prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer samt antalet helt eller delvis av länsstyrelserna på eget initiativ upphävda planer redovisas i tabell 4.4. Tabell 4.4 handläggningstider för överklagade planer och antal beslut om upphävda detaljplaner klagade planer i antal dagar enl. 12 kap. PBL 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Länsstyrelsernas ingripanden mot de kommunala planerna inskränker sig således till i storleksordningen en halv procent. Till regeringen överklagade detaljplaner m.m. Kommunernas beslut enligt om att anta detaljplaner, områdesbestämmelser och fastighetsplaner kan överklagas till . beslut överklagas till regeringen. Antalet detaljplaner och områdesbestämmelser som har överklagats till regeringen redovisas i tabell 4.5. Tabell 4.5 Överklagade detaljplaner och områdesbestämmelser 1 Med bostadsplaner avses planer med mer än tio bostadslägenheter. Ställt i relation till antalet lagakraftvunna planer (se ovan) kan konstateras att i storleksordningen av de antagna detaljplanerna har prövats av regeringen . För områdesbestämmelser är andelen betydligt högre. Handläggningstiderna för de till regeringen överklagade detaljplanerna redovisas i tabell 4.6. Tabell 4.6 Handläggningstiden för till regeringen överklagade planer I genomsnitt avgjordes av ärendena . För de ärenden som behandlades 20052008 hade avgjorts . Regeringens beslut i detaljplaneärenden kan bli föremål för rättsprövning enligt lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut. Antalet rättsprövningsärenden har ökat successivt och uppgick 2009 till 42. har i storleksordningen av regeringens beslut i planärenden kommit till Regeringsrättens prövning. Som har nämnts ovan har beslutat att beslut i överklagade planärenden i fortsättningen ska överklagas till mark- och miljödomstolar i stället för till regeringen. Reformen träder i kraft . har på regeringens uppdrag lämnat en lägesrapport vad avser ett projekt som benämns Digital detaljplaneprocess. Målet för projektet har varit att skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad digital hantering av detaljplaneprocessen. Verket har initierat ett standardiseringsarbete för detaljplaneinformation. Ar- betet har bedrivits som ett projekt inom SIS (). I lägesrapporten anger bl.a. att takten i standardiseringsarbetet bör öka och att arbetet bör ha en tydlig koppling till den nya och verkets digitala handböcker. Tryggare städer och tätorter ur ett jämställdhetsperspektiv Regeringen har uppdragit åt att på nationell nivå leda, samordna och i samverkan med länsstyrelserna stödja ett konkret utvecklingsarbete för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget ingår i regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Insatsen innebär både att stödja kommunala insatser och andra projekt för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i det operativa arbetet och en metodutveckling om hur man bör arbeta med frågan om trygghet ur ett jämställdhetsperspektiv i utformningen av stads- och tätortsmiljöer. Inom insatsen ska även befintlig kunskap och befintliga projekt sammanställas. har i samverkan med länsstyrelserna anordnat regionala seminarier i syfte att sprida kunskap och nå kommuner, förvaltare och andra nyckelaktörer. Stöd har kunnat sökas för såväl fysiska som strategiska och metodutvecklande åtgärder. Totalt har avsatts till uppdragets genomförande. Under de två ansökningsomgångarna har sammanlagt 264 ansökningar kommit in och 134 projekt har beviljats medel. har beviljat 19 av dessa projekt stöd eftersom de har ansetts som principiellt viktiga. Resterande stöd har beviljats av länsstyrelserna. Det finns en stor spridning i projekten, såväl vad gäller deras inriktning som geografiska spridning. Initierade projekt återfinns i samtliga län och i storstäder, mellanstora städer och småorter. Majoriteten av projekten är sökta av kommunala förvaltningar men även fastighetsbolag, bostadsbolag och ideella föreningar har sökt och beviljats stöd. Ungefär häften av projekten är strategiska och metodutvecklande och gäller projekt som handlar om att ta fram planeringsunderlag, genomföra trygghetsvandringar och trygghetsinventeringar, utbilda personal i jämställdhetsfrågor, genomföra medborgardialoger och kunskapssammanställning. Den andra hälften av projekten är antingen fysiska åtgärder eller en kombination av strategiska, metodutvecklande och fysiska åtgärder. De fysiska åtgärderna handlar t.ex. om ny belysning, röjning och omplantering i grönområden, åtgärder för att få tunnlar mer tilltalande och för att öka framkomlighet och tillgänglighet i bostadsområdena. Inom projekt som kombinerar strategiska, metodutvecklande och fysiska åtgärder kan ett resultat av trygghetsvandringar eller medborgardialoger leda till att belysningsplaner tas fram som sedan innebär att åtgärder för att förbättra belysningen genomförs. En viktig del i insatsen är att dra nytta av erfarenheterna för framtiden. Därför behöver praktiska metoder utvecklas som är baserade på erfarenheter från kommunerna och projekten. kommer att i samverkan med länsstyrelserna utveckla och redovisa sådana metoder och redovisa konkreta fysiska åtgärder med ett jämställdhetsperspektiv samt ge ut en handbok om trygghetsvandringar. Uppdraget ska slutredovisas . har haft regeringens uppdrag att inom myndighetens ansvarsområde följa och stödja utvecklingen avseende den fysiska planeringen, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 plangenomförandet och byggandet i och kommuner (Malmfälten). rapporter har översänts till berörda myndigheter, kommuner och organisationer för kännedom och erforderligt beaktande. material har i övrigt bl.a. legat till grund för vissa av de förslag som lämnats i regeringens proposition En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) se ovan. Hållbart samhällsbyggande innebär bl.a. att klimatpåverkan från transporter och energianvändning ska minska. Såväl minskad klimatpåverkan som klimatanpassning måste ses i ett helhetsperspektiv som inbegriper alla skeden i processen från planering och byggande till förvaltningen av anläggningar och byggnader. Flera utredningar har framhållit att samhällsplaneringen i större utsträckning måste främja utvecklingen av en klimat- och energieffektiv samhällsstruktur. I den nya som träder ikraft (se ovan) återfinns en helt ny bestämmelse som tydliggör att planläggning ska ta hänsyn till behovet av minskad klimatpåverkan. Det förändrade regelverket ska också medverka till att samhällsplaneringen och byggandet i ökad utsträckning beaktar de konsekvenser som klimatförändringarna kommer att medföra. Det gäller inom alla delar av plan- och byggprocessen från översiktsplanen till bygglovet. Länsstyrelserna har en viktig uppgift att samordna det regionala arbetet med klimat- och energistrategier. För detta arbete har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått vardera och de övriga länsstyrelserna vardera . För att i övrigt samordna klimatanpassningsarbetet på regional nivå har länsstyrelserna anvisats 2011. På regeringens uppdrag har utarbetat en rapport som innehåller exempel på hur samhällsplaneringen kan fungera som styrmedel för minskad klimatpåverkan Planer som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan. I rapporten framhåller verket bl.a. att fysisk planering enligt plan- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och bygglagen kan utgöra ett verktyg av stor betydelse för att minska utsläppen av växthusgaser. Planering är också nödvändig för att hantera den ökade konkurrensen om marken både som en följd av energiomställningen och klimatförändringen. Genom en strategisk planering av bebyggelse, trafikinfrastruktur, energiförsörjning och grönområden i översiktsplaneringen kan samhällets klimatpåverkan minskas. Lokalisering av verksamheter, handel, infrastruktur m.m. påverkar transportarbetet och därmed utsläppen. Attraktiva boendemiljöer i och nära tätorterna med bl.a. rekreationsmöjligheter och väl utvecklade mötesplatser skulle också kunna bidra till att begränsa fritidsresandet. Även i detaljplaner finns det enligt rapporten möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser genom fysiska åtgärder. Regeringen har i regleringsbrevet givit i uppdrag att utföra en fördjupad analys av hur planering och byggande kan främja anpassningen till ett förändrat klimat. Uppdraget innefattar bl.a. att redovisa praktiskt användbara metoder för planeringen av områden i olika delar av landet. I uppdraget ingår också att sprida information om resultatet av verkets arbete och att under uppdragets utförande samråda med berörda myndigheter m.fl. Uppdraget ska redovisas . () övergripande mål är att vara pådrivande i frågor som syftar till en säker, ekonomisk och miljöanpassad samhällsutveckling inom det geotekniska området. SGI:s verksamhet omfattar forskning och teknikutveckling samt förmedling av geoteknisk och miljögeoteknisk kunskap så att den kommer till praktisk nytta. SGI:s arbete har bidragit till att minska riskerna för ras, skred och stranderosion bl.a. genom: remissvar avseende stabiliseringsfrågor, stöd i säkerhetsfrågor i planeringen, stöd avseende ansökningar om statsbidrag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor, stöd till kommuner och räddningstjänst vid inträffade ras och skred, samt kartläggning av omfattningen av stranderosion. Myndigheten har också bedrivit FoU-verk- samhet, cirka 100 projekt, varav de flesta projekten har varit kopplade till pågående miljö-, bygg- eller anläggningsverksamhet. SGI har satsat på ett aktivt engagemang i den internationella forskningen främst inom EU. Vidare har SGI genomfört ett 30-tal miljöinriktade FoU-projekt där ny kunskap har tagits fram om bl.a. efterbehandling av förorenade områden och bio-massaproduktion på förorenade områden. SGI har också bedrivit rådgivningsverksamhet i form av utredningar, granskning av projekteringar, kontroll av entreprenadarbeten samt klarläggande av omgivningspåverkan till kommuner, myndigheter och privata aktörer. Verksamheten har bidragit till att effektivisera plan- och byggprocessen. SGI har påbörjat uppdraget att kartlägga ras- och skredrisker i . Myndigheten har tagit fram en projektbeskrivning och inlett ett samarbete med , , , , och Deltares. SGI har också upphandlat konsulter för batymetriska mätningar, fält- och laboratorieundersökningar samt stabilitetsberäkningar för att kunna sätta igång själva kartläggningsarbetet . För att underlätta en utbyggnad av vindkraft förlängde 2009 det särskilda stödet för att påskynda och utveckla planeringsarbetet för vindkraft. Stödet uppgick till 20072009 och 2010. administrerar stödet och t.o.m. har 88 ansökningar motsvarande i stöd beviljats. Den geografiska spridningen över landet är god och eftersom en ansökan kan innefatta fler än en kommun innebär detta att det nu är närmare 200 kommuner som arbetar med att klarlägga förutsättningarna för utbyggnad av vindkraftsanläggningar med hjälp av det statliga stödet. I första hand handlar det om att skapa beredskap för en utbyggnad av vindkraft genom de kommunala översiktsplanerna. Även planeringsunderlag som har betydelse för översiktsplaneringen kan få stöd. Tretton länsstyrelser har sökt stöd, främst för att ta fram planerings- underlag i form av t.ex. landskapsanalyser och fördjupad vindkartering. Stödet går till planeringsinsatser som har beslutats efter utgången av 2006 och som avses slutföras före utgången av 2011. är det cirka 30 kommuner som har lämnat in sina slutredovisningar. Enligt bedömning finns det redan nu goda planmässiga förutsättningar att utvinna energi motsvarande över el i , vilket ska ses i relation till den planeringsram för vindkraft på till 2020 som har beslutat om. Se vidare under utgiftsområde 21 Energi för ytterligare redovisningar av regeringens satsningar på vindkraft. En särskild utredare ska lämna förslag till hur en reformerad fysisk planering av större delen av det svenska territorialhavet och den svenska ekonomiska zonen kan utformas. Syftet med att införa en ökad samhällelig styrning av dessa havsområden är att med ekosystemansatsen som grund bevara och restaurera de ekosystemen som havsbaserade verksamheter fortsatt ska kunna utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Ansvaret för den nya reformerade havsplaneringen ska ingå i de arbetsuppgifter som åläggs den nya myndigheten för havs- och vattenmiljö. En särskild utredare (dir. 2010:68) ska förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten. I EU:s havspolitik framhålls havsplanering som ett viktigt verktyg och kommissionens färdplan för fysisk planering i kust- och havsområden diskuterades på ett antal internationella seminarier varav det senaste anordnades i under det svenska EU-ordföran- deskapet. deltar aktivt i arbetet med samarbete om havsplanering inom såväl EU som HELCOM och VASAB liksom i det Nordiska ministerrådets samarbete om havsplanering. rapportering angående uppdrag om Östersjöstrategin har lämnat en delredovisning av sitt regeringsuppdrag att medverka i genomförandet av för och dess handlingsplan. När det gäller frågor om havs- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 planering anger att det finns goda förutsättningar att bygga upp ett långsiktigt samarbete med övriga och att verket deltar i en projektansökan under ledning av HELCOM avseende pilotprojekt om gränsöverskridande havsplanering av tillsammans med . Hållbar utveckling av städer och tätorter bidrar till att motverka klimatförändringar och andra miljöhot och uppnå hållbar tillväxt och goda livsvillkor. Den fortsatta urbaniseringen och städernas betydelse för ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, fattigdomsbekämpning, social sammanhållning och miljö uppmärksammas allt mer i samarbete inom EU och andra internationella sammanhang. Regeringen genomför flera olika satsningar nationellt och internationellt. Delegationen för hållbara städer arbetar med att verka för hållbar stadsutveckling genom att bl.a. främja tillkomsten av goda exempel, sprida information, underlätta export av miljöteknik och beslutar om ett statliga stöd till hållbara städer för att främja hållbar stadsutveckling i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Intresset för de medel som finns inom Hållbara städer har varit stort och ansökningarna har varit av hög kvalitet. Se vidare utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård. , , Formas och har i uppdrag att medverka till en ökad samverkan inom miljö- och kulturpolitiken. I uppdraget ingår att myndigheterna tillsammans ska arbeta långsiktigt för att tydligare knyta samman olika miljöaspekter med kulturmiljö, arkitektur och stadsutveckling, inom ramen för statens ansvar för samhällsbyggande. Arkitekturens samlande och innovativa roll i processerna för en hållbar utveckling av städerna ska lyftas fram, liksom värdet av social mobilisering. En delrapport om uppdragets genomförande lämnades in (Ku2010/1096/KV). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen arbetar med hållbar utveckling på lokal nivå inom ramen för det utvecklingsarbetet. Detta arbete redogörs för under Utgiftsområde 13, Integration och jämställdhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringens olika bilaterala samarbeten kring hållbar stadsutveckling och miljöteknik har utvecklats vidare. Det svensk-kinesiska miljötekniksamarbetet under ledning av högnivåsamordnaren och det särskilda miljöteknikkontoret vid ambassaden i innefattar nära samarbete med flera kinesiska städer. Svenska företag är involverade i planering och utveckling av ekostäder i bl.a. Tangshan och Wuxi. Under det svenska EU-ordförandeskapet genomfördes högnivåkonferensen and the för att ytterligare lyfta stadsutvecklingens roll i relation till klimat och hållbar utveckling. Det informella samarbetet kring hållbar stadsutveckling inom EU sker framförallt genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte. har deltagit i ett samarbetsprojekt under fransk ledning som är en del i en process för att stärka förutsättningarna för medlemsstaternas genomförande av Leipzigstadgan för hållbara europeiska städer. En svensk nationell referensgrupp för projektet har bildats, med deltagande av ett antal kommuner samt företrädare för myndigheter och samarbetsorganisationer. I samband med världsutställningen i som genomfördes på temat Bättre stad, bättre liv undertecknades ett samarbetsavtal mellan och kring hållbar stadsutveckling och miljöteknik med det kinesiska bostads- och stadsbyggnadsministeriet. arrangerade tillsammans med den femte upplagan av konferensen i på temat The to the City: Bridging the . Forumet besöktes av 13 800 deltagare från 150 nationer och blev därmed det största . En svensk utställning arrangerad av med utgångspunkt i SymbioCity där deltagande organisationer förde fram budskap. I genomfördes flera seminarier, med erfarenheter av hållbar stadsutveckling, uppgradering av slumområden och innovativa metoder för landfrågor och finansiering. 4.4.2Resultat Byggande och förvaltning Målet för byggande och förvaltning är: Långsiktigt hållbara byggnadsverk. Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. En väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn. har, i redovisningen av regeringsuppdraget om byggnaders tekniska utformning, i rapporten, Så mår våra hus, angett att i av byggnader uppförda noteras förekomst av mögel, mögellukt och höga fuktnivåer. Vidare noteras en ökning av mögel på vindar främst i hus med självdragsventilation. Fuktskadorna i skolor och förskolor anges bero på bristande underhåll. Av redovisningen framgår att har cirka 13 000 byggnader uppförts med putsade odränerade träregelväggar. har bedömt kostnaderna för att komma till rätta med de tekniska bristerna, identifierade skador och för att tillgodose underhållsbehovet till . Som jämförelse kan nämnas att underhålls- och reparationskostnader i flerbostadshus och lokaler uppgick till . Inberäknas småhus uppgick åtgärdskostnader detta år till . kompletterar sin huvudredovisning med ett antal fördjupningsrapporter . har åtskilliga tak rasat. Mot den bakgrunden fick regeringens uppdrag att i samråd med berörda myndigheter och organisationer utreda och närmare klargöra orsakerna till de inträffade takrasen med syfte att finna åtgärder som långsiktigt leder till att dylika takras kan undvikas framöver. lämnade en delredovisning av uppdraget . Slutrapportering ska ske . Av delredovisningen framgår att totalt cirka 3 000 takras har inträffat och att analysen av orsakerna till de olika rasen har påbörjats. Några av orsakerna anges vara brister i dimensioneringskontroll vid projektering av byggnader, brister i utförandekontroll vid uppförande av byggnader och brister i underhåll vid förvaltning av byggnader. Regler vid ändring av byggnader behandlas olika i kommunerna. Krav på att taken ska uppfylla gällande snö och vindlaster vid total ombyggnad ställs . snöskottning ska utföras är bristfällig. Avsaknad av täta diffusionsspärrar i tak kan ge isbildning i undertak och därmed extra last. Vidare anges som orsaker bristande uppvärmning av växthus och plasthallar, upphängningar av extra last, såsom fläktar och belysning, i undertak eller på yttertak. föreslår vissa regeländringar. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn I utgör bygginvesteringarna av BNP medan den genomsnittliga nivån inom EU är . Beträffande utvecklingen av byggandet så har bostadsinvesteringarna nu vänt upp efter den kraftiga minskningen 2009. Detta gäller både nybyggnationer samt ombyggnadsinvesteringar, vilka började växa . Investeringarna i lokaler och anläggningar och i ombyggnad av bostäder bedöms också öka. Den förbättrade byggmarknaden bedöms leda till att utvecklingen inom byggindustrin blir något gynnsammare än har befarats. Sysselsättningen inom byggande bedöms öka. Enligt är byggföretagen optimistiska och räknar med stigande byggaktivitet. Enligt har efterfrågan på bostäder ökat medan byggandet av kommersiella fastigheter tycks vara trögare. Infrastrukturbyggen fortsätter att vara en stark marknad. Den låga räntan tillsammans med ROT-avdraget har stimulerat efterfrågan på byggmaterial. Priserna på bl.a. trä har stigit. Utveckling av effektiva byggregler reviderar successivt byggreglerna, (BBR). En strävan vid översynen har varit att utveckla och formulera kraven som verifierbara funktionskrav. Just nu ser över reglerna om brandskydd. Arbetet utförs i nära samarbete med aktörerna på byggområdet. De nya bestämmelserna bedöms kunna träda i kraft . Ändrade konstruktionsregler trädde i kraft (BFS 2010:2). Regelsamlingen för konstruktion (BKR) ska ersättas av europeiska beräkningsmetoder, s.k. eurokoder. har ändrat aktuella föreskrifter om energihushållning (BFS 2008:20) för att begränsa användningen av el för uppvärmnings- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ändamål samt effektkrävande lösningar i nya bostäder. Informationskampanjer om ändrade byggregler avseende säkerhet, tillgänglighet, bostadsutformning och energi har avslutats . redovisade sin uppföljning av hur energikraven i byggregler (BFS 2006:1) i nya byggnader uppfylls. I rapporten dras slutsatsen att kraven till stor del uppfylls. Kommuner som har deltagit i undersökningen har förklarat att de kräver och får in energiberäkningar i stor utsträckning för nya byggnader. Det verkliga utfallet finns det dock inte mycket uppgifter om. Det reviderade EU-direktivet om byggnaders energiprestanda som antogs 2010 (och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda) medför att energikrav ska införas för alla nya byggnader samt i vissa fall för befintliga byggnader vid större renoveringar. I direktivet står att energisystem baserade på förnybar energi ska analyseras när nya byggnader uppförs, att tekniska installationer ska uppfylla effektivitetskrav och att införande av individuell mätning per lägenhet vid större renoveringar bör främjas. ansvarar för administrationen av energideklarationer enligt lagen om energideklarationer. hade registrerat cirka 211 000 energideklarationer, motsvarande 230 000 byggnader av de totalt cirka 350 000 byggnader som omfattas av lagen om energideklarationer. Systemet med energideklarationer behöver nu utvecklas för att bättre tjäna sitt syfte, vilket framkommit bl.a. i slutsatserna av granskning och egen utvärdering av systemet. m.fl. fick i uppdrag att föreslå hur ändringarna i direktivet om byggnaders energiprestanda kan genomföras i och hur oklarheter i systemet med energideklarationer kan förtydligas. Ett omarbetat EU-direktiv om energimärkning beslutades (och rådets direktiv /30/EU 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser). Direktivet som ursprungligen avsåg produkter som behöver tillföras energi vid användningen, t.ex. hushållsapparater har utvidgats till att gälla även produkter som påverkar energianvändningen. Vissa byggprodukter såsom isoleringsmaterial kommer att omfattas av kraven på energimärkning. För ytterligare resultat om energieffektivisering i bebyggelsen se under utgiftsområde 21 Energi. Bygga-bo-dialogens sekretariat vid upphörde vid utgången av 2009. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att fortsätta driva kompetensutvecklingsprogrammet och att förbereda ett överlämnande till en framtida förvaltare. En rapport med förslag på lämpliga aktörer som kan ta över drift och förvaltning av kompetensutvecklingsprogrammet har redovisats till . Förslaget bereds inom . Miljöklassad Byggnad är en intresseförening som skapades i Bygga-bo-dialogen. Syftet med föreningen är att fortsätta utveckla och förvalta miljöklassningssystemet. Intresset för och efterfrågan på miljöklassning av byggnader i har ökat kraftigt tack vare Bygga-bo-dialogen. I av energideklarationerna anges radonmätning ha utförts. Alla byggnader som energideklareras omfattas inte av kraven på obligatorisk ventilationskontroll, OVK.