prop · GX03233 · 2010-01-01 00:00:00 — Regeringen har avsatt i satsningen och har som mål att drygt 30 000 lärare ska delta. Antal deltagare har successivt ökat och uppgick till cirka 7 800 lärare . Inom satsningen finns bl.a. kurser i svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare (sfi). Söktrycket till ämnet svenska som andraspråk är högt, i likhet med svenska, specialpedagogik och matematik. Bristen på modersmålslärare är ett problem i många kommuner. propositionen Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) har regeringen uttalat att möjligheter att på frivillig väg införa distansundervisning som ett sätt att tillhandahålla modersmål bör undersökas ytterligare. regeringens uppdrag, redovisat förslag för att möjliggöra bl.a. modersmålsundervisning på distans. Förslaget omfattar inte enbart hemspråk på minoritetsspråk, utan all form av modersmålsundervisning. Frågan bereds i . Sammanfattning: Utbildningsresultaten i försämrades generellt och skillnaderna mellan inrikes födda och födda utanför ökade . Vid slutet av perioden hade elever som invandrat efter skolstart markant lägre andel behöriga än tidigare till gymnasieskolans nationella program. Skillnaderna mellan motsvarande grupper i gymnasiekolan är mindre och utvecklingen har varit mer positiv jämfört med , särskilt för ungdomar som är födda utanför . Resultaten i nationella prov ger en tidig indikation på skolans förmåga att uppnå undervisningsmålen för eleverna. Nationella prov i matematik, svenska och svenska som andraspråk i årskurs 3 genomfördes . Ämnesproven är obligatoriska och resultaten ska användas för att studera hur väl eleverna uppnår målen för årskursen. samlade på uppdrag av in resultaten från ämnesproven. Insamlingen pågick med hjälp av ett webbaserat insamlingssystem. Urvalet omfattar 400 slumpmässigt utvalda skolor av totalt 3 834. Urvalet är nationellt representativt. Det finns ett klart samband mellan svensk respektive utländsk bakgrund och resultat på de nationella proven (se tabell 5.1 och 5.2).5 I samtliga delprov hade elever med svensk bakgrund bättre resultat än elever med utländsk bakgrund. I svenska och svenska som andraspråk användes likadana prov men bedömningen av elevsvaren för eleverna som läser svenska som andraspråk gjordes utifrån ämnets kursplan. I svenska som andraspråk var det inom läsförståelse som andelen som inte uppnådde nivån godkänd var högst. Utbildningsnivån hos föräldrarna hade betydelse för elevernas resultat, med relativt stora skillnader mellan elever med låg- och högutbildade föräldrar. Genomgående hade flickor bättre resultat än pojkar oavsett svensk eller utländsk bakgrund. Resultaten har ännu inte kunnat analyseras avseende t.ex. betydelsen av utrikes födda elevers vistelsetid i landet. 5 En person har utländsk bakgrund om han eller hon är född utomlands eller är född i men har två utrikes födda föräldrar. Andel elever med svensk bakgrund som nått målen i årskurs Skr. Andel elever med utländsk bakgrund som nått målen i 1 Svenska som andraspråk kan läsas av elever med svensk bakgrund som har en utrikes född förälder eller som talar något av de nationella minoritetsspråken. Procentsatsen visar ett ovägt genomsnitt av de sju delproven inom varje ämnesområde. Andelen som lämnar med behörighet för fortsatta studier i gymnasieskolan är kanske det viktigaste måttet på måluppfyllelse i . Tabellerna 5.3 och 5.4 visar andelen elever som har uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program bland dem som avslutat . Tabell 5.3 avser utrikes födda elever som folkbokförts i före skolstart, medan tabell 5.4 avser elever som invandrat efter skolstart. Inrikes födda finns med i båda tabellerna som jämförelsegrupp. Grupperna som redovisas är mycket heterogena. Utfallen visar ett genomsnitt över det spann av olika vistelsetider, utbildningar, åldrar, yrkeserfarenheter, ursprungsländer etc. som kan finnas inom den redovisade gruppen. Det kan därför finnas olika trender inom gruppen. där till exempel elever från vissa ursprungsländer eller orter i kan ha en positiv utveckling medan andra har en negativ. Det är också värt att notera att sannolikheten att en elev uppnår gymnasiebehörighet kraftigt påverkas av om eleven har invandrat till före eller efter skolstarten. För t.ex. personer födda utanför EU/EFTA är skillnaden i gymnasiebehörighet mellan grupperna 2009 . av dem som hade invandrat före skolstart var behöriga till gymnasieskolans nationella program, jämfört av dem som invandrat efter skolstart. För de födda inom EU/EFTA var skillnaden mellan dem som invandrat före respektive efter skolstart . Bland dem som folkbokförts före skolstart har andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program ökat för de födda i samt utanför EU/EFTA. Den sistnämnda gruppen har också en ökning . Gymnasiebehörigheten för gruppen som är född inom EU/EFTA har minskat . mellan grupperna födda utanför har minskat . Tabell 5.36 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland inrikes födda och utrikes födda som har folkbokförts före skolstart, uppdelat efter födelseregion EU/EFTA (exkl. -0,4 -1,4 Vad gäller elever som invandrat efter skolstart så visar statistiken i tabell 5.4 på tydligt sämre förutsättningar att klara av med grundläggande behörighet i matematik, engelska, svenska och svenska som andraspråk. Andelen som är behöriga till gymnasieskolan har också minskat kraftigt såväl bland dem som är födda inom som utanför . 6 Källa till alla tabeller i avsnittet, om inget annat anges: egen beräkning från Stativ, SCB. Tabell 5.4 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland inrikes födda och utrikes födda som har folkbokförts efter skolstart, uppdelat efter födelseregion EU/EFTA (exkl. -0,4 -10,5 -18,7 Andelen gymnasieelever som uppnått behörighet till högskolan har ökat i alla grupper , men också här skiljer det sig mellan grupperna. Det är överlag en lägre andel behöriga bland dem som är födda utanför , även om de knappar in på de andra grupperna. Tabell 5.5 Andel elever som uppnått behörighet till högskolan, fördelat efter födelseregion EU/EFTA (exkl. Regeringens bedömning: Skillnaderna i resultat i förklaras i huvudsak av socioekonomiska faktorer och av att elever som anlänt till sent under grundskolåren oftare har svårigheter att uppnå skolans Utvecklingen för de s.k. sent anlända eleverna under 1990- och är oroväckande. Grannskapseffekter, dvs. i vissa skolor av elever som av olika anledningar har sämre förutsättningar, kan också vara en faktor som påverkar resultaten men inte lika mycket som de två ovanstående faktorerna. det framför allt elever inom det individuella programmet, med en överrepresentation av utrikes födda, som har svårigheter med att uppnå Mot bakgrund av forskning och utvärderingar kan de reformer som beslutats i grund- och gymnasieskolan förväntas påverka integrationen i Det dröjer emellertid innan reformerna har genomförts och fått effekt. En generellt ökad kvalitet och likvärdighet i skolan är bra även för de sent anlända eleverna. Många av eleverna i denna grupp behöver dock ett relativt omfattande individanpassat stöd efter invandringen för att kunna uppnå skolans har i rapporten Vad påverkar resultaten i svensk presenterat en kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer för elevers skolresultat. noterar att de genomsnittliga resultaten inom flera centrala ämnesområden har försämrats sedan början av , och att skillnaderna mellan skolor och elever ökat under Om ingen annan källa anges i detta avsnitt är det uppgifter från rapporten som avses. Orsaker till utfallet i Barn med utländsk bakgrund uppnår i genomsnitt sämre skolresultat än barn med svensk bakgrund i grund- och gymnasieskola. skillnader i studieresultat mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund är relativt väl kända och kan nästan helt förklaras med tre faktorer: sen start i svensk skola, socioekonomisk bakgrund och s.k. Uppföljningar och forskning visar att åldern vid invandringstillfället är av stor betydelse för skolresultaten. Barn födda i med utländska föräldrar och barn som anlänt till har lika goda förutsättningar att klara av svensk grundskola som barn med svensk Liknande resultat har man funnit internationellt. För de elever som kom till under de tidiga skolåren, mellan sju och , är förutsättningarna något sämre. Bland dem som anlänt i åldrarna och uppåt är betygsgenomsnittet betydligt lägre. Betygsresultaten för de sent anlända eleverna försämrades också kraftigt under det sena 1990- och tidiga . Utfallet beror sannolikt på en Skr. 2009/10:233 kombination av svårigheter att följa med i undervisningen på grund av det nya undervisningsspråket, skillnader i skolutbildning före ankomsten till och brister i skolornas förmåga att anpassa undervisningen efter elevernas individuella behov. har i samband med sin granskning av undervisningen för sent anlända barn och elever riktat kraftig kritik mot de granskade skolorna och skolhuvudmännen. ingen av de 34 granskade skolorna erbjöd den likvärdiga undervisning som skolans författningar anger för målgruppen. nyanlända elever ofta fick undervisning avskilt från övrig utbildning och elever, vilket motverkar integration. De flesta elever placerades och hölls för länge i introduktionsklasser där undervisningen inte tog hänsyn till elevens individuella förutsättningar. Utbildningen var ofta endast inriktad på inlärning av svenska språket, och skolorna förmådde inte erbjuda studiehandledning på modersmålet tills eleven behärskar svenska tillräckligt för att följa med i undervisningen. eleverna halkar efter i kunskapsutvecklingen. innefattades sällan av skolans kvalitetsarbete eller rektors pedagogiska Socioekonomisk bakgrund har stor betydelse för barns och ungdomars skolresultat såväl i som i andra länder. Elever som invandrat före skolstart eller vars föräldrar invandrat når ungefär samma resultat som elever med svensk bakgrund, om de går på samma skola och har motsvarande bakgrund avseende föräldrarnas utbildning och arbete. är vanligare att barn till högutbildade och arbetande föräldrar uppnår skolans mål än att barn till lågutbildade eller arbetslösa föräldrar gör det. Bland barn med utländsk bakgrund är det fler som har lågutbildade eller konstaterar att betydelsen av barns socioekonomiska bakgrund för utbildningsresultaten av allt att döma har I skolor där en stor del av eleverna är nyanlända invandrare eller har svag socioekonomisk bakgrund uppnår också eleverna sämre utbildnings- resultat än vad som kan förväntas rent statistiskt med utgångspunkt i bedömer att betydelsen av grannskapseffekter för skolresultaten har ökat . konstaterar att den etniska och socioekonomiska segregationen mellan skolorna har ökat, medan elevsammansättningen inom skolorna har blivit alltmer homogen. Forskarna är dock inte eniga om hur utvecklingen av boendesegregationen och skolvalsreformerna forskningen finns starkt stöd för att en elevs resultat påverkas av Dessa s.k. kamrateffekter är sparsamt studerade i , men de resultat som finns är i huvudsak i linje med emellertid endast svaga negativa grannskapseffekter för barn som bor i de fattigaste och mest invandrartäta bostadsområdena. Effekten för skolresultaten generellt av resurser i form av t.ex. lärartäthet Däremot har resurser i form av mindre klasstorlek och ökad lärartäthet större effekt för elever med sämre studieförutsättningar och svagt stöd hemifrån. noterar dock att kopplingen mellan socioekonomiska faktorer och kommunernas resursfördelning till skolan Till exempel kompenserar av de mest segregerade kommunerna över huvud taget inte skolorna utifrån socioekonomiska När det sker är det i genomsnitt av den totala budgeten för skolan. Orsaker till utfallet i gymnasieskolan Samma faktorer som påverkar utfallet i torde återspeglas även i gymnasieskolan. Sannolikt är dock styrkan något mindre, beroende på en sållning vid övergången mellan och gymnasieskolans nationella program. De elever som fortsätter till nationella program i gymnasieskolan har redan klarat av grundskole- studierna och kan därmed antas ha tillräckliga förkunskaper och studiemotivation, oavsett eventuella skillnader i bakgrundsfaktorer. Skillnader kan emellertid uppstå i gymnasieskolan utifrån de studieval som elever gör och som delvis återspeglar tidigare skolresultat. födda barn är bl.a. kraftigt överrepresenterade på det individuella De elever som börjar sina gymnasiestudier på individuella program når sällan grundläggande behörighet till högskola. Inom den internationella forskningen visar resultaten från en mängd studier på förekomsten av stigmatiseringseffekter av särskilt stöd, speciellt om det organiseras under differentierande former. självvärdering och motivation påverkas negativt. sänker läraren ofta kunskapskraven och tenderar att göra förenklade tolkningar av läroplanens intentioner. Dessutom har risker påvisats med att mindre effektiva lärare i högre utsträckning knyts till grupper av elever med olika inlärningsproblem. I segregerade grupper påverkas även eleverna av lärarförväntningar och kamrateffekter som i forskningen framstår som betydelsefulla faktorer som påverkar elevernas resultat. Effekterna av genomförda reformer Regeringen har genomfört ett ambitiöst program för kvalitet och bättre utbildningsresultat i skolan. Reformprogrammet är utformat för att uppnå en god effekt för elever med svaga förutsättningar för goda studieresultat. Regeringen bedömer att reformerna kommer att nå ut väl och få god effekt oavsett elevernas etniska och kulturella bakgrund. skolan ger emellertid effekt med en betydande fördröjning. effekterna uppnås först då elever gått huvuddelen av sin skolgång i den Tiden från genomförd reform till mätbara resultat förlängs i detta fall också av att det har saknats tillräckliga avstämningspunkter i form av nationella prov eller jämförbara betyg före vårterminen i årskurs 9. De beslutade reformerna i gymnasieskolan, särskilt ersättandet av det befintliga individuella programmet med flera alternativa introduktionsprogram, kan också förväntas ha god effekt för utrikes födda elever. Även i det fallet dröjer det dock innan reformerna genomförts och fått effekt på undervisningen. Mot bakgrund av analysen framstår studieresultaten för de elever som kommit till som det mest allvarliga hindret för skolans bidrag till integrationen. Kombinationen av att vara nyanländ och ha lågutbildade föräldrar eller föräldrar som bor kvar i hemlandet är mycket försvårande för många elever. Det är vanligt att eleverna behöver ett relativt omfattande individanpassat stöd efter invandringstillfället för att kunna uppnå skolans kunskapsmål och därmed kunna söka sig vidare till fortsatt yrkesinriktad eller studieförberedande utbildning. 6Bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är att höja språkkunskaperna och förbättra utbildningsmöjligheterna för att bryta utanförskap och underlätta integration för vuxna. Om svenskundervisning för invandrare Svenskundervisning för invandrare (sfi) är en grundläggande utbildning i svenska språket för vuxna som inte har svenska som modersmål. har rätt att studera i sfi det år man fyller 16 om man inte har grundkunskaper i svenska och är folkbokförd i en kommun i Varje kommun har ansvar för att vuxna som har rätt till sfi och bor i kommunen också får utbildning. När någon, som har rätt till utbild- ningen, har anmält sig för att studera i sin hemkommun ska utbildningen Kursplanen för sfi inrymmer tre olika studievägar om vardera två I sfi 1 är målen anpassade till invandrare som är analfabeter eller Sfi 2 och 3 har snabbare studietakt och är anpassade för elever med längre utbildning. Sfi 1 består av kurs A och B, sfi 2 består av kurs B och C och sfi 3 består av kurs C och D. Två av kurserna finns i mer än en studieväg. Beroende på studieväg kan var och en av dessa två kurser, kurs B och kurs C, vara antingen nybörjarkurs eller fortsättnings- Oavsett om kursen är nybörjarkurs eller fortsättningskurs är kursmålen desamma, men kursen får olika utformning beroende på elevens kunskaper i svenska vid kursstarten och vald studieväg. Kursplanen är utformad för att kunna möta individer med olika utbildningsbakgrund, förutsättningar och studiemål. En elev som inte är läs- och skrivkunnig eller har ett annat skriftsystem än det latinska alfabetet ska få läs- och skrivundervisning inom ramen för sfi. Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat sfi. Utvärderingsrapporten resultat, genomförande och lärarkompetens. En utvärdering av svenska för invandrare (Statskontoret 2009:2) visar att mer än var tredje sfi-deltagare inte fått något betyg alls efter Bland de övriga två tredjedelarna är det endast hälften som uppnått godkänt resultat på den högsta kursen efter det tredje läsåret. Statskontoret bedömer att det finns en stor förbättringspotential för sfi. rapporten lämnar Statskontoret förslag på hur resultaten i sfi kan Skr. 2009/10:233 förbättras. Konkretiserade mål för sfi En allmänt hållen kursplan med otydliga mål har gjort det svårt för både sfi-studerande och lärare att förstå vilka krav som ställs på undervisningen. Därför gav regeringen i uppdrag att se över och konkretisera det övergripande målet för sfi och målen för kurserna AD. Med grundval i förslaget har regeringen beslutat om en ny kursplan för sfi (SKOLFS 2009:2) om kursplan för svenskundervisning för invandrare. har därefter förtydligat betygskriterierna i föreskrifter (SKOLFS 2009:22) om betygskriterier i svenskundervisning för invandrare. Införande av nationella slutprov För att säkerställa att de som deltar i sfi når de kunskaper som krävs och för att säkerställa kvalitet och enhetlighet i betygssättningen har regeringen igenom en ändring i förordningen (1994:895) om svensk- undervisning för invandrare infört nationella slutprov i sfi. Inom ramen för det s.k. lärarlyftet har sammanlagt avsatts för kompetensutveckling för sfi-lärare. Syftet med fort- bildningarna är att stärka lärarnas ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens i ämnet svenska som andraspråk för att därigenom öka elevernas måluppfyllelse. Enligt årsredovisning hade 131 lärare, motsvarande av lärarkåren, till och med sökt kompletterande utbildning med inriktning på sfi inom ramen för satsningen. Sannolikt finns ytterligare sfi-lärare bland de drygt 1 400 som ansökt till fortbildningar inom svenska eller svenska som andraspråk. noterar att ett problem i sammanhanget är att många lärare inom sfi inte uppfyller behörighetskraven för kompletterande högskoleutbildningar. Utredning om tidsbegränsad sfi Statskontorets utvärdering visar att av samtliga nybörjare inom sfi har mer än var tredje deltagare inte fått något betyg alls efter kursstart. Studieavbrott är en vanlig orsak till att utbildningen drar ut . Regeringen bedömer att det inte är rimligt att en person i praktiken kan delta i sfi och att utbildningen kan påbörjas och avslutas utan begränsningar. Det minskar utbildningens legitimitet och riskerar att urholka kvaliteten i utbildningen. Därför har regeringen tillsatt en utredning som ska föreslå hur en tidsbegränsning av sfi kan utformas. Utredningen ska särskilt bedöma vilka konsekvenser en tidsbegränsning av sfi kan få för personer med funktionsnedsättning och personer som behöver särskilt stöd i läs- och Skr. 2009/10:233 skrivinlärning. En konsekvens av en tidsbegränsning av sfi kan bli att möjligheten till svenskundervisning inom grundläggande vuxen- utbildning eller särvux utökas. Uppdraget ska redovisas . Förstärkt inspektion av sfi inrättades med uppdrag att bl.a. utöva tillsyn över och kvalitetsgranska skolväsendet inklusive vuxenutbildningen. har på uppdrag av regeringen gjort en fördjupad granskning av sfi. Granskningen i 25 kommuner visar att det finns flera exempel på väl fungerande verksamheter, men också på områden som behöver stärkas för att höja kvaliteten. Skolinspektionen påpekar att de som deltar i sfi har skilda erfarenheter och mål. Därför behöver utbildningen i större utsträckning utformas efter individen. Möjligheten för deltagarna att påverka utbildningen behöver stärkas. Kommunerna behöver också bli bättre på att följa upp och utvärdera utbildningen. För att kommunerna ska lyckas skapa en individanpassad sfi-utbildning krävs ofta ett nära samarbete mellan sfi, socialtjänst och arbetsförmedling. beslutade regeringen propositionen Sfi-bonus försöksverksamhet för att stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska (prop. 2008/09:156). Försöksverksamheten innebar att nyanlända skyddsbehövande m.fl. i 13 kommuner kan erhålla en bonus på högst vid snabbt genomförd sfi. Resultaten jämförs med 15 jämförelsekommuner. Huvudsyftet med sfi-bonus är att stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska och därigenom förbättra möjligheterna att snabbt komma in på arbetsmarknaden. beslutade regeringen propositionen Nationell sfi- bonus (prop. 2009/10:188) med förslag om att införa sfi-bonus i hela landet. Ökade sanktionsmöjligheter för Skolinspektionen Propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet 2009/10:165) överlämnades till . Förslagen i propositionen innebär att Skolinspektionen ges möjlighet till skarpare sanktioner mot de huvudmän som missköter sig. Bland annat får myndigheten möjlighet att utfärda vitesförelägganden. Fler platser i yrkesutbildningar för vuxna Tillgång till yrkesutbildningar för vuxna är viktigt för arbetssökande som behöver komplettera tidigare kompetenser för att kunna få ett jobb. är inte minst fallet för de invandrare som antingen saknar en yrkesutbildning som är gångbar i eller vars tidigare erfarenhet Skr. 2009/10:233 inte fullt ut motsvarar vad som efterfrågas av arbetsgivare i landet. Regeringen har därför avsatt medel för ett flerdubblat antal studieplatser i yrkesutbildningar för vuxna. har utrymme skapats för 18 300 årsstudieplatser i vuxenutbildning med yrkesinriktning (s.k. yrkesvux) och 4 500 årsstudieplatser i eftergymnasiala yrkesutbildningar inom . Regeringen har i budgetpropositionen (prop 2009/10:1) angett som sin avsikt att avsätta medel för 18 800 årsstudieplatser i yrkesvux och 5 000 inom . Validering och utbildningar för nyanlända Vissa insatser inom vuxenutbildning och högre utbildning som riktar sig särskilt till personer med tidigare utländsk utbildning eller yrkes- kompetens redovisas i avsnitt 3. Sammanfattning: Antalet deltagare i svenskundervisning för invandrare har ökat och har varit rekordhögt . Personer med hög utbildning får oftare godkänt och genomför sfi snabbare än personer med lägre utbildning. Skillnaden har dock minskat med tiden genom att resultaten förbättrats och genomförandetiden förkortats för dem med lägst utbildning. Andelen sfi-lärare med examen med pedagogisk inriktning minskade men har därefter ökat något. Möjligheterna till yrkesinriktad utbildning för vuxna har förbättrats betydligt under 20092011 genom utbyggnad av antalet utbildnings- platser i och yrkesinriktad vuxenutbildning. Antalet elever i sfi har ökat och uppgick under /09 till 84 300. Detta är det högsta antalet elever som har uppmätts . Jämfört med föregående läsår har antalet elever ökat . Av det totala antalet elever var 36 100 nybörjare, dvs. elever som hade sin första kursstart i sfi under läsåret. Andelen kvinnor bland eleverna har ökat och uppgår nu till . En majoritet, , av eleverna i sfi var . Eleverna i sfi har olika utbildningsbakgrund, dvs. antal utbildningsår i hemlandet. Ungefär en tredjedel av eleverna 2008/09 hade en utbildning som var eller längre. Något färre () hade en utbildning som var lång. Därefter hade en utbildning som var och en utbildning som var . hade en utbildning som var eller kortare. Kvinnorna hade i genomsnitt kortare utbildning än männen. En fjärdedel av eleverna hade arabiska som modersmål. Därefter är somaliska, thailändska och polska de vanligaste modersmålen. Av deltagarna gick på studieväg 1, på studieväg på studieväg 3.