prop · GY033 · 2010-10-12 00:00:00 — 4.2 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen, när det är fråga om upp- gift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt, och 5.beslut enligt 4 kap. 17 § eller 10 kap. 12 § riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter som hänför sig till en utredning eller gäller ett ärende hos om över- trädelser av artikel 81 eller 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 3.Den tystnadsplikt som följer av beslut enligt 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen regeringsformen i dess lydelse före , har fortsatt företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 1 Senaste lydelse 2010:715. 2.18Förslag till lag om ändring i lagen (2009:1427) om erkännande och verkställighet av bötesstraff inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 14 § lagen (2009:1427) om erkännande och verkställighet av bötesstraff inom Europeiska unionen ska ha följande lydelse. En verkställbarhetsförklaring ska upphävas 1. om det framkommer att straffet inte får verkställas i , 2. om nåd beviljats eller annat 2. om nåd beviljats eller annat beslut enligt 11 kap. 13 § beslut enligt 12 kap. 9 § regerings- regeringsformen har meddelats, formen har meddelats, 3.om egendom som kan användas för verkställighet inte påträffas eller det av någon annan anledning inte är möjligt att verkställa straffet, eller 4.om begäran om verkställighet återkallas. Beslut om upphävande av en verkställbarhetsförklaring meddelas av . Rätten ska dock fatta beslut i de fall förklar- ingen, efter ett överklagande, är föremål för rättens prövning eller när rätten fastställt förklaringen och det är fråga om att upphäva den enligt första stycket 1. Innan rätten upphäver en verkställbarhetsförklaring ska ha beretts tillfälle att yttra sig. Om Krono- fogdemyndigheten upphäver verkställbarhetsförklaringen gäller 9 §. Om en verkställbarhetsförklaring upphävs ska de verkställighetsåtgär- der som vidtagits återgå. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av reger- ingsformen (dir. 2004:96). Utredningen, som antog namnet Grundlags- utredningen, överlämnade betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125). I betänkandet lämnades förslag till om- fattande ändringar i regeringsformen (RF) samt vissa ändringar i kommunallagen (1991:900) och vallagen (2005:837). Vidare föreslogs en rad följdändringar i bl.a. tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihets- grundlagen och riksdagsordningen. Merparten av förslagen i betänkandet behandlas i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) som överlämnades till . beslutade att som vilande anta förslagen till ändringar i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen samt i riksdagsordningens huvudbestämmelser (bet. 2009/10:KU19, prot. 2009/10:130, rskr. 2009/10:304). De vilande förslagen kommer att behandlas på nytt i . I denna proposition föreslås vissa ytterligare följdändringar med anled- ning av förslagen i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). Vidare föreslås vissa ändringar i vallagen, lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar samt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), för att bl.a. anpassa benämningarna på Euro- peiska unionens institutioner till vad som följer av Lissabonfördraget. Förslagen har inte remissbehandlats. Med hänsyn till lagändringarnas karaktär har det inte ansetts behövligt att inhämta myndigheters eller enskildas synpunkter på förslagen. Några av förslagen i propositionen omfattas av bestämmelsen i 8 kap. 18 § andra stycket första meningen RF. Regeringen anser att ändringarna författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lag- rådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4 Följdändringar till grundlagsreformen Regeringens förslag: Ett antal lagar som innehåller hänvisningar till bestämmelser i regeringsformen ändras så att hänvisningarna avser mot- svarande bestämmelser i regeringsformen i dess lydelse enligt förslaget i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag till ändringar i grundlagarna och i riksdagsordningens huvudbestämmelser i proposi- tionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) antogs, med några Prop. 2010/11:3 mindre justeringar, som vilande av (bet. 2009/10:KU19, prot. 2009/10:130, rskr. 2009/10:304). Behandlingen av förslagen till följdändringar i annan lagstiftning har skjutits upp till det första efter de allmänna valen . De vilande grundlagsändringarna innefattar förutom ett flertal mate- riella ändringar bl.a. redaktionella omflyttningar av paragrafer inom och mellan kapitlen i regeringsformen. De föreslagna grundlagsändring- arna bör följas upp av ändringar i lagar som hänvisar till bestämmelser i regeringsformen, så att hänvisningarna sker till rätt lagrum. 5 Följdändringar till Lissabonfördraget Regeringens förslag: I vallagen ändras namnen på Europeiska unionens institutioner så att de överensstämmer med vad som följer av Lissabon- fördraget. I offentlighets- och sekretesslagen ändras hänvisningarna till fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen så att de i stället avser fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I vallagen och lagen om kungörande av lagar och andra författningar ersätts Europeiska gemenskapen med Europeiska unionen. Uttrycket Europeiska gemenska- pernas officiella tidning ersätts med Europeiska unionens officiella tid- ning i lagen om kungörande av lagar och andra författningar. Skälen för regeringens förslag: Lissabonfördraget om ändring av för- draget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen (Lissabonfördraget) samt de protokoll som har förtecknats i slutakten till fördraget undertecknades i och trädde i kraft . Genom Lissabonfördraget har de grundläggande fördragen och vissa protokoll som hör till dem ändrats. Ändringarna innebär bl.a. att Europeiska unio- nen (EU) har ersatt Europeiska gemenskapen (EG) som juridisk person samt att unionens institutioner har fått nya namn. Vid sidan av EU finns Europeiska atomenergigemenskapen kvar. Atomenergigemenskapen ingick tidigare tillsammans med bl.a. EG i Europeiska gemenskaperna. De ändringar i fördragen som följer av Lissabonfördraget innebär att lagstiftning som innehåller hänvisningar till Europeiska gemenskapen eller Europeiska gemenskaperna behöver ändras. Författningarna ska i stället hänvisa till Europeiska unionen respektive Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. Genom Lissabonfördraget har också Europeiska gemenskapernas domstol bytt namn till Europeiska unionens domstol. Den del av domstolen som utgör förstainstansrätten har bytt namn till Europeiska unionens tribunal. Vidare har Europeiska gemenskapernas kommission bytt namn till Europeiska kommissionen. Som en följd av dessa ändringar bör sådana bestämmelser som hänvisar till de olika institutionerna ändras så att benämningarna i svensk lag överensstämmer med Lissabonfördraget. Vallagen innehåller en paragraf i vilken det räknas upp vilka uppdrag som är oförenliga med ett uppdrag som ledamot av . Bestämmelserna i paragrafen grundar sig på innehållet i den s.k. valrätts- Prop. 2010/11:3 akten, dvs. akten om allmänna och direkta val av företrädare i Europa- parlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (EGT L 278, 8.10.1976, s. 1, Celex 41975D0787), ändrat senast genom rådets beslut och om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i Europapar- lamentet (EGT L 283, 21.10.2002, s. 1, Celex 32002D0772). Även om det i samband med att Lissabonfördraget antogs inte föreslogs någon ändring i valrättsakten, finns det skäl att nu anpassa vallagen så att hän- visningarna till EU:s institutioner överensstämmer med Lissabonför- draget. I offentlighets- och sekretesslagen finns bestämmelser om sekretess för uppgifter som är hänförliga till utredningar om över- trädelser av bl.a. artiklarna 81 och 82 i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen. Genom Lissabonfördraget har motsvarande bestämmelser förts in i artikel 101 respektive 102 i fördraget om Euro- peiska unionens funktionssätt. Sekretessbestämmelserna bör anpassas till dessa ändringar. I lagen om kungörande av lagar och andra författningar finns en upp- lysning om att rättsakter som är beslutade av Europeiska gemenskaperna kungörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Tidningens namn har ändrats till Europeiska unionens officiella tidning. Upplys- ningen bör ändras i enlighet härmed. Regeringens bedömning: Förslagen innebär inte några ökade kostnader. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen föreslås att hän- visningar till regeringsformen i vissa lagar anpassas till den nya numre- ringen av regeringsformens paragrafer (jfr prop. 2009/10:80) samt att vissa lagar anpassas bl.a. till de ändrade benämningarna på Europeiska unionens institutioner som följer av Lissabonfördraget. Regeringen bedömer att förslagen inte kommer att leda till ökade kostnader. 7 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser om sekretess fortsätter att gälla för uppgifter som hänför sig till en utredning eller gäller ett ärende hos om överträdelser av artikel 81 eller 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Den tystnadsplikt som följer av beslut enligt 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen regeringsformen i dess lydelse före fortsätter att ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra Prop. 2010/11:3 uppgifter enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Skälen för regeringens förslag: Flertalet av lagförslagen är följdänd- ringar med anledning av de ändringar i regeringsformen som föreslås i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80), vilka om de antas slutligt av träder i kraft (jfr bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304). De föreslagna lagändringarna bör lämpligen träda i kraft som ändringarna i regerings- formen. De lagändringar som föreslås i syfte att anpassa lagen om kungörande av lagar och andra författningar, vallagen och offentlighets- och sekre- tesslagen till Lissabonfördraget bör även de träda i kraft . EG-fördragets konkurrensregler har utan ändringar i sak överförts till fördraget om EU:s funktionssätt. Den sekretess som gäller för uppgifter som hänför sig till utredningar eller som gäller i ärenden hos om överträdelser av EG-fördragets kon- kurrensregler (17 kap. 3 § och 30 kap. 3 § offentlighets- och sekretess- lagen) bör fortsätta att gälla även sedan hänvisningarna till konkurrens- reglerna i offentlighets- och sekretesslagen ändrats från EG-fördraget till motsvarande bestämmelser i fördraget om EU:s funktionssätt. Enligt 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen RF får Utrikesnämn- dens ordförande fatta beslut om ovillkorlig tystnadsplikt för ledamöterna i nämnden när det gäller uppgifter som dessa har fått kännedom om i sin egenskap som sådana ledamöter. Ett sådant beslut kan även omfatta andra personer som är knutna till nämnden. Av 44 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen följer att sådan tystnadsplikt inskränker den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som annars följer av 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrund- lagen. Ett beslut om tystnadsplikt som har fattats före ikraftträdandet av de föreslagna ändringarna i regeringsformen, dvs. före , bör även fortsättningsvis gälla framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen. När hänvisningarna i offentlighets- och sekretesslagen till den rättsliga grunden för sådana beslut ändras bör en övergångs- bestämmelse med denna innebörd införas. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar 1 § Författningar som har beslutats av eller regeringen eller av en myndighet under regeringen eller ska kungöras enligt denna lag, om inte annat följer av 2 §. Detsamma gäller de internationella överenskommelser och de ändringar i sådana som enligt författning ska gälla som svensk rätt. Med författningar ska i denna lag förstås lagar, förordningar och andra rätts- regler som i 8 kap. regeringsformen betecknas som föreskrifter. Rättsakter som innefattar föreskrifter beslutade av Europeiska unionen och Prop. 2010/11:3 som enligt lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europe- iska unionen gäller här i landet, kungörs i Europeiska unionens officiella tidning. I paragrafen regleras vilka författningar som ska kungöras. Övervägan- dena finns i avsnitt 5. I tredje stycket har Europeiska gemenskaperna ändrats till Europe- iska unionen och Europeiska gemenskapernas officiella tidning till Europeiska unionens officiella tidning. Övriga ändringar är endast språkliga. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg 34 § Regeringen eller efter regeringens bemyndigande tillsynsmyndigheten, får meddela föreskrifter om eller i enskilda fall medge undantag från denna lag. Regeringen eller efter regeringens bemyndigande tillsynsmyndigheten, får också meddela ytterligare föreskrifter som avses i 8 kap. 2 § första stycket 2 eller 3 regeringsformen i de avseenden som anges i denna lag samt föreskrifter om avgifter för granskning och kontroll enligt lagens bestämmelser eller föreskrifter som utfärdats med stöd av lagen. I paragrafen regleras bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter och besluta om undantag från lagens bestämmelser och att delegera dessa befogenheter vidare till tillsynsmyndigheten. Övervägan- dena finns i avsnitt 4. Paragrafen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragra- ferna i 8 kap. regeringsformen enligt förslagen i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). Vidare har bemyndigandet för regeringen i paragrafens andra stycke att till tillsynsmyndigheten delegera rätten att meddela föreskrifter och besluta om undantag ändrats språkligt och redaktionellt. 8.3Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 6 § Ett uppdrag som ledamot av är inte förenligt med att vara 1. ledamot av ett nationellt parlament, 2. ledamot av regeringen i en medlemsstat, 3. ledamot av Europeiska kommissionen, 4. domare, generaladvokat eller justitiesekreterare i unionens dom- stol eller tribunal, 5. ledamot av Europeiska direktion, 6. ledamot av Europeiska revisionsrätten, 8. medlem av Ekonomiska och sociala kommittén i Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, 9. medlem av sådana kommittéer eller andra organ som har tillsatts enligt för- dragen om upprättandet av Europeiska unionen och Europeiska atomenergi- gemenskapen för att förvalta gemenskapernas medel eller för att utföra en per- manent och direkt förvaltningsuppgift, 10. styrelseledamot, direktionsledamot eller anställd i Europeiska investerings- Prop. 2010/11:3 banken, eller 11. tjänsteman eller annan anställd i aktiv tjänst inom Europeiska unionens in- stitutioner eller i organ som är knutna till dem eller i . Paragrafen behandlar vilka uppdrag som anses oförenliga med att inneha uppdrag som ledamot av . Övervägandena finns i avsnitt 5. I paragrafen har namnen på EU:s institutioner anpassats till de benäm- ningar som följer av Lissabonfördraget. 8.4Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 3 § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till utredning hos Konkurrens- verket av överträdelser av 2 kap. 1 eller 7 § konkurrenslagen (2008:579) eller artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om det med hänsyn till syftet med utredningen är av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs. Paragrafen behandlar den sekretess som gäller till skydd för Konkurrens- verkets utredningar om överträdelser av förbud i konkurrenslagen och unionsrätten. Övervägandena finns i avsnitt 5. Ändringarna innebär att hänvisningarna i paragrafen har anpassats till vad som följer av Lissabonfördraget. Artiklarna 81 respektive 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen har ersatts av artiklarna 101 respektive 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 3 § Sekretess gäller hos i ärende som rör utredning av över- trädelse av 2 kap. 1 eller 7 § konkurrenslagen (2008:579) eller av artikel 101 eller 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för uppgift i anmälan eller utsaga från en enskild, om det kan antas att den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen behandlar den sekretess som gäller till skydd för enskilda i utredningar om överträdelser av förbud i kon- kurrenslagen och unionsrätten. Övervägandena finns i avsnitt 5. Ändringarna i första stycket innebär att hänvisningarna i paragrafen har anpassats till vad som följer av Lissabonfördraget. Artiklarna 81 respektive 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen har ersatts av artiklarna 101 respektive 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 2 § Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utövandet av sitt Föreskrifter om tystnadsplikt för riksdagsledamöter och för tjänstemän i finns i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 2 kap. 4 §, 4 kap. 17 § och 10 kap. 8 § riksdagsordningen. Paragrafen behandlar undantag från tystnadsplikt för riksdagsledamöter. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen har ändrats till följd av den nya numreringen av paragra- ferna i 10 kap. regeringsformen enligt förslagen i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). 1 § Rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ ytt- randefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 1.beslut enligt 10 kap. 12 § tredje stycket andra meningen regeringsformen, 2.3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, 3.2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen, 4.2 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt, och 5.beslut enligt 4 kap. 17 § eller 10 kap. 12 § riksdagsordningen, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Paragrafen behandlar de undantag från meddelarfriheten som följer av annan författning än offentlighets- och sekretesslagen. Övervägandena finns i avsnitt 4. Punkten 1 har ändrats till följd av den nya numreringen av paragraferna i 10 kap. regeringsformen enligt förslagen i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter som hänför sig till en utredning eller gäller ett ärende hos om överträdelser av artikel 81 eller 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 3.Den tystnadsplikt som följer av beslut enligt 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen regeringsformen i dess lydelse före , har fortsatt företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt tryck- frihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Lagen träder enligt bestämmelsen i punkten 1 i kraft . Bestämmelsen i punkten 2 innebär att den sekretess som gäller för uppgifter som hänför sig till en utredning hos som har gjorts med stöd av det tidigare EG-fördragets konkurrensbestämmelser och den sekretess som gäller i ärenden som rör sådana utredningar, ska fortsätta att gälla. Bestämmelsen innebär att sekretessen gäller övergångsvis både till skydd för enskilda och till skydd för verksamhet (17 kap. 3 § och 30 kap. 3 § offent- lighets- och sekretesslagen). Bestämmelsen i punkten 3 innebär att de beslut om ovillkorlig tyst- nadsplikt som ordföranden i har fattat med stöd av före- skrifterna i 10 kap. 7 § tredje stycket andra meningen RF i dess nu- varande lydelse ska fortsätta att gälla framför meddelarfriheten även sedan hänvisningen i offentlighets- och sekretesslagen till regerings- Prop. 2010/11:3 formen har ändrats. 8.5Övriga förslag till lagändringar Övriga förslag till lagändringar innebär att hänvisningar till paragrafer i regeringsformen har ändrats till följd av de ändringar som föreslås i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). Härutöver görs vissa språkliga ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 4. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Sabuni, Tolgfors, , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:3 Följdändringar till en reformerad grundlag