prop · GX03239 · 2010-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:239 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att den nuvarande organisationen av jakten efter älg ändras med syfte att åstadkomma en ekosystembaserad lokal älg- förvaltning. Genom en ändring i jaktlagen (1987:259) införs en ny typ av älgskötselområden. föreslås att de nuvarande reglerna om licensjakt i licensområden, s.k. A-, B- och E-områden, förenklas. Genom ändringar i jaktförordningen avser regeringen att komplettera älgskötsel- områdena med en ny form av övergripande förvaltningsområden för samordning av älgjakten. Lagändringen föreslås träda i kraft . Jakt enligt äldre bestämmelser får dock bedrivas till och med . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) ........................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Den nuvarande älgförvaltningen....................................................... Administrationen av älgförvaltningen.............................. En ny älgförvaltning ....................................................................... Dagens älgförvaltning behöver förändras ........................ En kunskapsbaserad älgförvaltning.................................. En ny struktur för älgförvaltningen ................................................ Registrering och avregistrering av älgskötselområde....... Samernas jakt efter älg..................................................... Inventering och rapportering............................................ IT-plattform och rapportering .......................................... Jakttider för älg............................................................................... Skyddsjakt efter älg ........................................................................ Nationellt råd för älgförvaltning..................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Konsekvenser för det allmänna........................................ Konsekvenser i övrigt ...................................................... Konsekvenser för enskilda ............................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54)................................................. Bilaga 2 Författningsförslag i betänkandet Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54).......................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser, betänkandet Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54).......................... Bilaga 4 Författningsförslag i promemorian Utkast till Förteckning över remissinstanserna för promemorian Utkast till lagrådsremiss. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259). 2Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs att 33 och 54 §§ jaktlagen (1987:259) ska ha följande lydelse. Jakt efter älg får ske endast efter licens av och inom ett område som har registrerat (licensområde). Detta gäller inte, om jakten endast avser älgkalv. Ett licensområde skall vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägra att regi- strera ett område som licens- område eller besluta om avregi- strering, om området inte medger en avskjutning av minst ett vuxet djur . Utan hinder av bestämmelserna i andra stycket får ett område registreras som licensområde med tilldelning av 1. ett valfritt djur , om det finns särskilda skäl för en sådan registrering, eller Jakt efter älg får ske efter licens av och inom ett om- råde som har regi- strerat (licensområde). Jakt efter älg får även ske utan licens inom ett område som har registrerat (älgskötselområde). Ett licensområde ska vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägra att regi- strera ett område som licens- område eller besluta om avregi- strering, om områdets beskaffenhet inte medger en avskjutning av minst en älgkalv . Ett älgskötselområde ska vara lämpat för älgjakt och vara av sådan storlek att det medger en avskjutning av minst tio vuxna älgar . får vägra att registrera ett område som älgskötselområde, om områ- det inte uppfyller dessa krav. får vidare besluta att avregistrera ett område som inte uppfyller kraven, eller om förvaltningen inte sker i enlighet med de föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av denna lag. I områden som inte omfattas av första stycket får jakt efter älg avse endast älgkalv. 1 Senaste lydelse 1994:626. 2. en älgkalv , om områ- det har en sammanhängande areal av . Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från första och tredje styckena. Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från kravet i tredje stycket på att ett älgskötsel- område ska vara av sådan storlek att det medger en avskjutning av minst tio vuxna älgar . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om älgskötselområden. beslut enligt 33 § beslut enligt 33 § om registrering av licensområde om registrering och avregistrering får överklagas hos allmän förvalt- av licensområde eller älgskötsel- område får överklagas hos allmän samt övriga beslut enligt 33 enligt denna lag får inte över- Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Föreskrifter om överklagande av sådana beslut som fattats av en myndighet med stöd av ett bemyn- digande enligt denna lag meddelas av regeringen. 1.Denna lag träder i kraft . Älgjakt får dock bedrivas enligt äldre föreskrifter till och med . 2.Ett område som har registrerats som licensområde enligt 33 § i dess äldre lydelse ska utan ansökan registreras som licensområde enligt 33 § första stycket, om området är av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt och medger en avskjutning av minst en älgkalv . 2 Senaste lydelse 1995:65. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över älgförvaltningen och lämna förslag till de ändringar eller förenklingar som behövs för att skapa en förvaltningsmodell för älg som syftar till en ekosystembaserad lokal förvaltning (dir. 2008:63). Utreda- rens betänkande, Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54) avgavs . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En samman- ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Jo2009/1932). Inom har en promemoria benämnd Utkast till lagrådsremiss. (promemorian) upprättats med förslag till ny reglering av älgjakten utanför älgskötselområden och inom sådana områden. Promemorian har remissbehandlats. Promemorians lagförslag återges i bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Jordbruksdeparte- mentet (dnr Jo2010/1120). Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Lagrådsremissens lagförslag återges i bilaga 6. Lagrådets yttrande återges i bilaga 7. Regeringen har beaktat Lagrådets synpunkter men har stannat för att med anledning av dessa göra endast viss justering i lagtexten. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.3 och 6.4. 4 Den nuvarande älgförvaltningen Jakten efter älg regleras i 33 § jaktlagen (1987:259), 33 b §§ jaktförord- ningen (1987:905) samt i föreskrifter och allmänna råd om administration av jakt efter älg, kronhjort och stora rovdjur m.m. (NFS 2002:19). Registrering av licensområde och älgskötselområde Som huvudregel gäller enligt 33 § första stycket jaktlagen att jakt efter vuxen älg endast får ske efter licens av och inom ett område som har registrerat (licensområde). Detta gäller dock inte om jakten endast avser älgkalv. Av 7 § jaktförordningen följer att meddelar före- skrifter om registrering av licensområde för älgjakt och älgskötselområde samt licens för jakt efter älg. Med stöd av detta har i sina föreskrifter (NFS 2002:19) och allmänna råd om administration av jakt efter älg, kronhjort och stora rovdjur m.m. angett att ansökan om licensområde för älgjakt ska göras hos i det län i vilket området eller större delen av detta är beläget. Som huvudregel gäller att om en jakträttshavare har jakträtt på två eller flera fastigheter i länet, eller äger mark som är belägen på flera platser i länet, ska områdena registreras som ett område. Ändringar i fastighetsförhållanden eller i jakträttsliga förhållandena ska anmälas till , som har att pröva om en ny registrering behövs. Om det inträffar varaktiga föränd- ringar i de förhållanden som utgjorde grund för registreringsbeslut, ska fatta nytt beslut om förändringen motiverar att området överförs till annan typ av område. om anmälan om jaktresultat inte getts in. Antalet ny-, av- och omregi- streringar av licens- och älgskötselområden har uppgått till drygt 5 000 . Omregistreringarna står för den största delen. Den som ansöker om registrering av ett licensområde eller ett älgskötsel- område ska enligt 3 b § jaktförordningen betala en avgift. vårdsverkets föreskrifter är avgiften . Avgiften är avsedd att täcka kostnader för administrationen av älgjakten. för ett register över områden för älgjakt. håller uppgifter om vilken typ av område det är fråga om, företrädarens namn och adress samt områdets landareal. områden enligt 33 § andra stycket jaktlagen (A-områden), licensområden enligt 33 § tredje stycket 1 jaktlagen (B-områden), licensområden enligt 33 § tredje stycket 2 jaktlagen (enkalvs- eller E-områden) samt älg- skötselområden enligt 3 § jaktförordningen (Ä-områden). finns s.k. K-områden, som inte registreras. Områden som tål en avskjutning av minst ett vuxet djur får enligt 33 § andra stycket jaktlagen registreras som licensområde där läns- styrelsen beslutar hur många älgar som får fällas. Ett sådant område ska vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för får vägra att registrera ett område som licens- område eller besluta om avregistrering om området inte medger avskjut- ning av minst ett vuxet djur (egentligt licensområde eller A- Det som benämns A-område infördes efter förslag i prop. 1986/87:58 om jaktlag, m.m. Målet för älgvården anges i propositionen vara att bevara en livskraftig älgstam av hög kvalitet. storlek borde genom en lämplig avskjutning anpassas till betestillgången, de areella näringarna och trafiksäkerheten, dvs. den skulle vara produk- En förutsättning för att nå de mål som angetts för vården av landets älgstam var att jakten anpassas till älgproduktionen på den mark som står till förfogande för jakt. avskjutning förutsätter i sin tur att älgjakten huvudsakligen bedrivs som licensjakt inom för sådan jakt lämpliga områden. För att bilda dessa områden krävs vanligen en samverkan över ägogränserna. Det är vidare angeläget, inte minst från administrativ synpunkt, att områdesbildningen är stabil. Ett eftersträvansvärt mål var enligt propositionen att ett licens- område medger avskjutning av minst ett vuxet djur vid en balan- serad älgtillgång. borde ha möjlighet att precisera tilldel- ningen till att avse en älgtjur eller en älgko. Skulle ändrade förhållanden leda till att en sådan tilldelning inte är försvarlig borde avregistrera området om ändringen kan antas bli bestående. Arealkraven bör enligt föreskrifter och allmänna råd inte sättas så lågt att det blir fördelaktigt att dela upp ett A-område i mindre områden. Området bör om möjligt vara sammanhängande. Om det består av flera delområden bör åtminstone ett område uppfylla de krav som gäller för registrering av A-område. I annat fall bör delarna tillsammans registreras som annat licensområde eller avregistreras. Älgjakt inom A-områden får enligt 33 § första stycket jaktlagen bara ske efter tillstånd av , s.k. licens. beslutar därför om hur många älgar som får fällas inom ett A-område, dvs. beslutar om en licens för jakt. Hur många älgar som får fällas är beroende av älgstammens storlek och sammansättning och de skador älgen åstad- kommer. Den areal som krävs för att få fälla vuxet djur kan därför variera inom länet och mellan olika år. En licens för jakt efter älg avser normalt , men får enligt 3 § andra stycket 2 jaktförordningen även avse avskjutningen än ett jaktår (s. k. storlicens) eller avse den totala avskjutningen inom flera A-områden (s. k. samlicens). I föreskrifter finns vidare vissa bemyndiganden för . Om det finns skäl med hänsyn till skötseln av älgstammen får föreskriva att viss del av tilldelningen ska fällas inom del av det registrerade området. Om det finns särskilda skäl får läns- styrelsen dessutom besluta om ytterligare villkor för jakten. Jakttiden bestäms av till en eller flera perioder som tillsammans omfattar minst . Om det finns särskilda skäl får besluta att under viss del av jakttiden jakt endast får bedrivas efter vuxen älg av visst kön eller efter kalv. Det finns cirka 7 200 A-områden med en total areal på närmare . Antalet fällda älgar uppgick /09 till när- mare 48 000. Regeringen får enligt 33 § fjärde stycket jaktlagen meddela föreskrifter om undantag från kravet på licens. Detta har skett i 3 § jaktförordningen. Enligt den bestämmelsen får ett område som har sådan storlek och arrondering att det medger vård av en i huvudsak egen älgstam regi- streras som älgskötselområde (Ä-område). Inom ett sådant sker jakten efter älg utan licens, men det ska finnas en skötselplan för området. Möjligheten att registrera älgskötselområden infördes efter förslag i prop. 1991/92:9 om jakt och viltvård. I propositionen uttalades att många skäl talar för att det nu ansågs vara dags att ta steg i en utveckling som syftar till ett system där jägarna och deras organi- sationer i största möjliga utsträckning övertar ansvaret för de praktiska älgfrågorna. Det nuvarande tilldelningssystemet med maximerade tilldel- ningar för A-områdena innebär enligt propositionen å ena sidan begräns- ningar i möjligheterna att få till stånd en ökad avskjutning. En god tilldelning av älg, vilket ger licenshavaren stor frihet i sin jakt, ger å andra sidan inte alltid ett från skadesynpunkt tillfredsställande jakt- resultat vad gäller antal fällda djur och fördelning efter ålder och kön. Älgskötselområden borde mot denna bakgrund införas. Ett älgskötsel- område innebär att jägarna och markägarna får det direkta ansvaret för älgvården och att skador av älg lättare kan motverkas. Eventuella eftersök förenklas och problemet med s.k. överskjutning elimineras Den stora skillnaden mellan de båda områdestyperna är att något beslut om tilldelning av älg inte behövs för älgskötselområdena. I propositionen angavs att 3 för , och 5 för norra , bör kunna tjäna som riktmärke för ett älgskötselområdes minsta storlek. Området måste dock vara så stort att det går att få en uppfattning om älgstammens storlek och utbredning inom området. Det måste också vara möjligt att bedriva en meningsfull vård av älgstammen och finnas förutsättningar för en biologiskt riktig beskattning av den. Det borde ankomma på att efter samråd med länsviltnämnden avgöra om ett jaktområde ska registreras som älgskötselområde. Förutom de tidigare nämnda faktorerna måste även de regionala förhållandena vad gäller älgtäthet och skadefrekvens få stor betydelse vid bedömning om lämplig storlek på ett älg- skötselområde. Det är därvid angeläget att älgskötselområdenas storlek kan anpassas till de skillnader som kan föreligga i ett län mellan jord- bruksbygder och skogsbygder. Även områdets arrondering måste till- mätas betydelse vid prövning av registrering av ett älgskötselområde. Anslutningen till ett älgskötselområde ska enligt propositionen vara frivillig. Har tillräckligt många markägare ansökt om att deras mark ska registreras som älgskötselområde registrerar fastigheterna som älgskötselområde om fastigheterna tillsammans uppfyller de angivna kraven för ett sådant område. Självfallet kan även en enskild fastighet ha en så stor areal att den kan registreras som älgskötselområde. Vill en fastighetsägare att hans fastighet inte längre ska vara ansluten till ett älgskötselområde kan han hos ansöka om att hans mark registreras som A- eller B-område eller inte registreras alls. Ett flertal omregistreringar inom ett älgskötselområde kan leda till att området inte längre uppfyller kraven för att få vara registrerat som ett sådant. Jakt- rättshavarna bör själva få besluta om hur samarbetet inom området ska ske. De måste dock utse någon företrädare för dem för kontakterna med . Någon form av avtal mellan jakträttshavarna inom ett älg- skötselområde är nödvändig. Det krävs också normer för hur jakten och viltvården ska bedrivas. Det ska därför finnas en enkel plan för älg- stammens skötsel. Den bör innehålla ett principiellt mål för älgvården inom området. Planen bör dock inte utgöra något krav för registrering av området, men den ska redovisas för sedan registrering har skett. Systemet med älgskötselområden bygger således på frivillighet och samverkan mellan olika former av licensområden och kalvjaktsområden. Jakten inom området kan efter jakträttshavarnas eget bestämmande ske gemensamt över hela området eller för var och en enbart inom det Prop. 2009/10:239 område där respektive jägare har jakträtt. Skötselplanen bör enligt föreskrifter och allmänna råd beskriva den långsiktiga målsättning som fastställts för skötseln av älgstammen inom området. Det innebär att den bör innehålla uppgift om vilka åtgärder som ska vidtas för att begränsa skador av älg på gröda och skog samt riskerna för trafikolyckor orsakade av älg. Planen bör också innehålla uppgifter om älgbetessituationen, hur stor vinterstam området bedöms hålla samt hur stor den årliga avskjutningen bör vara. Läns- styrelsen bör regelbundet och minst göra en översyn av skötselplanerna. rekommenderar att älgskötselområden bildas även på renbetesfjällen och ovanför odlingsgränsen. Jakttiden bestäms av till en eller flera perioder som tillsammans omfattar minst . Det finns drygt 700 älgskötselområden med en areal på drygt 13,3 mil- joner hektar. Antalet fällda älgar uppgick /09 till drygt 33 000. Enligt 33 § tredje stycket jaktlagen får ett område registreras som licens- område med tilldelning av ett valfritt djur om det finns särskilda skäl för en sådan registrering (särskilt licensområde eller B-område). 1986/87:58 om jaktlag, m.m. föreslog regeringen, med viss övergångstid för vissa älgjaktsområden, att jakten efter älg på andra områden än A-områden skulle gälla enbart älgkalv under en kort jakttid. ansåg visserligen att regeringens förslag om fri kalvjakt under en kort jakttid otvivelaktigt hade vissa fördelar, framför allt så till vida att det var enkelt att administrera och föga kostnadskrävande. Det utgjorde också ett starkt incitament till samgående med andra markinnehavare för gemensam licenstilldelning. Enligt mening kunde dock dessa fördelar till stor del bibehållas även i ett system som i något större utsträckning tillgodosåg bl.a. innehavare av mindre markområden och gav en större del av jägarkåren möjligheter till jakt på vuxet djur. Riks- dagen beslutade därför om ett system som till stora delar överensstämde med ett tidigare utredningsförslag såvitt avsåg områden som inte upp- fyllde kraven för licensområde. Sådana områden borde av kunna registreras för tilldelning av ett valfritt djur (vuxet djur eller kalv) under en kort jakttid. följande principer borde vara vägledande vid bedömningen huruvida särskilda skäl för registre- ring förelåg: om jakträttshavaren ansökt men vägrats att ansluta marken till angränsande licensområde, om angränsande licensområde tillstyrker en registrering, när det finns flera jägare inom ett mindre område som inte alla utan vidare kan beredas plats i en ny jaktgemenskap, vid ansökan av äldre jakträttshavare som inte tidigare deltagit i någon jaktsamverkan, om praktiska möjligheter saknas att få mark ansluten till angränsande Enligt föreskrifter och allmänna råd för ansökan om registrering av B-område bör de av beslutade särskilda skälen För att kunna registreras som B-område bör arealen inte under- En jakträttshavare på en mindre mark som har etablerat en samverkan med jakträttshavare på andra marker bör enligt föreskrifterna normalt inte kunna få sin mark registrerad som ett eget B-område om han utan godtagbara skäl bryter sig ur en sådan samverkan. Jakttiden är eller den som bestämmer. Det finns närmare 11 000 B-områden med en areal på cirka 725 000 Antalet fällda älgar uppgick /09 till drygt 1 700. Vid behandlingen av prop. 1991/92:9 Jakt och viltvård fann att det borde införas en möjlighet att registrera områden med en samman- hängande areal om för tilldelning av en älgkalv med den längre jakttid som gäller för A-områden (E-område). beslutade därför om en sådan ändring av 33 § tredje stycket jaktlagen 1993/94:JoU27) . En licens för jakt efter älgkalv får enligt 3 § andra stycket 2 jaktförord- ningen avse avskjutningen än ett jaktår eller avse den totala avskjutningen inom flera E-områden. Jakttiden bestäms av till en eller flera perioder som till- sammans omfattar minst . Det finns närmare 7 000 E-områden med en areal på cirka 725 000 Knappt 1 000 älgar fälldes /09. För områden som inte registrerats för älgjakt, s.k. K-områden, gäller enligt 33 § första stycket jaktlagen att endast älgkalv får jagas. inte begränsad till ett visst antal djur. Jakttiden är enligt bilaga 2 till jaktförordningen eller den kor- tare tid som bestämmer. På K-områdena rapporterades /09 att 20 älgkalvar fälldes på 20 områden. I bilaga 2 till jaktförordningen finns bestämmelser om jakttider för älg. registrerade licensområden och i älgskötselområden ska bestämma jakttiden till en eller flera perioder som tillsammans omfattar Jakttiden ska dock alltid ta sin början den första mån- dagen i norra delen av landet och den andra måndagen i oktober i övriga delar av landet. Älgjakten får inte pågå efter den sista Vissa möjligheter till inskränkningar i jakttiden finns. som brukar användas för friluftsändamål får nämligen undantas från jakt , och helgdagar. Inom renskötselns åretruntmarker får Prop. 2009/10:239 vidare besluta om en kortare jakttid än om det be- hövs av hänsyn till renskötseln eller snöförhållandena. För B- och K-områden ska jakttiden vara eller den som bestämmer. Jakttidens början ska vara densamma som för licensjakten. För varje vuxen älg som fälls ska enligt 52 b § jaktförordningen jakt- rättshavaren betala en avgift som fastställs av (älgavgift). Avgiften varierar mellan länen, där har den lägsta avgiften, , och den högsta, . Om fler älgar fällts än vad som följer av en licens ska enligt 52 c § därutöver en särskild avgift betalas, för en vuxen älg och för en kalv. Sådan avgift ska dock inte betalas om älgen eller dess värde förklaras förverkat eller om det är uppenbart oskäligt att kräva ut en avgift. För registrerade älgjaktsområden ska jakträttshavaren enligt 5 a § jakt- förordningen anmäla jaktresultatet till efter jakttidens utgång. Detta gäller även om något djur inte fällts. Har älg fällts i annat fall ska anmälan ske efter jakttidens utgång. I 5 c § förordningen finns bestämmelser om vad en anmälan ska innehålla. beslut om registrering av licensområden får enligt 54 § jaktlagen överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Övriga beslut enligt 33 § lagen får inte överklagas. Samernas jakt efter älg Fastighetsägaren har enligt 10 § jaktlagen jakträtten på den mark som hör till fastigheten. Enligt 25 § rennäringslagen (1971:437) har medlem i sameby emellertid rätt att jaga på utmark inom de delar av byns betes- område som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna när renskötsel är tillåten där. Medlem i sameby som tillfälligt uppehåller sig inom en annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel får jaga i den samebyn för sitt uppehälle.