prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 8.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hän- syn tagen till ägarandelen om den uppgår till . Ägande i företag där statens ägarandel är ingår i myn- digheternas samlade tillgångar och skulder. Någon fullständig eliminering av mellanha- vanden såsom fordringar och skulder samt in- täkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisningsprin- ciper skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabell 8.2. Ålderspensionsreformen medförde betydande förändringar i betalnings- flödena mellan statsbudgeten, AP-fonderna och premiepensionssystemet. ska AP- fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ål- derspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betalningsan- svaret för förtids- och efterlevandepension flyt- tades därför från AP-fonderna till statsbudgeten. För att delvis motverka den ökade belastningen på statsbudgeten har medel överförts successivt under från AP-fonderna till statsbud- geten i enlighet med beslut med an- ledning av propositionen AP-fonden i det re- formerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). överförda belopp upp- går till . År 20042009 överfördes inga medel utifrån ovan nämnda be- slut. Vid överläggningar mellan de fem partierna, , fastställdes att pensionsöverenskom- melsen ligger fast men att någon slutreglering inte skulle ske . har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överföringsbeloppet ska vidtas och när ett slutligt belopp i så fall ska föras över. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för han- teringen av frågan. Under dessa överläggningar har bedömningen gjorts att det under överblick- bar tid kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sam- manhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser reger- ingen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frå- gan om hanteringen av överskott i pensionssy- stemet föreläggs i proposition. In- komstpensionssystemet uppvisade ett underskott på vilket medförde att systemets samlade resultat var negativt och uppgick till Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Statliga bolag, banker och finansinstitut Elimineringar av inomstatliga mellanhavanden Den statliga sektorn totalt Vid utgången av 2009 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna med . De samlade skulderna uppgick till , vilket mot- svarar en ökning med . kapital ökade med och uppgick vid utgången av 2009 till . Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en ökning med . Motsvarande skulder ökade med till sammanlagt . De största förändringarna är hänförliga till och Bostads- finansieringsbolag vars tillgångar ökat med 156 respektive medan skulderna ökat med 151 respektive . Sammantaget uppgick statens egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skulder- nas bokförda värde, efter elimineringar jämfört med beror främst på förbättringen av AP-fondernas netto- förmögenhet med till . Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i avsnitt 4. Elimineringar avseende myndigheternas aktiein- nehav Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av Kammar- kollegiet (not 26 Andelar i dotter- och intresse- företag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom , redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 8.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. AP-fondernas innehav av statspapper har elimi- nerats för att undvika dubbel redovisning. av statspapper har eliminerats med nomi- nellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Statspapper utgörs av statsobligationer och tidi- gare år till en mindre del av statsskuldsväxlar. valutalån hos har eliminerats för att inte redovisas dubbelt. Eliminering har skett med av bok- fört belopp mot summa tillgångar och skulder. Tabell 8.2 Eliminering avseende myndigheternas aktieinne- hav (andelar i dotter- och intresseföretag) och AP fondernas innehav av statspapper och valutalån tillgångar ökade med jämfört med och uppgick vid utgången av 2009 till (tabell 8.3). Tabell 8.3 samlade tillgångar, skulder och kapital AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nuvarande pensionssystemet in- fördes och omor- ganiserades AP-fonderna. fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fon- derna identiska placeringsregler, vilka bland an- nat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP- fonderna ska förvalta svenska allmänna pen- sionsmedel så att kraven på långsiktigt hög av- kastning i förhållande till risk tillgodoses. har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värdepappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensionsmed- len i Premiesparfonden. Såväl Premiesparfonden som Premievalsfonden förvaltas av Sjunde AP- fonden. Endast fondens egen verksamhet redo- visas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 8.4. Till skillnad från de övriga AP-fondernas till- gångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade till- gångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssyste- met. Tabell 8.4 AP-fonderna 2009 AP-fondernas tillgångar motsvaras i princip av åtaganden inom ramen för pensionssystemet och disponeras därför inte fritt för andra statliga ändamål. Fjärde AP-fondens särskilda förvaltning har avvecklats och Första AP-fondens särskilda förvaltning avvecklades 2007. AP-fondernas fondkapital exklusive Sjunde AP-fonden (827 ) utgör buffertfonden i Inkomst och premiepension, balansräkning. AP-fondernas sammanlagda resultat är . Fondkapitalet påverkades dessutom av utbetalda pensionsmedel och admi- nistrationsersättningar till samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto medfört ett utflöde av kapital på totalt . I den konsoliderade resultaträkningen redovi- sas ålderspensioner som transferering. Skillnaden mellan inbetalda avgifter och utbetalda pensioner har redovisats som nettoöverfö- ring till ålderspensionssystemet och hushålls- sektorn (PPM) under transfereringar (se även Årsredovisning för staten 2009, not 4 till resul- taträkningen, Transfereringar). täcker inte avgifterna pensionskostnaderna vilket gör att medel från AP-fondens avkastning används och redovisas AP- fondsmedel som intäkter av bidrag (se även not 3 till resultaträkningen, Intäkter av bidrag). Åta- ganden avseende ålderspension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräk- ningen eller hos AP-fonderna utan redovisas som Nettoförmögenhet/Eget kapital. Åtagan- den i premiepensionssystemet redovisas som skuld i PPM:s årsredovisning. 8.3Statliga bolag, banker och finansinistitut I tabell 8.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till . Ägande i företag där statens andel är ingår i myndigheternas samlade till- gångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sam- manställning av nyckeltal avseende för bolag med statligt ägande. I bilagan re- dovisas bolagens nyckeltal brutto och de sum- merar, efter elimineringar, till beloppen i sam- manställningen över statliga sektorns förmögen- het (tabell 8.1). I tabell 8.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Det högre värdet av bolagen i den statliga sektorn i jämförelse med det bokförda värdet är främst hänförligt till , vars bokförda värde endast uppgår till , men i tabell 8.1 ingår med beloppet . En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resul- tat 2009 kommer att presenteras senare under våren i regeringens årliga skrivelse till om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår till . De sex största bolagen är , , (), , och AB som tillsammans svarar för av det bokförda värdet. och mot- svarar av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruk- tureringar, bolagens resultat m.m. har ökat tillgångarna med som skulderna ökat med . De största förändringarna av till- gångsvärden avser immateriella, främst goodwill, och materiella anläggningstillgångar som ökat med respektive främst som ett resultat av förvärvet av N.V. Även övriga tillgångar har ökat som ett resultat av förvärvet. Av skulderna har främst långfristiga räntebärande skulder ökat med . Statens andel av eget kapital har ökat med , främst som en följd av årets vinst på 13 miljarder kro- vilket kompenserat för utdelning av () har ökat sina tillgångar med , vilket främst förklaras av ökad utlåning till allmänheten med . Skul- derna har ökat med främst hänförligt till emitterade värdepapper, som ökat med och skulder till kredit- institut som minskat med . TeliaSoneras tillgångar uppgår till , varav statens andel uppgår till . Ökningen av statens andel är , vilket främst avser likvida medel. Skuldandelen har ökat med , vilket främst av- ser en ökning av långfristig upplåning med . Statens andel av eget kapi- tal har ökat med främst av- seende andelen av årets vinst som uppgick till . Valutakursdifferenser på och utdelning till staten av har minskat eget kapital. kronor i tillgångar, varav andel uppgår till , en minsk- ning med . Minskningen beror till stor del på kronans för- stärkning mot euron. Skuldandelen har minskat med , mest avseende valuta- kurseffekten samt minskad kortfristig upplå- ning. tillgångar har ökat med och skulderna med . Förändringarna mellan olika slag av tillgångar och skulder är dock av större omfattning. Till- gångarnas förändring kan främst hänföras till utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter, som ökat med och till valutareservens tillgångar i form av banktillgodohavanden och värdepapper i ut- ländsk valuta som har ökat med . Utlåning av dollar till svenska banker har upphört och därmed har fordringar i utländsk valuta på hemmahörande i minskat med . Förändringar av skulder avser främst emitterade skuldcertifikat för in- dragning av likviditet från det finansiella syste- met, som har ökat med och skulder i utländsk valuta till hemmahörande i , som har ökat med och avser upplåning av utländsk valuta hos Riks- gäldskontoret i syfte att förstärka valutareserven. Som en följd av att swapavtalet med serve inte längre utnyttjas så har skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Sve- rige minskat med . Det egna kapitalet har ökat med , vil- ket förklaras av årets överskott på reducerat med utdelning av till staten. har i uppdrag att göra en redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålderspen- sionen omfattar inkomst- och tilläggspensionen från inkomstpensionssystemet samt premiepen- sion. Ett mål med redovisningen är att informera om de förlopp demografiska, ekonomiska och beteendemässiga som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, el- ler kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt ska ansluta till ve- dertagna redovisningsprinciper för försäkrings- företag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till Pensionsmyndighe- tens publikation Rapport stemets Årsredovisning 2009. Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premiepensio- nen konsoliderats. I koncernbokslutet har Pre- miepensionsmyndighetens (PPM) redovisning tagits in i huvudsak enligt den av PPM upprät- tade årsredovisningen. Pensionsavgifter tas ut av pensionsgrundande förvärvsinkomster, transfe- reringar m.m., varav tillförs inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet. Inkomstpensionssystemet är ett fördelnings- system, där inbetalda pensionsavgifter i princip direkt används till att betala samma års pen- sionsutbetalningar. Buffertfonden, det vill säga FörstaFjärde och Sjätte , hanterar de över- eller underskott som uppstår på grund av skillnader mellan inbetalda pensionsavgifter och pensionsutbetalningar. Tillgångarna i syste- met är värdet av flödet av pensionsavgifter av- giftstillgången och buffertfonden. Avgiftstill- gången beräknas i princip genom att årets inbetalda pensionsavgifter multipliceras med den tid som en krona i genomsnitt ligger i pensions- systemet (omsättningstiden). Avgiftstillgången bestäms till stor del av sysselsättningen och in- komstutvecklingen. Premiepensionssystemet är ett fonderat sy- stem där pensionsspararna själva väljer i vilka fonder premiepensionspengarna ska placeras. Pensionen utbetalas genom att det ackumulerade kapitalet säljs av. Tillgångarna utgörs främst av pensionsspararnas placeringar i fonder. Pensionsskulden avser både skulden till aktiva och pensionerade. Pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som rå- der vid värderingstillfället. Ett undantag från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva Den utgör av den totala pensionsskulden, men andelen sjunker snabbt framöver. är som ATP-poäng kan tjänas in. I tabellerna 8.5 och 8.6 redovisas resultat- re- spektive balansräkningen för ålderspensionssy- stemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget, uttryckt i . Tabell 8.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i 1Avser buffertfonden samt premiepensionstillgångar 2Varav inkomstpensionssystemet - och premiepensionssy- stemet . 3Varav inkomstpensionssystemet och premiepensions- systemet . Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar och positiv post ( ) innebär att pensionsskulden minskar. Varav inkomstpensionssystemet -och premiepensions- systemet -. 6Varav inkomstpensionssystemet -och premiepensions- systemet . Årets resultat i inkomstpensionssystemet var -. Pensionssystemets kapital- underskott på har växt till ett kapitalunderskott om . Enligt tabell 8.5 uppgick administrationskost- naderna till . Detta belopp avser administrationskostnader dels för premie- pension uppgående till , dels inkomstpension på . I avsnitt 5.4.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten redovisas administra- tionskostnader för inkomstpension till . Avvikelsen mellan belop- pen för administrationskostnader för inkomst- pension är . Det beror på att AP-fondens provisionskostnader (489 miljoner () inte ingår i tabell 8.5. Tabell 8.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning 31/12 2009 31/12 2008 1 Avser premiepension. 2.Varav inkomstpensionssystemet och premiepensions- systemet . 3Varav inkomstpensionssystemet och premiepensions- systemet . 4Varav inkomstpensionssystemet och premiepensions- systemet . Ålderspensionssystemets balansomslutning är . Inkomstpensionens tillgångar ökade med sammanlagt , eller . Buffertfonden, det vill säga FörstaFjärde och , ökade med 120 miljarder kro- nor, eller . Buffertfondens positiva avkastning uppgick till , el- 2009 blev, så som prognostise- rats, då fondernas ut- gifter, pensionsutbetalningar och administrationskostnader, översteg inbetalda pensionsavgifter till inkomstpensionssystemet. Skillnaden gav ett negativt bidrag på . minskade avgiftstill- gången med (1,). Minskningen orsakades av både lägre avgiftsinkomster och sjunkande KPI 2009. Även en förkortning av omsättningstiden bidrog till minskningen i avgiftstillgången. Pensionsskulden ökade med 84 miljarder kro- nor, eller . Av ökningen stod indexe- påverkas av medellivslängdens förändring. Jäm- fört med 2008 har en 65 årings genomsnittliga utbetalningstid (den ekonomiska medellivsläng- den) ökat . Den längre förväntade utbetalningstiden medförde en skuldökning på . Årets pensionsutbetalningar översteg nyintjänade pensionsrätter och ATP- poäng, inklusive vissa justeringar, vilket mins- kade skulden med . För premiepensionen uppgick årets resultat till . De fonderade premie- pensionstillgångarna har ökat med , varav medan -1 miljard Värdeutvecklingen har varit 34,7 pro- cent. Pensionsskulden ökade med 2009 (se även tabell 8.3). Förändringen av pensionsskulden avser nyintjänade pensionsrätter, en positiv kapitalförvaltning och utbetalning av pensioner. sionssystemets balanstal har beräknats till 0,9549 (tabell 8.7). Balanstalet mäter pensionssystemets finansiella ställning och beräknas som systemets tillgångar dividerat med pensionsskulden. Om balanstalet understiger 1,0000, dvs. om pensionssystemets skulder överstiger tillgångarna, aktiveras den s.k. balanseringen för att säkerställa systemets lång- siktiga balans. Balanseringen är en del av indexe- ringen och innebär att indexeringen av pensio- nerna och pensionsbehållningarna reduceras. Pensionsskulden räknas därmed upp i långsam- mare takt och pensionssystemet stärks. Den lägre indexeringen pågår tills systemet åter är i finansiell balans. Eventuella överskott som upp står efter att balanseringen har aktiverats används direkt för att så långt som möjligt öka indexe- ringen och på så vis återställa pensionernas värde. Beräkningarna av balanstalet görs av Pen- sionsmyndigheten och fastställs av regeringen (5a och 5b §§ lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension). Formeln för beräkning ändrades . Det nya sättet innebär att buffertfondens treåriga medelvärde används som fondtillgång i beräkningen för balanstalet. Tidi- gare användes enbart buffertfondens värde per . Buffertfonden (medel) 1 Balanstal enligt tidigare definition (tom ), dvs. räknat enbart på buffertfondernas marknadsvärde respektive år.