prop · GX03102 · 2010-04-15 00:00:00 — I den sammanställda redovisningen ingår normalt företag i vilka kommunen eller har en ägarandel om eller mer samt kommunalförbund. Dessutom räknas transaktioner bort som görs mellan kommunen och de av kommunen ägda företagen samt mellan företagen. Till skillnad från den samman- ställda redovisningen räknas i officiell statistik ett företag som kommun- eller landstingsägt om en eller flera kommuner eller landsting Skr. 2009/10:102 tillsammans äger av aktier, andelar eller liknande. Resultatet före extraordinära poster för den sammanställda redovisningen var lägre för både kommuner och landsting 2008 jämfört med året innan. Tabell 2.18 Resultat före extraordinära poster, sammanställd redovisning -0,3 -1,0 Källa: och Kommuner Landsting. I den sammanställda redovisningen redovisade kommunerna ett överskott före extraordinära poster på totalt 2008, vilket var lägre än 2007. Soliditeten för kommunerna enligt den sammanställda redovisningen uppgick till 2008 och har varit oförändrad . Inkluderas åtagande för pensioner intjänade uppgick soliditeten till . I den sammanställda redovisningen för landstingen redovisades ett resultat före extraordinära poster på , vilket var mindre än 2007. Soliditeten enligt den sammanställda redovisningen exklusive åtagande för pensioner intjänade var för landstingen 2008. Uppgift saknas beträffande soliditeten inklusive pensionsåtagandena intjänade . Borgensåtagandena fortsatte att öka De kommunala borgensåtagandena för kommunalägda företag har ökat . Åtaganden för de kommunala bostadsbolagen har inte förändrats nämnvärt medan åtagandena för övriga bolag har ökat. Tabell 2.19 Kommunernas borgensåtagande och långfristiga fordringar Kommunernas totala borgensåtagande och andra förpliktelser gentemot kommunala bolag, exklusive pensioner - därav gentemot bostadsbolag - därav gentemot övriga bolag Kommunernas långfristiga fodringar på Totalt uppgick kommunernas ansvarsförbindelser, exklusive pensions- förpliktelser, till 162 miljarder kommunernas långfristiga fordringar på de kommunala företagen i form Skr. 2009/10:102 av utlämnade lån ökat med . gifter för landstingen saknas. 2.7.2Kommun- och landstingsägda företag Som nämnts ovan räknas i officiell statistik företag som kommun- eller landstingsägt om en eller flera kommuner eller landsting tillsammans äger av aktier, andelar eller liknande. Det innebär att flera av företagen som omfattas av denna statistik inte ingår i den sammanställda redovisningen eftersom varje kommuns eller varje landstings ägarandel ska uppgå till . De kommun- och landstingsägda företagen drivs i flera olika juridiska former. Aktie- bolagen är den dominerande formen och står för av såväl omsättningen och resultatet som tillgångarna. Andra juridiska former som förekommer är stiftelser, ideella föreningar och ekonomiska föreningar. Tabell 2.20 Antalet kommun- och landstingsägda företag Kommuner och landsting var ägare eller delägare till 1 679 företag 2008. Antalet kommunägda företag har ökat med 158 till 1 575. Flest kommunägda företag fanns i branscherna företagstjänster och fastighetsverksamhet respektive energi och vatten. Fördelningen mellan branscherna är inte helt jämförbar då en omläggning av statistiken genomförts4. Antalet landstingsägda företag 2008 var 104. har antalet landstingsägda företag varierat mellan 93 och 122. De flesta av de landstingsägda företagen fanns inom branscherna transport och kommunikation samt företagstjänster och fastighetsverksamhet. 4 En omläggning av branschkodningen (SNI) har gjorts vilket inneburit att indelningen i branscherna har förändrats. Tabell 2.21 Antal kommunägda företag 2008 Handel, hotell och restaurang Utbildning, vård och omsorg Det fanns 45 501 anställda i de kommunägda företagen 2008. Flest an- ställda hade företag inom företagstjänster och fastighetsverksamhet, där uthyrning och förvaltning av bostäder dominerade med 16 657 anställda. Inom energi och vatten var 14 604 anställda och 8 357 var anställda inom transport och kommunikation. Vad gäller de landstingsägda företagen hade företag inom utbildning och vård flest anställda. Dessa uppgick till 12 956, vilket motsvarade av de totalt 16 997 anställda. Det fanns 168 kommunalförbund 2008, vilket var 10 fler än året innan. De flesta verkade inom utbildning och räddningstjänst. Driftkostnaderna för utbildning (3,) och räddningstjänst (2,) svarade tillsammans för mer än hälften av kommunalförbundens totala driftkostnad. Kommunalförbunden redovisade ett resultat före extraordinära poster på 2008, vilket var en ökning med jämfört med föregående år. 3 Hälso- och sjukvård Mål för hälso- och sjukvården Det övergripande målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Med hälso- och sjukvård avses åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Vidare anges att hälso- och sjukvården ska: -vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet, -vara lätt tillgänglig, -bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, -främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjuk- vårdspersonalen, -arbeta för att förebygga ohälsa samt -tillgodose patientens behov av kontinuitet och säkerhet i vården. Dessutom ska vården och behandlingen så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Patienter med störst behov ska ha företräde till vården oberoende av betalningsförmåga, social ställning i samhället, bostadsort, ålder eller andra faktorer som inte är relevanta ur ett medicinskt perspektiv. Det övergripande målet för tandvården är enligt tandvårdslagen (1985:125) en god tandhälsa och tandvård på lika villkor för hela befolk- ningen. -vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och lägga särskild vikt vid förebyggande åtgärder, -tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behand- lingen, -vara lätt tillgänglig, -bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet samt -främja goda kontakter mellan patienten och tandvårds- personalen. 3.1.1Strategier för arbetet inom hälso- och sjukvården och tandvården 2009/10:SoU1, rskr. 2009/10:131) strategier för inriktningen av arbetet inom hälso- och sjukvården och Strategierna ska konkretisera arbetet med att nå de nationella Skr. 2009/10:102 målen så att hälso- och sjukvården ska kunna: -säkerställa en god tillgänglighet och valfrihet bland en mångfald av vårdgivare, -säkerställa att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad, -säkerställa att patienterna ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande, -skapa förutsättningar för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt samt -tillvarata kunskap och erfarenheter för att systematiskt kunna förbättra hälso- och sjukvården. För tandvården gäller att det statliga tandvårdsstödet ska -stimulera den vuxna befolkningen till regelbundna tandvårds- besök i förebyggande syfte samt -möjliggöra att patienterna med de största tandvårdsbehoven erhåller en kostnadseffektiv vård efter vars och ens behov och till en rimlig kostnad. Regeringen redovisar hälso- och sjukvårdens samt tandvårdens resultat mot dessa strategier. Nedanstående avsnitt är därför indelade efter strate- gierna. Den nationella vårdgarantin har bidragit till bättre tillgänglighet har ett antal åtgärder genomförts för att förbättra till- gängligheten till svensk hälso- och sjukvård, t.ex. den nationella tillgäng- lighetssatsningen, den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården samt den nationella vårdgarantin och den s.k. kö- miljarden. Sjukvårdshuvudmännen har också fått extra resurstillskott för dessa satsningar. Den nationella vårdgarantin är en av de mest omfattande satsningarna för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Vårdgarantin innebär att landstingen bör erbjuda kontakt per telefon eller på plats i primärvården som patienten söker vård. bör primärvården erbjuda läkarbesök, om det behövs. Efter beslut om remiss bör besök inom den specialiserade vården kunna erbjudas från beslutsdatum. Behandling bör erbjudas inom ytterligare efter beslutsdatum. Väntetiderna för både behandling och besök i specialiserad vård var relativt oförändrade . Kraftiga fluktuationer uppstod i samband med sommarmånaderna, när andelen som fick inträffade en kraftig ökning av andelen patienter som får Skr. 2009/10:102 vård , vilket på ett positivt sätt bröt mönstret från tidigare En jämförelse mellan visar att andelen som fått tid för besök i hälso- och sjukvården har ökat från till . har andelen patienter som fått tid för behandling ökat från till . Ett krav för att få del av medlen var att av patienterna skulle få tid för behandling . Diagram 3.1 Andel patienter som väntat på behandling Källa: Kommuner och Landsting, Databasen väntetider i vården. Landstingens rapportering till databasen i vården är av avgör- ande betydelse för att kunna följa utvecklingen inom hälso- och sjuk- vården. Svarsfrekvensen har under 20062008 legat relativt oförändrad i spannet , med undantag för årliga försämringar av rappor- teringen . har dock svarsfrekvensen väsentligt förbättrats och har i många fall varit . Tillgängligheten till primärvård på telefon har förbättrats När det gäller tillgängligheten till primärvård, mäts denna bl.a. genom att undersöka andelen besvarade telefonsamtal. Denna andel har successivt förbättrats och låg på . fick av patienterna tid för besök hos läkare i primär- vården . Skillnaderna i väntetider var fortfarande stora 2009 Skillnaderna i väntetider mellan landstingen var alltjämt stora . Andelen patienter som fått ett läkarbesök i primär- vården varierade mellan . Andelen patienter som väntat på specialistbesök varierade mellan 55 och 99 pro- cent. Andelen patienter som väntat på beslutad be- handling varierade mellan . Tillgängligheten för barn och unga med psykisk ohälsa har förbättrats uppfyllde 20 landsting kraven för första besök och 19 landsting kraven för fördjupad utredning/behandling inom 60 dagar.5 Samtliga landsting uppfyllde kraven på inrapportering för både besök och utredning/behandling. Diagram 3.2 Barn- och ungdomspsykiatrin. Andel patienter som väntat till första besöket respektive andel patienter som väntat till fördjupad behandling eller utredning () Källa: Kommuner och Landsting, Databasen väntetider i vården. Ökad valfrihet inom hälso- och sjukvården är viktigt för att stärka patien- tens ställning, men också för att stimulera kvalitetsutveckling och sporra till förbättring. Valfrihet ställer ökade krav på landstingen att 5 Med landsting jämställs här . tillgängliggöra information om valmöjligheter, tillgänglighet och kvalitet Skr. 2009/10:102 på ett sådant sätt att den är användbart för patienter. Vårdvalssystem är nu obligatoriska i primärvården trädde lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, i kraft. Lagen reglerar vad som ska gälla för de landsting och kommuner som vill konkurrenspröva landstingskommunala och kommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av bl.a. hälso- och sjukvård eller omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Valfrihetssystem är ett alternativ till upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. LOV bygger på att det inte är någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den enskilde ges i stället möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. eller kommunen ansvarar för att brukaren eller patienten får fullödig information om samtliga leverantörer som de kan välja emellan. Genom ändringar i HSL är det obligatoriskt för landstingen att tillämpa LOV i primärvården. Några landsting har haft vårdvalssystem för primärvården och samt läns landsting . samt och läns landsting införde vårdvalssystem och ytterligare tre landsting har infört vårdvalssystem . Vårdvalssystem har lett till fler privata vårdgivare Införandet av vårdvalssystem har medfört en snabb och kraftig ökning av antalet privata vårdgivare med offentlig ersättning inom primärvården. har 135 nya vårdcentraler etablerats som drivs av privata entreprenörer. Som framgår av diagram 3.3 var andelen privata utförare i primärvården störst i de landsting som var tidigast med att införa vård- valssystem. Skillnaderna mellan landstingen var fortfarande mycket stora, vilket delvis förklaras av att vårdvalssystemen i primärvården ännu inte var på plats i de flesta av landstingen. I 13 landsting ökade andelen privata vårdcentraler 20072008. Diagram 3.3 Andel privat kontrakterad primärvård Anm: ingår ej i redovisningen. Källa: Kommuner och Landsting. uppföljning av de befintliga vårdvalssystemen visar att det fanns stora likheter när det gäller systemens inriktning. Samtliga landsting betonade: -hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser, -ökad tillgänglighet, -att patienternas/invånarnas behov ska vara styrande för verksamheten, -att vårdenheten ska medverka till en samordnad eller sammanhållen vårdprocess och -att den vårdenhet man är listad på ska vara ett naturligt förstahandsval när medborgarna söker hälso- och sjukvård. Samtliga studerade vårdvalssystem utgår från bestämmelserna i . Det innebär att alla medborgare har möjlighet att fritt välja vårdenhet och att patientens ställning stärks genom att ersättningen till vårdenheten följer patientens val. Landstingens informationsinsatser i samband med vårdvalet bedöms genomgående ha varit omfattande. Landstingen kan införa vårdvalssystem för andra områden än primär- vård. I har man infört vårdvalssystem inom flera delar av den specialiserade öppenvården, bl.a. när det gäller höft- och knäprotesoperationer samt kataraktoperationer. En kunskapsbaserad och ändamålsenlig hälso- och sjukvård ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet och utformas för att möta den individ- uella patientens behov. För att främja kunskapsbaserad vård och effektivt Skr. 2009/10:102 resursutnyttjande har i uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer för vård och behandling. Riktlinjerna ska ge nationellt kunskapsstöd till sjukvårdshuvudmännens arbete med vårdprogram och prioriteringar. Nationella utvärderingar som ett instrument för en mer kunskapsbaserad hälso- och sjukvård I takt med att nationella riktlinjer utarbetas och den senaste kunskapen tillämpas inom allt fler områden inom hälso- och sjukvården, kan den sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödligheten förväntas minska, något som också framgår av diagrammen nedan. Diagram 3.4 Sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet, dödsfall per 100 000 invånare (åldersstandardiserade värden) Källa: , och Kommuner och Landsting. har publicerat en första nationell utvärdering av hjärtsjukvården. Dödligheten i ischemisk hjärtsjukdom (sjukdomar orsakade av en försämrad syretillförsel till hjärtat, bl.a. akut hjärtinfarkt) har minskat betydligt . Efter att hänsyn tagits till skilda åldersfördelningar , sjönk dödligheten med 19972007. Nedgången gäller båda könen, men är något större bland män. Män har dock fortfarande en betydligt högre dödlighet i ischemiska hjärtsjukdomar än kvinnor. Trots den beskrivna nedgången i dödlighet är den fortfarande betydande då närmare en femtedel av all dödlighet i kan hänföras till ischemisk hjärtsjukdom. Diagram 3.5 Åtgärdbar dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom, dödsfall per 100 000 invånare (åldersstandardiserade värden) Källa: , och Kommuner och Landsting. Allt färre dör i cancer och överlevnaden efter diagnos har ökat Dödligheten i cancer har sjunkit och överlev- naden efter diagnos har ökat. Dessa förbättringar hänger bl.a. ihop med förbättrad behandling och ökade möjligheter till tidig diagnos. Femårsöverlevnad i bröstcancer, patienter diagnostiserade Källa: , och Kommuner och Landsting. Antalet diagnostiserade cancerfall har ökat Antalet diagnostiserade cancerfall har ökat, även med hänsyn tagen till att befolkningen har ökat och de äldre blivit allt fler. är det förebyggande åtgärder som ger störst möjligheter att minska sjuk- domsbördan av cancer. Dödligheten skiljer sig åt mellan olika cancerformer. För prostatacancer har dödligheten ökat något , medan dödligheten i både bröstcancer och kolorektal- cancer (tjock- och ändtarmscancer) har minskat något . Patienter med lungcancer har hög dödlighet, och behandlingsresultaten är sämre än för flera andra cancerformer. Den svenska cancervården har uppvisat goda resultat Cancervården i har uppvisat goda resultat i ett internationellt per- spektiv men står inför framtida utmaningar, framför allt på grund av att antalet personer som insjuknar ökar, liksom läkemedelskostnaderna. Vår- den kan förbättras, bl.a. genom ökad kunskapsstyrning, god personaltill- gång och en likvärdig palliativ vård, dvs. vård i livets slutskede, i hela landet. men det fanns regionala skillnader Statistik visar att det finns regionala skillnader i dödlighet och överlev- nad i cancer. Likaså varierar täckningsgraden för bl.a. mammografi och screening för livmoderhalscancer. Den palliativa vården är inte heller lik- värdig över landet. Socioekonomiska faktorer har även betydelse för in- Skr. 2009/10:102 sjuknande, dödlighet och överlevnad i cancer. utbildning har en bättre överlevnad i ett flertal cancerformer jämfört med personer med lägre utbildningsnivå. Förbättrad patientsäkerhet är en av de viktigaste frågorna för hälso- och sjukvården. I har det länge saknats kunskap om i vilken utsträck- ning patienter drabbas av skador i vården. genomförde därför en nationell kartläggning av antalet vårdskador inom somatisk slutenvård. Resultaten presenterades och visade att av patienterna drabbats av en vårdskada. Det motsvarar om- kring 100 000 vårdskador och drygt 600 000 extra vårddygn . Hälften av alla vårdskador inträffade i samband med operationer eller andra ingrepp. Näst vanligaste typen av vårdskada var vårdrelaterade in- fektioner och felaktig läkemedelsanvändning som låg bakom ca en fjärdedel av skadorna. Målet med undersökningen var att öka kunskapen och insikten hos beslutsfattare och hälso- och sjukvårdspersonal om vårdskador och patientsäkerhet. Flera landsting har redan börjat identi- fiera och kvantifiera vårdskador med liknande metoder som de Social- styrelsen har använt sig av i undersökningen. Nationell satsning för ökad patientsäkerhet Kommuner och Landsting (SKL) har tillsammans med landstingen genomfört en nationell satsning för ökad patientsäkerhet 20072009. Den har fokuserat på sex vanliga typer av vårdskador. En expertgrupp färdigställde åtgärdspaket, för samtliga områden, som har till syfte att reducera vårdskador. Det nationella målet var att halvera förekomsten av vårdrelaterade infektioner före utgången av 2009 jämfört med , från . genomförde SKL den fjärde nationella mätningen av vårdrelaterade infektioner i . Den visar att av de inlagda patienterna på landets sjukhus drabbades av en vårdrelaterad infektion. Enligt SKL har den nationella satsningen för ökad patient- säkerhet frigjort minst 460 vårdplatser och . Enligt överstiger den samlade och direkta vårdkostnaden för alla sjukhusinfektioner . Diagram 3.7 Andel patienter i slutenvård med vårdrelaterad infektion Källa: Kommuner och Landsting, Nationell satsning för ökad patientsäkerhet 2009. Det finns flera mått inom öppna jämförelser som visar på behandlings- resultat och som indirekt visar om vården varit säker eller ej. Ett exempel på ett mått inom patientsäkerhetsområdet är andelen äldre med tio eller fler förskrivna läkemedel. Studier visar att samtidig användning av många läkemedel är förknippad med svårigheter att inta läkemedlen på ett korrekt sätt, högre kostnader, risk för skadliga läkemedels- interaktioner och inskrivning vid sjukhus orsakad av läkemedel. Andelen äldre med tio eller fler läkemedel har sjunkit från 2007. Lagen om läkemedelsförteckning har ändrats Ökade möjligheter att bota och lindra sjukdomar och symtom i kombi- nation med att vi lever allt längre ställer större krav på hur förskrivningen till äldre personer och personer som är multisjuka sker. I syfte att skapa en säkrare läkemedelsanvändning har be- slutat om ändringar i lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning (prop. 2008/09:128, bet. 2008/09:SoU23, rskr. 2008/09:232). hade enbart läkemedelspersonal med förskrivningsrätt åtkomst till läke- medelsförteckningen. Detta skapade problem, bl.a. inom akutsjukvården, där snabb åtkomst till relevant medicinsk historik kan vara livs- avgörande. har därför även legitimerade sjuk- sköterskor åtkomst till förteckningen i akuta situationer, vilket stärker patientsäkerheten och gör att felmedicineringar kan undvikas. Tandvården uppvisade något färre lex Maria-ärenden Skr. Det förekommer få lex Maria-ärenden inom tandvårdsområdet. Ett lex Maria-ärende är en anmälning från vårdgivare till att en patient har skadats allvarligt eller riskerat att skadas allvarligt. minskade det totala antalet anmälningar från 79 till 65. De inkomna ärendena har företrädelsevis handlat om nedtappade eller nedsvalda föremål och brister i remisshanteringen. Några händelser har handlat om överdosering i samband med lugnande läkemedel inför behandling. 3.2.4 Delaktighet i och förtroende för vården Regeringens mål är att säkerställa att patienterna ges möjlighet till del- aktighet och självbestämmande i kontakterna med hälso- och sjukvården. En patientfokuserad vård innebär att vården ges med respekt och lyhörd- het för individens specifika behov, förväntningar och värderingar, och att dessa vägs in i de kliniska besluten. Patienterna är nöjda med primärvårdens kvalitet Patienterna upplever att primärvården generellt sett har en hög kvalitet. Detta visar resultaten från en nationell patientenkät i primärvården som utfördes av SKL. Resultaten från enkäten mäts i patientupplevd kvalitet på en skala 1100. Patientupplevd kvalitet är ett sammanfattande mått som visar hur patienterna besvarat frågorna i enkäten. Ju högre patientupplevd kvalitet, desto bättre är patienternas upplevelser. Bemötandet av patienter utmärkte sig särskilt positivt det patientupplevda kvalitetsvärdet uppgick till 89. De frågor som sammantaget fått mest positiva svar var om läkaren lyssnade till vad patienten hade att säga, om läkaren förklarade varför patienten skulle ta de läkemedel denne fått på ett sätt som patienten förstod, samt om patienten kände att han eller hon blev bemött med respekt och på ett hänsynsfullt sätt. Bra resultat uppnåddes även generellt sett för frågor kring information, t.ex. om diagnos och behandling. Generellt sett nåddes sämre resultat för frågor kring den fortsatta vården, t.ex. om patienten fått information om vilka eventuella varnings- signaler som han eller hon ska vara uppmärksam på beträffande sjuk- domen eller behandlingen liksom om eventuella biverkningar av läke- medel. Ett lågt resultat fick även frågan om patienten fått information om en försening i samband med besök. visar relativt stora skillnader på regional nivå, men skillnaderna kan vara ännu större vid jämförelser av enskilda vård- centraler inom ett landsting. Diagram 3.8 Patientupplevd kvalitet i primärvården Källa: Kommuner och Landsting. Enkätens frågor sammanfattades med åtta indikatorer: -Bemötande, dvs. om patienten kände att han eller hon blev bemött med respekt och på ett hänsynsfullt sätt. -Förtroende, dvs. om patienten kände förtroende för den läkare som han eller hon träffade. -Upplevd nytta, dvs. om patientens aktuella behov av vård blev tillgodosett vid besöket. -Rekommendation, dvs. om patienten skulle rekommendera mottagningen till andra. -Tillgänglighet, dvs. vad patienten anser om tiden han eller hon fick vänta innan besöket. -Delaktighet, dvs. om patienten kände sig delaktig i beslutet om vård och behandling. -Information, dvs. om patienten fick tillräcklig information om sitt tillstånd. -Helhetsintryck, dvs. hur patienten som helhet värderar den vård/ behandling han eller hon fick. Sjukvårdsrådgivningen har utvecklats inom flera områden