföljd. Samverkan mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och övriga aktörer på arbetsmarknaden måste utvecklas vidare. Kriminalvården måste också i samverkan med andra aktörer i samhället vidta åtgärder för att skapa arbete och meningsfull sysselsättning under verkställigheten. Det arbete som inleds i förebygga återfall i brott måste fortsätta efter verkställighetens slut. I detta arbete är de intagnas egna motivation till förändring av central betydelse. Allt fler som tas in i anstalt eller påbörjar verkställighet av frivårdspåföljd är narkotikamissbrukare. Det är angeläget att Kriminalvården fortsätter arbetet med att förhindra före- komsten av narkotika i anstalt och att bekämpa narkotikamissbruket. Att bekämpa narkotikamissbruket är av väsentlig betydelse för att förebygga återfall i brott. Det är därför särskilt viktigt att Kriminalvårdens åtgärder på detta område är effektiva. Ett steg mot ökad kunskap om effekterna av Kriminalvårdens insatser på detta område är den pågående utvärderingen av programverksamheten. Transportverksamheten har en viktig roll att tillsammans med och medverka till en asylprocess i balans genom ett effektivare återvändande av personer som fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut som vunnit laga kraft och som är skyldiga att återvända. har granskat Kriminalvårdens lokalförsörjning. Granskningen har bland annat resulterat i ett antal rekommendationer. Regeringen förutsätter att Kriminalvården åtgärdar de brister som föreligger. Kriminalvården måste arbeta för ett effektivt resursutnyttjande inom myndigheten som helhet. Utredningen effektivitet har i sin slutrapport ledning och styrning (SOU 2009:80) påtalat brister i myndighetens långsiktiga och strategiska styrning. Regeringen ställer också i detta sammanhang höga krav på sina myndigheter. Väl fungerande styrnings- och ledningsformer är en grundpelare för effektivitet och kvalitet i statsförvaltningen. Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen verkar inom denna verksamhet. Målet för verksamheten är att skadeverkningarna av brott ska minska. Indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen är antalet brottsskadeansökningar som hanteras av , handläggningstiden av ett ärende och hur mycket som faktiskt betalas ut i ersättning. Antalet brottsskadeärenden ligger fortfarande på en hög nivå. Handläggningstiderna för brottsskadeärendena är korta, . Summan av utbetald brottsskadeersättning har ökat något och uppgår till drygt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Sammantaget bedömer regeringen att har genomfört sitt uppdrag väl. Verksamheten omfattar både verksamhet och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättningar under anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Även brottsofferfonden ingår i verksamheten. Brottsofferfondens medel är inte uppförda på statsbudgeten utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare som betalar en särskild avgift till fonden. Fondens medel används för verksamhet som gagnar brottsoffer. har kostnaderna inklusive transfereringar för verksamheten i löpande priser ökat med och uppgick till . Kostnadsökningen förklaras av de uppdrag och särskilda medel myndigheten har inom ramen för regeringens handlingsplaner. Tabell 3.18 Kostnadsutvecklingen 20072009 Källa: årsredovisning 2007-2009. Myndigheter som samverkar inom verksamheten ansvarar ensam för ärendehantering och utbetalning av brottsskadeersättning. Att brottsoffer nås av informationen om rätten till brottsskadeersättning förutsätter dock ett nära samarbete med polismyndigheterna, , och de enskilda domstolarna. Det gäller även information om möjligheten till vittnesstöd till målsäganden och vittnen i samband med kallelser inför förhandling i domstol. Det är även viktigt att polismyndigheterna i samband med anmälan om brott informerar brottsoffer om möjligheterna till stöd och hjälp. Antalet inkomna ansökningar om brottsskadeersättning var i princip detsamma som medan antalet avgjorda ärenden ökade något jämfört med föregående år. utbetalades sammanlagt i brottsskadeersättning, vilket är en ökning i förhållande till föregående år. Omloppstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var . Diagram 3.6 Inkomna och avgjorda ärenden Intäkterna från regressverksamheten det vill säga krav på gärningsmannen om återbetalning av ersättningen ökade med totalt och uppgick till . Intäkterna från regressen finansierar nu drygt en fjärdedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. redovisade ett uppdrag om att undersöka om utbetalningarna av brottskadeersättning till personer i utlandet som har utsatts för människohandel för sexuella ändamål i kommer offren tillhanda. Undersökningen visade att brottsskadeersättning i princip alltid kommer offren tillhanda. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 3.7 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter från regress var Brottsofferfondens intäkter . Detta belopp fördelades till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. Ungefär hälften av fondens medel, , beviljades till organisationer i den ideella sektorn. Dessa beviljades medel i verksamhetsstöd, som vittnesstödsbidrag och till utbild- nings-, informations- och utvecklingsprojekt. Merparten av bidragen till organisationerna i den ideella sektorn avsåg stöd till brottsofferjourer. Vidare beviljades av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. I övrigt beviljades av medlen till projekt som genomförs i offentlig regi och cirka en procent av medlen till projekt i privat regi. tillhandahåller ett lättförståeligt material översatt till flera språk som sprids genom ett samarbete med rättsväsendets myndigheter, ideella organisationer, socialtjänst samt hälso- och sjukvården. På hemsidan finns lättillgänglig och tydlig information för brottsoffer. har även myndigheten lanserat en engelskspråkig version av den webbaserade Rättegångsskolan, som innehåller information till bland annat brottsoffer och vittnen om hur rättegången går till. har arrangerat flera större utbildningstillfällen under verksamhetsåret, till exempel i samband med , och deltar även i grund- och vidareutbildning för bland annat personal inom rättsväsendet. Målgruppen vid större utbildningstillfällen är oftast yrkesverksamma inom rättsväsendet, och organisationerna inom den ideella sektorn. Totalt nådde myndigheten via dessa utbildningsinsatser omkring 6 300 personer . deltar i visst internationellt arbete. I detta arbete finns möjlighet att påverka den internationella utvecklingen på brottsofferområdet och att inhämta kunskaper från andra länder. Barnets situation som brottsoffer är en prioriterad fråga. Under det svenska ordförandeskapet i EU anordnade myndigheten en konferens inom ramen för det av Europeiska kommissionen finansierade (Children in the Union Rights and Empowerment). Handläggningen av brottsskadeärenden är effektiv och den genomsnittliga handläggningstiden är kort. Intäkterna från regressverksamheten fortsätter att öka även om ökningen har avmattats något. Att utöva regress från den dömde gärningsmannen är betydelsefullt från ekonomisk synpunkt men även av rättviseskäl för brottsoffret och som en signal och reaktion från samhället. Det är viktigt att brottsoffer får information om sina rättigheter och möjligheter till stöd och hjälp. har genomfört stora informationssatsningar för att sprida kunskap om detta. Myndighetens arbete med att sprida information till brottsoffer fungerar väl. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har granskat Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott (RiR 2009:27), sammanslagningen av bland annat till en myndighet (RiR 2010:3), orsakerna till och konsekvenserna av inställda huvudförhandlingar i brottmål (RiR 2010:7), hanteringen av mängdbrott (RiR 2010:10) och hur de rättsliga myndigheterna hanterat unga lagöverträdare (RiR 2009:12). Regeringen överväger vilka åtgärder som kan vara aktuella med anledning av granskningar. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende rättsväsendets myndigheter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.19 Utgiftsutveckling 20002010 1:11 Ersättning för skador på grund 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skadere- 1:14 Avgifter till vissa internationella 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyg- 1:16 Säkerhets- och integritets- 1:1 för avgiftsbelagd verksamhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 911 907 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 862 854 tkr prisnivå. 4Motsvarar 19 830 209 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera polismyndigheternas, och verksamhet. Anslaget används också för att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. Tabell 3.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får disponeras är avgifter från tillståndsgivningen samt penningtransporter. disponerar avgifter från stämningsmannadelgivning, passhantering och nationella ID kort. Avgiftsintäkterna från passhanteringen beräknas öka allteftersom de 10- åriga passen fasas ut. (varav tjänsteexport) (25 794) (25 794) (varav tjänsteexport) (28 000) (28 000) (varav tjänsteexport) (28 000) (28 000) Den uppdragsverksamhet som ovanstående intäkter avser är, förutom tjänsteexport, prover som utförs av , utbildning av ordningsvakter samt kontroll av väktarhundar. Regeringens mål att det 2010 ska finnas 20 000 poliser är uppnått. Satsningen på ett ökat antal poliser har förbättrat polisens förutsättningar att vara närvarande och synliga i hela landet samt att förhindra och utreda fler brott. måste polisen förvalta de stora resurstillskotten väl och fortsätta att utveckla och effektivisera verksamheten. Anslaget till polisorganisationen ökas därför med och ytterligare så som regeringen aviserade budgetproposition. Regeringen fortsätter satsningen på att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. Som angavs budgetproposition ökas anslaget till polisorganisationen med för åren 2010 2012. För att nå målet om 20 000 poliser ökade antalet platser på polisutbildningen under . För att finansiera denna ökning överfördes extra medel från polisorganisationens anslag till anslagen för studiemedel och studiemedelsräntor under utgiftsområde 15 Studiestöd. antas färre studenter till polisutbildningen. När antalet studenter minskar medför det även minskade kostnader för studiemedel och studiemedelsräntor. Mot bakgrund av det ökas polisorganisationens anslag med 2011. , 2013 och 2014 ökas anslaget med , respektive 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Motsvarande minskningar görs av anslagen 1:2 Studiemedel m.m. och 1:3 För att utveckla polisens arbete med att bekämpa illegala gränsöverskridande avfallstransporter ökas polisorganisationens anslag med .