prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringens förslag: Staten ska vara huvudman för förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola. Hemkommunen ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som går i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom specialskolan på motsvarande sätt som för den som är elev i special- skolan. När det gäller förskola vid specialskola ska kommunen även i fort- sättningen vara huvudman. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens förslag. Remissinstanserna: Specialpedagogiska skolmyndigheten välkomnar förslaget. Unga hörselskadade och anser att huvudmannen för specialskolan ska få ansvara för att anordna förskola. Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 kap. 4 § skollag ska staten svara för att elever i specialskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet får tillfredsställande förhållanden. Elevens hemkommun ska betala ersättning till staten för vissa kostnader för den som är elev i specialskolan (7 kap. 7 § skollag). Enligt 1 kap. 4 § specialskoleförordningen (1995:401) får Specialpedagogiska skolmyndigheten efter avtal med en kommun fullgöra kommunens upp- gifter inom förskoleklassen och fritidshemsverksamheten. Myndigheten ska ta ut avgift från kommunen för denna verksamhet. Inom specialskolan finns det elever med olika behov av fritidshems- verksamhet och övrig fritidsverksamhet. Alla elevers behov ska tillgodo- ses i så stor utsträckning som möjligt för att skapa en meningsfull fritid. Elevernas behov och förutsättningar ska vara styrande i planeringen av fritidsverksamheten. Eftersom elevernas behov är olika måste flexibla lösningar vara möjliga. I fråga om förskoleklass och fritidshem vid specialskolor anser regeringen att dagens system med avtal mellan Specialpedagogiska skolmyndigheten och kommunen bör ändras så att staten blir huvudman för både förskoleklass och fritidshem vid en skol- enhet med specialskola. Det finns inga starka skäl för att staten som skolhuvudman inte också skulle kunna vara huvudman för förskole- klassen och fritidshemmet. Staten får naturligtvis, i likhet med övriga huvudmän för fritidshem, under vissa förhållanden i stället för fritidshem erbjuda öppen fritidsverksamhet för eleverna vid en skolenhet med specialskola. Med staten som huvudman även för förskoleklass och fri- tidshem vid specialskolor blir systemet mer renodlat och likställt med övriga skolformer. Nuvarande lösningar för anordnande av förskoleklass och fritidshem kan givetvis finnas kvar även om staten blir huvudman. Staten bör således även i fortsättningen kunna sluta avtal med en kommun om anordnande av förskoleklass och fritidshem men staten kan också själv anordna dessa verksamheter. Regeringen föreslår att kommunen även i fortsättningen ska vara huvudman för förskola vid specialskolan. Staten bör således även fort- sättningsvis kunna sluta avtal med en kommun om att anordna förskola. Huvudprinciperna för sameskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för den statliga same- skolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Sameskolstyrelsen ser positivt på motivskrivning- arna om sameskolans principer. utbildning med samisk inriktning ska innebära utbildning i varje enskilt ämne på både samiska och svenska, vilket ska regleras i skollag, timplan förutsätter att förslaget innebär att bestämmelsen som innebär att undervisningen ska ges på svenska och I övrigt har ingen remissinstans kommenterat förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Sameskolan ska ge samers barn en utbildning med samisk inriktning och bidra till att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. skolan ska motsvara utbildningen till och med årskurs 6 i . Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fri- tidshemmet (Lpo 94) gäller också för sameskolan. I avsnitt 7 redogörs för beslut om nya läroplaner och kursplaner och föreskrifter om kunskapskrav för de obligatoriska skolformerna med anledning av regeringens proposition 2008/09:87 Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan. Utöver kunskapskrav i läroplanen ska sameskolan också ansvara för att varje elev efter genomgången sameskola är förtrogen med det samiska kulturarvet samt kan tala, läsa och skriva samiska. undervisning förekommer också integrerad i genom att avtal träffas mellan kommunen och Sameskolstyrelsen. För verksamheten finns en styrelse, Sameskolstyrelsen. bedrivs vid fem sameskolor på orterna , , Även andra barn får fullgöra skolplikten i sameskolan om det finns sär- Frågan prövas av Sameskolstyrelsen. Sameskolan fyller en viktig funktion för den samiska befolkningen. Samerna är en av nationella minoriteter och enda ur- Samernas situation är därför speciell och det är viktigt att de kan få en utbildning som är utformad med hänsyn till både deras språkliga och Enligt har ett barn som tillhör en urbefolkning eller en språklig eller etnisk minoritet rätt att tillsammans med andra i sin grupp ha ett eget kulturliv och att använda sitt eget språk. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter reglerar bl.a. att en nationell minoritet ska kunna bibehålla sitt språk och sitt Personer som tillhör en nationell minoritet har också rätt att lära sig sitt minoritetsspråk. För att markera ämnets vikt ska grund- läggande regler om modersmålsundervisning i bl.a. ett nationellt minori- tetsspråk finnas i den nya skollagen, i stället för i förordning, se även För att utbildningen i sameskolan ska vara likvärdig med Prop. 2009/10:165 är det viktigt att de bestämmelser som gäller för grund- skolan så långt som möjligt också gäller för sameskolan. Det gäller t.ex. skolplikt, undervisning, elevinflytande och utvecklingssamtal. Regeringen anser att sameskolan även i fortsättningen ska utgöra en egen skolform och omfatta årskurserna 16. Regeringen anser därutöver att integrerad undervisning i alla årskurser ska få erbjudas samers barn. Regeringen vill dock betona att det är angeläget att de samiska elever, som deltar i integrerad samisk undervisning i grund- skolans högre årskurser, får de samiska tillval som eleven önskar och är berättigad till. Den samiska undervisning som eleven genomgått ska även beaktas i samband med betygssättning. Nedan behandlas förslag till avvikelser och tillägg jämfört med dagens skollag med undantag för vissa med gemensamma föränd- ringar gällande betyg, utvecklingssamtal, modersmålsundervisning och avgifter som redogörs för i avsnitt 14. Regeringens förslag: Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen i årskurserna 16 i . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: framhåller att tillgången till lärare och läromedel måste förbättras för att syftet ska kunna uppfyllas. menar att sameskolans ansvar för att vitali- sera det samiska språket och ge stöd till samiska familjer, barn och unga bör understrykas genom skrivningar i skollagen. Skälen för regeringens förslag: Sameskolans syfte är, i likhet med , att ge eleverna de kunskaper och värden de behöver för att göra aktiva livsval och gå vidare till fortsatt utbildning. Eftersom samerna är en nationell minoritet och enda urfolk är det av yttersta vikt att bevara den särart som samerna och det samiska språkets olika varieteter utgör. Åtgärder med detta syfte är även en skyldighet enligt ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk. Regeringen anser att det därför är befogat att sameskolan även i fortsätt- ningen har i uppdrag att bidra till att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. Regeringens bedömning: Frågan om enskild som huvudman för sameskola bör utredas vidare. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Prop. 2009/10:165 ning. Remissinstanserna: anser att sameskola ska kunna drivas av enskild huvudman och att ansvaret för sameskolan fort- satt bör ligga under . Även Friskolornas riks- förbund och anser att sameskola ska kunna ha enskild huvudman. ser positivt på att frågan utreds. Sameskolstyrelsen anser att frågan om annat huvudmannaskap inte bör utredas förrän finansieringen av sameskolan och tillgången till lärare och läromedel stärkts. Skälen för regeringens bedömning: I dagens skollag finns inga be- stämmelser om möjligheten att anordna fristående sameskolor och där- med inga ersättningssystem. Regeringen frågan om enskild som huvud- man ska övervägas ytterligare. Eftersom denna fråga alltså kräver vidare beredning, bl.a. vad gäller konstruktionen av ett ersättningssystem, lämnar regeringen inget förslag i detta avseende utan avser att låta utreda frågan vidare. 17.4Förskola, förskoleklass, fritidshem och öppen fritidsverksamhet vid sameskolor Regeringens förslag: Staten ska vara huvudman för förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med sameskola. Elevens hemkommun ska betala ersättning till staten för vissa kost- nader för den som går i förskoleklass eller fritidshem vid en skolenhet inom sameskolan på motsvarande sätt som för den som är elev i same- skolan. När det gäller förskola vid sameskola ska kommunen även i fort- sättningen vara huvudman. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Sameskolstyrelsen ser det som önskvärt att alla verksamheter fick samma huvudman som sameskolorna och att ersätt- ningen regleras på samma sätt. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 3 § sameskolförord- ningen (1995:205) får Sameskolstyrelsen efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleverksamhet och fritids- hemsverksamhet samt förskoleklass för samiska barn. Sameskolstyrelsen ska ta ut en avgift från kommunen för denna verksamhet. Avgifternas storlek regleras genom överenskommelse mellan Sameskolstyrelsen och berörda kommuner. Regeringen anser att kommunen även i fortsättningen ska vara huvud- man för förskola vid sameskolan medan huvudmannaskapet för förskole- klass och fritidshem vid skolenhet med sameskola ska överföras till staten. I fråga om förskoleklass och fritidshem vid sameskolor anser regeringen att dagens system med avtal mellan Sameskolstyrelsen och kommunen bör ändras formellt så att det är staten som är huvudman för både förskoleklass och fritidshem. Det finns inga starka skäl för att staten som skolhuvudman inte också skulle kunna vara huvudman för förskole- klass och fritidshem. Staten får naturligtvis också, i likhet med övriga Prop. 2009/10:165 huvudmän för fritidshem, under vissa förhållanden istället för fritidshem erbjuda öppen fritidsverksamhet för eleverna vid en skolenhet med same- skola. Med staten som huvudman även för förskoleklass och fritidshem vid sameskolor blir systemet mer renodlat och likställt med övriga skol- former. Nuvarande lösningar med ersättning för förskoleklass och fri- tidshem genom avtal kan givetvis finnas kvar även om staten blir huvudman. Staten bör således även i fortsättningen vid behov kunna sluta avtal med en kommun om anordnande av förskoleklass och fritidshem. Regeringen föreslår att kommunen även i fortsättningen ska vara huvudman för förskola vid sameskolan. Staten bör således liksom kunna sluta avtal med en kommun om att anordna förskola. 18.1Huvudprinciperna för fritidshemmet i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Fritidshemmets ställning som en frivillig verksamhet i nya skollagen bör vara densamma som . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Förslaget stöds av bl.a. Specialpedagogiska skol- myndigheten, och , där dock menar att fritidshemmet bör bilda en egen skolform. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att fritids- hemmet ska kvarstå som en pedagogisk verksamhet inom skolväsendet, dock utan att bilda en egen skolform. Fritidshemmet ska innehållsmässigt och tidsmässigt komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och andra särskilda utbild- ningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras. Vidare föreslår regeringen att utbildningen i fritidshemmet ska vara frivillig och att tillgängligheten i första hand ska vara beroende av föräldrars förvärvsarbete eller studier eller elevens eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Dagens bestämmelser anger att det är hemkommunen som ska erbjuda skolbarnsomsorg. Det har övervägts om inte ansvaret för att erbjuda plats i fritidshemmet borde överföras till de olika huvudmännen för förskole- klassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Huvudregeln bör också vara att huvudmannen för en förskoleklass eller skola, oavsett om den är offentlig eller enskild, erbjuder fritidshem. Hemkommunen ska dock vara skyldig att erbjuda fritidshem i de fall en fristående skola inte erbjuder sina elever detta. Se mer om detta i avsnitt 18.6. Fritidshemmet i eget kapitel Regeringens förslag: Fritidshemmet ska regleras i ett eget kapitel i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta instanser som yttrat sig är positiva till förslaget, däribland Specialpedagogiska skolmyndigheten, , samt och kommuner. anser dock att en fortsatt integration och samverkan bäst skulle gynnas av att fritidshemmet regleras under respektive skolformskapitel. Även kommun förordar denna lös- Skälen för regeringens förslag: Fritidshemmet når ett stort antal barn och är därmed ett viktigt komplement till skolan när det gäller att erbjuda en innehållsrik fritid samt att stimulera elevernas utveckling och lärande. Fritidshemmen har knutits allt närmare skolan. De båda verksamheterna har i många kommuner samordnats organisato- riskt genom lokalintegrering och gemensam arbetsledning. Graden av samverkan mellan fritidshemmet och skolan har utvecklats, men varierar mellan och inom kommunerna. Fritidshemmet och de olika skolformerna har emellertid olika uppdrag och omfattas därmed inte av samma reglering. En reglering av fritids- hemmet i respektive skolformskapitel skulle mångdubbla antalet be- stämmelser, öka lagens omfattning och göra regleringen svåröverskådlig. Regeringen anser därför att bestämmelserna om fritidshemmet ska samlas i ett eget kapitel i skollagen. Integration och samverkan mellan fritidshem och skola är viktigt och tydliggörs genom att det framgår att utbildningen i fritidshemmet ska komplettera utbildningen i de olika skolformerna. Att bestämmelserna samlas i ett eget kapitel är främst en lagteknisk fråga och påverkar inte möjligheten till integration mellan olika verksamheter i praktiken. Möj- ligheten att bedriva verksamhet inom fritidshemmets ram och att integ- rera fritidspedagogisk verksamhet med undervisning inom skolans ram kvarstår. Det innebär att huvudmannen kan organi- sera arbetet så att fritidshemmets personal även arbetar i skolan, där skolan har det formella ansvaret för sådana insatser. Skolplikten omfattar inte enbart den minsta garanterade undervisningstiden utan även den tid därutöver som kommunen beslutar. Sådan tid kan t.ex. avse insatser i skolan under ledning av fritidshemmets personal. Självfallet måste detta rymmas inom vad som föreskrivs om skolplikten avseende högsta antal dagar per läsår och högsta antal timmar per dag som eleverna är skyldiga att delta i. Bestämmelserna i kapitlen 2-4 i den nya skollagen om bl.a. ledning av utbildningen, ansvaret för undervisningen, kvalitet och inflytande samt elevernas utveckling mot målen ska gälla även fritidshemmet. Regeringens förslag: Fritidshemmet ska, liksom , komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan samt i särskilda utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Utbild- ningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fri- tidshemmet ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och kommun ser positivt på tydliggörandet att fritidshemmet ska stimulera utveckling och lärande. Liksom och anser univer- sitetet att begreppet rekreation är problematiskt i syftesparagrafen, då det antyder en motsättning mellan utveckling och vila och dessutom täcks in i begreppet meningsfull fritid. kritiserar förslaget och menar att fritidshemmet ska ses som en del i skolans pedagogiska uppdrag och dessutom ha en egen läroplan. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att bestämmel- serna om fritidshemmets syfte görs tydligare. Det är grundläggande, och ska framgå av skollagen, att fritidshemmet, förutom att erbjuda eleverna en meningsfull fritid, också ska stimulera elevernas utveckling och lärande och inte bara vara ett stöd i elevernas utveckling. En meningsfull fritid och rekreation innebär att eleverna ska ha möjlighet till vila och lek i fritidshemmet. En förutsättning för att eleverna ska uppleva fritiden som meningsfull är att verksamheten utformas med deras behov, intressen och erfarenheter som grund. Det förutsätter att eleverna görs delaktiga och får inflytande över utformningen av verksamheten. Det är viktigt att ge utrymme för både flickors och pojkars intressen, men också att medvetet försöka bryta invanda könsrollsmönster. Stor vikt ska läggas vid att uppmuntra eleverna att i samspel med kamrater och vuxna utveckla sin sociala kompetens. Verksamheten ska därför utformas så att den främjar all- sidiga kontakter och social gemenskap, både mellan eleverna och mellan elever och vuxna. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på varje elev och hennes eller hans behov. Omsorg har av tradition, och ska även i fortsättningen ha, en pedagogisk betydelse i fritidshemmet. Elevens utveckling ska ses som en helhet där pedagogik och omsorg integreras. I begreppet omsorg ingår även att eleverna serveras varierade och näringsriktiga måltider. Vid bedömningen av vad som är näringsriktiga måltider bör de svenska när- ingsrekommendationerna vara en utgångspunkt. Utbildningen i fritidshemmet är, och ska alltjämt vara, en läroplans- styrd verksamhet (se vidare avsnitt 4.1). Det innebär att läroplanerna för de skolformer som fritidshemmet ska komplettera även ska gälla för fritidshemmet. Fritidshemmet kan genom att arbeta med en utforskande, laborativ och praktisk metodik även medverka till att skolans kunskaps- mål uppnås. En gemensam syn på lärande i de olika skolformerna utgör inget hinder för att beakta fritidshemmets egenart. derade sina allmänna råd med kommentarer för kvalitet i fritidshem Prop. 2009/10:165 2007. Syftet med råden är att förtydliga verksamheten med utgångspunkt i skollagen och gällande läroplan (Lpo 94) samt att stödja kvalitets- arbetet i fritidshem. För föräldrar kan de allmänna råden utgöra ett stöd för inflytande och samverkan. Fritidshemmet bör utifrån sitt uppdrag fortsätta att utvecklas i samverkan med skolan. Regeringens proposition Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115) som bl.a. innehåller förslag till be- stämmelser om en utökad informationsskyldighet angående vilken verksamhet i fritidshem som bedrivs av kommunala och enskilda huvudmän och om möjligheten för en enskild att driva fritidshem med bidrag har antagits av (bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Bestämmelserna började gälla och har inarbetats i den nya skollagen. Regeringens förslag: Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens förslag. Arbetsgruppens förslag innehöll dock ingen bestämmelse om att huvudmannen även i övrigt skulle erbjuda eleverna en god miljö. Remissinstanserna: (), , Elevråds och anser att vad som är en lämplig sammansättning och storlek bör förtydligas. tillstyrker regeringens förslag, men menar att det bör framgå att elevgruppens storlek ska tillgodose den enskilda elevens och gruppens behov i relation till fritidshemmets uppdrag. BO anser att mot bakgrund av att lyft fram grupper- nas sammansättning och storlek som ett problemområde, bör det över- vägas om ska få utfärda föreskrifter om gruppstorlek. Barn- verket anser att bindande föreskrifter om personaltäthet och gruppstorlek ska införas. Skälen för regeringens förslag: Enligt dagens skollag ska barn- grupperna i fritidshemmet ha en lämplig sammansättning och storlek. Bestämmelsen är en viktig markering och bildar utgångspunkt i det dag- liga pedagogiska arbetet samt i det systematiska kvalitetsarbetet. Även för kommunernas övergripande planeringsarbete ska bestämmelserna kunna användas som riktmärke att utgå från för en flexibel resurstilldel- ning till olika verksamheter. I Statens skolverks allmänna råd för kvalitet i fritidshemmet anges att barngruppens storlek och personaltäthet är viktiga kvalitetsfaktorer. En- ligt finns dock inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan och det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje fritidshem. att det inte finns skäl att i lagen närmare ange gruppstorleken. 2009/10:165 Regeringen delar uppfattning att elevgruppernas samman- sättning och storlek bör tillgodose den enskilda elevens och gruppens behov i relation till fritidshemmets uppdrag men anser att detta täcks av bestämmelsen och att det därför inte behöver sägas i lagen. Eleverna i fritidshemmet omfattas inte av arbetsmiljölagen (1977:1160), till skillnad mot elever i skolväsendet och särskilda utbild- ningsformer från och med förskoleklassen samt de vuxna som arbetar i de verksamheter som regleras av den nya skollagen. ansåg att arbetsmiljölagen skulle utvidgas till att även omfatta elever i fritidshemmet och att det därför inte fanns skäl att behålla reglerna om barngrupper i skollagen. Vilka förändringar som detta kräver har över- vägts inom ramen för den utredning (dir. 2004:91) för översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen som tillsattes . Utredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2006:44) och sitt slutbetänkande (SOU 2007:43). I utredningen framkom att det finns vissa brister i tillsynen över bl.a. barnens hälsa och säkerhet i fritidshemmet. Utredningen ansåg dock inte att det är lämpligt att åtgärda bristerna med en utvidgning av arbetsmiljölagen till elever i fritidshemmet utan menade att arbetsmiljöarbetet i fritidshemmet kan regleras i skollagen. Med hän- visning till ovanstående föreslår regeringen att dagens bestämmelse om gruppernas sammansättning och storlek ska kvarstå som en del av fri- tidshemmets allmänna bestämmelser samt att det i bestämmelsen ska anges att eleverna även i övrigt ska erbjudas en god miljö. Som framgår av avsnitt 6 föreslår regeringen även att det i lag införs en bestämmelse som reglerar tillgängligheten av lokaler och utrustning så att syftet med verksamheten ska kunna uppfyllas. Sammantaget verkar bestämmelserna för syftet att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och ute- miljö för eleverna i fritidshemmet. Regeringens förslag: Elever i förskoleklass, grundskola, grundsär- skola, specialskola och sameskola samt särskilda utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras, ska till och med vårterminen det år de fyller erbjudas fritidshem i den omfattning som behövs med hän- syn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Fritidshem ska tillhandahållas under den del av dagen då eleverna inte går i skolan samt under lov. Fritidshem ska inte behöva erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större .