prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Den utbildning som anordnas enligt förordningen är likvärdig med motsvarande vuxenutbildning inom det offentliga skol- väsendet. Detta understryks av att det i förordningen anges att betyg som har satts inom kriminalvårdens utbildning får tas med i ett slutbetyg från motsvarande utbildning inom det offentliga skolväsendet. Likvärdigheten ska enligt regeringens mening bestå. Av kapitlen vuxenutbildning och Särskild utbildning för vuxna i den nya skollagen framgår att de intagna inte omfattas av be- stämmelserna som gäller för behörighet till vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Regeringen föreslår att det i lagen görs en hänvisning till vad som gäller i fråga om utbildning för intagna i kri- minalvårdsanstalt. 28.5Utbildning vid folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare Regeringen har i propositionen Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola (prop. 2009/10:68) föreslagit ändringar i 13 kap. skollag som ska göra det möjligt för den som har rätt att delta i en kommuns svenskundervisning för invandrare (sfi) att i stället delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar sfi. Bestämmelser som så långt som möjligt motsvarar de bestämmelser om sfi i folkhögskola som före- slås i propositionen ska införas i den nya skollagen. Regeringens förslag: Om ett barn vårdas på sjukhus eller någon annan institution, ska huvudmannen för institutionen svara för att barnet får tillfälle att delta i utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som erbjuds i förskola, förskoleklass eller fritidshem. För sådana elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på sjukhus eller motsvarande institution ska särskild undervisning anordnas på sjukhuset eller institutionen. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den under- visning som eleven inte kan delta i. Sådan särskild undervisning ska inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. Särskild undervisning ska anordnas av den kommun där institutio- nen är belägen. Sådan undervisning ska stå öppen även för dem som fullgör skolplikt utanför skolväsendet. Dagens ersättningssystem ska behållas. För sådana elever som inte vårdas på sjukhus eller motsvarande in- stitution ska särskild undervisning anordnas i hemmet eller på annan lämplig plats. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt mot- svara den undervisning som eleven inte kan delta i. Sådan särskild undervisning ska inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. Särskild undervisning ska få ges i hemmet endast om eleven eller elevens vårdnadshavare samtycker. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) tillstyrker att ansvaret för att anordna särskild undervisning på sjukhus överförs från skolhuvudmannen till den kommun där sjukhuset är be- läget. SPSM anser dock att begreppet ger upphov till oklarheter och innebär att kommunen i vilken sjukhuset är beläget kan vältra över finansiering på stat och elevens hemkommun. Bland annat mot denna bakgrund anser myndigheten att formerna för finansieringen av undervisning på sjukhus bör ses över. är också tveksamma till begreppet och hävdar att eleverna inte ska behöva vara sjuka för att få utbildning på sjukhus. I motsats till SPSM anser föreningen att nuvarande ersättningssystem bör kvarstå och dessutom utvidgas till att även omfatta förskola samt gymnasie- och gymnasiesärskola. Föreningen framhåller dessutom att en enskild läkare inte ska kunna sjukskriva en elev och att en vårdnads- havare inte ska kunna neka en elev sjukhusundervisning. Skälen för regeringens förslag Vissa verksamheter för barn på sjukhus Regeringen bedömer att ansvaret för att anordna verksamheter på sjukhus eller motsvarande institution bör flyttas från skolhuvudmannen till den kommun där sjukhuset eller motsvarande institution är belägen. Dagens ersättningssystem bör kvarstå. Dagens reglering är till viss del otydlig och svåröverskådlig när det gäller särskild undervisning på sjukhus eller liknande institutioner. För gymna- sieskolans del saknas bestämmelser om vem som ansvarar för den sär- skilda undervisningen. Med regeringens förslag blir regleringen enhetlig för de olika skolformer som undervisningen motsvarar med tydliga an- visningar om både ansvar och målgrupp. Förslaget gäller, som också är fallet , endast elever som är sjuka . För andra elever ligger ansvaret alltjämt på elevens skolhuvudman. I sådana fall står det fritt för skolhuvudmannen att ordna undervisningen så att den bäst tillgodoser elevens behov . Förslaget innebär att särskild undervisning kommer att utgöra en Prop. 2009/10:165 särskild utbildningsform vid sidan av skolväsendet för barn och Syftet med särskild undervisning på sjukhus eller motsvarande institution är att kompensera för den undervisning som eleven inte kan delta i. Det är även i fortsättningen av yttersta vikt att eleverna ges möjlighet att inhämta de kunskaper som de går miste om på grund av en längre sjukhusvistelse. Det är dessutom viktigt att kommunerna i sitt uppdrag att kompetensutveckla sina lärare även tar hänsyn till denna lärargrupp och den kompetens som behövs för undervisning på sjukhus. Det handlar om ämneskunskaper men kan även handla om fördjupade psykologiska kunskaper för att kunna undervisa elever på sjukhus på ett professionellt sätt. Särskild undervisning får endast nekas en elev om dennes medicinska tillstånd är sådant att detta är uppenbarligen olämpligt. En elev får således inte förvägras att delta i undervisningen på grund av att han eller hon inte deltagit i eller betett sig på ett önskvärt sätt i den medicinska behandlingen. Särskild undervisning i hemmet eller på annan lämplig plats Förslaget avser särskild undervisning för elever som inte anordnas på sjukhus eller någon annan liknande institution. Det innebär att bestämmelserna om särskild undervisning på sjukhus eller liknande in- stitution respektive särskild undervisning i elevens hem eller på annan lämplig plats delas upp i två delar. Anledningen är att ansvaret för under- visningen fördelas på olika huvudmän beroende på var den särskilda undervisningen kommer till stånd. Ansvar för att anordna särskild undervisning och ersättningssystem Regeringens förslag om att ansvaret för att anordna särskild undervisning på sjukhus överförs från skolhuvudmannen till den kommun där sjuk- huset är beläget innebär en effektivisering av verksamheten. Även i detta sammanhang är barnperspektivet viktigt och elevernas behov ska till- godoses så ändamålsenligt och effektivt som möjligt. Enligt regeringens bedömning kommer det att bli enklare att överblicka verksamheten och att garantera att eleverna får den undervisning de har rätt till när de vistas på sjukhus, om sjukhuset endast behöver samverka med en part, dvs. kommunen där sjukhuset är beläget. Enligt dagens ersättningssystem lämnas statsbidrag till kostnaderna för sjukhusundervisning från anslaget 1:6 Särskilda insatser på utbildnings- området. Bidrag till kommuner för särskild undervisning på sjukhus m.m. Dessa medel disponeras och fördelas efter ansökan av Special- pedagogiska skolmyndigheten. Ersättning betalas till den kommun där sjukhuset ligger. Ersättningens storlek grundas på antalet tjänster och varierar därför mellan olika kommuner. Regeringen anser att dagens ersättningssystem fungerar väl och harmonierar med förslaget i övrigt. Förslaget innebär således en tydlig reglering där både anordnaransvaret och rätten till ersättning finns hos kommunen där sjukhuset är beläget. Annat sätt för att fullgöra skolplikten Regeringens förslag: Villkoren för att få fullgöra skolplikten på annat sätt ska skärpas genom att det ska finnas synnerliga skäl för att medgivande ska lämnas. Ett beslut att återkalla ett medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt ska gälla om inte annat Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , () och härigenom alla barns rätt till en likvärdig utbildning. för hemundervisning i (ROHUS), Kristna samt ett stort antal enskilda från , , och Förenta staterna avstyrker förslaget. Som skäl anför ROHUS bl.a. att den före- slagna bestämmelsen bryter mot internationella överens- kommelser samt att internationell forskning visat att resultaten av hem- undervisning är goda, såväl akademiskt som socialt sett. anser att vad som kan anses vara synnerliga skäl i samband med längre resor bör tydliggöras och exemplifieras. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om möjligheten att fullgöra skolplikten på annat sätt kvarstår i princip oförändrade sedan den gällande skollagens tillkomst. Bestämmelserna förknippas ofta med s.k. hemundervisning och i förarbeten till bestämmelserna (prop. 1985/86:10 s. 50 f., s. 125 f.) anges bl.a. att hemundervisning i enstaka fall, och då främst i de lägre årskurserna, kan tänkas vara en godtagbar ersättning för skolgång om någon speciell yttre omständighet föreligger. Som exempel på en sådan omständighet nämns att barnet bor i glesbygd eller behöver särskild vård. Av praxis på området framgår också att be- stämmelserna ofta aktualiseras när föräldrar av olika skäl, t.ex. filo- sofiska eller religiösa, vill ge sina barn undervisning i hemmet. Av gällande skolförfattningar framgår tydligt att undervisningen i skolan ska vara allsidig och saklig och därigenom utformas så att alla elever kan delta, oberoende av vilken religiös eller filosofisk uppfattning som eleven och elevens vårdnadshavare har. Mot denna bakgrund är det regeringens uppfattning att det inte finns något behov av en be- stämmelse i skollagen som ger utrymme för hemundervisning på grund av religiös eller filosofisk uppfattning hos familjen. Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen får lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna Enligt artikel 2 första meningen i första tilläggs- protokollet till får ingen förvägras rätten till under- Enligt artikel 2 andra meningen ska staten vid utövandet av den verksamhet den kan ta på sig i fråga om utbildning och undervisning respektera föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn sådan utbildning och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa eller filosofiska övertygelse. Artikel 2 i första tilläggsprotokollet garan- terar en rätt att inrätta och driva privata skolor. Denna rätt är dock inte ovillkorlig, utan staten kan ställa krav på undervisningens standard och innehåll och på lärarnas kompetens. Vidare framgår av praxis att staten . 2009/10:165 inte behöver respektera en övertygelse hos föräldrarna som står i strid med barnets rätt till undervisning. (, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, 3:e uppl. s. 486 ff. och där anförda rättsfall, samt Euro- peiska kommissionen för mänskliga rättigheters beslut nr 17678/91 B.N. Mot denna bakgrund gör regeringen bedöm- ningen att den nu föreslagna ändringen inte kan anses stå i strid med internationella förpliktelser. Det behövs emellertid även framöver ett visst utrymme för att få medgivande till skolpliktens fullgörande på annat sätt. Som nämns i förarbetena till dagens bestämmelser kan det t.ex. handla om fall då en elev flyttat hit från något grannland men väljer att gå kvar i grannlandets skola under återstoden av en termin eller att en elev deltar i en filminspelning eller dylikt. Bestämmelserna bör också kunna aktua- liseras när elever gör längre resor. I bestämmelsernas lydelse ligger att de ska tillämpas med stor restriktivitet. Alla barns rätt till en likvärdig ut- bildning är en av grundstenarna i det svenska utbildningssystemet och den aktuella verksamheten måste för den begränsade tid som ett medgi- vande kan avse (upp till i sänder) framstå som ett fullgott alternativ till den reguljära undervisningen. Bedömningen om synnerliga skäl före- ligger ska utgå från elevens intressen. 28.8Gemensamma bestämmelser om bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om utbildning som avses i den nya skollagens kapitel om särskilda utbildningsformer. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: skollag finns bemyndigan- den för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter gällande vissa utbildningar utanför det offentliga skolväsendet, som i den nya skollagen motsvaras av utbildningar som regleras i kapitlet Särskilda utbildningsformer. Det gäller exempelvis utbildning i särskilda ungdomshem och utbildning vid sjukhus eller lik- nande. Regeringen finner det lämpligt att nu samla dessa bemyndiganden i en gemensam paragraf. Det kan bli aktuellt att med stöd av bemyndi- gandet meddela föreskrifter om antagning till, organisationen av eller det närmare innehållet i sådan utbildning. I lagen har tidigare angetts vid vilket sista datum en ansökan ska vara inlämnad för att en enskild huvudman ska kunna godkännas eller för- bidragsberättigad för ett visst år. Föreskrifter om ansökningsför- farandet hos den myndighet som prövar ansökningar om godkännande eller rätt till bidrag hör till området för regeringens restkompetens enligt 8 kap. 13 § första stycket regeringsformen. Något särskilt bemyndigande behövs därför inte. 29.1Huvudprinciperna för vissa pedagogiska verksamheter i dagens skollag bör ligga fast Regeringens förslag: Pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds ska regleras som annan pedagogisk verksamhet och inte ingå i skolväsendet. Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för dessa verksam- heter i dagens lagstiftning bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: anser att begreppet annan peda- gogisk verksamhet är olyckligt och kan sammanblandas med pedagogisk omsorg. Ett lämpligt samlingsnamn på verksamheterna i detta kapitel skulle kunna vara alternativ verksamhet till förskola och fritidshem m.m. Vidare anser att det tydligare bör framgå att enskilda kan driva den verksamhet som regleras i detta kapitel. kommun är tveksam till att annan pedagogisk verksamhet harmonierar med lärandeuppdraget. Enligt uppstår problem när omsorgsbehov kläs i samma termer som de som ska be- skriva utbildning och undervisning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet utgör delar av för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Dessa verksamheter regleras i 2 a kap. skollag. Även omsorg under s.k. obekväm arbetstid regleras inom bestämmelserna för förskoleverksamhet och skolbarnsom- sorg. I sammanhanget ska nämnas att har beslutat om lagänd- ringar med anledning av regeringens proposition Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2009/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Ändringarna avser bl.a. bestämmel- ser om bidragsskyldighet (barnomsorgspeng) till enskild verksamhet utöver förskola och fritidshem, mottagande i en kommuns verksamhet av barn från en annan kommun, interkommunal ersättning samt utökad informationsskyldighet om och enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i kommunen. Änd- ringarna har beaktats i regeringens förslag. Regeringen föreslår att sådana bestämmelser som reglerar verksam- heter som i något avseende ersätter eller kompletterar förskolan och fritidshemmet samlas i ett särskilt kapitel under benämningen Annan pedagogisk verksamhet. Benämningen på familjedaghem och fler- familjslösningar samt andra verksamheter i olika varianter är pedagogisk omsorg. Övriga verksamheter som ingår i kapitlet är öppen förskola, öppen fritidsverksamhet samt omsorg under tid då förskola eller fritids- hem inte erbjuds. Ytterligare bestämmelser för verksamheterna t.ex. om tystnadsplikt och uppgiftsskyldighet finns i kapitel 26 Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering och kapitel 29 Övriga bestämmelser. Av kapitel 23 Entreprenad och samverkan framgår att kommunen får Prop. 2009/10:165 sluta avtal med någon annan kommun (samverkan) om att denna ska utföra kommunens uppgifter inom annan pedagogisk verksamhet. Regeringens förslag: Benämningen på familjedaghem och fler- familjslösningar och vissa andra verksamheter ska vara pedagogisk omsorg. Verksamheten ska genom pedagogisk verksamhet och omsorg stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Läroplanen för förskolan ska vara vägledande för verksamheten. Kommunen ska i stället för förskola eller fritidshem sträva efter att erbjuda ett barn pedagogisk omsorg, om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun ställer sig positiv till för- slaget. kommun stödjer verksamhetens utformning, men anser att kommunen ska kunna ställa tydliga kvalitetskrav på verksamheten. Även kommun efterfrågar förtydliganden när det gäller vilka kvalitetskrav som kan ställas. ställer sig tveksam till behovet av pedagogisk omsorg, då möjligheten till fristående lösningar redan finns i stor utsträckning. En alltför stor mångfald av barnomsorgs- former kan leda till svårigheter för kommunerna att fullgöra sitt tillsyns- ansvar och äventyra barns rätt till likvärdig barnomsorg. framhåller det egendomliga i att en verksamhet kan benämnas pedagogisk trots att det inte ställs några krav på pedagogisk utbildning hos verksamhetens personal. Skälen för regeringens förslag Mångfald och valfrihet är viktiga kvalitetsfrågor och andra former av pedagogiska verksamheter utöver förskola och fritidshem bör därför stimuleras. Med familjedaghem avses en pedagogisk verksamhet, där dagbarnvårdare i eller enskild regi tar emot inskrivna barn från andra familjer. Verksamheten är i allmänhet förlagd till dagbarn- vårdarens hem. Föräldrar har dock olika behov och önskemål. Det finns därför skäl att förtydliga att alternativen till förskola och fritidshem inte endast kan vara familjedaghem utan även flerfamiljslösningar och andra verksamheter i olika former där det bedrivs pedagogisk verksamhet. Benämningen på de verksamheter som inte är förskola, fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet eller omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds ska ges en enhetlig benämning i enlighet med beslut med anledning av prop. 2008/09:115. Familjedaghem utgör ett viktigt komplement till förskolan och Prop. 2009/10:165 fritidshemmet av flera skäl. Av valfrihetsskäl är det viktigt att familje- daghem och flerfamiljslösningar samt andra verksamheter finns för barn, vars föräldrar önskar dessa verksamhetsformer. Vissa barn kan också behöva vara i mindre grupper än vad förskolan och fritidshemmet kan erbjuda. Vidare kan det geografiska avståndet vara för långt mellan hemmet och den närmaste förskolan eller så kan föräldrarnas arbetstider passa bättre med t.ex. familjedaghemmets möjlighet till tidsmässig flexibilitet. Familjedaghem och flerfamiljslösningar samt andra verksamheter i olika former ska genom pedagogisk verksamhet och omsorg stimulera barns utveckling och lärande. I begreppet omsorg ingår även att barnen serveras varierade och näringsriktiga måltider. Vid bedömningen av vad som är näringsriktiga måltider bör bl.a. de svenska näringsrekommenda- tionerna vara en utgångspunkt. Läroplanen för förskolan ska vara väg- ledande men inte bindande för pedagogisk omsorg på samma sätt som gäller för kommunala familjedaghem. Det innebär att verksam- heterna kan tillämpa delar av läroplanen utifrån de förutsättningar som dessa verksamheter ger. Läroplanens avsnitt om normer och värden är lika relevanta för pedagogisk omsorg som för förskolan och blir därmed vägledande i samband med kvalitetsbedömningen vid prövningen av enskild verksamhet. har på regeringens uppdrag ut- format allmänna råd för familjedaghem (1999:3). Dagens reglering ska behållas i fråga om att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. För att betona kopplingen till de övriga verksamheter som regleras i skollagen föreslår regeringen att det i lagen anges att verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Erbjudande om pedagogisk omsorg I dagens skollag ingår familjedaghem som en del i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Kommunerna ska utan oskäligt dröjsmål erbjuda antingen förskola eller familjedaghem respektive fritidshem eller familjedaghem, varvid kommunen ska ta skälig hänsyn till önskemål från barnets vårdnadshavare om omsorgsform. beslöt med anledning av prop. 2008/09:115 om ändringar i skollagen som gäller benämningen på verksamheter som ingår i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Ändringarna trädde i kraft . De innebär att sådan verksamhet som inte är förskola eller fritidshem och inte heller öppen förskola eller öppen fritidshems- verksamhet ska benämnas pedagogisk omsorg. Begreppet familjedaghem ersätts med pedagogisk omsorg i skollagen och annan lagstiftning. Peda- gogisk omsorg utgör på det sättet ett samlingsbegrepp där familjedaghem är en av flera tänkbara varianter. Jämfört med dagens bestämmelser kommer förändringen av skollagen på denna punkt att innebära en för- stärkning av föräldrarnas möjligheter att välja pedagogisk omsorg som verksamhetsform. Familjedaghem och flerfamiljslösningar samt andra verksamheter i olika varianter blir därmed viktiga komplement till Prop. 2009/10:165 förskolan och fritidshemmet. Olika former av pedagogisk omsorg i enskild regi väntas främja en större variation av utövare som uppfyller kvalitetskraven. Detta ökar föräldrarnas frihet att välja verksamhetsform för sina barn. Reformerna avses tillförsäkra föräldrar tillgång till olika drifts- och verk- samhetsformer och underlätta att besluten kan fattas så nära medborgarna som möjligt. Familjerna ska kunna välja verksamhet för sina barn utifrån sina behov och önskemål. Kommunen ska enligt regeringens förslag sträva efter att tillgodose önskemål från barnets vårdnadshavare om pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem. Regeringens förslag: En kommun ska få anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de till barnen medföljande vuxna som dessa ges möjlighet till social gemenskap. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , och (Barnens rätt i samhället) anser att kommunerna ska vara skyldiga att anordna öppen förskola. Enligt är verksamheten mycket viktig som social träffpunkt och är i vissa fall enda möjligheten för barn att träffa menar att den öppna förskolan är viktig som resurs och mötesplats, men att den inte kan ta hela ansvaret för ut- veckling av enskilda verksamheter och annan pedagogisk verksamhet. Skälen för regeringens förslag: Öppen förskola ingår i dagens skollag som en del av förskoleverksamheten och har till uppgift att genom peda- gogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad. förskolan definieras som en kompletterande verksamhet till förskola och familjedaghem men skiljer sig från dessa i flera avseenden. föreslår att bestämmelserna om öppen förskola ska ange verksamhetens