prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — Den av regeringen initierade internationella Kommissionen om Klimatföränd- ring och Utveckling leddes av biståndsminister och bestod av 13 medlemmar från olika världsdelar med olika expertbakgrund. Dess syfte var att fästa världens uppmärksamhet på sambandet mellan klimatförändringarna och utvecklingen i fattiga länder och hur klimatanpassning och risk ska integre- ras i utvecklingssamarbetet. Kommissionens slutrapport »Closing the gaps« lanserades vid FN i . Rapporten presenterades även vid Rådet för yttre förbindelser i och vid ett flertal nationella och internationella möten, bl.a. vid svenska ambassaden i . Rapporten är främst inriktad på anpassning till klimatförändringens effekter och kopplingen till åtgärder för att minska risker förknippade med naturkatastrofer. I rapporten framhålls vikten av att anpass- ning till klimatförändringarna sker med beaktande av den lokala nivåns bety- delse och den mänskliga dimensionen av anpassningsfrågan. Rapporten under- stryker att utvecklingssamarbetet bör användas katalytiskt för att generera andra typer av finansiering för anpassning. Styrning och samordning bör ske genom att existerande institutioner och mekanismer stärks. Kommissionen genomförde studieresor till , och . Dessa besök hade en central inverkan på rapportens utformning och huvud- budskap. Kommissionen återvände till och för att redovisa resultat och föra dialog med centrala aktörer i dessa länder, bl.a. om befolkningens och de lokala institutionernas roll i klimatanpassningsarbetet. Kommissionens rapport har bidragit till arbetet att synliggöra och öka för- ståelsen om klimatförändringar och utveckling, klimatanpassning och dess koppling till katastrofriskreducering, både inom och utanför . Rappor- ten var ett viktigt inspel till den gemensamma promemoria om klimatföränd- ringen och utveckling som under ordförandeskapet i EU tog fram till- sammans med Europeiska kommissionen. Under ordförandeskapet antog EU:s biståndsministrar rådsslutsatser om klimat och utveckling baserat på denna promemoria. Vid lanseringen i meddelade FN:s generalsekreterare att han hade REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT för avsikt att följa kommissionens rekommendation om att upprätta en högnivå- grupp om klimatförändring och utveckling. En högnivåpanel om global håll- barhet är nu på väg att etableras, dess mandat och sammansättning väntas beslutas . är ett statligt bolag som erbjuder riskkapital och kompetens för investeringar i , , samt (ej EU-länder). Det överordnande målet för verksamhet är att bidra till målet för det svenska utvecklingssamarbetet genom investeringar som bidrar till hållbar ekonomisk utveckling i de länder där investeringarna görs. är med- lem i (). EDFI är en förening bilaterala institutioner inom EU som erbjuder långsiktlig finansiering av satsningar inom näringslivet i utvecklingsländer i syfte att stimu lera ekonomisk utveckling. EDFI bildades och har 15 medlemmar. har kontrakterat investeringar för i sektorn miljöteknologi. Denna sektor representerade av de 22 investeringar kontrakterade 2009 och av de 81 investeringar i den nuvarande verksamhetsportföljen. Miljö- teknologi är en växande och viktig del av arbete. har varit involverad i utvecklandet av nya affärsmodeller och finansieringsinstrument för förnyelsebar energi, vattenrening och avfalls hantering och renare produktionsteknik för utvecklingsländer. Nedan följer exempel på investeringar som gjort inom sektorn miljöteknologi, totalt åtta investeringar varav två investeringar avslutades respektive 2007. har två investeringar inom delområdet förnyelsebar energi teknologi och söker aktivt nya investeringar inom området, t.ex. vindkraft, vattenkraft, biomassa och geotermiska energikällor. »Olkaria Geothermal Plant« i är det första privatfinansierade geo termiska kraftverket i . investerade 2008 i Olkaria. Investeringen bidrar till att minska beroende av utländsk olja, möta den växande efterfrågan på energi och förväntas minska utsläppet av växthusgaser med upp till koldioxid. Olkaria sysselsätter cirka 40 personer. »Greenko Biomass Plant« i är ett biomasskraftverk som ägs av som är snabbast växande oberoende energiproducent. Biomasskraftverket ska hjälpa att möta den växande efterfrågan på energi, och minska användandet av fossila bränslen. Greenko sysselsätter 400 personer. Ett annat område inom miljöteknologi är avfallshantering och återvinning. Inom detta område har tre investeringar. »Steel« är ett stålverk i som tillverkar produkter i återvunnet stål till försäljning i hela . investerade i stålverket. Företaget arbetar för att göra stålproduktionen bättre för miljön. En av de planerade förbättringarna är att återanvända värmen från smältugnen för att på så vis reducera energiförlusterna . REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT investerade i Steel sysselsatte bolaget 600 personer. Steel sysselsätter 900 personer. »Polygenta« är en ny garnfabrik i som har en patent på att tillverka garn från återanvända PET-flaskor. investerade i företaget. Polygentas tillverkning bidrar till att minska produktionen av polyestergarn tillverkat av petrokemiska råmaterial. Polygenta bidrar dess- utom till återanvändandet av PET-flaskor vilket inte görs i någon större utsträckning i . Polygenta förväntas sysselsätta cirka 180 personer när fabriken är i produktion. »Vietstar« är en ekologisk avfallshanteringscentral i Cu distriktet, en förort till Ho i . investerade i Vietstar. Vietstar beräknas ha kapacitet att hantera avfall dag ligen samt sortera avfallet mellan organiskt- plast- och metallavfall. »Vietstar« sysselsätter 600 personer. söker även aktivt öka sina investeringar som syftar till att öka den globala tillgången på rent vatten. har avslutat två vattenrenings- projekt och är fortfarande aktiv i ett tredje projekt inom området rent vatten. Den första avslutade investeringen är »UZOS«, ett vattenreningsverk utanför i där investerade 2002. har varit i bruk och har kapacitet att rena vatten . UZOS sysselsätter 600 personer. Den andra avslutade investeringen är »ASCE« i där investerade 1986. ASCE producerar aluminiumsulfat som används vid rening av Nilens vatten. ASCE är den största producenten av aluminiumsulfat i med en årlig produktionskapacitet på . sålde sin andel i företaget. När investerade i ASCE 1986 sysselsatte bolaget 67 personer. ASCE sysselsätter 250 personer. Utöver de två avslutade investeringarna inom vattenområdet, investerade 2008 även i en produktionsanläggning för aktivt kol i södra via ett lån på till ett svenskt företag, . Investeringen är till för att bygga världens största anläggning för produktion av aktiverat kol utvunnet ur kokosnötskal som används vid vattenrening. Produk- tionen av aktivt kol från kokosnötskal ger, utöver att vara ett miljövänligare råmaterial än stenkol, de lokala bönderna en chans att sälja kokosnötskal till anläggningen, skal som annars skulle anses vara avfall. anlägg- ning sysselsätter 150 personer. 2.3Resultat från det bilaterala utvecklings samarbetet 25 slumpmässigt utvalda insatser I detta avsnitt redovisar regeringen dels Sidas sammanfattande bedömning av resultatet av 25 slumpmässigt utvalda insatser som har miljö och klimat som huvudsyfte inom delområdena miljöförvaltning, energi, vatten samt jord- och skogsbruk (avsnitt 2.3.1), dels insatsernas resultat per delområde kompletterat med sju insatsexempel (avsnitt 2.3.2). Områdena har valts ut i enlighet med regeringens prioritering i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1). Urvalet gjordes i proportion till antalet insatser inom de fyra delområdena. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Urvalet begränsades till insatser som påbörjades före och avslutades tidigast . Populationen bestod av 166 insatser. Utbetalningarna till de 25 insatserna uppgick till och utgjorde därmed av utbetalning- arna till samtliga insatser inom de fyra delområdena. Utbetalningen per insats varierade mellan 1,2 och . Fördelning slumpmässigt utvalda insatser Antal insatser per region 1 söder om , 5 och 1 , 5 Globalt 2 söder om , 3 och , 1 , 2 Globalt 1 söder om , 1 , Av de 25 utvalda insatserna har 14 klassificerats som projektstöd, fem som orga- nisationsstöd och två som programstöd genom en organisation. Tre insatser avser utbildningsprogram (till exempel International Training Programs, ITP) och en insats sektorprogramstöd via så kallad poolfinansiering. Slumpmässigt utvalda insatser fördelade på samarbetsform Tio insatser har kanaliserats genom svenska organisationer, åtta genom multi- laterala organisationer, fyra genom organisationer i samarbetslandet, två genom andra länders organisationer och ett stöd har gått via en internationell organisation. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Slumpmässigt utvalda insatser fördelade på kanal Svenska organisationer 10 st 2.3.1 Bedömning av insatsernas resultat Bedömningen av insatsernas resultat bygger på en enkät som har besvarats av handläggarna för respektive insats. Handläggarna fick i uppgift att beskriva uppnådda resultat samt bedöma insatsens resultat vad avser relevans, målupp- fyllelse och kostnadseffektivitet på en fyrgradig skala (hög, tillfredställande, mindre tillfredställande och låg). Följande definitioner användes: Relevans: Den utsträckning i vilken en utvecklingsinsats är förenlig med målgruppernas krav, landets behov, globala prioriteringar samt samarbetspart- ners och givares policyinsats. Måluppfyllelse: Den omfattning i vilken en utvecklingsinsats mål har uppnåtts, eller förväntas uppnås, med beaktande av deras relativa betydelse. Kostnadseffektivitet: Ett mått på hur ekonomiska resurser (kapital, sak kunskap, tid etc.) omvandlas till resultat. Kostnaderna för insatsen ska ställas i förhållande till genomförda prestationer. Bedömningen av insatsernas resultat vad avser relevans, måluppfyllelse och kostnadseffektivitet ska studeras med försiktighet. Dels är tolkningen av bedömningskriterierna inte entydig, dels har urvalet för bedömningen varit för litet för att möjliggöra slutsatser om skillnader mellan exempelvis insatser eller delområden. Även har i sin granskning av Sidas resultatbilaga noterat att det finns brister i kvalitetssäkringen av de resultat som samlats in. Samman taget menar att bristerna gör att tillförlitligheten avseende de resultat som presenteras i denna del kan ifrågasättas. Som tidigare nämnts arbetar Sida med att utveckla system och verktyg för enhetliga bedömningar av insatsernas resultat som en del av det enhetliga system för mål- och resultatstyrningssystem som regeringen i regleringsbrevet gav Sida i uppdrag att införa (se även avsnitt 1.2). REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Med en systematisk och stringent hantering kommer Sida ha möjlighet att inom en given portfölj exempelvis dra slutsatser om varför vissa insatser går bättre än andra och orsaker till detta. av insatserna (18) bedöms ha hög relevans för att främja miljö och hållbar utveckling och övriga (7) tillfredsställande relevans. Slumpmässigt utvalda insatser, bedömning av grad av relevans (10) av insatserna bedöms ha hög måluppfyllelse, (13) till- fredsställande måluppfyllelse och (2) låg måluppfyllelse. Slumpmässigt utvalda insatser, bedömning av grad av måluppfyllelse (9,5) av insatserna bedöms ha en hög kostnadseffektivitet, (14,5) tillfredsställande kostnadseffektivitet och (1) anses ha låg kostnadseffektivitet. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Slumpmässigt utvalda insatser, bedömning av grad av kostnadseffektivitet Sammanfattningsvis har ett övervägande antal insatser i urvalet bedömts ha en hög eller tillfredställande måluppfyllelse och kostnadseffektivitet (23 respek- tive 24 insatser). Samtliga insatser i urvalet har därutöver bedömts ha hög eller tillfredsställande relevans. Det är endast två insatser som har bedömts ha låg måluppfyllelse och en insats som bedömts ha låg kostnadseffektivitet. 2.3.2 Resultat per delområde Detta avsnitt redovisar sammanfattningsvis de 25 utvalda insatserna uppdelat på delområde miljöförvaltning, energi, vatten samt jord- och skogsbruk. Varje område exemplifieras med två insatser, för området energi finns endast en insats i urvalet. En förutsättning för miljömässigt hållbar utveckling är en modern miljölag- stiftning, framväxten av effektiva miljöförvaltningar samt ökad kompetens och ansvarstagande för miljöfrågor i myndigheter utanför miljösektorn. Insti- tutions- och kapacitetsutveckling är ett område som ökar i betydelse ju mer fokus det blir på sektor- och budgetstöd i biståndet. En stor del av de 13 insatser som ingår i urvalet inom området miljöförvalt- ning har som mål att stärka organisationer genom att bidra till ökad kapacitet för miljöstyrning, policyutveckling, planering, regionalt samarbete samt ökad miljömedvetenhet. Andra mål är att bidra till förbättrad luftkvalitet, skydd av marin miljö, lagrevision om miljöskydd, miljösäkerhet och riskreducering vid avfallsdepåer, återställande av gruvområden, genomförande av , samt ökad medvetenhet om samband mellan fattigdom och miljöförhållanden. Redovisade resultat utgörs till största delen av förbättrade institutionella ram verk för hållbar miljöförvaltning, till exempel ny lagstiftning, handlingsplaner, modeller och principer som styr och reglerar påverkan på miljö och klimat. Flera av insatserna anges vidare ha bidragit till ökad medvetenhet om behoven av bättre miljöförhållanden, både bland politiker och inom det civila samhället. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT En insats inom området miljöförvaltning som bedömts ha tillfredsställande resultat är »Kapacitetsbyggnad av i Guizhoprovinsen« i som genomfördes . 1) öka kapaciteten 2) utarbeta en övergripande plan för att återställa 1.Öka kapaciteten inom för att stärka implementeringen av landets miljölagsstiftning och miljöhänsyn i planer och policyer och att öka miljömedvetenheten bland allmänheten. 2.Utarbeta en övergripande plan för att återställa områden med nerlagd zink- gruvdrift och bidra till en uthållig utveckling av zinkindustrin. Kapacitetsutvecklingharbedrivitsiformavutbildningsinsatsermedett integrerat angreppssätt för hur ekonomi, miljö och socioekonomiska aspek- ter hänger samman. Utbildningen har omfattat områden som exempelvis miljörevision, strategisk miljökonsekvensbedömning och genusmedvetande och tillämpats i framtagandet av en plan för upprustning av områden med tidigare zinkgruvdrift. Mer än 370 personer från miljöbyråer på lokal och provinsiell nivå har genomgått utbildningen. Enplanförattåterställaområdenmednerlagdzinkgruvdriftharfärdigställts och fyråriga handlingsplaner har utarbetats. Handlingsplanerna omfattar bland annat beräkning, karakteristik och kartläggning av avfallsmängder. Planen beräknas kunna komma till användning även i andra förorenade områden i regionen. Planen behandlar de akuta behoven att hantera miljö- mässiga och socioekonomiska effekter av nerlagd zinkgruvdrift i området och föreslår lösningar på hur framtida gruvdrift och zinkbehandling kan hanteras miljövänligt och socioekonomiskt hållbart. Det handlar både om att återställa mark, att säkerställa att utvinningen och behandlingen sker på ett miljömässigt hållbart sätt samt att hitta alternativa inkomstkällor för lokalbefolkningen. Sidas andel uppgick till och stod för av insatsens kostnad. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Handlingsprogram för Nilens sjöar En insats som bedömts visa goda resultat och ha potential att skapa betydande effekter är det regionala handlingsprogrammet för Nilens sjöar (equatorial Lakes Subsidiary Action Program). Handlingsprogram för Nilens sjöar Stärka regional tillit och utveckling i länderna i Stärka regional tillit och kapacitet för långtidssamarbete och hållbar utveckling i länderna i , vilket inkluderar , (DRC), , , och . Årligarapportervisarattprogrammetbidragittillfleraprestationersom t.ex. att regionala institutioner bildats, flera projekt i regionen har fått stöd, samarbete mellan existerande regionala institutioner har påbörjats samt att regionen har ökat antalet specialister inom området för integrerad vatten resurshantering. Ländernairegionenharunderårenfåttökadtillittillprogrammetochett nationellt ägarskap har utvecklats, vilket visar sig genom att länderna ger ett årligt finansiellt bidrag till programmet. GenomsamarbeteharländernasomdelarVictoriasjönenatsomettgemen- samt regelverk för hantering av sjön. Exempel på samarbete med andra regio- nala institutioner är samarbetet med som godkändes av 2009 och som genomförs av East African Community (EAC) och i partner- skap med , , , och . Effekterpåkortsiktärt.ex.ettökatutbyteavinformationsomhydrologisk data vilket tidigare ansågs vara statshemligheter. Ökadtillitochförbättraderelationermellanländernairegionenharresul terat i ökad stabilitet, fred och integration. Det finns dock en politisk känslighet mellan delade vattenresurser vilket gör att programmets effekter på lång sikt är förknippade med osäkerhet och risk. Särskilt riskfyllt är projekt som rör energiförsörjning. Programmet har en total kostnad på av vilken Sida finansierar . Tillgång till energi är grundläggande för ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. För att bli miljömässigt hållbar måste utbyggnaden REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT av energiproduktionen i fattiga länder i ökad utsträckning ske med förnyelse- bara energikällor. Effektivisering av energikonsumtionen är också viktig, spe- ciellt i medelinkomstländer. ger bidrag för teknisk assistans och kapa citetsuppbyggnad och stödjer investeringar genom bidrag, lån och garantier. Mål för stöd inom energisektorn handlar ofta om bidrag till utveckling och reformering av miljömässigt hållbara energisystem som möjliggör en förbätt- rad levnadsstandard för fattiga människor. De insatser som stödjer inom energisektorn består ofta till stor del av investeringar i infrastruktur. Den enda insats som finns med i detta urval är dock ett exempel på hur man genom kapacitetsuppbyggnad kan bidra till bättre förutsättningar för hållbar energidistribution. Internationellt utbildningsprogram om elförsörjning Det internationella utbildningsprogrammet om elförsörjning () ingår i Sidas internationella ubildningsprogram (International Training Program, ITP) avsett för deltagare från samarbetsländer. Denna insats avser av ett treårigt program. Internationellt utbildningsprogram om elförsörjning en eldistribution som bidrar till varaktig och hållbar Skapa förutsättningar för en eldistribution som bidrar till varaktig och hållbar social samt ekonomisk utveckling. Delmål för programmet är att deltagarna lär sig att identifiera energibehoven i sina hemländer, att de beaktar lösningar för elbehov ur ett helhetsperspektiv samt att de har verktyg för att initiera samarbeten med olika intressenter. Pro- grammet har även som mål att främja bildandet av regionala nätverk mellan deltagarna. Under programmet arbetar deltagarna med individuella projekt förslag för exempelvis investeringar, kommunikationsplaner, lagförslag, arbets- metoder etc. Efter genomförs ett regionalt uppföljningsseminarium. Exempelpåprojektsomharrealiseratssomenföljdavdeltagarnasmedver- kan i programmet är: förbättrat underhåll av elsystem i , snabbare anslutningsgrad av hushåll i , utvecklade affärsplaner för mindre elnät i , studie av anslutning av ett biokraftverk i och utbildning av elektriker inom rekonstruktion av elnätet i . REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Ettnätverkbildadesmellandeltagarnaunderprogrammetsgång.Efter avslutat program har det dock varit svårt för många av deltagarna att kombi- nera sitt engagemang i nätverket med sina vardagliga arbetsuppgifter. Vissa kontakter lever dock vidare, exempelvis mellan deltagare från och . Kostnaden för hela programmet för åren 20072009 uppgår till . Denna insats avser , som omfattar . Sida står för hela kostnaden med undantag för deltagarnas resor. , tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet är viktiga och basala områden i utvecklingssamarbetet. Detta område omfattar stöd som ska förbättra fattiga människors tillgång till sanitet, rent vatten för hygien och stöd för att hållbart tillvarata utvecklings potentialen i vattenresurser genom exempelvis bevattning, elproduktion och förbättrad fiskerinäring. stödjer integrerade program som kombinerar reformer och kapacitetsutveckling inom offentliga och icke-offentliga organi- sationer samt program för investeringar i vatteninfrastruktur. De åtta insatser som ingår i urvalet inom vattenområdet avser i flera fall stöd till kapacitetsutveckling av organisationer. Dock handlar insatserna inom vatten sektorn ofta om att genomföra konkreta åtgärder, till exempel att genomföra infrastrukturprojekt på ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. Insat- serna i urvalet har som mål att implementera hållbara sanitetslösningar, upp- rätta vatten- och sanitetsstrategier, höja grundvattennivåer för att främja odlings- och dricksvattentillgång, öka kontrollen av industriutsläpp som når grundvatten, bygga biologiska reningsverk för minskade utsläpp till samt att bidra till integrerad vattenresursförvaltning. Redovisade resultat utgörs av ökad tillgång till dricksvatten och odlingsbar mark, regionala strategier för vattenresurshantering och gemensamma investe- ringar, en »helpdesk« för integrerad flodvattenhantering, uppbyggnad av reningsverk samt upprättandet av regionala centra för kunskapsförmedling och genomförande av ekosanitetslösningar. En insats inom området vatten som uppvisar goda resultat med effekter på lång sikt och bedöms ha hög måluppfyllelse är »Tharun . Tharun är en indisk organisation som arbetar med vattenresursfrågor nära lokal- befolkningen. Insatsen är ett exempel på hur Sida har arbetat i där invol- vering av det civila samhället har varit framträdande. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT 1) Organisera lokalbefolk- ningen för att förbättra 2) Påverka nationell policy och lagstiftning samt skapa lokal kontroll av naturresurs 1.Organisera lokalbefolkningen i 1 058 indiska byar i för att för- bättra naturresurshanteringen och höja grundvattennivåerna för att där igenom öka försörjningsmöjligheter inom jordbruk och djurhållning. 2.Påverka nationell policy och lagstiftning samt att skapa lokal kontroll av naturresursförvaltningen. 8 600 jordvallar för insamling och infiltration av regnvatten, s.k. Johads, byggts i byar i samarbete med dess invånare. ByggnationenavJohads,tillsammansmedenstärktlokalförvaltning,har bidragit till höjda grundvattennivåer i . Dehöjdagrundvattennivåernaharresulteratiförbättradtillgångtilldricks- vatten för människor och djur, ökad vegetation och ökad areal odlingsbar mark. Denökadevattentillgångenochavkastningenfrånodlingarnahargjortatt inkomstnivåerna ökat. Till skillnad mot tidigare äger nu befolkningen både boskap och transportfordon. Detta är den sjätte floden som har rehabili- terats tack vare Tarun . Ettutbildningscenter,JalVidyapeeth,medfokuspåvattenfrågorharetable- rats på Tarun initiativ. Tarun sitter med i styrel- sen och de har varit med och utvecklat kurser och utbildat lärare. TarunBharatSanghharävenmobiliseratindividerattengagerasigideras nätverk »Rashtriya Biradari«. Biradari arbetar för att sprida lärdomar från om hur vattenhantering kan skötas av lokalbefolkningen. Nätverket har varit aktiva i en kampanj för att ge floden nationell status, vilket ökat förutsättningarna att skydda den från industriella utsläpp och olämplig bebyggelse via statlig miljöreglering. Biradari är också med i regeringens »Clean Ganga Program«. Ett av Tarun centrala budskap är vikten av att engagera använ- dare av floden för att diskutera vattenhantering utifrån ett rättviseperspektiv. De har bland annat visat hur det är möjligt genom att bilda »Parla- ment« 1999. Det arbete som gjorts av Tarun har vidare bidragit till REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT