prop · GX03175 · 2010-03-23 00:00:00 — Lagen gäller inte frågan om någon ska få tillgång till handlingar för vidareutnyttjande eller huruvida vidareutnyttjande är tillåtet. Detta regleras i annan lagstiftning, t.ex. tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Med vidareutnyttjande avses användning av handlingar för andra ändamål än det ursprungliga ändamål för vilket handlingarna behandlas av en myndighet. Utbyte av handlingar mellan myndigheter ska inte betraktas som vidareutnyttjande, utom när handlingarna används inom en myndighets affärsverksamhet. I lagen används samma handlingsbegrepp som i tryckfrihetsförordningen. Lagen gäller handlingar som finns hos statliga och kommunala myndigheter. Lagen är också tillämplig på vissa statliga, kommunala och enskilda organ som trots att de inte är myndigheter omfattas av tryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingars offentlighet. Lagen är inte tillämplig på handlingar hos utbildnings-, forsknings- eller kulturinstitutioner som skolor, universitet, forskningsinrättningar, arkiv, bibliotek, museer, och teatrar. Lagen omfattar inte heller handlingar som en myndighet tillhandahåller i sin affärsverksamhet, dvs. verksamhet som en myndighet bedriver i former och på villkor som liknar privat företagsamhet. I PSI-direktivets artikel 5 finns bestämmelser om tillgång till handlingar i elektronisk form. Det bedöms att de befintliga svenska bestämmelserna om tillgång till handlingar i elektroniskt format, i bl.a. tryckfrihetsförordningen och andra författningar, är sådana att det inte krävs någon bestämmelse i den nya lagen för att införliva direktivet i denna del. Lagen anger ett tak för intäkter från avgifter som en myndighet tar ut för vidareutnyttjande av handlingar. Om en myndighet får ta ut avgifter för vidareutnyttjande får de samlade avgiftsintäkterna inte överstiga de totala kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av handlingarna, inklusive en rimlig avkastning på investeringar. 2009/10: Om en myndighet ställer upp villkor för vidareutnyttjande, ska villkoren vara relevanta för den typ av vidareutnyttjande som är aktuell. De ska vara icke-diskriminerande för jämförbara kategorier av vidareutnyttjande och får inte begränsa konkurrensen eller i onödan begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande. Om handlingar vidareutnyttjas inom en myndighet i dess egen affärsverksamhet, ska samma avgifter och andra villkor tillämpas för denna verksamhet som för andra vidareutnyttjare. En myndighet ska informera om vilka handlingar myndigheten tillhandahåller för vidareutnyttjande samt vilka avgifter och andra villkor som gäller för vidareutnyttjandet. Informationen ska lämnas elektroniskt om det är möjligt och lämpligt. Om någon begär det ska myndigheten ange beräkningsgrunden för avgifterna. En myndighet får inte bevilja någon ensamrätt att vidareutnyttja handlingar. Myndigheten får dock efter regeringens godkännande bevilja ensamrätt när det är nödvändigt p.g.a. ett allmänt intresse. En begäran om vidareutnyttjande av handlingar ska behandlas skyndsamt. Om myndigheten avslår en begäran om vidareutnyttjande ska avslagsbeslutet alltid innehålla de skäl som har bestämt utgången. Om beslutet grundas på att vidareutnyttjandet skulle inkräkta på en immateriell rättighet, ska myndigheten ange vem som är rättsinnehavare. I alla beslut om avslag ska anges hur sökanden kan överklaga beslutet. En myndighets beslut om villkor för vidareutnyttjande enligt den nya lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. De ekonomiska konsekvenserna av förslagen för statliga myndigheter, kommuner och landsting bedöms bli försumbara. För att PSI-direktivet och den föreslagna lagen ska få fullt genomslag hos myndigheterna krävs ytterligare åtgärder. Det föreslås att vidare insatser görs avseende kartläggning av exklusiva avtal, utarbetande av standardvillkor samt översyn av villkor och rutiner i övrigt. Det föreslås att lagen träder i kraft . 2009/10: Lagförslag i promemorian Vidareutnyttjande av handlingar genomförande av PSI-direktivet (Ds 2009:44) Förslag till lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga sektorn Härigenom föreskrivs1 följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om villkor för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos statliga och kommunala myndigheter. Vad som föreskrivs i denna lag ska också gälla handlingar hos de organ som anges i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), om handlingarna hör till den verksamhet som nämns där, samt handlingar hos aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Dessa organ ska vid tillämpningen av denna lag jämställas med myndighet. 2 § Denna lag gäller inte för handlingar hos 1. utbildnings- eller forskningsinstitutioner, och 2. kulturinstitutioner. Lagen gäller inte för handlingar som enligt lag eller annan författning inte får vidareutnyttjas eller som en myndighet tillhandahåller i sin affärsverksamhet. Bestämmelserna i 48 §§ gäller endast handlingar eller delar av handlingar som en myndighet har gjort tillgängliga för vidareutnyttjande, och endast i den utsträckning myndigheten får ta ut avgifter eller ställa upp andra villkor för vidareutnyttjandet. Med villkor enligt denna lag avses inte begränsningar i rätten att vidareutnyttja en handling som en myndighet är skyldig att besluta om eller som annars följer av lag eller annan författning. 3 § I denna lag avses med handling detsamma som i 2 kap. 3 § första stycket första meningen tryckfrihetsförordningen. Datorprogram ska dock inte anses vara handling. Med vidareutnyttjande avses användning av handlingar för andra ändamål än det ursprungliga ändamål för vilket handlingarna behandlas av en myndighet. 1 Jfr och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EGT L 345, 31.12.2003, s. 9096, Celex 32003L0098) En myndighets användning av handlingar omfattas av begreppet Prop. 2009/10:175 vidareutnyttjande endast om användningen sker i myndighetens Bilaga 3 affärsverksamhet. 4 § Om en myndighet får ta ut avgifter för vidareutnyttjande av handlingar, får de samlade avgiftsintäkterna för vidareutnyttjande inte överstiga de totala kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av handlingarna, inklusive en rimlig avkastning på investeringar. 5 § Villkor för vidareutnyttjande ska vara relevanta och icke- diskriminerande för jämförbara kategorier av vidareutnyttjande. Villkoren får inte begränsa konkurrensen eller i onödan begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande. 6 § Om en myndighet vidareutnyttjar handlingar i sin affärsverksamhet ska samma avgifter och andra villkor för tillhandahållande av handlingarna tillämpas för denna verksamhet som för andra vidareutnyttjare. 7 § En myndighet får inte bevilja någon ensamrätt att vidareutnyttja handlingar, utom då det är nödvändigt för att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse. En sådan ensamrätt får endast beviljas efter beslut av regeringen och för av högst . Ett beslut eller avtal om ensamrätt ska göras tillgängligt för allmänheten. Information om handlingar och villkor 8 § En myndighet ska informera om vilka handlingar myndigheten tillhandahåller för vidareutnyttjande, samt om avgifter och andra villkor för vidareutnyttjandet. Denna information ska lämnas elektroniskt om det är möjligt och lämpligt. Myndigheten ska på begäran ange beräkningsgrunden för avgifterna. Behandling av en begäran om vidareutnyttjande 9 § När ett organ som enligt 1 § andra stycket jämställs med myndighet handlägger ett ärende om vidareutnyttjande av handlingar hos organet, ska följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223) tillämpas: -11 och 12 §§ om jäv, -14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, -15 § om anteckning av uppgifter, -16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, -21 § om underrättelse av beslut, -22 § om överklagande, -23 och 24 §§ om hur beslut överklagas, - 25 § om överlämnande av överklagande m.m., -26 § om rättelse av skrivfel och liknande, -27 och 28 §§ om omprövning av beslut, och -30 § om överklagande av avvisningsbeslut. 10 § En begäran om vidareutnyttjande av handlingar ska behandlas skyndsamt. 11 § Ett beslut om avslag på en begäran om vidareutnyttjande ska innehålla de skäl som har bestämt utgången i ärendet. Om beslutet grundas på att vidareutnyttjande skulle inkräkta på ett upphovsrättsligt skydd eller ett till upphovsrätten närstående skydd som tillkommer tredje man, ska myndigheten i beslutet ange vem som är rättsinnehavare, om denne är känd, eller vilken licensgivare som myndigheten fått informationen från. 12 § Beslut av en annan myndighet än regeringen, eller Regeringsrätten i ett enskilt fall enligt denna lag får överklagas hos förvaltningsrätten. Beslut av en förvaltningsrätt i ett ärende som har inletts där, liksom beslut av en tingsrätt eller en hovrätt, överklagas dock hos kammarrätt. Beslut av en kammarrätt i ett ärende som har inletts där överklagas hos Regeringsrätten. Prövningstillstånd krävs vid överklagande hos kammarrätt. Detta gäller inte i fråga om ärenden som har inletts hos en förvaltningsrätt, tingsrätt eller hovrätt. 13 § Om ett beslut av ett sådant organ som enligt 1 § andra stycket jämställs med myndighet överklagas, ska organet vara den enskildes motpart sedan handlingarna i ärendet har överlämnats till domstolen. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna avseende Ds 2009:44 Efter remiss har yttranden över promemorian Vidareutnyttjande av handlingar genomförande av PSI-direktivet (Ds 2009:44) kommit in från ombudsmän (), Hovrätten över och , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Datainspektionen, , , , , , , , , , , , , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Kemikalieinspektionen, Lantmäteriet, hydrologiska institut, , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , geologiska undersökning, Transportstyrelsen, , Radio- och , , , , , , , kommun, , , , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , läns landsting, , , IT och Telekomföretagen inom , , , Kommuner och Landsting, . Därutöver har även , , , , , , () och SWEDMA yttrat sig. kommun, kommun, kommun, , Höörs kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, Ystads kommun, , , , , , och har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från det. Sammanfattning av för denna proposition relevanta delar av betänkandet Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) Som grundläggande utgångspunkter för sina förslag har kommittén en analys av de utmaningar som samhällsorganisationen kommer att ställas inför. I fokus står växande anspråk på offentliga insatser till följd av demografiska förändringar, teknisk och vetenskaplig utveckling, nya värderingar, bättre informerade medborgare och nya politiska frågor. Också globaliseringen, det europeiska samarbetet och förmågan till en vidmakthållen vital demokrati utgör utmaningar. Vidare framförs det att sektorisering är resultatet av en nödvändig, fortgående specialisering för att utveckla de offentliga verksamheterna och hantera en alltmer komplex omvärld. Sektoriseringen anses dock ha avigsidor, inte minst för individer som har behov av insatser från flera sektorer . Också inom tillväxt- och utvecklingspolitiken och i styrningen av kommuner och landsting skapar sektoriseringen problem. Sektoriseringen måste enligt kommittén balanseras med tvärsektoriella, territoriellt baserade arbetssätt och perspektiv. Ett tvärsektoriellt arbetssätt är en förutsättning för att kunna hävda horisontella mål som jämställdhet, hållbarhet och integration. I fokus för ansträngningarna att åstadkomma ett mer tvärsektoriellt arbetssätt står den regionala samhällsnivån. Jämfört med den nationella och den lokala nivån anses den av kommittén vara oöverskådlig och splittrad, med ett stort antal aktörer med oklara och ofta överlappande uppgifter och en regionindelning som skiftar från sektor till sektor och som ytterligare försvårar samordning. har behovet av en fungerande regional nivå ökat, som ett sätt att åstadkomma ett tvärsektoriellt och territoriellt baserat arbetssätt. För att råda bot på dessa strukturella svagheter föreslår kommittén en ny regional samhällsorganisation med tydligare roller och uppgiftsfördelning och en gemensam regionindelning för staten och den kommunala sektorn. Vad gäller regional utveckling har ett utvecklingsuppdrag av självstyrelsekaraktär skiljts från ett mer renodlat statligt myndighetsuppdrag. Som en följd av detta föreslås i betänkandet att landstingen ersätts av direktvalda regionkommuner med ett sammanhållet ansvar för regional utveckling och hälso- och sjukvård. får nya länsstyrelser, som statens företrädare i länet, i uppdrag att samordna statliga verksamheter, bedriva tillsyn och redovisa tvärsektoriella kunskapsunderlag till regeringen. En förutsättning för dessa reformer är en ny, gemensam läns- och s.k. regionkommunindelning med väsentligt färre enheter än . Den statliga styrningen av kommuner och landsting är enligt kommittén sektoriserad, dåligt samordnad och oprioriterad. Kunskapen om dess effekter anses vara bristfälliga. För att lösa dessa strukturella problem föreslås att den statliga styrningen inriktas på normering, som användningen av andra styrmedel begränsas. Den statliga styrningen av välfärdstjänsterna bör ta tillvara de fördelar som ligger i en utvecklad I betänkandet föreslås även att regeringen bör utarbeta en samlad och sektorsövergripande strategi för styrningen av den kommunala sektorn. Regeringen bör vidare låta utreda hur den nationella informationsförsörjningen för kommunala verksamheter kan utvecklas. För att förbättra samspelet föreslår kommittén en fastlagd ordning för samråd mellan staten och den kommunala sektorn. Ansvaret för uppgifter med anknytning till regional utveckling anses av kommittén vara splittrat på alltför många aktörer, och uppgiftsfördelningen varierar från län till län. Därtill är dagens länsindelning dåligt avpassad för en effektiv regional utvecklingsplanering, och regionindelningen skiljer sig åt från sektor till sektor. Kommittén vill därför föra samman ett antal uppgifter till ett bredare, mer tvärsektoriellt regionalt utvecklingsuppdrag, som ett komplement till den dominerande sektorspolitiken och som en förbindelse mellan sektorer av betydelse för hållbar utveckling och tillväxt. För att tillgodose behovet av en sammanhållen och överblickbar reglering har kommittén utarbetat ett förslag till lag om regionalt utvecklingsarbete, med fokus på regionkommunernas uppgifter. Enligt kommitténs mening finns det ett stort behov av att återsamla staten. är specialisering den organiserande principen för staten och dess beslutsprocesser. Det behövs därför ett tvärsektoriellt beslutsfattande med fokus på helheter för att balansera sektoriseringskrafterna. På motsvarande sätt behövs ett territoriellt perspektiv i den statliga styrningen som balanserar de sektoriella perspektiven. En nyckelfråga är hur sektorssamordning och sektorsövergripande styrning kan åstadkommas utan att sektoriseringens förtjänster går förlorade. Också medborgarperspektivet behöver stärkas för att ge likvärdigheten starkare genomslag i den statliga styrningen och i statens egen verksamhet. Kommittén vill därför skapa en ny modell för samordning inom staten som bygger på den regionala nivån och på ett utvecklat samspel mellan , länsstyrelserna och sektorsmyndigheterna. Som ett led i denna samordningsmodell ska länsstyrelserna redovisa tvärsektoriella kunskapsunderlag till regeringen. Den offentliga tillsynen behöver också samordnas i högre utsträckning än . Därför ges länsstyrelserna ett samlat ansvar för tillsynen inom länet. En tillsynsdelegation inrättas vid med uppgift att samordna och planera sådan tillsyn som vänder sig mot ett och samma tillsynsobjekt. Den nya modellen ställer också krav på . En samlad översyn av bör göras för att anpassa organisation och arbetssätt till de krav som kommer att ställas på framtidens samhällsorganisation. Översynen bör bl.a. analysera erfarenheterna av EU-medlemskapet, liksom kommittéväsendets betydelse för utvecklingskraften i samhällsorganisationen. Mindre kommuner, och då främst glesbefolkade kommuner med minskande befolkning, bedöms få problem med utförandet av komplicerade välfärdstjänster. Därför föreslår kommittén att länsstyrelserna ges i uppdrag att särskilt följa utvecklingen i länets mindre kommuner, att staten underlättar för kommuner som önskar inleda en process mot sammanläggning, en översyn görs av det kommunala utjämningssystemet med avseende på utfall i systemet vid kommunsammanläggningar, kommuner åläggs att redovisa hur och kring vad de samverkar med andra kommuner, samt att staten utvecklar ett informationssystem som ger en heltäckande bild av den interkommunala samverkan. Vad gäller landstingen föreslås långtgående förändringar. Som en konsekvens av kommitténs förslag avseende hälso- och sjukvårdsfrågorna och regional utveckling föreslås att landstingen ersätts av regionkommuner. Regionkommunerna övertar landstingens uppgifter, beskattningsrätt och konstitutionella ställning och får därtill ett sammanhållet regionalt utvecklingsuppdrag. Slutligen föreslås en indelning i sex till nio län och regionkommuner. Förteckning över remissinstanserna avseende SOU 2007:10 Följande remissinstanser har kommit in med yttranden över betänkandet: ombudsmän (), , för europapolitiska studier (Sieps), med , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Justitiekanslern (), , , , , , , , , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , Svenska Röda Korset , , , (), , , (), (), för arbetsliv och socialvetenskap, , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , , , , , , Lotteriinspektionen, Kammarkollegiet, Statskontoret, , Verket för förvaltningsutveckling (Verva), i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , Myndigheten för skolutveckling, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , för Framtidsstudier , (), , , , (), , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , (), , , , (), Rikstrafiken, , , , (), , geologiska undersökning (SGU), , , Stiftelsen , Verket för näringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem (), (), , , (JämO), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), , , , , , , Stiftelsen , , , , Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), , (), Ale kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun kommun, kommun, kommun kommun, , Bjuvs kommun Bodens kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , Faluns kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun kommun, kommun, kommun, , kommun kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , , kommun, Hjo kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun , kommun , , Höörs kommun, kommun, kommun , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , kommun kommun, kommun, Klippans kommun, kommun, kommun, , Kumla kommun, , kommun, , kommun kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun Orusts kommun, , , , kommun, kommun kommun kommun kommun, kommun, kommun, , Sala kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Säters kommun kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , Tierps kommun, kommun, kommun, Tjörns kommun kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, Ystads kommun, Åmåls kommun, kommun, Åre kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, landsting, läns landsting, , landsting, läns landsting, landsting, läns landsting, , Västra , , läns landsting, läns landsting, , , läns landsting, , Amatörkulturens samrådsgrupp, Avfall , offentlig sektor (CEFOS), (), Hela ska leva, Forum för frivilligt socialt arbete, Förbundet unga rörelsehindrade, , , Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO), Kommunforskning i , Konstnärliga och (), Kontaktnätet för ideella kulturföreningar, , i (LO), för Ungdomsorganisationer (LSU), (), Länsteatrarna i , , (), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i , Samverkansorganet i län, Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i län, Samverkansorganet i län, Samverkansorganet i , åt narkotika- och läkemedelsberoende (RFHL), (), , , SIOS Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i , för social och offentlig ekonomi (SISE), , för forskning om offentlig sektor (SCORE), , , och Samhälle (SNS), , Svensk Scenkonst, , , , , , , , Akademikers (), , Kommuner och Landsting, (), , (), (), Världsnaturfonden. Följande instanser har lämnat yttranden på eget initiativ: i , , i , i , Allians för , Bergspartiet i kommun, , i , kommunkrets i , , i , i , i län, , distrikt av , (), Coompanion - Kooperativ , , , liberalerna i , liberalerna i , Liberalerna , i län, på , liberalernas länsförbund i , och , , , , Förbundet (), i de större kommunerna (MISK), Föreningen , Föreningen , Distriktet, Föreningen , Prop. 2009/10:175 , Bilaga 6 kommunalförbund (GR), Handelskammaren , Handelskammaren , Handelskammaren , Heimbygdas Lokalhistoriska Kommitté inom Heimbygda, för , Heimbygda, för , socialdemokratiska arbetarekommun, , , , , , , , i , i , i , i , vid , , (), Länsmuseernas samarbetsråd, , , , Miljönämndspresidierna i , de Gröna i , de Gröna i , de Gröna i , de Gröna i , de Gröna i , i , , Moderata samlingspartiet, , i kommun, i , i , och , Musikarrangörer i samverkan (), , Neurologiskt , sjukvårdsparti, , , , , olycksfalls- och polioskadade, , , , SAFE (Solidaritet - Arbete - Fred - Ekologi), , Sjukvårdspartiet i , Socialdemokraterna i , Socialdemokraterna i , Socialdemokraterna i län, Socialdemokraterna i , Socialdemokraterna i , ST inom länsstyrelserna, Stiftelsen , , (), Svenska OCD-förbunde ANANKE, Arkitekter, , länsbibliotekarier (SLB), (), , (), Sydsvenska , i Arbetarekommun, Talboks- och (TPB), Arbetarekommun, BIO, Utbildningsgruppen vid , , kommunala grupp i kommun, , , regionfullmäktigegrupp i , kommuns miljö- och konsumentnämnd, Den ideella föreningen och Landsting, Västsvenska , och Hälsa, Ölandspartiet i , Östsvenska handelskammaren. Sammanfattning av för denna proposition relevanta delar av betänkandet Styra och ställa förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 2008:118) Kommittén föreslår att det i lag införs en huvudregel om att statliga myndigheter inte får sälja varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Regeringen ska kunna besluta om undantag från huvudregeln. Myndigheter ska särredovisa säljverksamhetens intäkter och kostnader. Styrningen av förvaltningen lag om statlig förvaltning Kommittén bedömer att vissa frågor om den statliga förvaltningen är så viktiga för folkstyrelsens förverkligande att bör besluta om grunderna. Bestämmelserna om förvaltningsmyndigheternas verksamhet bör präglas av stabilitet och långsiktighet. Därför bör lagform användas för att reglera grunderna för statsmakternas styrning av myndigheterna.