prop · GY031d12 · 2010-10-12 00:00:00 — för familjer och barn 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Ekonomisk trygghet för familjer och barn........................................................... Bedömning av måluppfyllelsen ............................................................ 2.5.3Barnfamiljernas inkomstutveckling och familjepolitikens Den ekonomiska familjepolitikens fördelning.................................... Barnhushåll med låg ekonomisk standard ........................................... Resultat av uttaget inom föräldrapenningen ....................................... Resultat inom underhållsstödet ........................................................... Internationella aspekter tilläggsbelopp vid familjeförmåner........... Förslag till regeländringar..................................................................... Utökad rätt till tillfällig föräldrapenning............................................ 1:1 Allmänna barnbidrag ...................................................................... 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner..................... 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn................................... 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ........................................ 1:7 Pensionsrätt för barnår................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ..................................................................................................... 2.2Härledning av ramnivån 20112014. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 2.3Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 2.4Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto ...................................................................................................... Utfall jämställdhetsbonus 2009............................................................................ Anslagssutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag ..................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1.1 Allmänna barnbidrag.............. Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring........................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Föräldraförsäkring.................. Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd ................................................................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för1:3 Underhållsstöd ........................ Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ..... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn...................................................................................... Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn......................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår.................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 Pensionsrätt för barnår........... Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag................................................................... Volymer och medelsersättningar för bostadsbidraget 20092013 ..................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 Bostadsbidrag.......................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.1Utvecklingen av real disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ekonomisk standard) för hushåll 20052009 penningvärde. Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för individer i barnhushåll. Utvecklingen av arbetslösheten bland barnhushåll 2005 till ............. 2.4Andel med låg ekonomisk standard om den ekonomiska familjepolitiken dras ifrån hushållets disponibla inkomst 2009.................................................... 2.5Andel med låg ekonomisk standard efter hushållstyp 20052009. 2.6Andel relativt resp. absolut fattiga individer i hushåll med ensamstående med barn . 2.7 Andel med låg ekonomisk standard ett visst antal år 20042008...................... 2.8Andel med disponibel inkomst under riksnormen ett visst antal 2.9Pappors andel av uttagna föräldrapenningdagar när barnet är . Redovisat efter barnets födelsemånad................................................................. 2.10 Utgift för tilläggsbelopp vid familjeförmåner; utfall och prognos.................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner det mål som regeringen föreslår för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt godkänner att det tidigare målet för utgiftsområdet upphör att gälla (avsnitt 2.4), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: -bidrag till kostnader för internationella adoptioner -barnpension och efterlevandestöd till barn -pensionsrätt för barnår -vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den sänkta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Även den jämställdhetsbonus som infördes redovisas som en skatteutgift under utgiftsområdet. Jämställdhetsbonusen innebär att en arbetande förälder kan erhålla en bonus vid uttag av föräldrapenning via kreditering av skattekontot. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:4 Bidrag till kostnader för internationella 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2009 och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. beräknas utgifterna bli vilket är lägre än budgeterat. I förhållande till 2009 beräknas utgifterna bli högre. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Avser reglering av statlig ålderspensionsavgift. Tabell 2.3 Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Av- vikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som ett medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bo- stads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2009/10:195). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto Totalt för utg.omr. 1 Skatteutgifterna är en senare prognos än de som redovisas i skrivelsen Redovisning av skatteutgifter . Den skatteutgift som redovisas för livsmedel är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. En viktig målgrupp för denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den redovisas här. Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror. infördes en jämställdhetsbonus. Syftet är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldraförsäkringen och på arbetsmarknaden. Genom att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt förbättras förutsättningarna för jämställdhet och barnets relation med båda föräldrarna stärks. Genom att förstärka motiven att återgå till arbete motverkas osakliga löneskillnader. Reformen innebär att en arbetande förälder kan erhålla en bonus via kreditering av skattekontot på maximalt , under förutsättning att föräldrarna delar på uttaget av föräldrapenningen. Hur stor bonusen blir för den enskilde styrs dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. Jämställdhetsbonusen beräknas medföra minskade inkomster på statsbudgeten om 2010, 2011, 2012, komsterna är lägre än tidigare prognoser då färre än förväntat ansökt om bonusen. Se avsnitt 2.5.7 för en fördjupning. Regeringens förslag: Nuvarande mål för utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn ska upphävas. Regeringen föreslår att följande mål ska gälla för utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn: den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Skälen för regeringens förslag: Det nya målet betonar på ett tydligare sätt regeringens vilja att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Regeringens målsättning för den ekonomiska familjepolitiken är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Målet betonar förutsättningarna snarare än utfallet vilket innebär en viss acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla familjer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Familjepolitiken bör utformas så att barn i hushåll med låg ekonomiskt standard får stöd, liksom familjer med sjuka och funktionshindrade barn. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. De som har det sämst ställt är hushåll med en ensamstående förälder, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Regeringen följer löpande utvecklingen av förutsättningarna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 för en god levnadsstandard för alla barnfamiljer och arbetar vidare för ökad måluppfyllelse. Resultatredovisningen inleds med en beskrivning av principerna för utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. För att beskriva i vilken utsträckning målen uppfylls används ett antal indikatorer. Var och en av indikatorerna innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken bidrar med förbättrade förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Följande indikatorer används: -barnhushållens disponibla inkomstutveckling och familjepolitikens betydelse för barnhushåll, -den ekonomiska familjepolitikens fördelning, -ekonomiskt utsatta barnhushåll, Som underlag till beräkningarna har det utfall som finns använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. värden är därmed en prognos. I finns det drygt 1,1 miljon hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna uppgår till närmare två miljoner. De yngre barnen har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än de äldre. Vid födelsen är det som har särlevande föräldrar medan motsvarande siffra för 17-åringar är . I snitt innebär det att i tre av fyra barnfamiljer är föräldrarna sammanboende. Den resterande fjärdedelen är familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma. I en genomsnittlig barnfamilj bor det 1,7 barn. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 med en ensamstående förälder finns det färre barn än i familjer med sammanboende föräldrar. Inkomsten från arbete är den främsta förutsättningen för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. arbetade av kvinnor med barn i åldrarna och av män med barn i samma ålder hade arbete. Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. De ekonomiska familjestödens andel av barnfamiljernas disponibla inkomst är beroende av familjernas storlek, sammansättning och inkomst. Hur de olika familjestöden är utformade har stor påverkan på hur väl deras syfte uppnås. Utformningen av stöden till barnfamiljer Familjepolitiken ska syfta till att stärka föräldrars makt över sin livssituation och därmed öka familjers valmöjligheter. Familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv genom att förbättra möjligheten för båda föräldrar att delta i arbetslivet som de ska kunna ta hand om barnen medan barnen är små. Därtill bör familjepolitiken förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning, kompenserar för en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar, tillsammans med jämställdhetsbonusen, goda förutsättningar för föräldrar att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden och vara hemma med sina barn när de är små. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . Familjepolitiken spelar en viktig roll för familjernas möjligheter att utifrån egna val kombinera arbete med familjeliv. Vetskapen om att det finns en ekonomisk trygghet är viktig för beslutet om att skaffa (fler) barn eftersom det innebär en ökad försörjningsbörda. För att ge den tryggheten till barnfamiljer har staten byggt upp olika trygghetssystem. Barnbidraget är ett generellt bidrag som utjämnar ekonomiska förutsättningar mellan perioder med och utan försörjningsansvar. Familjepolitiken är utformad så att barn i hushåll med låg ekonomiskt standard får stöd, liksom familjer med sjuka och funktionshindrade barn. hovsprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster och/eller relativt stor försörjningsbörda. Nackdelar med dessa bidrag är att de ger marginaleffekter vilket kan ge lägre incitament att öka arbetsinkomsten och därmed riskerar att hålla kvar individer och hushåll i ett bidragsberoende . Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. För barnhushållen utgjorde den ekonomiska familjepolitikens förmåner i genomsnitt av den disponibla inkomsten 2009. Familjepolitiken utjämnar skillnader i ekonomiska villkor såväl mellan familjer med och utan barn som mellan barnfamiljer. Störst påverkan har familjepolitiken för ensamståendehushållen. Exempelvis utgjorde familjestöden av den disponibla inkomsten för ensamstående med två eller flera barn . bidrog den ekonomiska familjepolitiken till att minska inkomstskillnaderna i samhället (mätt som negativt bidrag till Gini-koefficienten). Ut- över familjepolitiken har utvecklingen av andra system som förskola och skatter stor påverkan på barnfamiljernas ekonomiska levnadsstandard. Fram till finanskrisen bidrog konjunkturen med ökad tillgång till arbete, ökade löner tillsammans med reformer inom den ekonomiska familjepolitiken positivt till hushållens disponibla inkomster. I samband med den ekonomiska nedgången i , främst , har den ekonomiska familjepolitiken ställts inför ökade behov. Kostnaderna för den ekonomiska familjepolitiken uppgick till 2009. Försäkringsförmånerna utgjorde drygt hälften av kostnaderna, . De generella bidragen utgjorde och de behovsprövade bidragen . Vad påverkar utgiftsutvecklingen? Utgifterna inom familjepolitiken påverkas av flera faktorer. Omedelbara och direkta effekter fås av antalet barn, till exempel för barnbidraget, eller när nya reformer introduceras på området. Utöver dessa två faktorer är det främst barnfamiljernas ekonomiska situation som påverkar utgifterna för familjepolitiken till exempel när det gäller bostadsbidraget. Det finns många faktorer som påverkar barnhushållens ekonomiska situation. Barnfamiljernas inkomster kommer främst från förvärvsarbete vilket medför att konjunkturen har stor betydelse för försörjningsmöjligheterna för barnhushållen. Arbetslöshet och låg utbildningsnivå kan vara orsaker till låg ekonomisk standard. Ju fler barn och därmed ökad försörjningsbörda det finns desto mer kännbara är konsekvenserna av låga eller minskade inkomster. har det stigande barnafödandet påverkat utgiften och även av lågkonjunkturen. Lösningen på arbetslösheten och låg utbildning återfinns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden som arbetsmarknads- och utbildningspolitik samt samhällsekonomin i stort. Den ekonomiska familjepolitiken måste därför ses i ett större sammanhang, i vilket olika områden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Stor påverkan på barnfamiljernas ekonomi har utöver de ekonomiska stöden som redovisas i detta avsnitt andra åtgärder i form av transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken. 2.5.3Barnfamiljernas inkomstutveckling och familjepolitikens betydelse har de flesta hushåll rent ekonomiskt sett fått det bättre, trots den ekonomiska nedgång som började . Den reala ekonomiska standarden (mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) har ökat. Förändringen har varit olika stor för olika hushåll. Vid beräkning av ekonomisk standard tas hänsyn till försörjningsbörda och stordriftsfördelar. Stordriftsfördelarna förklarar varför sammanboende har högre ekonomisk standard generellt vid jämförelse med ensamstående. Försörjningsbördan förklarar varför barnhushåll generellt har lägre disponibel inkomst jämfört med hushåll utan barn och varför den ekonomiska standarden generellt sjunker med ett ökande antal barn. Högre sysselsättning och sänkta inkomstskatter är den främsta förklaringen till ökningen av de disponibla inkomstnivåerna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Prognoser för hushållens ekonomi Eftersom uppgifter om inkomst för hushållen går att använda först inkomsten tjänats in måste det göras prognos för att säga något om situationen i nutid. har indikatorerna skrivits fram med hjälp av SCB:s urvalsundersökningen Hushållens ekonomi, HEK:en. Med anledning av att antalet ensamstående med barn i HEK-urvalet är få och detta medför relativt stor statistisk osäkerhet har dessa beräkningar här ersatts med ett mycket större urval: STAR-urvalet. När de senaste årens disponibla inkomst beräknas med de två olika underlagen visar HEK:en en större ökning följt av en sänkning . När STAR-urvalet används är förändringarna mellan åren mindre och sänkningen av den disponibla inkomsten sker 2009. Anledningen till de olika resultaten av framskrivningen kan bero på att HEK-undersök- ningen är en urvalsundersökning som medför en risk för att de som väljer att svara på frågorna om inkomster kan vara mer eller mindre representativa. Risken är mest påtaglig när relativt sett små grupper redovisas då enstaka svarande kan påverka resultatet. Jämförelserna som gjorts tyder på att det finns en viss underskattning av inkomster för ensamstående med barn 2008, men framför allt en överskattning av den disponibla inkomsten . Det är inte bara inkomsternas nivå som skiljer sig mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, till exempel hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 2.1 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet i barnhushåll som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Stöden är uppdelade efter följande områden: generella bidrag, försäkring och behovsprövade bidrag. Totalt sett ökar den ekonomiska familjepolitiken den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet för barnhushållen med i genomsnitt . Diagram 2.1 illustrerar att skillnaden i snittinkomst mellan olika typer av barnhushåll har fortsatt. var inkomstspridningen den största sedan SCB påbörjade mätningarna 1975. Detta berodde till stor del på rekordstora kapitalvinster men även på större skillnader i inkomster mellan förvärvsarbetande och ej förvärvsarbetande. har inkomsternas ökning avtagit något. Vid jämförelse mellan olika 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 hushållstyper bör man notera att hushållsgrupperna är olika stora. Andelen sammanboende hushåll med barn är t.ex. större än andelen ensamstående hushåll med barn. De som har det sämst ställt är hushåll med en ensamstående förälder, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Majoriteten av de ensamstående föräldrarna är kvinnor. Sammanboende utan barn har en fortsatt ökning av den reala medianinkomsten. Diagram 2.1 Utvecklingen av real disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ekonomisk standard) för hushåll 2005 2009 penningvärde. Källa: beräkningar, HEK och Diagram 2.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för individer i barnhushåll. Ensamstående med 1 barn Ensamstående med 2+ barn Sammanboende med 1 barn Källa:Hushållens ekonomi 2008 framskrivet med FASIT, beräkningar Av diagram 2.2 framgår att den ekonomiska familjepolitikens betydelse och innehåll varierar mellan olika hushållstyper. familjepolitiken bidrar i större utsträckning till hushåll med ensamstående med barn än för sammanboende med barn. För ensamstående med ett barn utgör de olika familjestöden av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, för ensamstående med två eller fler barn är motsvarande siffra .