prop · GX03168 · 2010-03-23 00:00:00 — Frågan om forskningsinsatsernas samverkan med övriga styrmedel skulle dock kunna analyseras i större omfattning för att säkerställa att politiken för långsiktig omställning av energisystemet har en effektiv utformning. Det vore angeläget att fler sådana analyser gjordes av , men även av andra aktörer, för att bl.a. säkerställa oberoende och öka möjligheten till internationella jämförelser. Samverkan mellan olika myndigheter kring utvärderingar, analyser och synteser skulle också kunna bidra till ökad kunskap om effekter och målkonflikter. Förutom samspelet mellan olika insatser och styrmedel är frågan om tidshorisonter av intresse inom forskning och innovation. Det tar i regel relativt att se resultat från insatser i forskning och utveckling, men ytterligare kunskap om olika faser och deras tidsspann skulle kunna vara av stort värde, inte minst för framtida målformuleringar och för bedömningar av behovet av uthållighet i olika satsningar. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen kan konstatera att återrapporterar i enlighet med anvisningarna i regleringsbrev och beslutade propositioner. För att säkerställa att energi- politiken har en effektiv utformning är det angeläget att i högre utsträckning än sätta insatserna för forskning och innovation inom energiområdet i ett vidare sammanhang och analysera hur de samverkar med andra styrmedel för att uppnå de övergripande målen. 5.3Nationell och internationell samverkan 5.3.1Energimyndighetens roll i förhållande till andra nationella aktörer Regeringens bedömning: har en central roll för att ta fram policyunderlag och bidra till att energipolitikens mål uppfylls, och är därmed en viktig kunskapsnod för regeringen och andra aktörer i som arbetar med energifrågor. För att nå framgång när det gäller utveckling och spridning av nya energilösningar krävs samverkan mellan en lång rad aktörer och på många nivåer. Myndigheten bör bl.a. ytterligare stärka samverkan med andra statliga, regionala och lokala aktörer inom forskning och innovation. Utvärderingens bedömning: För att nå framgång när det gäller utveckling och spridning av nya energilösningar krävs samverkan mellan en lång rad aktörer och på många nivåer. När det gäller finansiering av grundläggande energiforskning har en nära samverkan med som bistår med bedömningar av vetenskaplig kvalitet m.m. har inom ramen för en av regeringens strategiska satsningar åter i uppdrag att finansiera viss grundforskning inom energiområdet. Omfattningen på energiforskningssatsning är och som del av satsningen avsätts medel till forskning kring ny kärnteknik och användning av fossila bränslen, vilket inte finansieras av . har inga särskilda medel avsatta för energiforskning, men ingår som samarbetspartner i flera av de program som drivs av . Myndigheten och samarbetar bl.a. inom ramen för programmet Energi & Miljö, som är inriktat mot fordonsrelaterade forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter inom områdena ökad energieffektivitet, övergång till förnybara bränslen, minskad lokal/regional miljöpåverkan samt närliggande områden med potential att stärka och den svenska fordonsindustrins konkurrenskraft i ett globalt perspektiv. En annan forskningsfinansiär som verkar i angränsning till verksamhetsfält är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Formas finansierar vissa energirelaterade projekt, t.ex. avseende energieffektivisering i byggnader och förnybar energi. Det finns flera exempel på samverkan mellan . Andra forskningsfinansiärer och myndigheter med vilka samverkar är forsknings- stiftelsen , , m.fl. När det gäller affärsutveckling och kommersialisering liknar Energi- myndighetens verksamhet i viss mån dels den som finns på , dels den som finns hos och . Dessa aktörer samarbetar kring det så kallade "no wrong door" som innebär att en sökande alltid ska kunna lotsas till rätt aktör i systemet. Ett annat exempel på samverkan med är ett projekt där även Elforsk deltar och som syftar till att öka kommersialiseringen av resultat från elkraftteknisk forskning. De personer som intervjuats är samstämmiga i sin syn att det finns stora fördelar med det breda och samlade ansvaret som Energi- myndigheten har. Det blir effektivt och lätt för många att hitta i systemet när man vet att det mesta som handlar om energi hanteras av en och samma myndighet är andemeningen i de kommentarer som ges. luftas farhågor om att energifrågorna hamnar för sig själva utanför det övriga innovationssystemet, vilket är en nackdel för spridning och användning av den kunskap och de resultat som verksamheten generar. Flera tar upp fördelen som har av att arbeta med avgränsade och relativt tydliga frågeställningar och av att ha en hel enhet vid departementet att samspela med i stället för en enskild handläggare, vilket är situationen för de flesta andra myndigheter. Skälen för regeringens bedömning: har en särställning både i och med det breda verksamhetsfält man ansvarar för och det övergripande ansvar för energiforskning man fick i samband med beslut om propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Myndigheten ska bidra till att energipolitikens mål uppfylls och är en viktig kunskapsnod för regeringen och alla aktörer i som arbetar med energifrågor. Innovationssystemet är emellertid i ständig utveckling och det finns därför skäl för att kontinuerligt arbeta för att stärka Skr. 2009/10:168 samverkan med andra statliga aktörer inom forskning och innovation. Regeringens bedömning: Utveckling av ny hållbar energiteknik kan bli avgörande för att lösa globala energi- och miljöproblem. Energi- myndigheten har en nyckelroll för att öka bidrag i detta arbete och skapa möjligheter för svensk teknikexport. Energi- myndighetens strategi, att endast delta i internationellt samarbete där man ser tydliga synergier med den nationella verksamheten, är riktig. Utvärderingens bedömning: bedrivs energiteknisk FoU av ungefär samma slag och inriktning i alla utvecklade länder och även i betydande omfattning i de snabbt växande ekonomierna. Tillverknings- och tjänsteföretag inom energisektorn verkar i många fall på en global marknad. har ett ansvar att planera och genomföra energiforskningsprogrammet i kontexten av såväl den nationella som den internationella politiken inom energi- och klimatområdet, det inter- nationella forskningslandskapet samt den globala marknaden för teknik och tjänster. deltar i en mängd internationella samarbeten som spänner över ett stort antal områden. Den internationella dimensionen har ökat som en följd av bl.a. EU:s energipolitik och det globala samarbetet kring energi- och klimatfrågor. deltar i samarbeten med ett stort antal aktörer, t.ex. () inom , som är myndighetens största internationella samarbetsarena inom forskning och utveckling. På global nivå finns även samarbeten som () som bilades och som ska främja förnybar energi. På europeisk nivå sker samarbetet bl.a. genom EU:s olika ramprogram och arbetet med unionens strategiska energiteknikplan (SET-planen) som syftar till att ökad samordning av energiforskning och -utveckling inom EU för att nå energi- och klimatmålen och öka konkurrenskraften. På nordisk nivå är den största aktören Nordisk Energiforskning som är en institution under . Myndigheten arbetar också aktivt med av regeringen ingångna bilaterala avtal med länder som och . Resultat av det internationella samarbetet är bl.a. att nätverket för svenska entreprenörer inom energiteknik har utökats, att svensk teknik har marknadsförts till internationella intressenter och att svenska entreprenörer har beretts tillgång till nya marknader. Dessa insatser bedöms därför bidra till kommersialiseringsmålet. Inom ramen för de EU-projekt där myndigheten själv har deltagit består resultaten bl.a. i ömsesidigt utbyte av erfarenheter, vilket bidrar till kunskapsmålet. Myndigheten konstaterar i årsredovisningen att flertalet informationssatsningar inom ramen för EU:s ramprogram har genomförts . Myndigheten har även deltagit aktivt i IEA:s kommittéer samt vid genomförandet av två s.k. . Myndigheten har också bl.a. gått med i IEA:s FoU-samarbete om vågkraft. har upprättat en webportal för IEA-samarbetet. Antalet besökare har som mest uppgått till 500 . Vad gäller de bilaterala avtalen kan det konstateras att ett informations- utbyte och ömsesidigt lärande har åstadkommits kring ländernas energi- forsknings- och innovationssystem. Detta främjar konkreta samarbeten och öppnar för nya finansieringsmöjligheter. finns med i beredningen av beslut inom såväl FN som IEA och EU. i arbetet med utformandet av energipolitiska mål på EU-nivå. Det kan konstateras att de internationella målen har fått större betydelse och EU:s politik har blivit allt mer framträdande i myndighetens arbete . I Fokus III konstaterar myndigheten att står för en liten del av de globala insatserna för forskning, innovation och utveckling på energiområdet som de globala utmaningarna inom området är stora, och att de insatser som görs av myndigheten måste anpassas efter de begränsade nationella resurserna. För att kunna öka nyttan av insatta medel bör myndigheten samverka med näringslivet kring exempelvis framtagandet av internationella standarder och harmonisering av regelverk. Nya samarbeten dyker ofta upp inom energiområdet och samma frågor behandlas ofta på olika nivåer. Det europeiska samarbetet inom finns t.ex. nu också på global nivå i form av .. grundläggande inställning är att endast delta i internationella samarbeten som ger synergier med den nationella verksamheten. Omfattningen av det internationella samarbetet är dock redan mycket stor. Myndigheten deltar t.ex. i 34 av IEA:s totalt 53 tekniksamarbeten. Inkluderat alla verksamhetsområden och teknik- områden deltar myndigheten i 43 samarbeten på global nivå, 57 på regional (europeisk) nivå, 13 på nordisk nivå samt i åtta nationella myndighetssamarbeten. I många fall finns en osäkerhet inför vad samarbetet ger. När myndigheten uppvaktas med nya initiativ försöker de därför vara restriktiva med att gå in i nya samarbeten och endast starta ett samarbete där de ser ett mervärde. Skälen för regeringens bedömning: Utifrån ringa storlek men stora kunskap på energiområdet torde ett strategiskt arbete kunna leda till stora framgångar både avseende rollen i EU:s ramprogram men även i övriga världen. En bild som framkommit och som också påtalas i flera av styrdokumenten är att har få miljöer med kritisk massa på energiforskningsområdet. Många har påtalat att liering med andra närliggande länder troligtvis skulle leda till en starkare positionering på både en europeisk och global arena. Den nordiska arenan förefaller också vara en strategisk väg att gå i flera avseenden. Inom EU:s ramprogram är tröskeln hög för att erhålla medel. Få svenska aktörer har den tid eller andra resurser som krävs för en framgångsrik ansökan. Att ansöka om medel via Nordisk Energiforskning kräver också mycket arbete och resurser, bl.a. krävs representanter från tre olika nordiska länder. Det kan finnas en möjlig konkurrensfördel med utökade satsningar på nordiska samarbeten för att positionera sig på den internationella arenan. Genom att samarbeta med geografiskt närliggande partners kan man tillsammans skapa en starkare nod och kan därigenom också formulera framgångsrika ansökningar om exempelvis EU-projekt .. Myndigheten har ett särskilt anslag för bilaterala avtal, inom vilka man arbetar aktivt i form av forsknings- och utvecklingssamarbeten, policyutveckling, kapacitetsuppbyggnad, informationsutbyte, standardisering etcetera. stödjer även samarbete mellan aktörer där avtal finns i form av t.ex. ekonomiskt stöd för direkt kontaktskapande, utbyte av erfarenheter, stöd till kartläggningar etc. Genom Tillväxtanalys (f.d. ITPS) och de attachéer som finns i , , och har också tillgång till kvalificerad omvärldsbevakning och analys inom policyområdet. Myndigheten kan också placera personal för kortare uppdrag vid Tillväxtanalys utlandskontor. De omvärldsanalyser som myndigheten har tillgång till genom Tillväxtsanalys kan bidra till en ökad proaktivitet inom de internationella samarbetena. Regeringen bedömer att det mot denna bakgrund är nödvändigt att se och svensk näringsliv i en internationell kontext där vi både kan bidra och finna nytta. Det är regeringens bedömning att Energi- myndighetens strategi, att endast gå in i internationellt samarbete där man ser synergier, är riktig. Samarbeten som kan konstateras innebära överlapp och dubbelarbete bör lämnas. Slutligen kan det konstateras att det svenska energisystemet står i ett växande beroende av ett internationellt energisystem. Utvecklingen av ny hållbar energiteknik kan bli avgörande för att lösa globala energi- och miljöproblem. har en nyckelroll för bidrag i detta arbete. Möjligheter till internationellt samarbete finns inom flera fora på olika nivåer, och deltar redan i ett stort antal samarbeten. För att även fortsättningsvis ska vara en intressant partner för internationellt samarbete måste det dock finnas starka och strategiskt viktiga nationella forsknings- och utvecklingsmiljöer att erbjuda samarbete med. Det finns möjligheter att öka ambitionerna även på detta område, inte minst genom ett mer proaktivt förhållningssätt. som kunskapsintensiv nation och svenska aktörer borde genom goda förberedelser och ökade internationella kontakter delta i fler framgångs- rika ansökningar och projektförslag. Med denna bakgrund är det enligt regeringen väl motiverat med en högre ambition och ett mer aktivt förhållningssätt i det internationella arbetet, i synnerhet inom EU. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , Husmark , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:168 Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet