prop · GX03160 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringen bedömer inte att administrationen vid i fråga om bidragen till rekryter kommer att bli mer omfattande än vad som gällt i fråga om bidrag till totalförsvarspliktiga. De lägre utbildningsvolymerna och den kortare utbildningstiden i det nya systemet talar tvärtom för att ad- ministrationen sammantaget kan komma att minska. Ytterst bestäms dock detta naturligtvis av Försvarsmaktens utbildningsbehov och av hur behoven ser ut för de enskilda som rekryteras till utbildningen. Utbetalningsadministrationen i fråga om generella förmåner bör hand- has av Försvarsmakten som även bör besluta om formerna för detta. Beslut om förmåner bör få överklagas hos Regeringens bedömning: Rekryternas medinflytande på lokal nivå bör säkerställas genom förtroendevalda som kan föra rekryternas ta- lan, samordna medinflytandearbetet och bedriva utbildning i medin- flytandefrågor. Vid alla förband där den frivilliga militära grundut- bildningen genomförs bör det finnas tjänstemän med särskilt ansvar för genomförandet av rekryternas medinflytandearbete. Utbildning i medinflytandefrågor bör vara en del av utbildningsmålen för utbild- ningen. En myndighetsgemensam funktion till stöd för medinflytandearbetet bland rekryter bör inrättas i Försvarsmakten. Inom funktionen bör ett råd organiseras med ledamöter från bl.a. Försvarsmakten och arbetsta- garorganisationerna. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen har dock föreslagit att en ny nämndmyndighet bör inrättas för att bl.a. granska behandlingen av rekryter och deras Enligt utredningens förslag ska det vidare vara möjligt att överklaga ett beslut om att inte godkänna någon från den grundläggande utbildningen till nämnden. Remissinstanserna: ombudsmän () tillstyrker utred- ningens förslag att inrätta en särskild granska behandlingen av rekryter och dessas medinflytande m.m. men avstyrker att nämnden ska ha möjligheten att överlämna ärenden till JO. ten avstyrker att den nämnd som utredningen föreslår ska inrättas och särskilt förslaget att nämnden ska kunna pröva ett beslut om att inte god- känna någon från den grundläggande utbildningen. styrker i huvudsak förslaget men föreslår bl.a. att den föreslagna nämn- den i stället bör ha formen av en enrådighetsmyndighet med ett insyns- I likhet med Försvarsmakten anser vidare att den nya myndigheten inte bör ha uppgiften att pröva beslut om godkännande från den grundläggande utbildningen. LO anser att formerna för stude- randeinflytande i den högre utbildningen kan vara en modell att bygga vidare på i fråga om rekryternas medinflytande. Skälen för regeringens bedömning Att Försvarsmakten får det fulla ansvaret för rekryteringen av all militär personal innebär att myndigheten som utbildare har ett tydligt ansvar för rekryternas förhållanden under utbildningen. I första hand kan måste det därför vara Försvarsmakten som ansvarar för att rekryterna kan utöva ett medinflytande i fråga om utbildningen och de förhållanden som har att göra med denna. Som tidigare nämnts kommer de rekryter som genomför den grund- läggande utbildningen inte att vara anställda. Detta innebär att det inte finns möjligheter att genom till exempel arbetstagarorganisationerna säkerställa ett organiserat medinflytande för rekryter. därför att i nödvändig omfattning reglera grunderna för hur medinflytan- det ska säkerställas. För att utbildningen ska framstå som attraktiv krävs att innehållet mås- te uppfattas som givande, utvecklande och meningsfullt. ens uppfattning är det en nödvändighet att detta synsätt genomsyrar För- Rekryternas möjlighet till medinflytande är ett viktigt instrument för att verksamheten ska kunna utvecklas i enlighet med målen för utbildningen och för att i övrigt främja goda utbildnings- Medinflytandet på den lokala nivån Enligt regeringens mening bör formerna för rekryternas medinflytande på den lokala nivån utformas med förebild i det system som har gällt för Detta innebär bland annat att rekryterna på plutons- och kompaninivå eller motsvarande bör ha möjlighet att välja förtroen- depersoner som kan föra rekryternas talan i frågor som rör utbildningen. Vidare bör rekryterna ha möjlighet att genomföra plutonens På kompaninivå eller motsvarande bör förtroendepersonerna ha möjlighet att sammanträda tillsammans med kompaniledningen. med vad som gäller för totalförsvarspliktiga bör rekryterna även ha möj- lighet att välja skyddsassistenter som företrädare i arbetsmiljöfrågor. Regeringen ser även positivt på det nätverksarbete för och av kvinnor som bedrivs inom Försvarsmakten. Mot bakgrund av att utbildningstiden endast kommer att vara cirka tre månader, eller maximalt , lång bedömer regeringen inte att det är meningsfullt att genomföra någon motsvarighet till dagens för- Däremot bör det vid varje förband finnas officerare eller Prop. 2009/10:160 andra anställda som har ett särskilt ansvar för genomförandet av rekry- Regeringen avser att ge i uppdrag åt För- svarsmakten att säkerställa att medinflytandeansvariga finns vid varje förband och utbildningsgrupp som genomför utbildningen. Jämfört med dagens förhållanden kommer detta att innebära en förstärkning av den lokala medinflytandeverksamheten. Enligt regeringens uppfattning bör en grundläggande kunskap om ar- betsmiljöfrågor, utbildningssäkerhet och medinflytande vara en del av utbildningsmålen för den grundläggande utbildningen. De rekryter som väljs till förtroendepersoner bör få den särskilda utbildning som krävs för att fullgöra uppdraget. Stöd till medinflytandearbetet på central nivå Utredningen har föreslagit att en nämndmyndighet bör inrättas för att granska behandlingen av rekryter inom Försvarsmakten och dessas medinflytande. bör enligt förslaget få administrativt stöd från Försvarsmakten. Enligt förslaget bör nämnden vidare ha till uppgift att granska behandlingen av rekryter som genomgår grundläggande eller kompletterande militär utbildning enligt utredningens förslag granska medinflytandeverksamheten för rekryter ta emot och hantera klagomål och kritik från rekryter genomföra förbandsbesök och inleda undersökningar inom verksam- hetsområdet lämna rekommendationer eller anmärkningar till Försvarsmakten pröva beslut om godkännande från den grundläggande utbildningen. Regeringen konstaterar att övergången till en grundläggande utbildning på frivillig grund innebär att mycket stora krav kommer att ställas på Försvarsmakten vad gäller att tidigt upptäcka och åtgärda oklarheter eller missförhållanden i fråga om rekryternas förhållanden. I fråga om den grundläggande utbildningen blir detta särskilt viktigt eftersom utbild- ningen syftar till rekrytering av nya medarbetare. I motsats till vad som gäller totalförsvarspliktiga kommer rekryterna att ha möjlighet att välja att avbryta tjänstgöringen om de inte upplever att utbildningen stämmer med vad de förväntar sig, vilket innebär att eventuella missförhållanden kommer att påverka rekryteringsmöjligheterna negativt. Detta innebär att frivilligheten i sig kommer att vara kvalitetsdrivande både vad gäller utbildningens innehåll och andra förhållanden. I detta sammanhang vill regeringen även erinra om att regeringens förslag innebär att rekryterna kommer att ha ett skydd enligt diskrimineringslagen (2008:567) som motsvarar vad som gäller för totalförsvarspliktiga. Som en konsekvens av att värnpliktutbildningen upphör kommer även verksamhet att upphöra. Regeringen gör dock bedöm- ningen att det lokala medinflytandearbetet för rekryter även i fortsätt- ningen har ett behov av centralt stöd i någon form. Försvarsmakten har ansvaret för rekryternas utbildningsförhållanden, där ansvaret för medinflytandeverksamheten ingår som en naturlig del. linje med detta är det regeringens uppfattning att alla delar av detta an- svar bör hållas inom myndigheten. Detta kan även jämföras med de för- hållanden som gällt , och där har varit en del av Försvarsmakten. Inrättandet av en ny myndighet vid sidan av Försvars- makten med ansvar för vissa frågor som rör rekryterna skulle riskera att ge en otydlighet i fråga om Försvarsmaktens ansvar. Det bör i stället vara ett myndighetsgemensamt ansvar för Försvarsmakten att granska förhål- landen under utbildningen och utbildningens kvalitet. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inom Försvarsmakten bör inrättas en myndighetsgemensam funktion med ett särskilt ansvar för att stödja medinflytandearbetet för rekryter. Denna funktion bör kunna fun- gera som en kontaktpunkt för rekryter såväl förtroendevalda som andra som till exempel har frågor kring medinflytandet eller kritik mot ut- bildningsförhållandena och i övrigt kunna bidra med rådgivning. Vidare bör den särskilda funktionen kunna genomföra besök vid förbanden för att granska utbildningsförhållanden och hur medinflytandearbetet genomförs. Funktionen bör även ha möjlighet att bistå myndighetsled- ningen med rekommendationer i frågor som rör utbildningsförhållanden och medinflytande för rekryter. Regeringen anser vidare att det vore lämpligt att det organiseras ett råd inom den myndighetsgemensamma funktionen vars ledamöter hämtas både utanför och inom Försvarsmakten. Exempel på ledamöter som bör ingå i rådet är representanter från arbetstagarorganisationerna, personal med särskild erfarenhet av medinflytandeverksamheten, representanter från myndighetsledningen och under ett inledningsskede personer med tidigare erfarenhet från arbete. Den nya myndighetsgemensamma funktionen med det ingående rå- det bör till stor del att ha en motsvarande roll och verksamhet i förhål- lande till rekryterna och Försvarsmakten, som den som har haft i förhållande till de totalförsvarspliktiga och Försvars- makten. Regeringen avser att ge i uppdrag till Försvarsmakten att närmare re- dovisa hur en central funktion till stöd för rekryternas medinflytande och utbildningsbevakning inom myndigheten bör organiseras. I detta uppdrag kommer även att ingå att finna lämpliga former för hur rekryternas med- verkan i det myndighetsgemensamma arbetet kan säkerställas. Regeringen vill i detta sammanhang understryka att det i första hand måste vara de ordinarie befattningshavarna vid förbanden som ansvarar för förhållandena under utbildningen, inklusive att medinflytandearbetet genomförs. Det är därför av största betydelse att till exempel klagomål och kritik som framkommer i första hand tas om hand vid de förband eller andra enheter där utbildningen bedrivs. Försvarsmakten kommer även att ha ett centralt ansvar för medinflytandearbetet och utbildnings- förhållanden inom ramen för den centrala kvalitetssäkringen av utbild- ningen. Den särskilda funktion som inrättas kan inte ersätta detta ansvar, utan bör betraktas som ett stöd gentemot såväl Försvarsmaktens centrala ledning och förbanden som rekryterna. Beslut som innebär att en rekryt inte har godkänts får inte överklagas Som tidigare framgått beslutar Försvarsmakten efter genomförd utbild- ning om rekryten ska godkännas. Utredningen har i detta sammanhang föreslagit att ett sådant beslut ska kunna överklagas. I enlighet med 26 § förvaltningslagen (1986:223) får uppenbara orik- tigheter till följd av Försvarsmaktens eller någon annans skrivfel, räkne- fel eller liknande förbiseende självklart rättas av myndigheten. däremot inte någon generell rätt enligt svensk lagstiftning att överklaga Som exempel kan nämnas att betyg i inte överklagas. Inte heller kan polisstuderande överklaga sina betyg eller polisaspiranter Enligt regeringens bedömning finns det inte skäl att beslut som innebär att rekryt inte blivit godkänd från militär utbildning ska kunna överkla- Regeringen vill dock i detta sammanhang understryka att det naturligt- vis är av mycket stor vikt att Försvarsmakten har en dialog med rekryten under utbildningen och kontinuerligt handleder på ett lämpligt sätt. Regeringens bedömning: Försvarsmakten bör genomföra den grundläggande militära utbildningen utifrån det samla- de rekryteringsbehovet i fråga om militär personal. bör majoriteten av dem som väljer att teckna avtal om anställning i Försvarsmakten, tjänstgöring i hemvärnet med de nationella skydds- styrkorna eller gå vidare till officersutbildning kunna rekryteras bland personer som efter genomgått grundläggande militär Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen har dessutom bland annat föreslagit att För- svarsmakten bör kunna erbjuda grundläggan- de militär utbildning för upp till 6 050 rekryter. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinsatser har haft synpunkter i denna fråga. Försvarsmakten motsätter sig utredningens förslag och anför att rekryteringsmål för all personal bör beräknas utifrån myndighe- tens behov och beslutas av Försvarsmakten. bör det ligga inom ramen för myndighetens ansvar att besluta om hur många rekryter som vid olika tillfällen ska erbjudas genomföra den anför bl.a. att det vore orealistiskt att bygga hemvärnets personalförsörjning på avkastning från de stående och kontrakterade förbanden. Skälen för regeringens bedömning: Försvarsmakten redovisade den i myndighetens underlag inför regeringens försvarspoli- tiska proposition att det antal personer som påbörjar en grund- läggande militär utbildning bör uppgå till 3 500 till 4 000 för att möjlig- göra en långsiktig personalförsörjning utifrån myndighetens uppgifter Fö2008/3305/MIL). Beräkningen bygger bland annat på att ungefär av dem som genomför utbildningen kan rekryteras och att huvuddelen av hemvärnets rekryteringsbehov kan tillgodoses genom rekrytering av personal som tidigare tjänstgjort i de stående eller kontrak- terade förbanden. Vidare gör Försvarsmakten antagandet att den genom- snittliga anställningstiden för gruppbefäl, soldater och sjömän kommer att vara . Utredningen har sammanfattningsvis gjort bedömningen att det årliga rekryteringsbehovet till den grundläggande militära utbildningen kom- mer att ligga på strax över 6 000 personer. Av detta antal utgörs cirka 4 300 av det utbildningsbehov som motiveras av rekryteringen till de stående och kontrakterade förbanden och resterande del av rekryterings- behovet till hemvärnet. Utredningen har bedömt att det är rimligt att anta att av de personer som genomgår utbildningen kan rekryteras. Siffran bedöms dock vara högre i fråga om utbildning som är direkt riktad till hemvärnet. Enligt utredningens be- dömning finns det en rekryteringspotential till hemvärnet som går utöver vad som gäller de stående och kontrakterade förbanden. Utredningen bygger vidare sin bedömning på antagandet att den genomsnittliga tjänstgöringstiden i de stående och kontrakterade förbanden tills vidare kommer att vara . Regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag bland an- nat att planera för att rekrytera till och genomföra en cirka lång frivillig militär grundutbildning utifrån det årliga rekryteringsbehovet i enlighet med vad som framgår av regeringens pro- position Ett användbart försvar (dnr. Fö2008/3223/MIL). Försvarsmak- ten har angett att myndigheten planerar för en grundläggande militär utbildning för 2 750 rekryter och 4 000 rekryter . Enligt regeringens uppfattning bör det i första hand ligga inom myn- dighetens ansvar för sin personalförsörjning att närmare fastställa årliga utbildningsvolymer för den militära grundläggande utbildningen. Ut- gångspunkten bör därvid vara att utbildningsvolymerna måste vara till- räckliga för att genomföra omställningen till en insatsorganisation som till övervägande del ska vara bemannad av frivilligt rekryterad personal . Regeringen avser att mot denna bakgrund ge Försvarsmakten i uppdrag att genomföra den grundläggande militära utbildning- en med utgångspunkt i det samlade rekryteringsbehovet i fråga om mili- tär personal. bör majoriteten av dem som väljer att engagera sig i Försvarsmakten (genom avtal om anställning i Försvars- makten, tjänstgöring i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna eller officersutbildning) kunna rekryteras bland personer som efter genomgått grundläggande militär utbildning. Regeringen följer kontinuerligt införandet av den nya grundutbildningen och rekryteringen till insatsorganisationen. Regeringen kan konstatera att såväl tjänstgöringstidens längd som tak- ten i införandet av de stående och kontrakterade förbanden självklart påverkar utbildningsbehovet. Likaså kommer andelen som kan rekryteras från den grundläggande utbildningen att vara en betydelsefull faktor. De osäkerheter som fortfarande finns i fråga om dessa faktorer talar för att Försvarsmakten bör utforma sin planering på ett sådant sätt att nya be- dömningar av behovet kan göras kontinuerligt under införandet av den nya utbildningen och rekryteringsförfarandet. Särskilt gäller detta i fråga om den förväntade andelen som kommer att kunna rekryteras från ut- bildningen, där det råder en betydande skillnad mellan Försvarsmaktens respektive utredningens bedömningar. Regeringen utesluter inte att re- kryteringsgraden kan komma att bli lägre än den som Försvarsmakten antagit, vilket skulle innebära ett behov av större utbildningsvolymer än vad Försvarsmakten planerat för. Myndigheten måste mot denna bakgrund upprätthålla en beredskap för att öka eller minska utbildnings- volymerna i förhållande till de erfarenheter som kommer att vinnas under de inledande åren. Övergången från värnpliktsutbildningen till det nya systemet för ut- bildning och rekrytering innebär att särskilda rekryteringsåtgärder kom- mer att behövas . I fråga om rekrytering till de stående och kontrakterade förbanden bör Försvarsmakten i första hand rekrytera personal som genomför grundut- bildning (värnpliktsutbildning eller motsvarande frivillig utbildning) eller som har fullgjort militär grundutbildning under de se- naste åren. har mer än 40 000 personer ge- nomfört värnpliktsutbildning. Det är av stor betydelse att Försvarsmakten riktar rekryteringsinsatser mot denna grupp för att ta tillvara det intresse som finns. Regeringen har i propositionen Ett användbart försvar redovisat be- dömningen att antalet personer i hemvärnet som uppfyller kontraktens krav på tjänstgöring bör öka till omkring 22 000. bör huvudde- len av hemvärnet omformas till mer kvalificerade nationella skyddsstyr- kor. Denna förstärkning innebär även att stora krav ställs på Försvars- maktens förmåga att rekrytera till hemvärnet, inte minst vad gäller de nationella skyddsstyrkorna. Även i fråga om hemvärnet kan det därför finnas anledning för Försvarsmakten att rikta särskilda rekryteringsinsatser mot personer som utbildats under de senas- te åren. Försvarsmakten bör vidare erbjuda avtal om tjänstgöring i hem- värnet i samtliga fall där den grundläggande militära utbildningen avslu- tats med godkända resultat men den enskilde inte har tecknat avtal om tjänstgöring i stående eller kontrakterade förband. och efter att personal har rekryterats till de stående och de kontrakterade förbanden bedömer regeringen att det kommer vara möjligt att rekrytera huvuddelen av hemvärnets personal från dessa förband. Under den över- gångsperiod som kommer att råda fram till dess finns dock skäl att även genomföra grundläggande militär utbildning som direkt syftar till att möta hemvärnets behov. Viss direktutbildning till hemvärnet kan också komma att behöva finnas kvar på lång sikt, bl.a. mot bakgrund av hem- värnets behov av att kunna rekrytera personal i alla delar av landet. Vida- re kan direktutbildning på lång sikt komma att vara nödvändigt om rekry- teringen till hemvärnet från det stående och kontrakterade förbanden skulle ge ett sämre utfall än förväntat. I detta sammanhang vill regering- en även framhålla de erfarenheter som utredningen redovisat och som visar att rekryteringsbasen för hemvärnet kan antas omfatta ett större antal än i fråga om anställd militär personal. 4.8Ansvarig myndighet för rekrytering av soldater och sjömän Regeringens förslag: ska byta namn till Total- försvarets rekryteringsmyndighet . Regeringens bedömning: Försvarsmakten bör vara ansvarig myndig- het för rekrytering av soldater och sjömän. I detta bör bland annat ingå ansvar för marknadsföring och urval. Försvarsmakten bör besluta om vilka tester som ska föregå en grundläggande militär utbildning. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör ansvara för att bedriva lämplighetsundersökning av totalförsvarspliktiga. Vidare bör myndighe- ten fortsatt ansvara för den centrala personalredovisningen av totalförsva- rets personal, att föra register över krigsplacerade totalförsvarspliktiga, att skriva in totalförsvarspliktiga för värnplikt eller civilplikt och att pröva ansökningar om rätt att vara vapenfri. Därutöver bör myndigheten mot avgift tillhandahålla urvalstester till Försvarsmakten och andra myn- digheter. Försvarsmakten bör åläggas att köpa urvals- tester av personer som sökt grundläggande militär utbildning från Total- försvarets rekryteringsmyndighet. Förslaget från Utredningen om totalförsvarsplikten: Överensstäm- mer i huvudsak med regeringens bedömning. Utredningen om totalför- svarsplikten har dock inte något förslag om nytt namn för . Enligt utredningens förslag ska Försvarsmakten vidare åläggas att köpa nödvändiga ur- valstester av dem som ska antas till grundläggande militär utbildning från . Förslaget från : har föreslagit att ska avvecklas . Vidare föreslår utredningen att Försvarsmakten ska få ansvaret för rekry- tering inklusive prövning och uttagning av myndighetens samtliga perso- nalkategorier. Enligt utredningen bör prövningen och uttagningen för- enklas väsentligt och registerhållningen i fråga om militär personal ratio- naliseras. Utredningen bedömer att förslagen innebär en årlig besparing om ca . Remissinstanserna: Sammanfattningsvis avstyrker huvuddelen av re- missinstanserna förslaget från om avveckling av Total- (bl.a. Försvarsmakten, Försvarshögskolan, , , och ) och tillstyrker istället det förslag som lämnats av Utred- ningen om totalförsvarsplikten. Försvarsmakten anser att förslag kan få allvarliga konsekvenser för införandet av det nya personalförsörjningssystemet. Enligt Försvarsmakten är det väsentligt att den kunskap och kompetens inom test- och urvalsområdet som innehar vid- makthålls och att Försvarsmakten fortsatt ges möjlighet att upphandla test och urval på det sätt som genomförs av andra myndigheter som Polisen och . Försvarsmakten menar att de tidsförhållanden och den rationalisering utredaren anger för förändring av den verksamhet bedriver kan få allvarliga konsekvenser för Prop. 2009/10:160 införandet av det nya personalförsörjningssystemet i allmänhet och frivil- lig grundutbildning i synnerhet. Frågan om bör prövas på nytt först när det nya systemet är infört och fungerande. Huvuddelen av remissinstanserna bejakar att Försvarsmakten ska vara ansvarig myndighet för rekrytering av soldater och sjömän vilket båda utredningarna föreslår och ser positivt på att urvalsverksamheten av- giftsfinansieras. I fråga om registerverksamheten anför Försvarsmakten bl.a. att en centraliserad redovisning av totalförsvarets personal är nödvändig så länge totalförsvarspliktig (icke anställd) personal är krigsplacerad. Läns- styrelsen i anför att i praktiken är den enda myndighet som, genom sina väl fungerande registerorganisa- tion, kan ansvara för en centraliserad personalredovisning. Statskontoret anser inte att betänkandet från Utredningen om totalför- svarsplikten tillräckligt klart redovisar andra lösningar än som huvudman för personalredovisningen, exempelvis För- svarsmakten. Statskontoret saknar en bredare analys av vilka uppgifter som förutsätter fortsatt verksamhet vid och vilka uppgifter som kan överföras till andra aktörer. Statskontoret anser vidare att det är tveksamt med en så lång övergångs- period som fem till för kunskapsöverföring och kompetensupp- byggnad inom Försvarsmakten. I fråga om förslag ställer sig Statskontoret tveksam till realismen i bedömningen att före- slagna förändringar kan medföra en besparing motsvarande av nuvarande anslagsnivå, främst mot bakgrund av de omfattande rationali- seringar som genomförts inom .