prop · GY031d11 · 2010-10-12 00:00:00 — Andel BTP-tagare, procent Medelbelopp, kr/mån Källa: , STORE Hur stor betydelse bostadstillägget har för pensionärernas ekonomiska standard framgår av diagram 2.6. Diagrammet visar den andel som tack vare BTP lyfts över gränsen för låg ekonomisk standard7. Utan BTP skulle av kvinnorna och av männen vara under gränsen, denna siffra är nu istället . Bostadstilläggets andel av den disponibla inkomsten är tämligen över tiden. var den för kvinnor och för män. Diagram 2.6 Bostadstilläggets betydelse för den ekonomiska Svag ekonomi med BTP Svag ekonomi utan BTP Källa: , beräkningar i HEK 2008 7 av medianinkomsten. Vid dödsfall kan efterlevandepension betalas ut som en tillfällig omställningspension till efterlevande kvinnor och män. Därutöver kan änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor enligt övergångsbestämmelser till de avskaffade reglerna om änkepension. Omställningspension betalas endast ut efter dödsfallet och endast till efterlevande makar som inte har fyllt . Omställningspensionen är inkomstrelaterad och är beroende av den avlidne makens ålderspensionsbehållning. Den som har en låg eller ingen omställningspension alls kan också få garantipension till omställningspension. Garantipensionen är beroende av den avlidnes bosättningstid i och avräkning gentemot omställningspensionen görs krona för krona. Kvinnornas efterlevandepension är oftast högre än männens. Det beror på att avlidna män i genomsnitt har högre inkomster än avlidna kvinnor. av männen hade 2008 en så hög inkomstrelaterad efterlevandepension att garantipension inte betalas ut. An- delen med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension har ökat ända sedan införandet. Ökningen beror till största delen på övergångsregler och en förändrad sammansättning av gruppen som får efterlevandepension, men också på den reala inkomstökning som skett . Diagram 2.7 Andel med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension Källa: , STORE 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Förutom omställningspension och förlängd omställningspension, som betalas ut till både kvinnor och män, kan även änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor. Änkepension avskaffades i princip , men kan genom långtgående övergångsregler fortfarande beviljas efterlevande kvinnor. På samma sätt som omställningspensionen är änkepensionen uppbyggd med en garantinivå (garantipension) och en inkomstrelaterad del (tilläggspension). Garantipensionen upphör vid medan den inkomstrelaterade änkepensionen är livsvarig. Därutöver finns efterlevandepension till barn i form av barnpension. Denna redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. En jämförelse mellan medianinkomsten för kvinnor med änkepension och ensamstående kvinnor utan änkepension visar (se diagram 2.8) att det inte finns någon märkbar skillnad i inkomststandard mellan grupperna. Medianinkomsten för kvinnor med änkepension är lägre . Före är däremot änkornas medianinkomst högre än för ensamstående kvinnor som inte har änkepension. Att skillnaden i inkomst är mindre beror dels på att garantipension till änkepension inte betalas ut efter och på att änkepensionen samordnas med kvinnans ålderspension i form av tilläggspension från och med 65-årsmånaden (gäller för kvinnor födda eller senare). Diagram 2.8 Inkomststandard för änkor jämfört med andra ensamstående kvinnor Inkomst, kr/år Källa: , beräkningar i HEK 2008 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 112.4.3 Pensionsadministration För administrationen av premiepensionen inom PPM har, utöver en väl fungerande kärn- har arbetet med att förändra penverksamhet, fokus legat på överlämning till densionsadministrationen pågått i syfte att få till nya och vissa strategiska stånd en mer effektiv och medborgarvänlig adutvecklingsfrågor. En lösning på detta har varit att fortsatt arbetet rörande hanteringen av förvalsamla hela administrationen av den allmänna tartjänster och massfondbyten som startades av ålderspensionen till en och samma myndighet. ökade antalet fondbyten med startade därför Pensions- . 4,5 miljoner fondbyten genomförmyndigheten sin verksamhet. överfördes, varav 2,5 miljoner beställdes av förvaltdes pensionsadministrationen från delar av Förningsföretag som regelbundet genomför fondsäkringskassan och hela Premiepensionsmynbyten åt sina kunder. En stor del av fondbytesdigheten (PPM) som därmed lades ned. ökningen kan således tillskrivasEtt viktigt skäl till bildandet av den nya mynförvaltningsföretagen.digheten är att det bedöms ge lägre admi- Förberedelser kring reformeringen av premienistrationskostnader som i sin tur gagnar penpensionssystemet påbörjades av PPM och sionärerna. Med en samlad pensionsadministragenomfördes av Pensionstion behöver pensionärer endast ha en mynmyndigheten genom bl.a. en informationskamdighetskontakt, då såväl de pensionsrelaterade panj och en flytt av 2,6 miljoner pensionssparaförmånerna som den allmänna ålderspensionen res fonder från premiesparfonden till AP7Såfa.hanteras inom samma myndighet. Ytterligare ettskäl är möjligheten att ge en bättre och mer Pensionsinformationsamlad bild av den totala pensionen för den en- har regeringen satt upp ett gemensamt skilda individen, både som pensionssparare och mål för och ; att verka som pensionär. för en ökad kunskap om pensionssystemet. För- Regeringen kan konstatera att övergången till säkringskassan har varje höst genomfört den nya myndigheten har fungerat väl. Trycket en kunskapsmätning om den allmänna pensiopå har dock nen. Andelen pensionssparare som upplevde att varit stort under myndighetens första halvår. de känner till den allmänna pensionen fortsatte Detta, tillsammans med myndighetens hantering att öka, jämfört av ärendebalanser kombinerat med 2008. Bland pensionärerna låg motsvarandemånga nya ärenden, har varit en stor andel stabilt över 60 procent.utmaning för . PPM:s undersökning kring premiepensionen När det gäller ärendehandläggningen hade visade att av de tillfrågade pensions- bl.a. tidigare som mål att spararna instämde i påståendet att de i mycket handlägga ärenden rörande bostadstillägg till eller i ganska hög grad hade tillräckliga kunskapensionärer m.fl. (BTP) . Detta per om premiepensionssystemet för att ta hand mål uppfylldes endast i av fallen om sitt premiepensionssparande. anunder 2009 och mellan 20072009 har måluppsåg att de hade otillräckliga kunska-fyllelsen t.o.m. utvecklats till det sämre. Särskilda per.insatser gjordes av under Det årliga pensionsbeskedet i det ku- 2009 för att få ned ärendebalanserna vid öververtet är ett viktigt informationsredskap. Pensionskostnaden för det kuvertet 2009 minsmyndigheten satsar nu extra resurser på att få kade med jämfört med ned ärendebalanserna. Detta är i linje med vad föregående år och varje kuvert kostade 4,25 regeringen gav uttryck för i budgetpropositiokronor. använder allt fler pensionsnen (prop. 2009/10:1) då Pensionsportalen ; konstateramyndigheten tilldelades extra medel för detta des över en miljon användare. Samarbetet mellan ändamål. BTP-ärenden och andra pensionsrelatestaten och Min Pension i fortsätter rade förmåner, samt även ålderspensionsärenden, med den nya Pensionsmyndigheten.måste hanteras effektivt och inom rimlig tid för den enskilde.18 Den nya har endast varit verksam . Det är därför för tidigt att göra en mer omfattande resultatanalys vad gäller den löpande verksamheten. Däremot kan konstateras att förberedelserna inför förändringen som hanterats av de berörda myndigheterna, PPM, och fungerat mycket bra. Detta har bl. a. medfört att den nya verksamheten vilar på en bra grund inför den fortsatta utvecklingen. Regeringen anser att pensionsadministrationen måste fortsätta att utvecklas och kännetecknas av en effektiv och rättssäker hantering av ålderspensionssystemet och de pensionsrelaterade förmånerna. När det gäller hanteringen av BTP-ärenden kommer regeringen att ha särskilt fokus på åtgärder som kan öka kvaliteten och därmed motverka felaktiga utbetalningar (se vidare avsnitt 2.7.3). Pensionärer och pensionssparare har rätt till en god service med hög tillgänglighet. Det är därför av stor vikt att fortsätter sitt arbete med att utveckla verksamheten och får till en stabil situation i myndighetens service. För den enskilde individen är det angeläget att kunskapen och informationen om pensionen är tillräcklig. Även om studier visar att kunskapen bland pensionssparare och pensionärer förbättras, behöver ytterligare göras i informationsväg för att underlätta rationella val mellan arbete, pension och sparande. Möjligheten till en mer samlad information om hela pensionen måste förbättras. Regeringen har tidigare givit den särskilde utredaren i uppdrag att föreslå hur pensionsinformationen (både den allmänna och den övriga pensionen) kan förbättras (S2009/3078/SF). Uppdraget redovisades för regeringen (S2009/1191/SF). Bland annat framfördes att nuvarande pensionsinformation är ofullständig, förmedlas styckevis och överlappande, förmedlas enligt olika informationsprinciper och bygger på sämre än bästa tillgängliga information. Regeringen har, som en fortsättning på detta, givit ett särskilt uppdrag (S2010/4639/SF) att vidareutveckla möjligheterna till att samlat kunna ge information om den allmänna pensionen och tjänstepensionen och även i övrigt visa hur eventuellt privat pensionssparande påverkar den samlade pensionen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 För att nå detta anser regeringen att samordning och samarbete med bl.a. arbetsmarknadens parter, försäkringsbolag och Min Pension i med pensionsportalen är väsentligt. Regeringen ser positivt på det samarbete och resultat som åstadkommits mellan , och branschföreträdare. Detta är av stort värde för pensionssparares och pensionärers möjligheter att nå en mer komplett bild av pensionen uttryckt i allmän pension och tjänstepension. Ingen granskningsrapport eller revisionsberättelse med invändning har lämnats inom utgiftsområdet. Utgiftsområdet syftar i huvudsak till att tillförsäkra en rimlig ekonomisk nivå för personer . För pensionärer med låg intjänad pension och begränsade andra inkomster har garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd oftast en direkt avgörande ekonomisk betydelse medan de för pensionärer med högre inkomster har ingen eller marginell betydelse. Eftersom förmånerna riktar sig till dem med små marginaler och med små möjligheter att påverka sin ekonomi är det av avgörande betydelse att förmånerna är värdesäkrade, vilket också avspeglar sig i målet för utgiftsområdet, så att de med små marginaler är skyddade även vid ekonomiska kriser i samhället. För att försäkra sig om att utvecklingen är rimlig följs också den ekonomiska utvecklingen noga för pensionärerna. Sänkt skatt ger högre ekonomisk standard För den ekonomiska standarden är skatten av stor betydelse. För att förbättra för pensionärerna har regeringen under den föregående mandatperioden sänkt skatten i två steg (2009 och 2010) för pensionärerna med särskilt fokus på dem med låga inkomster. Regeringen avser också att sänka skatten ytterligare 2011. Sammantaget blir skattesänkningen med de tre stegen för flertalet pensionärer 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 med enbart garantipension. Det innebär att de flesta pensionärer med låg inkomst får en real förbättring av sin ekonomiska standard. Detta med påfrestningar i samhället till följd av den finansiella krisen. De inkomstrelaterade pensionerna har sänkts 2010 och kommer att sänkas ytterligare 2011. Även för dem med inkomst- och tilläggspension avser regeringen fortsätta skattesänkningarna 2011, vilket medför att minskningarna har begränsats kraftigt. Ett stabilt pensionssystem som består Pensionsminskningarna är en följd av att till skillnad mot de flesta andra länder har ett finansiellt helt stabilt pensionssystem, vilket vilar på en blocköverskridande överenskommelse. Minskningarna beror på att utgifterna anpassar sig efter inkomsterna. Underskott hanteras direkt istället för att vältras över på framtida generationer eller på andra delar av välfärden. Det innebär också att systemet långsiktigt kan fortleva med bibehållna principer. Pensionssystemet innebär långsiktiga åtaganden. Det är därför viktigt med stabilitet och hållbara regler. Vi har erfarenhet av systemet i både goda och dåliga tider och bevis för att pensionssystemet förblir både finansiellt och politiskt stabilt trots stora påfrestningar. Nuvarande situation med tillfälligt minskade pensioner är en anpassning efter resurserna och torde kunna bidra till ett ökat förtroende för att pensionssystemet i praktiken är ett långsiktigt och stabilt åtagande och för att det även ska finnas ett fungerande pensionssystem för kommande generationer. Att pensionssystemet är ett stabilt system är också av vikt för dem med små marginaler som är beroende av grundskyddet eftersom det ökar förtroendet för ett bibehållet och värdesäkrat grundskydd. Regeringens avsikt är därför fortsatt att inom ramen för Pensionsgruppen långsiktigt värna och vårda pensionssystemets principer. Hög sysselsättning är avgörande för bra pensioner För samhällsekonomin är en hög sysselsättning och ett långt arbetsliv av stor betydelse. Regeringen vill därför föra en dialog med Pensionsgruppen för att undersöka möjligheterna till höjd ålder för rätten att kvarstå i arbetslivet från till . En sådan förändring skulle syfta till att höja utträdesåldern och därmed förbättra den finansiella styrkan i pensionssystemet. Pensionssystemets bärande principer bygger också på denna koppling mellan förvärvsliv och pension. Dels genom den direkta kopplingen mellan arbete och intjänad pensionsrätt, dels genom att pensionerna indexeras utifrån inkomstutvecklingen och dels genom att influtna pensionsavgifter påverkar balanstalet. För att de inbyggda drivkrafterna för arbete ska ha effekt och för att människor ska kunna göra rationella val mellan arbete, sparande och pension krävs övergripande kunskap om hur stor den förväntade samlade pensionen blir och hur den kan påverkas. Detta har betydelse för såväl individen som samhället. Regeringen har därför särskilt fokus på informationen till pensionsspararna och dessa ska ges bättre möjlighet att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. 2.7.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 2.7 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålders- 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2För tidigare anslag för motsvarande ändamål som disponerades av , fanns ett anslagssparande om . Anslaget används för garantipension till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstilllägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling samt utvecklingen av den genomsnittliga nivån på de inkomstrelaterade pensionerna inkomstpension, tilläggspension och premiepension. Utgifterna för anslaget uppgick för till , vilket var lägre än anslagsbeloppet och lägre än det belopp som betalades ut . beräknas anslaget överskridas med 70 miljoner kronor, vilket medför att anslagskrediten kommer att behöva utnyttjas. Garantipension är bosättningsbaserad och kan tidigast betalas ut från och med den månad en person fyller . För att få full garantipension krävs att man har varit bosatt i , . För den som är född eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension (2,13 prisbasbelopp) för en ogift pensionär och (1,9 prisbasbelopp) för den som är gift. Garantipensionen reduceras av den inkomstrelaterade ålderspensionen och betalas ut som ett komplement till denna. För personer som är födda eller tidigare kan garantipensionen 2011 högst betalas ut med (2,1814 prisbasbelopp) för en ogift pensionär och med högst (1,9434 prisbasbelopp) för den som är gift. Garantipensionen till dessa reduceras av främst inkomstrelaterad ålderspension, änkepension och tjänstepension. Den långsiktiga trenden är att kostnaderna för garantipension minskar. Både antalet personer som uppbär garantipension och medelbeloppet minskar. uppbar cirka 763 000 personer garantipension. Av dessa var knappt 563 000 personer födda eller tidigare. An- talet personer som uppbar garantipension minskade med cirka 20 000 personer jämfört med och minskningen beräknas fortsätta på grund av att antalet med inkomstgrundad ålderspension ökar. 2010 minskade prisbasbeloppet , vilket minskar kostnaderna för garantipension. Kostnaderna påverkas också av hur den inkomstrelaterade pensionen utvecklas. Ju bättre utveckling av följsamhetsindexeringen desto mindre behov av garantipension. För perioden 20022009 ökade följsamhetsindexeringen mer än prisbasbeloppet, vilket minskade behovet av garantipension. Minskningen av inkomst- och tilläggspensionerna innebär istället en press uppåt på kostnaderna för garantipension. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. minskar antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Eftersom garantipension reduceras av inkomstrelaterad ålderspension så minskar antalet ålderspensionärer som uppbär garantipension eller de som uppbär en reducerad garantipension. var medelbeloppet för garantipension för personer födda eller tidigare och för dem som var födda eller senare . Kostnaderna för garantipensionen beräknas även minska, trots finanskrisens effekter på inkomstpensionen. Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Modellkorrigering av prognos i förhållande till ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 18 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 17 761 000 000, 17 000 000 000 respektive 16 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2.7.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 2.9 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepension till vuxna 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2För tidigare anslag för motsvarande ändamål som disponerades av , fanns ett anslagssparande om . Anslaget används för de inkomstrelaterade förmånerna omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Anslaget används dessutom för garantipension till dessa förmåner. Garantipensionen betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer som inte har fyllt . Därutöver betalas i vissa fall änkepension ut även . Särskild efterlevandepension är under avveckling och kan inte beviljas för dödsfall som inträffat 2003 eller senare utan kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen. Omställningspensionen utgör ett ekonomiskt stöd för att ge den efterlevande maken möjlighet att ställa om sin ekonomi till de ändrade förhållandena som dödsfallet medför. Pensionen betalas ut efter dödsfallet. Efter den första perioden kan omställningspensionen förlängas för den som har barn, längst till dess det yngsta barnet fyller . De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och följsamhetsindexeringen. Utgifterna för anslaget uppgick till vilket understeg anslaget med . Anslaget beräknas underskridas med . Kostnaderna för anslaget utgörs till största del av kostnader för änkepension. Eftersom änkepensionen är under avveckling minskar anslagets kostnader successivt. Antalet kvinnor med änkepension har minskat men p.g.a. omfattande övergångsregler för framför allt kvinnor som är födda kommer änkepension att betalas . Antalet kvinnor med garantipension till änkepension var ungefär 20 000 och med änkepension 343 000. uppskattas antalet änkor med garantipension ha sjunkit till 13 600 och antalet kvinnor med änkepension beräknas minska till cirka 326 000. Efterlevandepensionen följsamhetsindexeras på motsvarande sätt som ålderspensionen. minskade kostnaderna för efterlevandepensioner också till följd av den finansiella krisen. Däremot omfattas efterlevandepensionen inte av reglerna för den automatiska balanseringen varför den sammantagna effekten av krisen inte blir lika stor jämfört med ålderspensionerna. Garantipensionen kompenserar visserligen delvis för minskningen av den inkomstrelaterade efterlevandepensionen men sammantaget minskade kostnaderna för anslaget. Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Modellkorrigering av prognos i förhållande till ekonomiska vårproposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstå- naden är betald understiger vad som kan anses ende att 14 anvisas under Gränsen för vad som kan anses som anslaget 1:2 Efterlevandepension till vuxna för , 2013 och 2014 beräknas anslaget för den som är ogift och för den till 14 , 13 664 000 000 respektive som är gift . bostadstillägg betalas ut upp till en viss skälig skäliga levnadsnivån en tolftedel av 1,3546 2.7.31:3 Bostadstillägg till pensionärer gånger prisbasbeloppet för en ensamstående och Tabell 2.11 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer en tolftedel av 1,1446 gånger prisbasbeloppet för en gift pensionär. Antalet ålderspensionärer med SBTP minskade kraftigt i och med att pensionerna förbättrades 2003 men väntas öka något . uppgick antalet till cirka 4 800 personer. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2För tidigare anslag för motsvarande ändamål som disponerades av , fanns ett anslagssparande om . Anslaget används för bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Syftet med bostadstillägget är att även personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska ges ekonomiska möjligheter till en skälig bostadsstandard. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna, inkomstutvecklingen och hur hög benägenheten att ansöka om bostadstillägg är(mörkertalet). Utgifterna för anslaget uppgick till . Det är lägre än det anvisade beloppet. Anslaget beräknas underskridas med . Bostadstillägg är en inkomstprövad förmån och betalas ut med högst av bostadskostnaden för en ogift person och för den som är gift. Den inkomst som överstiger ett fribelopp reducerar bostadstillägget. Som inkomst räknas t.ex. pensioner, arbetsinkomster och inkomster av kapital. Bostadstillägget påverkas också av förmögenhet. I de fall förmögenheten överstiger för ogifta och 200 000 för makar, räknas av det överskjutande beloppet som inkomst. Särskilt bostadstillägg betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter det att bostadskost- uppbar 259 659 ålderspensionärer bostadstillägg jämfört med 269 221 . Antalet pensionärer som får BTP har minskat . Anledningen till att antalet minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. Till följd av den finansiella krisen minskar emellertid ålderspensionerna 2010 och 2011 vilket medför att den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadstillägg minskar. Bostadstillägget ökar därmed och trenden med minskade kostnader för anslaget bryts, åtminstone tillfälligt. Utvecklingen av kostnaderna påverkas också av genomförda förbättringar av bostadstillägget.