prop · GX03160 · 2010-03-23 00:00:00 — I nu föreliggande proposition föreslås en ändring i samma lagrum, dock med ett tidigare ikraftträdandetidpunkt. Följden härav blir att den ovan nämnda punkten 8 inte finns med i den här aktuel- la proposition. Lagen om statligt personskadeskydd och lagen om statlig ersättning vid ideell skada Utredningen har föreslagit att rekryter som genomgår grundläggande militär utbildning ska läggas till som personalkategori i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP). Detta för att säkerställa att rekryter- na får samma personskadeskydd som totalförsvarspliktiga har. Enligt utredningen bör rekryter vidare läggas till i 1 § lagen om statlig ersätt- ning vid ideell skada m.m. (Li). Rekryter omfattas då av samma skydd som totalförsvarspliktiga och kan, med vissa begränsningar, ha rätt till ersättning för skada som inträffar vid ledighet och annan fritid utanför förläggningsplats eller annan plats där verksamheten i fråga bedrivs. Totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen om totalförsvarsplikt omfattas av LSP och Li. Genom dessa tillförsäkras den som skadas som lagarna anger, ersättning oberoende av om skadan har orsakats av vållande eller inte. Det är regeringens uppfattning att de risker som är förknippade med grundläggande militär utbildning även fortsättningsvis kommer att vara desamma. Dagens system är väl anpassat för att ersätta skador hos icke- anställda enskilda som har inträffat under militär utbildning och reger- ingen ser ingen anledning till att genomföra förändringar i det. Personskadeskyddet i LSP gäller som lagen ställer upp. För rekryter bör skyddstiden enligt kommittén börja löpa från första färden till verksamheten till den sista färden därifrån. LSP ger rätt till ersättning vid sjukdom och vid bestående nedsättning av arbetsförmågan. Ersättningen kan bestå av sjukpenning, särskild sjuk- penning, livränta eller sjukvårdsersättning. Sjukpenning eller livränta utgår dock inte . Vidare lämnas ersättning vid dödsfall. Den exakta omfattningen av personskadeskyddet varierar något för de olika personalkategorier som omfattas av LSP. Enligt regeringen bör rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten ha ett skydd som motsvarar vad som gäller för totalförsvarspliktiga. Detta in- nebär att rekryter kan ha rätt till särskild sjukpenning samt att beräkning av sjukpenning, särskild sjukpenning och livränta omfattas av vissa garantinivåer. Det sistnämnda är viktigt mot bakgrund av att de som genomgår utbildningen ofta kan vara unga. har haft något arbete innan de påbörjar utbildningen. Det går då inte att fastställa någon sjukpenninggrundande inkomst för dem. Att rekryter får Prop. 2009/10:160 ett motsvarande skydd som totalförsvarspliktiga innebär vidare att rekry- ter som har skadats under utbildningen kommer att omfattas av bestäm- melserna i 13 a § LSP. De kommer därigenom även efter skyddstidens utgång ha rätt till ersättning för vissa sjukvårds- och läkemedelskostna- der. Den som ådrar sig skada som omfattas av LSP kan även ha rätt till er- sättning för sveda, värk, lyte och men samt för särskilda olägenheter enligt lagen om statlig ersättning vid ideell skada m.m. bör rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten läggas till i 1 § Li. Rekryterna omfattas då av samma skydd som totalför- svarspliktiga och kan, med vissa begränsningar, ha rätt till ersättning för skada som inträffar vid ledighet och annan fritid utanför förläggnings- plats eller annan plats där verksamheten i fråga bedrivs. Lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Utredningen har föreslagit att rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten ska omfattas av bestämmelserna i lagen om disci- plinansvar inom totalförsvaret, m.m. Militär verksamhet är av speciell natur. Den är inte sällan farligt både för den enskilde och allmänheten. Inom verksamheten hanteras vapen, tunga fordon och en del farliga ämnen. Oavsett om det rör utbildning eller operativa insatser krävs att ordning kan upprätthållas inom För- svarsmakten och att personalen följer givna instruktioner. ment till straffrättsliga bestämmelser lyder personalen i Försvarsmakten under disciplinära regelverk. Dessa finns till för att hantera och förebyg- ga förseelser bland personalen och för att upprätthålla ordningen. Anställd personal inom Försvarsmakten lyder i fredstid under lagen (1994:260) om offentlig anställning (). fullgör värnplikt eller civilplikt lyder under lagen (1994:1811) om di- sciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Denna lag är även tillämplig på personal som tjänstgör i Försvarsmaktens utlandsstyrka, på hemvärns- män som de är tjänstgöringsskyldiga, på krigsfrivillig perso- nal och på personal som genomgår utbildning för att få anställning i Regeringen anser att rekryter som genomgår militär utbildning bör lyda under någon form av disciplinärt regelverk. Till skillnad från totalför- svarspliktiga genomgår rekryter utbildning på helt frivillig grund och kan avbryta denna när de själva vill. Detta gör emellertid inte att behovet av ett fungerande disciplinsystem försvinner. penhantering och andra utbildningsmoment som ställer stora krav på att de som genomgår utbildningen rättar sig efter instruktioner. därför behov av ett system som kan motverka sådana disciplinförseelser som inte är av så allvarlig art att personen ska avskiljas från utbildningen Rekryter kommer inte att vara anställda under utbildningen. mer således inte heller att omfattas av och den disciplinhantering som ryms inom denna lag. finns ett fungerande system vid För- svarsmaktens organisationsenheter för handläggning av disciplinärenden rörande totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt som är reglerat i lagen Prop. 2009/10:160 om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Under denna lag faller även viss militär personal som genomgår frivillig grundutbildning inom För- svarsmakten. Detta gäller officersaspiranter såväl som aspiranter som utbildas enligt förordningen om grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten. Självfallet bör ytterligare något annat disciplinärt sy- stem inte skapas för just rekryter. Regeringen delar därför utredningens uppfattning. Lagen om disciplinansvar inom totalförvaret, m.m. bör såle- des kompletteras så att den också omfattar rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten, oavsett om rekryterna genomgår ut- bildningen för att få anställning inom Försvarsmakten eller inte. Rege- ringen förslår därför ett sådant tillägg. Ändringar i den här aktuella lagen diskuteras även i avsnitt 5.18. Lagen om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. Utredningen har föreslagit att den som genomgår militär utbildning ska ha samma skydd för den anställning från vilken han eller hon är tjänstle- dig (civil anställning) som tillkommer totalförsvarspliktig personal i enlighet med 9 kap. lagen om totalförsvarsplikt. Enligt 9 kap. lagen om totalförsvarsplikt får ingen arbetstagare sägas upp eller avskedas på grund av att han eller hon fullgör totalförsvarsplikt. Arbetstagarens förmåner i anställningen får inte heller försämras annat än vad som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagaren har å sin sida bland annat en skyldighet att informera sin arbetsgivare om när tjänstgöring ska påbörjas och avslutas. Genom lagen (1994:2076) om skydd för anställ- ning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. görs bestämmelserna i 9 kap. lagen om totalförsvarsplikt, även tillämpliga på personal som reservofficer, hemvärnspersonal samt på personal i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Försvarsmaktens verksamhet är, som har nämnts tidigare, av speciellt slag. Det är svårt att på förhand med visshet veta vem som kommer att passa för tjänstgöring. Det är först i slutet av den grundläggande militära utbildningen som Försvarsmakten och den enskilde tar slutlig ställning till om samarbetet bör fortsätta och hur ett fortsatt engagemang ska se ut. Mot bakgrund av detta är det rimligt att den enskilde har en möjlighet att återgå till sin civila anställning för det fall att antingen hon eller han eller Försvarsmakten inte finner anledning till ett fortsatt engagemang. Ett skydd för anställningen i detta avseende kan ha mycket stor betydelse för rekryteringen av personal till Försvarsmakten. Genom skyddet för an- ställningen vågar unga personer på arbetsmarknaden pröva att söka sig till Försvarsmakten och dess grundläggande utbildning. Regeringen anser därför att rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmak- ten bör tillföras som skyddsvärd grupp i lagen om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. och därmed erhålla ett skydd för sin eventuella civila anställning. Förslag till ändringar i den här aktuella lagen finns även i avsnitt 5.18. Utredningen har föreslagit att en ändring bör göras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring så att tid då en enskild inte har kunnat förvärvs- arbeta för att han eller hon deltagit i militär utbildning inom Försvars- makten inte räknas med när ramtiden ska bestämmas. En person kan söka till militär utbildning av flera skäl. vara att personen vill pröva om fortsatt engagemang inom Försvarsmak- ten är något som passar för honom eller henne. Ett annat skäl kan vara att personen avser att engagera sig inom hemvärnet. en är emellertid ingen garanti för fortsatt utbildning, kontraktering eller anställning inom Försvarsmakten. Det kan finnas flera olika skäl till att den grundläggande militära utbildningen inte leder till något fortsatt engagemang inom Försvarsmakten. Personen ifråga kan visa sig olämp- lig för fortsatt tjänstgöring inom Försvarsmakten eller inte uppfylla kra- ven för någon av de tjänster som erbjuds inom myndigheten för tillfället. Ur detta perspektiv tar den enskilde en risk när han eller hon söker till Regeringen har uppmärksammat denna risk ovan och före- slagit att ingen arbetstagare får sägas upp eller avskedas på grund av att han eller hon genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten. bör också att i de fall när en person, frivilligt, söker sig till militär utbild- ning i syfte att senare engagera sig i hemvärnet, är anställning inom För- svarsmakten överhuvudtaget inte det slutliga målet med utbildningen. Även ur detta perspektiv är det viktigt att den enskilde har ett skydd för sin ordinarie anställning. Den utbildning som utredningen har föreslagit är relativt kort och den som genomgår den kommer att ha kvar en anknytning till arbetsmarkna- Mot bakgrund av detta och mot vad som har sagts i ovanstående stycke, är det regeringens åsikt att det inte vore rimligt om den enskilde befann sig i en ur arbetslöshetsförsäkringsrättsligt hänseende markant sämre situation efter genomförd utbildning än innan utbildningen påbör- Detta betyder dock inte att utbildningen ska betraktas som för- Utbildningen är frivillig och den enskilde har inte på något sätt ålagts att genomgå den. Sett mot detta föreslår regeringen därför att tid med frivillig utbildning inte ska räknas med då ramtiden bestäms. Som sådan så kallad överhoppningsbar tid räknas bland annat tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt, avslutade heltidsstudier i vissa fall, tid med föräldrapenningförmån, samt arbete som har finansie- rats med särskilt anställningsstöd. Lagen om arbetslöshetsförsäkring bör alltså ändras på sätt som utredningen har föreslagit. Utredningen har föreslagit att en månadsersättning ska betalas till rekry- ter som genomför frivillig grundläggande militär utbildning. sättningen ska motsvara den dagersättning, ersättning för måltidskostna- der och utbildningspremie som betalas ut till totalförsvarspliktiga . Försvarsmakten föreslås få besluta om hur stor månadsersättningen ska Utredningen föreslår även att rekryter under militär utbildning ska ha rätt till gratis kost och logi samt till kläder och utrustning som hör till Utredningen anser att dessa ersättningar och naturaförmå- ner ska vara skattebefriade och att det därför bör införas en ny bestäm- melse om detta i inkomstskattelagen. Enligt 11 kap. 25 § inkomstskattelagen ska totalförsvarspliktigas dag- ersättningar och tillägg till sådana ersättningar, naturaförmåner, fälttrak- tamenten, befattningspenningar, utbildningspremier, utryckningsbidrag samt avgångsvederlag inte tas upp till beskattning. Familjebidrag till totalförsvarspliktiga ska tas upp till beskattning bara om bidraget betalas ut i form av näringsbidrag. Familjebidrag anses tillfalla den totalför- svarspliktige, även om bidraget betalas ut till någon annan. Familjebidrag i form av näringsbidrag ska tas upp i inkomstslaget tjänst, om näringen bedrivs av en juridisk person eller av ett svenskt handelsbolag som den totalförsvarspliktige inte är delägare i, och i annat fall i inkomstslaget näringsverksamhet. Det nu sagda tillämpas också för annan personal vid det svenska totalförsvaret som avlönas enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, t.ex. inom hemvärnet och för reservofficersaspiran- ter. I likhet med utredningen anser regeringen att det är rimligt att ersätt- ning och förmåner till rekryter i likhet med vad som gäller för totalför- svarspliktiga ska vara skattebefriade. Regeringen föreslår emellertid en annan lagteknisk utformning än ut- redningen. För att öka överskådligheten bör den gällande skattefrihetsre- geln för totalförsvarspliktiga utvidgas till att även avse rekryter. Enligt 8 kap. 20 § inkomskattelagen är ersättning vid dödsfall eller in- validitet som lämnas till totalförsvarspliktiga genom statens riskgaranti skattefri. I likhet med utredningen anser regeringen att rekryter bör om- fattas av denna skattefrihet, vilket uttryckligen ska regleras i nämnda bestämmelse. Förslag till ändringar i den här aktuella lagen finns även i avsnitt 5.18. Enligt diskrimineringslagen är det förbjudet med diskriminering vid bl.a. mönstring, utredning om personliga förhållanden eller fullgörande av värnplikt eller civilplikt. De ansvariga myndigheterna eller organisatio- nerna har ett ansvar att utreda och vidta åtgärder vid kännedom om att en totalförsvarspliktig anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier i samband med t.ex. mönstring eller fullgörande av värnplikt eller civilplikt. Utredningen har inte lämnat några förslag som innebär att rekryterna ska omfattas av dessa regler i diskrimineringslagen. Utred- ningen har i den delen föreslagit att det ska tillsättas en ny nämnd, en central tillsyns- och utbildningsbevakningsfunktion, som bl.a. ska hante- ra klagomål och kritik från rekryterna samt granska behandlingen av dessa så att de inte utsätts för felaktig behandling. Det är självklart mycket viktigt att ingen utsätts för diskriminering. Den som genomgår militär utbildning på frivillig grund är i princip i samma situation som den som fullgör sina skyldigheter enligt lagen om totalförsvarsplikt. Regeringen anser därför, att de som söker till och genomgår den före- slagna militära utbildningen inom Försvarsmakten ska ha samma skydd enligt diskrimineringslagen som de totalförsvarspliktiga som mönstrar och tjänstgör enligt lagen om totalförsvarsplikt. Mot bakgrund av att mönstringsskyldigheten och skyldigheten att Prop. 2009/10:160 tjänstgöra enligt lagen om totalförsvarsplikt ovan föreslås bli könsneutral anser regeringen att undantaget från diskrimineringsförbudet avseende mönstringsskyldigheten och tjänstgöringsskyldighet endast för män bör utgå. Av samma anledning bör även undantaget från diskrimineringsför- budet avseende lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning utgå. Regeringens förslag: De ändringar i lagen om totalförsvarsplikt som innebär att byter namn till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska träda i kraft . Ändringarna i övrigt i lagen om totalförsvarsplikt ska träda i kraft . Lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning ska upphöra att gälla vid utgången av . Övriga författningsändringar ska träda ikraft . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Utredning- en har dock inte föreslagit att ska ändra namn och att denna ändring ska träda ikraft . Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga syn- punkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Utredningen har föreslagit att änd- ringarna i lagen om totalförsvarsplikt ska träda i kraft som lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning upphör att gälla, samt att övriga författningsändringar också ska träda i kraft . Utredningen har noga övervägt hur det nya systemet för soldatförsörj- ning ska införas. Den har belyst alternativ som t.ex. ett införande i flera steg eller minskade utbildningsvolymer . Särskilt angående ett alternativ med införande i flera steg eller med minskade värnpliktsvolymer Ett alternativ till en omedelbar övergång är en successiv övergång där en del av utbildningen av soldater skulle ske med värnplikt som grund sam- tidigt som andra soldater skulle utbildas inom ramen för ett nytt system till vilket den enskilde sökt på frivillig väg. Värnpliktskullarna skulle då successivt minskas medan kullarna av frivilliga rekryter skulle ökas. En sådan typ av övergång skulle emellertid medföra ett flertal svårigheter. Soldater skulle grundutbildas med olika regelverk som bas. Att ha en grupp soldater som utbildas enligt ett system som baseras på plikt och i förlängningen under hot om straffansvar och en annan som utbildas på helt frivillig grund framstår inte som lämpligt. En sådan lösning skulle också leda till att Försvarsmakten är tvungen att använda två olika regel- system för soldater under utbildning, bland annat vad gäller förmåner och villkor, trots att innehållet i utbildningarna skulle vara detsamma. Utredningens förslag innebär att ingen totalförsvarspliktig ska vara skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt eller genomgå mönstring om inte regeringen med hänsyn till försvarsbe- redskapen har beslutat om det. Regeringen delar utredningens bedöm- ning. Ett införande i flera steg skulle kräva att övergångsbestämmelser infördes med innebörden att skyldigheten att fullgöra värnplikt fortsatte att gälla för vissa grupper av totalförsvarspliktiga även efter . Regeringen anser inte att det skulle vara lämpligt att på detta sätt undanta vissa totalförsvarspliktiga från ett generellt stadgande i lagen om totalför- svarsplikt. En konsekvens skulle också bli att man även efter införandet av en reform som innebär att soldatutbildning i ska ske på frivil- lig grund fortsatte att lagföra individer för brott mot totalförsvarsplikten. Regeringen menar att detta inte skulle kunna motiveras på något rimligt sätt. Regeringen anser också att effektivitetsskäl talar för en lösning där re- formeringen av soldatförsörjningssystemet sker i ett steg. Dagens plikt- baserade utbildningssystem är ineffektivt på flera plan. Ett tydligt exem- pel utgörs av att alltför få totalförsvarspliktiga fortsätter inom Försvars- makten efter att ha fullgjort sin grundutbildning. är antalet utbildade till följd av krigsorganisationens behov lågt. Försvarsmak- ten har för att möta vissa delar av sina personalförsörjningsproblem bland annat nödgats att införa nya utbildningar för personer som är in- tresserade av en officerskarriär, men som inte har fullgjort värnplikt. Under övergången till ett nytt och mer ändamålsenligt personalförsörj- ningssystem framstår det som olämpligt att vidmakthålla delar av ett ineffektivt personalförsörjningssystem. I stället bör vakanser mötas genom t.ex. riktade rekryteringsinsatser bland annat mot dem som har fullgjort värnplikt . Den grundläggande militära utbildningen är utformad för att möjliggö- ra en ändamålsenlig militär personalförsörjning. Antalet rekryter som utbildas kommer att vara anpassat utifrån Försvarsmaktens samlade be- hov av militär personal. Såsom utredningen har visat är det nya utbild- ningssystemet avsevärt mer kostnadseffektivt för att utbilda insatsbered- da soldater. Regeringen anser därför att det framstår som uppenbart att det lämpligaste är att övergå till det mest funktionella personal- försörjningssystemet. Regeringens förslag innebär att ingen totalförsvarspliktig från och med detta datum ska vara skyldig att fullgöra värnplikt eller civilplikt eller att genomgå mönstring om regeringen med hänsyn till försvarsberedskapen inte har beslutat om det. Detta innefattar även totalförsvarspliktiga som är inskrivna för värnplikt, som genomgår grundutbildning för värnplikt, eller som är kallade till mönstring under eller efter . Ut- bildning av soldater och sjömän ska från detta datum ske på frivillig grund. Som framgår av avsnitt 4.8 anser regeringen att ska byta namn till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Detta bl.a. för att bättre återspegla de uppgifter som myndigheten kommer att fullgöra Namnbytet kräver vissa förberedelser och andra åtgärder för Prop. 2009/10:160 myndigheten. Vidare måste vissa saker som t.ex. myndighetens anslag och namnbyte däri hinna hanteras. Regeringen anser därför att namnbytet ska träda ikraft . Genomförande av övriga lagändringar Utredningen har föreslagit att samtliga förslag om författningsändringar rörande inrättandet av en ny militär grundläggande respektive ny militär kompletterande utbildning som vilar på frivillig grund ska träda i kraft . Regeringen delar utredningens bedömning i dessa delar. De övriga författningsändringar som är nödvändiga för att möjliggöra den nya utbildningen ska därför träda i kraft . Effekter för systemet för soldatförsörjning och den enskilde Föreslagen ger Försvarsmakten bättre möjlighet att på ett kostnadseffek- tivt och ändamålsenligt sätt personalförsörja sin insatsorganisation ut- ifrån statsmakternas krav. Regeringens förslag innebär bl.a. att samma skyldigheter ska gälla för kvinnor och män. Vidare kan rekrytering på frivillig grund förväntas ge förbättrade förutsättningar att åstadkomma en jämnare könsfördelning och en i övrigt mer representativ sammansätt- ning bland dem som rekryteras. Regeringens förslag kommer därför att skapa förbättrade förutsättningar för att öka jämställdheten mellan kvin- nor och män samt för att nå de integrationspolitiska målen. I och med att bestämmelserna om tjänstgöring med värnplikt eller civilplikt inte längre ska tillämpas upphör inskränkningen för den enskildes rörelsefrihet. Regeringens förslag är därmed till gagn för den personliga integriteten. Vad gäller konsekvenserna för småföretagande och sysselsättning samt offentlig service i olika delar av landet kommer de sannolikt att till över- vägande del vara positiva. Totalkostnaden för att utbilda rekryter enligt det nya systemet är av- hängigt kostnader för marknadsföring, test- och urval samt de faktiska För att nå ut till nödvändigt antal rekryter måste marknadsföringsinsatser genomföras, vars omfattning är beroende av För att lämpliga personer ska erbjudas tillträde till utbildningen måste tester och urval genomföras. för varje utbildningsplats måste cirka tre personer genomgå test- och Slutligen tillkommer utbildningskostnader som kan delas upp i flertal poster såsom ekonomiska ersättningar till rekryterna, löner till befälen, sjukvårdskostnader och kostnader för utrustning. Pliktsystemet är ett ineffektivt sätt att utbilda insatsberedda soldater på. För att illustrera detta ur ett ekonomiskt perspektiv har utredningen gjort en beräkning av vilka kostnaderna kan vara för att få ut 3 000 insatsklara soldater i det nuvarande pliktsystemet, det vill säga den volym som krävs för att fullgöra de mål som Försvarsmakten har fått av statsmakterna. Denna kostnad har ställts i relation till vilka kostnaderna är för att få ut motsvarande antal soldater i det föreslagna frivilligsystemet. osäkerhetsfaktorer till trots är skillnaderna mellan systemens effektivitet Prop. 2009/10:160 markant i och med att pliktsystemet är dyrare än frivil-