prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Bidrag till migration och integration Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med 10,5 mil- jarder kronor eller (se diagram 3.9). ökade kostnaderna med ca till följd av bland annat att biståndsmålet höjdes från av BNI samt på grund av för- ändrade BNI-prognoser. Kostnaderna omfattar även samarbete med och bidrag till utlandet utöver bistånd. Ök- ningen har främst skett avseende Bidrag till migration och integration som ökat med . skedde dock ett trendbrott och Bidrag till migration och integration mins- kade . De övriga biståndspos- terna har dock ökat något ; Bidrag via Sida ökade och Bidrag via ökade . Diagram 3.10 Utbildning och studiestöd 20052009 Kostnaden för utbildning och studiestöd har ökat med (se diagram 3.10). Kostnaden för studiestöd, in- klusive av- och nedskrivningar, har ökat med ca eller . har en återföring av re- servation för lånefodringar minskat studiestöds- kostnaderna med . En motsvarande återföring av reservation för lånefordringar minskade studiestödskostnaden med . De studiestöd som når flest personer är stu- diehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock läm- nas med en högre bidragsdel, men i detta avse- ende är studiemedlet inte rättighetsstyrt. Stu- diemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande i studiestödsberät- tigande utbildning. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med per studiemånad för den som är och studerar i en gymnasial utbildning inom gymnasieskola, folkhögskola, vuxenutbildning eller vissa andra utbildningar. Tabell 3.17 Studerande med studiemedel 20052009 Tabell 3.18 Studerande med studiemedel 20052009: Studielån I tabell 3.17 redovisas antalet studerande med studiemedel perioden 20052009. Studiemedel lämnas till studerande vid universitet och hög- skolor, vid godkända utbildningar utomlands och till studerande i gymnasiala utbildningar. Studiemedel består av studiebidrag och lån. Totalt fick ca 444 000 studerande stu- diemedel , vilket är en ökning med drygt 36 000 studerande eller jäm- fört med 2008. Av dessa hade ca 300 000 studie- lån medan drygt 144 000 studerande endast ut- nyttjade studiebidrag. Andelen studerande med studiemedel som utöver studiebidraget även har studielån har minskat stadigt , för att sedan öka 2009 (se tabell 3.18). Diagram 3.11 Statens egen verksamhet 20052009 Statens egen verksamhet avser främst kostna- derna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader (inklusive arbetsavgivar- avgifter), lokalkostnader, avskrivningar och nedskrivningar samt övriga driftkostnader. I diagram 3.11 redovisas kostnaderna för statens egen verksamhet för den senaste femårsperio- den. Kostnaderna har ökat med ca eller . har framför allt övriga driftkostnader ökat något mer än de övriga posterna. De största ökningarna finns på , och Försvarsmakten. och ökade kostnader för tjänster beror främst på en ökning av entreprenadtjänster. har ökat sina kostnader för entreprenadtjänster i och med bolagiseringen av produktions- enheter. Försvarsmaktens ökade kostnader för tjänster avser ökade kostnader för konsulter och andra externa tjänster. För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändringar av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos ). Övriga driftkostnader har rensats för förändringar av av- sättningar för förluster i garanti- och utlånings- verksamhet hos och . särredovisas dessa i resultaträkningen (se även avsnitt 4, not 8 Vissa garantier och kreditkostnader). , Försvarsmakten, Försäk- ringskassan och redovisar de högsta personalkostnaderna (se även avsnitt 4, not 6 Kostnader för personal). har lönekostnaderna ökat vid . Lönekostnaderna för Försvarsmakten har minskat , medan de övriga två myndigheterna ligger kvar på ungefär samma nivå. Försvarsmakten, och redovisar de högsta lokalkostna- derna (se även avsnitt 4, not 7 Kostnader för lokaler). Det avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler. Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet (se även avsnitt 4, not 9 Övriga driftkostnader). Köpta varor och tjänster är av stor omfattning vid bl.a. och , som har omfattande köp av entreprenader, men också vid Försvarsmakten. I det följande lämnas en redovisning av statens personal avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer7. Avgränsningen av staten är densamma som för resultaträkningen. I bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. redovisas vilka myndigheter som omfattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till lämnas , senast i budget- propositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 2), en utförlig redovisning av stats- förvaltningens utveckling, bl.a. bedömningen av framtida personalkonsekvenser som följer av regeringens förslag till . Tabell 3.19 Antal statligt anställda 20052009, kvinnor respektive män 1 Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. utgjorde de ca 5 300 personer. Betings-, dag- eller timan- ställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde drygt 15 900 personer 2009. Statligt anställda utgör av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. första hälft minskade antalet 7 Observera att antalet anställda skiljer sig från antalet årsarbetskrafter. Årsarbetskrafter redovisas i not 6 till resultaträkningen. Därefter har det totala antalet statligt anställda varit relativt stabilt. har antalet anställda åter börjat att minska. Denna utveckling har fortsatt även 2009 (se tabell 3.19). Antalet anställda (med månadslön) har mins- kat med drygt 800 . Hela minsk- ningen kan härledas till att Svevia (f.d. ) med nära 3 000 anställda brutits ut ur . har minskat med 400 anställda och med drygt 300 anställda. Flera myndigheter har dock ökat an- talet anställda, exempelvis Arbetsförmedlingen med 700, med 450 och Försvarsmakten med nästan 350 personer. Staten är den sektor som har jämnast köns- fördelning på arbetsmarknaden. Andelen stats- anställda kvinnor har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,) och denna utveckling förstärktes . De könsmässiga skillnaderna mellan olika ålders- grupper är fortfarande marginell (se tabell 3.20), men varierar mellan olika sektorer (se tabell 3.21). Tabell 3.20 Antal statligt anställda 20052009 fördelade på åldersgrupper Antal och procentuell fördelning I jämförelse med arbetsmarknaden i övrigt har staten en äldre personalstyrka. Utmärkande för staten är att andelen äldre är högre som andelen i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet. Åldersfördelningen i staten 2009 var ungefär densamma som 2008. Även genomsnittsåldern var ungefär densamma som 2008, dvs. var av de statsanställda eller äldre, medan var . Det föreligger dock påtagliga skill- nader i åldersstruktur mellan olika myndigheter. sektorsindelning av statlig verksamhet har ändrats i och med att den nya sektorn Centro bildats8. Därför redovisas antalet anställda på sektorerna , Försvar, Universitet och högskolor samt Övrig verksam- het. Tabell 3.21 Antal anställda 20052009 fördelade på sekto- rer 1Affärsverk och infrastruktur. 2Universitet och högskolor. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och ut- bildning samt länsstyrelser, och stabsmyndigheter. Flertalet av de statsanställda arbetar vid en stor myndighet. Drygt tre fjärdedelar av de statsan- ställda arbetar vid någon av de 40-talet myndig- heter som har minst 1 000 personer anställda. Mindre än en procent av de statsanställda arbetar vid någon av de 60 myndigheter som har färre än 50 anställda. 8 Sektorn omfattar 2009 Arbetsförmedlingen, , , , Kriminalvården, Kronofogden, , , , , och . Diagram 3.12 Skatteintäkter 20052009 Skatteintäkterna är på ungefär samma nivå i början som (se diagram 3.12). Skatteintäkterna visade en stark ökning med eller . Därefter har skatteintäkterna minskat, och perioden 2009 var minskningen . Resultaträkningens över-/underskott Diagram 3.13 Statens över- /underskott 20052009 Över/-underskott Statens resultaträkning visar ett överskott för alla fem åren (se diagram 3.13). Den starka konjunkturen ledde till stora överskott . bidrog de stora kapitalvinsterna vid försäljningen av Vin & Sprit till det höga överskottet. har den försämrade konjunkturen med bl.a. lägre skatteintäkter och högre transfereringar gjort att överskottet minskat kraftigt, men lägre kostnader för statsskulden har bidragit till att även detta år visar ett överskott. Överskottet minskade med eller Oförbrukade bidrag är en balanspost som visar mottagna bidragsintäkter som ska täcka framtida kostnader. Tabell 3.22 Oförbrukade bidrag Av tabell 3.22 framgår att de oförbrukade bidra- gen sammantaget har ökat med eller . De inomstatliga bidragen är medel som beta- lats från en statlig myndighet till en annan och som i många fall redovisats mot anslag hos den betalande myndigheten, medan de ännu inte för- brukats hos den mottagande myndigheten eller utbetalats till slutanvändare. Denna post ökade med eller och uppgår vid utgången av 2009 till ca . Huvuddelen eller av de inomstatliga bidragen finns hos universitet och högskolor. och högskolor är bidragen en del av finansieringen av forskning och utbildning. De lärosäten som redovisar störst belopp är , , och . Länsstyrelserna svarar för av de inomstatliga oförbrukade bidragen. Det avser vanligtvis medel som ska förmedlas som bidrag till olika regionala projekt. Övriga myndigheter redovisar av de inomstatliga oförbru- kade bidragen. Det motsvarar av de inomstatliga bidragen 2009. I årsredovisningen för staten elimineras de in- omstatliga bidragen när balansräkningen konso- lideras. Det sker eftersom de inte motsvaras av någon förpliktelse i relation till någon utomstå- ende motpart. Oförbrukade bidrag från utomstatliga givare ökade med eller perioden 20052009. De uppgår till nära 2009. Universitet och hög- skolor är mottagare av av dessa bidrag. De avser exempelvis medel från forsk- ningsstiftelser. Övriga myndigheters andel av oförbrukade bidrag från utomstatliga givare är . och Ungdomssty- relsen är exempel på myndigheter med oförbru- kade bidrag från utomstatliga givare. I avsnitt 4, not 51 Periodavgränsningsposter oförbrukade bidrag, specificeras de utomstatliga oförbrukade bidragen. Av noten framgår belopp per myndig- het och i vissa fall bidragets ändamål. genomför revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga re- visionen avslutas genom uttalanden i revisions- berättelser om bl.a. myndigheternas årsredovis- ningar. I det följande redovisas utvecklingen av revi- sionsberättelser med invändning för perioden 20052009. En redovisning lämnas också av revisionsberättelser med invändning respektive upplysning avseende . Regeringen avser att på sedvanligt sätt åter- komma i budgetpropositionen med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. 3.2.1Revisionsberättelser med invändning 20052009 Tabell 3.23 Antal revisionsberättelser med invändning 20052009 Antalet revisionsberättelser med invändning har minskat (se tabell 3.23). Däremot har antalet invändningar ökat markant vid en jämförelse . En möjlig förklaring till detta trendbrott är att 2009 är då myndigheterna lämnar en resultatredovisning enligt nya förutsättningar. Vidare är fel i redovisningen en förklaring till att några myndigheter erhöll en revisionsberättelse med invändning. Även brist på information i myndigheternas årsredovisningar och saknade underskrifter utgör i några fall grund för en invändning. Värt att notera är att två av de redo- visade invändningarna avser avvecklingsmyndig- heter. 3.2.2Revisionsberättelser med invändning respektive upplysning 2009 Om myndigheten på ett rättvisande sätt beskri- vit sin verksamhet inklusive väsentliga brister i denna lämnar en revisionsberät- telse i standardutformning. En upplysning kan lämnas för att peka på in- formation av särskild vikt som kan anses oväntad eller på annat sätt central för att årsredovis- ningen ska kunna anses rättvisande. Om årsredovisningen saknar central informa- tion eller är missvisande avger en revisionsberättelse med invändning. Nedan lämnas en redovisning av de invänd- ningar respektive upplysningar lämnat i 16 revisionsberättelser avseende räken- . Noterbart är att ingen myndighet 2009 har fått en revisionsberättelse med invändning eller upplysning till följd av övergången till kostnadsmässig avräkning av förvaltningsutgifter. Invändningarna respektive upplysningarna återges i enlighet med beslutade revi- sionsberättelser. har följande invändning: DO bedöms inte uppfylla kraven på resultatredo- visning enligt 3 kap. 1 § i förordningen om årsre- dovisning och budgetunderlag av följande skäl: DO har inte på ett tydligt sätt i resultatredovis- ningen definierat sina uppgifter och prestationer utifrån instruktion och lagar. DO har inte heller i rapporteringen i resultatredovisningen tydligt åter- kopplat till uppgifterna enligt instruktion och lagar. DO redovisar dessutom för få relevanta presta- tioner i förhållande till uppgifter enligt instruktion och lagar. Detta gäller framför allt prestationer med avseende på kostnader. Sammantaget bedöms därmed redovisningen av verksamhetens resultat inte bli överskådlig och rättvisande. har följande invändning: I årsredovisningen redovisas att SCB upptäckte allvarliga fel i statistikprodukten och andra indexprodukter samt att åtgärder vidta- gits. Vidare redovisas att fel i KPI eller närliggande produkter kan få mycket stora samhällsekonomiska konsekvenser. SCB har däremot inte beskrivit de upptäckta felen samt konsekvenserna av dessa. SCB har hel- ler inte redogjort för om tillräckliga åtgärder vidta- gits eller för risknivån för fortsatta fel. bedömer därmed att årsredovis- ningen inte är rättvisande. har följande invändning: Resultatredovisningen för Statens maritima museer har inte upprättats enligt 3 kap. 1 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunder- lag. En väsentligt del av verksamheten redovisas med volymmått som inte är relevanta som besluts- underlag och som är svåra att förstå utan komplet- terande information. har följande invändning: anslagsredovisning avse- ende anslag UO 17, 7:1 ap. 1 Riksantikvarieäm- betet är inte rättvisande. Anslagsredovisningen stämmer inte överens med den underliggande re- dovisningen. Anslagssparandet är ca för lågt redovisat och borde istället uppgå till ca . för Verket för förvalt- ningsutveckling (AVerva) har följande invändning: bedömer att årsredovisningen inte är rättvisande eftersom AVerva har kostnadsfört 1087 tkr för lite som lokalkostnader för outhyrda lokaler. En korrekt redovisning hade lett till ett ej godkänt anslagsöverskridande om 243 tkr på ram- anslag Uo 2 1:3. har följande invändning: Bemyndiganderedovisningen ger inte en rätt- visande bild avseende utestående åtaganden för anslaget 24:1:15 ap 1 Rymdverksamhet. Av be- myndiganderedovisningen borde ha framgått vil- ken effekt en värdering till balansdagens kurs skulle ha haft på de redovisade åtagandena i förhållande till den valda valutakursen. har följande invändning: Årsredovisningen är inte rättvisande eftersom till- gångar avseende likvida medel och kortfristiga pla- ceringar uppgående till inte har redovi- sats i balansräkningen. har följande invändning: Redovisningen av den avgiftsbelagda verksamhe- ten är inte rättvisande. Resultatet är för lågt redo- visat med 973 tkr vilket leder till att ett egentligt ackumulerat överskott om 480 tkr redovisas som ett underskott om -493 tkr. har följande invändning: Försvarshögskolans årsredovisning innehåller brister som sammantaget innebär att årsredovis- ningen inte är upprättad enligt förordningen om årsredovsining och budgetunderlag och därmed inte ger en rättvisande bild. har följande invändning: Årsredovisningen var vid inlämnandet av revi- sionsberättelsen inte undertecknad av samtliga styrelseledamöter i enlighet med 8 § 2 kap. förord- ningen (2000:605) om årsredovisning och budget- Årsredovisningen är således inte full- ständig. har följande invändning: Årsredovisningen var vid inlämnandet av revi- sionsberättelsen inte undertecknad av samtliga styrelseledamöter i enlighet med 8 § 2 kap. förord- ningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag. Årsredovisningen är således inte full- ständig. för ombudsmännen mot diskriminering har följande invändning: Resultaträkning, balansräkning och sammanställ- ning över avvecklingskostnader i kapitel 3 i årsre- dovisningen, daterad , är inte rätt- visande. har följande upplysning: Efter avlämnande av årsredovisningen har en rät- telse, daterad , inkommit. Riksrevisio- nen bedömer att årsredovisningen inklusive denna rättelse är rättvisande. Däremot överensstämmer inte den rättade årsredovisningen med underlig- gande redovisning. har följande upplysning: Som framgår av årsredovisningen sid 37 är mer- parten av värderingarna och redovisningen av an- delar i de statliga bolagen i balans- och resultaträk- ningen baserad på bolagens redovisning per kvartal 3 2009. har följande upplysning: Som framgår av årsredovisningens sid 50 har Sa- metinget per den 31/12 2009 överskridit de av re- geringen tilldelade medlen för anslaget 1.28 ap.2 med 4227 tkr. Som framgår av årsredovisningens sid 51 har per den 31/12 2009 även överskridit den av regeringen tilldelade bemyndi- ganderamen för anslaget 1.28 ap.2 med 4908 tkr. har följande upplysning: Som framgår av årsredovisningen föreligger en risk att myndighetens beredskapslager är övervärderat. Förutsättningarna finns beskrivna i Tilläggsupplysningarna (s.124-125) och i not 6 (s.129). har följande upplysning: Som framgår av årsredovisningen har Sida brister i den interna styrningen och kontrollen avseende bland annat revision som kontrollmetod samt bud- getering och uppföljning av förvaltningsanslaget. Bristerna har beskrivits i avsnittet om intern styr- ning och kontroll (sid. 67-70), men framgår även av årsredovisningen i övrigt. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningarna samt finansie- ringsanalysen omfattar myndigheterna, inklu- sive affärsverken, under och reger- ingen. omfattas också eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten. Däremot omfattas inte , och . En fullständig förteckning över samtliga ingående organisa- tioner framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. I resultaträkningen redovisas de totala kon- soliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myn- digheter, tas bort (elimineras) i resultaträk- ningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. Gällande principer och förutsättningar un- der beskrivs i avsnitt 4.4 Redo- visningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen redovisar ett över- skott på , vilket är en minskning med jämfört med föregående år (se tabell 4.1). Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av Vissa garanti- och kreditkostna- Summa statens egen verksamhet -1 011 042 före resultat från andelar Resultat från andelar i dotter- Finansiella intäkter och kostna- Den stora försvagningen av överskottet beror bland annat på att skatteintäkterna minskade med och att kostnaden för transfereringar (exkl. avsättningar till fonder) ökade med . Intäkter av bidrag ökade med . Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag försämrades med . Att resultaträkningen ändå visar överskott beror på den stora minskningen av nettokostnaden för statsskulden och det fortsatt positiva resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag. Nettokostnaden för statsskulden uppgick till , en minskning med . Minsk- ningen förklaras av orealiserade valutavinster på att jämföra med orealiserade valutaförluster på föregå- ende år. Övriga finansiella intäkter blev däremot lägre än föregående år. Minskningen beror på att försäljningen av gav en reavinst på nära 2008. Diagram 4.1 Statens intäkter Intäkter av avgifter och andra ersättningar Skatteintäkterna uppgick till 903 miljarder kro- nor och utgör av statens totala in- täkter (se diagram 4.1). Statens skatteintäkter minskade med (6,) jämfört med . Skatt på arbete minskade med jämfört med . Minskade inkomst- skatter förklaras av att lönesumman utvecklades svagt till följd av ett minskat antal arbetade timmar. Regeländringar, som det tredje steget av jobbskatteavdraget, bidrog också till att skatt på arbete minskade 2009. Arbetsgivaravgifterna minskade med . Minskningen förklaras av en svag utvecklig av lönesumman och att avgiftssatsen sänktes med en procentenhet till samt att halveringen av arbetsgivaravgifter för ungdomar utvidgades till att gälla ungdomar , från att tidigare ha gällt enbart 1924-åringar. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av av- giftssatsen i procent av lönesumman. Preliminärt ökade lönesumman med till följd av att antalet arbetade timmar minskat kraftigt. Jämfört med 2008 minskade skatt på kapital med (9,). Skatt på kapital från hushåll minskade med (12,) framför allt till följd av minskade kapitalvinster. Skatt på företagsvinster minskade med på grund av företagens lägre vinster. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med (1,). Därav ökade intäkter av mervärdesskatt med . Den låga ökningen förkla- ras av det kraftiga fallet i näringslivets invester- ingar och den svaga ökningen av hushållens kon- sumtion. Skatt på alkohol och tobak ökade med bland annat till följd av att införseln av alkohol från utlandet minskat och att den svaga kronan ökat gränshandeln. Diagram 4.2 Statens kostnader Av statens kostnader utgjorde transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen (se diagram 4.2). Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Diagram 4.3 visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräken- skapernas indelning. Den realekonomiska indel- ningen redovisas även ur ett statsbudgetper- spektiv i avsnitt 5.5. Diagram 4.3 Transfereringar per sektor Av diagram 4.3 framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfe- reringar. Transfereringarna till hushåll innefattar bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapen- ning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller biståndsområdet. Kommunerna tar emot av transfere- ringarna i olika former av statsbidrag, företags- sektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de stat- liga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar (exklusive av- sättningar till fonder) uppgick till 790 miljarder De ökade därmed med svarar socialförsäkringen för och arbetsmarknadspolitiken för . Inom socialförsäkringen ökade kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten med (9,). Ökningen beror främst på högre inkomstindex och på ett ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. kronor () 2009, förklaras av att antalet sjukfall har fortsatt minska och att sjukfallen i genomsnitt blivit kortare. Inom arbetsmarknadspolitiken ökade kostna- , en ökning jämfört med 20089. Kostnader för transfereringar till kommuner och landsting ökade totalt med . Den kommunalekonomiska utjäm- ningen till kommuner och landsting ökade med . Bidrag till landsting för influensapandemin förklarar en ökning på . Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen minskat med .