prop · GX03195 · 2010-04-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:195 Regeringens skrivelse 2009/10:195 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redogör regeringen för effekten på skatteintäkterna av de utgifter som tas via skattesystemet, s.k. skatteutgifter. Därmed ges ett bredare underlag för prioritering mellan olika stöd och satsningar i statsbudgeten. Skrivelsen inleds med ett förklarande kapitel, bl.a. med behandling av den jämförelsenorm som används för redovisningen. Vidare ges även en kort redogörelse för skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet. Därefter presenteras en sammanfattande tabell över skatteutgifterna och slutligen ges en mer ingående beskrivning av de enskilda skatteutgifterna. En återrapportering av skatteutgifterna sker i utgiftsområdesbilagorna till budgetpropositionen. Vid denna återrapportering sker i normalfallet ingen uppdatering av beräkningarna. Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv och i relation till de totala Beskrivning av jämförelsenorm ........................................................................... Normer för inkomstbeskattning.......................................................... Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster ........................ Norm för mervärdesskatt..................................................................... Norm för punktskatter......................................................................... Skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet ............................ 3.5.1.Exempel på skatteutgifter och deras bidrag till förbättrad Icke saldopåverkande skatteutgifter .................................................... Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag.................................... Indirekt beskattning av förvärvsinkomster ......................................... Kreditering på skattekonto .................................................................. Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag ............................ Redovisning av skatteutgifter .............................................................................. Beskrivning av enskilda skatteutgifter ................................................................ Inkomst av tjänst och allmänna avdrag................................................ Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag ................... Löneunderlaget i fåmansaktiebolag ...................................................... Kapitalvinst på kvalificerade andelar .................................................... Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension............................. Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. ....................................... Avdrag för pensionspremier ................................................................. Avdrag för kostnader i tjänst .................................................................................. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor....................................................................... Avdrag för resor till och från arbetet ................................................... Avdrag för inställelseresor .................................................................... Skattefria förmåner och ersättningar...................................................................... Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner............................................ Förmån av resa vid anställningsintervju ............................................... Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m............................. Förmån av miljöanpassade bilar............................................................ EU-parlamentarikers kostnadsersättningar och förmåner ................. Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor ................. Ersättning för blod m.m........................................................................ Inkomst från försäljning av vilt växande bär........................................ Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands.................. Kostnadsersättning till viss personal på .................................... Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands .......................... Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg....................... Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård................................ Utjämning av småföretagares inkomst................................................. Intäkter i näringsverksamhet ................................................................ Betydelsen av organisationsform............................................................................ Uttag av bränsle..................................................................................... Avverkningsrätt till skog....................................................................... Kapitalvinst på näringsfastigheter ........................................................ Kostnader i näringsverksamhet ............................................................ Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet............................ Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal ................ Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar ............................ Anläggning av ny skog m.m.................................................................. Överavskrivningar avseende inventarier .............................................. Bidrag till regionala utvecklingsbolag................................................... Bidrag till och ..................... Nedskrivning av lager och pågående arbeten....................................... Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto .......................... Räntefördelning vid generationsskiften .............................................. Intäkter i kapital.................................................................................... Avkastning eget hem och bostadsrättsfastighet ................................. Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag...................... Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier.............................. Utdelning av aktier ............................................................................... Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar34 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt .................................... Värdeförändring på aktier m.m............................................................ Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel ....................................... Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar....................................... Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt.................................. Framskjuten beskattning vid andelsbyte............................................. Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto.......................... Kostnader i kapital ................................................................................ Ränteutgifter för egnahem ................................................................... Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. ............................ Regional nedsättning av egenavgifter .................................................. Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter........................................ Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt .................................................................................. Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel .......................................... Ersättning till idrottsutövare................................................................ Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda eller tidigare ....................................................................... Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda 1937 eller tidigare.................................................................................. Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej)............................................ Försäljning av tomtmark och byggnader............................................. Försäljning av /år........................................... Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster .......................... Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger)................................................ Skattesats (avdragsrätt föreligger)............................................. Personbefordran, allmänna nyhetstidningar, böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter samt entré Livsmedel och rumsuthyrning.................................................... Försäljning av konstverk =300 000 kr/år ............................................ Undantag från skattskyldighet ............................................................................... Omsättning i ideella föreningar............................................................ Avdrag för ingående skatt....................................................................................... Ingående skatt på jordbruksarrende..................................................... Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon ............................. Särskild energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel 39 Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel ....................... Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift .......................... Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift ................. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart ............................. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart ............................ Elförbrukning i vissa kommuner.......................................................... Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning......... Energiskattebefrielse för uppvärmning för biobränslen, torv m.m.... Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk ............................ Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin .. Bränsleförbrukning för uppvärmning inom industrin ........................ Bränsleförbrukning för uppvärmning inom växthus- och Elförbrukning inom industrin .............................................................. Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen ........................ Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk ..................................... Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin .................................................... Generell nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom Särskilt nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel41 Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen........................................................... Generell nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen........................................................... Nedsättning av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen..................................................... Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin42 Koldioxidskattebefrielse för bandrift................................................... Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart ........................................ Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart ......................................... Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk ............... Koldioxidskattebefrielse för torv.......................................................... Skattereduktion för sjöinkomst........................................................... Skattereduktion för hushållsarbete...................................................... Begränsad fastighetsavgift för pensionärer.......................................... Kreditering på skattekonto .................................................................. Stöd för nystartsjobb ............................................................................ Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder....................... Akademier m.m., företagareföreningar m.m., arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap. 24 §§ fastighetstaxeringslagen .................................................... Icke saldopåverkande skatteutgifter .................................................... Kostnader i kapital ................................................................................................ Ränteutgifter 21 procents reduktion ................................................ Begränsning av skattereduktion........................................................... Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter........................................ Socialavgifter ......på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete Särskild ........................skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Näringsbidrag ..............................................................och EU-bidrag Avgångsvederlag .........................................................till jordbrukare Bidrag ...............från och Totalförsvarspliktigas ...............................ersättningar och förmåner Underhållsstöd, bidrag till adoption, engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar, Bostadstillägg till pensionärer (BTP), bostadsbidrag, studiestöd, skattefria pensioner, äldreförsörjningsstöd, ..........introduktionsersättning för flyktingar Utgiftsområden ................................................................................(UO) 2010 Skatteutgifter och skattesanktioner uttryckt i procent av skatteintäkterna för respektive skatteslag m.m. Beräkningarna bygger på prognoser . Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde.............................. Skatt enligt norm för olika skatteslag 2010 .................................................... Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak som utgifter på statsbudgetens utgiftssida. Men det finns också stöd eller utgifter som går via skattesystemet, s.k. skatteutgifter. Skatteutgifterna påverkar därför statsbudgetens inkomstsida. I denna skrivelse redovisar regeringen skatteutgifter för åren 20092011. En första redovisning av skatteutgifterna lämnades ekonomiska vår- proposition och därefter redovisades , fram till och med , skatteutgifterna i en bilaga till den ekonomiska vårpropositionen. redovisas skatteutgifterna i en skrivelse till . Utöver detta sker en årlig återrapportering av skatteutgifterna i utgiftsbilagorna i budgetpropositionen. Vid denna återrapportering sker dock i normalfallet ingen uppdatering av beräkningarna. Redovisningen av skatteutgifter fyller i allt väsentligt två syften. Det första och mest centrala är att synliggöra de indirekta stöd till företag och hushåll som finns på budgetens inkomstsida och som helt eller delvis kan ha samma funktion som stöd på budgetens utgiftssida. Detta för att ge ett bredare underlag för prioritering mellan olika stöd. Det andra syftet härrör från ett önskemål om att beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. En sådan beskrivning kräver liksom synlig- görandet av stöden att en norm för skatte- uttaget preciseras. En sådan precisering kan ske på flera olika sätt. I den redovisning som lämnas här bygger jämförelsenormen på principen om enhetlig beskattning där exempelvis olika former av inkomster inom ett givet inkomstslag ska beskattas med samma skattesats. Detsamma gäller för olika slag av konsumtion. Typiskt sett innebär en skatteutgift, enligt principen om enhetlig beskattning, att skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med . Ett exempel på en skatteutgift enligt denna norm är den reducerade mervärdesskattesatsen på livsmedel som är . är i detta fall och skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan multip- licerat med underlaget. Enhetlig beskattning är emellertid inte den enda möjliga för vad som ska anses vara en skatteutgift. Ett utvecklingsarbete har initierats med syfte att utveckla grunderna för den jämförelsenorm som tillämpas. Samhälls- ekonomiskt optimala skatter och samhälls- ekonomisk effektivitet ges en större tyngd vid bedömningen om en åtgärd utgör en skatte- utgift eller inte. I ett första steg har därför, utifrån ekonomisk teori, ett antal indikatorer på samhällsekonomisk effektivitet tagits fram. Dessa indikatorer kan användas för att avgöra om en skatteutgift är effektivitetshöjande (se avsnitt 3.5). Om en skatteutgift slopas leder det i normalfallet till högre skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Förutom skatteutgifter redovisas i före- kommande fall även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på en skattesanktion är den särskilda skatt som utgår på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Denna skatt tas endast ut för sådan el som produceras i kärnkraftverk och är därför att betrakta som en skatte- sanktion. Allmänt sett gäller att ett givet skatteuttag kan uppnås genom en lägre skattesats om den bas skatten tas ut på breddas. En sådan breddning kan ske genom att antalet skatte- utgifter minskas. I det sammanhanget bör dock beaktas att ett bibehållande av en skatte- utgift kan vara samhällsekonomiskt mer effektivt än ett slopande. I avsnitt 2 beskrivs hur skatteutgifterna bör betraktas ur ett budgetperspektiv och skatte- utgifternas omfattning relativt de totala skatteintäkterna belyses. Ett villkor för att kunna identifiera en skatteutgift är att de existerande skattereglerna sätts i relation till en jämförelsenorm. Avsnitt 3 innehåller en relativt utförlig beskrivning av de normer som har valts för de olika skatteslagen. I avsnitt 3.5 behandlas skatteutgifter och samhälls- ekonomisk effektivitet. Avsnitt 4 beskriver de beräkningsmetoder som används. I avsnitt 5 redogörs det dels för vilka skatteutgifter som har tillkommit sedan föregående års redovisning, dels för de största skatteutgifterna inom de olika skatteslagen. I avsnitt 6, tabell 2, redovisas samtliga identifierade skatteutgifter och skatte- sanktioner för åren 20092011. I avsnitt 7, tabell 3, de olika skatteslagens skattesatser och skattenivåer. Därtill ges en kort text- beskrivning av varje enskild skatteutgift som redovisats i tabell 2. Slutligen ges i appendix en förteckning över samtliga utgiftsområden . 2Skatteutgifterna ur ett budgetperspektiv och i relation till de totala skatteintäkterna Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika utgiftsområden som t.ex. bostad, miljö, arbetsmarknad eller näringsliv i syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför ofta jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. De bör därför behandlas i likhet med utgifterna och inkluderas i de resultatredovisningar som regelbundet lämnas avseende olika utgiftsområden. En sådan redo- visning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas över statsbudgeten inom olika områden på såväl utgifts- som inkomstsidan. Den redovisning av skatteutgifter som föreligger syftar emellertid endast till att synliggöra de indirekta stöd som skatteutgifterna utgör på budgetens inkomstsida. Skatteutgifter kan oftast ses som medel inom specifika utgiftsområden, men det finns även skatteutgifter som uppkommit till följd av den praktiska hanteringen i skattesystemet. Det kan vara av administrativa skäl såsom enkelhet, legitimitet eller för att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde. I sådana fall är skatteutgiften skatteadministra- tivt eller skattetekniskt motiverad. Även om de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna medför ett stöd för de grupper eller verksamheter som berörs, så saknar de direkt koppling till olika utgiftsområden. Ur ett budgetperspektiv kan de därför inte jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Det finns ingen klar gräns mellan de skatte- utgifter som utgör medel inom specifika utgiftsområden och de som är skattetekniskt motiverade. Ett antal skatteutgifter kan därför anses vara en blandning av dessa två grupper. Av förenklingsskäl anges dock för varje skatteutgift ett visst utgiftsområde eller att skatteutgiften är skattetekniskt motiverad. I tabell 1 redovisas skatteutgifter och skatte- sanktioner i procent av skatteintäkterna för olika skatteslag samt skattereduktioner och krediteringar på skattekonto. Redovisningen görs för: (i) skatteutgifter som utgör medel inom specifika utgiftsområden, (ii) skatte- tekniskt motiverade skatteutgifter, (iii) samtliga skatteutgifter. Beräkningarna bygger på prognoser . Skatteutgifter och skattesanktioner uttryckt i procent av skatteintäkterna för respektive skatteslag m.m. Beräkningarna bygger på prognoser . * som procent av totala skatteintäkterna för samtliga skatteslag. De andelar som anges i tabell 1 bör tolkas med viss försiktighet då redovisningen av skatteutgifterna av olika skäl inte är Bl.a. är dataunderlaget i vissa fall bristfälligt. Tabellen ger dock en översiktlig helhetsbild av skatteutgifternas relativa betydelse. I tabell 1, rad 16 och 911, anges skatte- utgifter och skattesanktioner i procent av skatteintäkterna för respektive skatteslag. Skattereduktioner och krediteringar på skatte- kontot, rad 78, ges i procent av de totala skatteintäkterna. Slutligen, på rad 12 redovisas samtliga skatteutgifter och skattesanktioner i procent av de totala skatteintäkterna. Samtliga skatteutgifter och skattesanktioner inom specifika utgiftsområden uppgår till av de totala skatteintäkterna. Mot- svarande andel för de skattetekniskt motiv- erade skatteutgifterna är . Samtliga skatteutgifter uppgår därmed till av de totala skatteintäkterna. Skatt på kapital och punktskatter har de högsta procentuella andelarna skatteutgifter av samtliga skatteslag. Det är främst den relativt låga beskattningen av avkastning och kapital- vinst på egna hem samt den skatteförmån som uppstår vid värdeförändring på eget hem och bostadsrätt som förklarar den höga andelen skatteutgifter i kapital. Den förväntat höga realräntan 2010 (realräntan används vid beräkning av skatteutgiften för kapital) förklarar att skatteutgiften för kapital i procent av skatteintäkterna överstiger . Skatteutgifter för punktskatter som är knutna till specifika utgiftsområden uppgår till av punktskatteintäkterna medan de skattetekniskt motiverade skatteutgifterna endast uppgår till av punktskatte- intäkterna. 3 Beskrivning av jämförelsenorm Den jämförelsenorm som har använts vid beräkningen av skatteutgifterna i denna skrivelse utgår i huvudsak från principen om enhetlig beskattning, vilket också var en av grundpelarna skattereform. Enhetlig beskattning innebär i princip att beskattningen inom varje inkomstslag ska vara enhetlig och utan undantag. Därför preciseras jämförelsenormen separat inom vart och ett av de olika skatteslagen inkomstskatt, indirekt beskattning av förvärvsinkomst, mervärdes- skatt och punktskatt, se avsnitt 3.13.4. Samhällsekonomiskt optimala skatter och samhällsekonomisk effektivitet diskuteras i avsnitt 3.5. För inkomstbeskattningen finns en gemensam norm för vad som är en inkomst.