prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av att har fått i uppdrag att administrera stöd till verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering föreslås anslaget 12:1 ökas med 2011 och 2012. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Vidare minskas anslaget med då uppgift att fördela bidrag till jämställdhetsprojekt inom kultursektorn upphör (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 17, avsnitt 15.7.1). Regeringen föreslår att anvisar ramanslaget . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.7.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Regeringen avser att /11 besluta om en ny förordning för statsbidraget till ungdomsorganisationer (avsnitt 15.6.1). Tabell 15.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. beslutade om propositionen Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243), vilket innebär att det bidrag till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet, som beräknas som en andel av det totala överskottet från AB upphör och ersätts av ett stabilt och förutsägbart bidrag inom ramen för ett förhöjt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 anslag på statsbudgeten. Genom att detta bidrag ingår i statsbudgeten skapas ökad tydlighet och öppenhet i fråga om statsutgifternas omfattning och inriktning. Anslaget beräknas enligt denna modell (prop. 2009/10:1, utgiftsområde 17, avsnitt 14.7.2). Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet ökas därför med . Ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället har inrättats . För att bidra till finansieringen av forskningsprogrammet föreslås att anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet minskas med . Insatser för den ideella sektorn med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16 Politik för det civila samhället Politiken för det civila samhället, tidigare Folkrörelsepolitik, omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att erhålla statligt stöd och att göra människor delaktiga och bedriva verksamhet. Vidare omfattas organisationernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar även kunskapsbildning om det civila samhällets roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. Idrottspolitiken utgör en specifik del av politiken för det civila samhället. Idrottsfrågorna inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Politiken för det civila samhället omfattar även stöd till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors organisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Politik för det civila samhället, utgiftsområde 17 Folkrörelsepolitik/Politik för det civila samhället 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Bidrag till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att -utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, -stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter, -fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Därmed upphävdes det förutvarande målet för folkrörelsepolitiken. Med det civila samhället avses en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor organiserar sig och agerar tillsammans för gemensamma intressen. Inom det civila samhället verkar bl.a. ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser och samfälligheter. Det ideella engagemangets utveckling Engagemanget i det svenska civila samhället är internationellt sett mycket omfattande. Enligt () var av männen och av kvinnorna i åldrarna medlemmar i någon förening 2008. var det av männen och av kvinnorna som aktivt deltog i en förening. var av männen och av kvinnorna medlemmar i någon förening. Nivåerna vad gäller medlemskap är alltså relativt stabila men visade en viss minskning 2008 jämfört med . Ett betydande engagemang kommer till uttryck i friare och mer punktvisa insatser. Totalt av männen och av kvinnorna i åldrarna gör frivilliga insatser, dvs. insatser som genomförs på frivillig grund, oavlönat eller mot ett symboliskt arvode, och (Svenskarnas engagemang är större än någonsin, 2009). var motsvarande andelar av männen och av kvinnorna. I genomsnitt avsatte dessa män och kvinnor för frivilliga insatser 2009, vilket kan jämföras för män och för kvinnor 2005. I tid räknat har alltså det ideella engagemanget ökat totalt sett, som en mindre andel av kvinnorna utförde frivilliga insatser 2009 jämfört med . Bland dem som 2009 utförde frivilliga insatser var engagerade i styrelseuppdrag. Av dem som utför frivilliga insatser är 16.4Politik för det civila samhället också medlemmar i den förening där insatsen 16.4.1.1 Mål och indikatorer Resultatredovisningen som följer baseras på målet för folkrörelsepolitiken, som var att -människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp inom som bl.a. ska utarbeta ett system för uppföljning av utvecklingen inom det civila samhället i förhållande till politikens mål samt genomföra sådan uppföljning. Detta kan ses som att den svenska föreningstraditionen är stark. Sammanlagt uppgick de frivilliga insatserna 2009 till mer än 400 000 heltidsårsarbeten enligt ovan nämnda rapport. Överenskommelser med idéburna organisationer slöts en överenskommelse (IJ2008/2110/UF) mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL) om hur relationerna mellan staten, SKL och de idéburna organisationerna kan utvecklas. Överenskommelsen syftar till att tydliggöra de idéburna organisationernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma på området. hade ett femtiotal idéburna organisationer anslutit sig till överenskommelsen. Inom ramen för överenskommelsen inom det sociala området har sex principer formulerats som grundläggande för relationen mellan regeringen, de idéburna organisationerna och SKL. -självständighet och oberoende, -öppenhet och insyn, Överenskommelsen omfattar även varje parts åtaganden och åtgärder, vilka följs upp av en gemensam arbetsgrupp som har inrättats för denna uppföljning. anordnades en konferens där parterna rapporterade hur åtgärderna i överenskommelsen genomförts. Som ett led i uppföljningen genomförs också en årlig tematisk studie på initiativ av arbetsgruppen. Som resultat av ytterligare en dialogprocess med ett hundratal organisationer kunde regeringen fatta beslut om att för regeringens del underteckna ännu en överenskommelse med SKL och idéburna organisationer, på integrationsområdet. Syftet med överenskommelsen är att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration och att utveckla former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Överenskommelsen bygger på samma principer som överenskommelsen inom det sociala området och innehåller även åtaganden och åtgärder, vilka kommer att följas upp av en gemensam arbetsgrupp. Propositionen en politik för det civila samhället fattade beslut om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Mot bakgrund av beslut har regeringen genomfört en rad åtgärder, bl.a. inrättat ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället, uppdragit åt SCB att utarbeta statistik om det civila samhället och givit i uppdrag att sammankalla och administrera ett parts- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gemensamt forum för dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Generella principer för stöd till det civila samhällets organisationer redovisas också i propositionen. Statligt stöd till det civila samhällets organisationer fördelade i statsbidrag för kvinnors organisering. Av dessa avsåg organisationsbidrag, etableringsbidrag och verksamhetsbidrag. fördelades i stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer, vilka inte kan få stöd enligt förordningen om stöd för kvinnors organisering. fördelade samlingslokaldelegation som investeringsbidrag ur anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Totalt inkom 250 ansökningar som tillsammans uppgick till . Sammanlagt 91 föreningar med projekt spridda över hela landet beviljades bidrag. Vid fördelningen gavs prioritet åt åtgärder för att förbättra tillgängligheten och för att genomföra olika standardhöjande upprustningar. samlingslokaldelegation fördelade vidare i bidrag för utveckling av ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler 2009. ska lämna en sammanfattande redogörelse för användningen och, om möjligt, även effekterna av ett antal statsbidrag som myndigheten hanterar. I och effekter av bidrag till ideella organisationer (2010:7) redogörs för statsbidragens användning. har i sin sammanfattande analys av bidragsgivningen utgått från de sex principerna i regeringens politik för det civila samhället. Vad gäller statsbidraget för kvinnors organisering redovisas att antalet organisationer som beviljats organisationsbidrag har ökat . Statsbidraget har resulterat i att organisationerna har fått utökade kontaktytor med medlemmar och medlemsföreningar genom t.ex. hemsidor och möten. Under ordförandeskap i Europeiska unionens råd arrangerade organisationen för frivilligt socialt arbete 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 konferensen 2009 i på temat Cutting the Democratic Deficit through Civil Participation. 16.4.1.3 Analys och slutsatser En politik för det civila samhället Genom beslut om politiken för det civila samhället har förutsättningar skapats för en helhetssyn på det civila samhället och dess villkor. Det civila samhället lyfts därmed fram som en egen sektor, vid sidan av den offentliga sektorn, marknaden och det enskilda hushållet. Politiken för det civila samhället och dess mål bejakar också den stora mångfald av aktörer och verksamheter som inryms i denna sektor; allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser, kooperativ m.fl. associationer. Regeringens beslut att inrätta ett system för uppföljning innebär att utvecklingen av det civila samhällets villkor i förhållande till målet kan följas och redovisas på ett tydligare sätt än vad som var fallet med folkrörelsepolitiken. Dialog mellan regeringen och det civila samhället Dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer är en röd tråd i politiken för det civila samhället. Detta avspeglas bl.a. i att ett partsgemensamt forum har bildats för den kontinuerliga dialogen mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Detta sker genom de sakområdesinriktade dialogprocesserna på det sociala området, integrationsområdet och kulturområdet samt genom ett pilotprojekt för utökat samråd som ett komplement till remissförfarandet. Genomförandet av förslagen i propositionen En politik för det civila samhället (2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) förbättrar förutsättningarna för att kunna öka delaktighet och jämlikhet hos det civila samhällets organisationer. har i en deklaration uttalat stöd för den kod om främjande av medborgerligt deltagande genom bl.a. dialog med det civila samhällets organisationer, som 2009 antogs av samverkansorgan för det civila samhällets Koden utgör ett stöd för de pågående dialogprocesserna. Ett partsgemensamt forum har inrättats i syfte att öka det civila samhällets inflytande. har fått i uppdrag att fördela medel för verksamhet med engagemangsguider för att kunna öka deltagandet i det civila samhället bland människor som inte själva söker sig till organisationslivet. Vidare har fått i uppdrag att fördela bidrag till organisationer som vill arbeta mot diskriminering och för jämställdhet i den egna verksamheten. har också i uppdrag att stödja mentorskapsprojekt som syftar till att bidra till nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden eller i eget företagande. Överenskommelser med idéburna organisationer De överenskommelser som slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL behöver även fortsättningsvis följas upp och utvecklas av parterna i syfte att kontinuerligt identifiera och undanröja hinder. Idéburna organisationer ska kunna bidra till en ökad mångfald i utbudet av välfärdstjänster, utan att för den skull behöva åsidosätta eller tona ned sin roll som röstbärare för sina medlemmar. inleds en dialog inom kulturområdet på olika orter i , där representanter för regeringen, , det civila samhället samt kommuner och landsting deltar. Statligt stöd till det civila samhällets organisationer Politiken för det civila samhället skapar förutsättningar för en bättre översikt över bidragssystemen för statligt stöd till det civila samhällets organisationer samt för stabila organisationsbidrag med enhetliga villkor. En pågående omarbetning av statsbidraget till ungdomsorganisationerna tar sin utgångspunkt i dessa riktlinjer. Fördelningen och hanteringen av stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer har fått en stabil grund i form av lagstiftning. överlämnade regeringen en proposition till med förslag till lag om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer (prop. 2009/10:158, bet. 2009/10:KrU13, rskr. 2009/10:286). fattade beslut om propositionen . Den nya lagen trädde i kraft och tillämpas i fråga om stöd . Enligt den nya lagen ska en kvinnoorganisation för varje politiskt parti som är representerat i kunna få stöd. Stöd ska kunna lämnas som grundstöd och som mandatbaserat stöd. ska hantera ärenden om stöd. Det tioåriga forskningsprogram om det civila samhället som har fått i uppdrag att hantera tillsammans med () uppdrag att utarbeta och redovisa en förbättrad statistik om det civila samhället ger mycket goda förutsättningar för att kunskapen om denna sektor ska öka. första utlysning av stöd till grundforskning om det civila samhället resulterade i att ett stort antal ansökningar inkom. Därmed kommer nya forskningsprojekt att kunna inledas /2011. har inte haft några synpunkter i revisionsrapporter m.m. avseende verksamheterna inom folkrörelsepolitikens områden . Utveckling och uppföljning av politiken för det civila samhället Ett systematiskt arbete kommer att bedrivas i syfte att uppnå målet för politiken för det civila samhället. Arbetet går ut på att tydliggöra och lyfta fram generella frågor om det civila samhället utifrån de många verksamhetsområden där det civila samhällets organisationer verkar. Det handlar också om att följa upp och utveckla villkoren för det civila samhället och dess organisationer vad avser dialog och samråd, möjligheter att utföra samhällstjänster och agera som röstbärare för sina medlemmar, möjligheter till stöd genom tydliga och stabila bidragssystem samt goda möjligheter till självfinansiering. En arbetsgrupp har tillsatts i med uppdrag att följa upp hur det civila samhällets villkor utvecklas i förhållande till målet. Uppföljningen kommer att genomföras utifrån de sex principer som formulerats som grundläggande i överenskommelserna mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Andra viktiga utgångspunkter är att eventuella förändringar måste utformas i dialog med de berörda inom föreningslivet och det civila samhället. Dialog mellan regeringen och det civila samhället Regeringen har för avsikt att fortsätta att utveckla dialogen och samverkan med det civila samhällets organisationer. Det partsgemensamma forum som har tillsatts kommer att utgöra navet för den kontinuerliga dialogen om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. I detta sammanhang avser regeringen bl.a. att ta upp frågor om utformningen av systemet för politikens uppföljning, samt genomförandet av denna uppföljning. Syftet är att uppföljningen ska kunna utformas och genomföras i dialog med de organisationer vars villkor politiken har som mål att förbättra. Överenskommelser med idéburna organisationer Regeringen kommer för sin del att verka för att dialogerna mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL fortsätter att följas upp och utvecklas av parterna. Det faktum att dialogprocesserna inom det sociala området och på integrationsområdet har kunnat genomföras och leda fram till överenskommelser visar på en gemensam vilja till samverkan kring frågor om välfärdens utveckling utifrån varje parts specifika roll och kunskap. Idéburna organisationer ska kunna bidra till en ökad mångfald i utbudet av välfärdstjänster, utan att för den skull behöva åsidosätta sin roll som röstbärare för sina medlemmar. Denna uppslutning och vilja till samverkan är mycket värdefull. Regeringen kommer därför att bjuda in det civila samhällets organisationer till ännu en dialog. Denna dialog kommer att handla om vilken roll organisationerna kan spela för att ytterligare bidra till att stärka respekten för samt kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättigheterna. Dialogen kommer att behandla hur formerna för samverkan i detta arbete kan ske mellan stat, kommun och det civila samhället samt näringslivet. Vidare fortsätter den dialog på kulturområdet som inletts mellan regeringen, organisationer inom det civila samhället, och kommuner och landsting. De överenskommelser som slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL behöver även fortsättningsvis följas upp och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utvecklas av parterna i syfte att kontinuerligt identifiera och undanröja hinder. Utökat samråd i regeringens beredningsprocesser Ett utökat samråd med det civila samhällets organisationer genomförs av Integrations- och jämställdhetsdepartementet som ett komplement till remissförfarandet. Projekten kommer att utvärderas . Mot bakgrund av slutsatserna i denna utvärdering kommer regeringen att överväga om denna typ av utökat samråd kan användas i beredningen av regeringens förslag. Regeringen kommer att fortsätta att verka för att möjligheter till engagemang i det civila samhället aktivt ska erbjudas dem som själva inte har sökt sig till sådan verksamhet. Det är angeläget att människor som har begränsade nätverk eller som befinner sig i utanförskap erbjuds möjligheter till kontakter och verksamhet som kan öka deras delaktighet i samhällslivet. Regeringen har därför för avsikt att fortsätta satsningen på stöd till organisationer som arbetar med engagemangsguider eller andra liknande metoder av uppsökande karaktär. Avsikten är också att fortsätta stödja organisationernas verksamheter med mentorer för nyanlända invandrare. Statligt stöd till det civila samhällets organisationer Ett kontinuerligt arbete kommer att bedrivas för att skapa översikt över bidragssystemen för statligt stöd till det civila samhällets organisationer. Bidragssystemen kommer successivt att ses över för att villkoren för organisationsbidrag på olika verksamhetsområden ska kunna bli mer enhetliga och för att bidragssystemens stabilitet ska öka, främst genom att fler bidrag regleras i förordningar. Den andel av det totala statliga stödet till organisationslivet som utgörs av organisationsbidrag och andra mer generella stödformer bör inte sjunka i förhållande till mer styrda och kortsiktiga bidrag. Stödet till allmänna samlingslokaler är fortsatt viktigt för att bidra till en demokratisk infrastruktur i form av samlingslokaler som är tillgängliga för föreningslivet i alla delar av landet. är det angeläget att överväga vilka åtgärder som kan genomföras för att samlingslokalerna ska kunna utvecklas och moderniseras genom tekniska lösningar som möjliggör att möten och aktiviteter kan omfatta medverkande på flera olika platser. Det är också viktigt att överväga hur flera samlingslokaler kan skapas i det s.k. miljonprogrammets bostadsområden, där alltför få sådana lokaler finns . Det tioåriga forskningsprogram om det civila samhället som är beslutat är en angelägen och långsiktig satsning med syfte att utveckla, fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. I denna kunskapssatsning ingår även åtgärder för att förbättra samt regelbundet samla in och redovisa statistik om det civila samhället och dess organisationer. och kommer även fortsättningsvis att få uppdrag om att stödja forskning och utarbeta statistik om det civila samhället. fattade Europeiska unionens råd beslut om att 2011 ska vara Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap. har fått i uppdrag att förbereda temaårets genomförande i . har antagit mål för statens stöd till idrott (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syften med bidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Statsbidraget för barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv och stöd kan även lämnas till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är en viktig del av vårt samhälle. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen är cirka 3,3 miljoner varav flickor och kvinnor utgör och pojkar och män . Cirka 2,3 miljoner människor av dessa är aktiva medlemmar. Antalet elitidrottare uppskattas till cirka 7 000 personer. Enligt en nyligen publicerad Eurobarometer är såväl vuxnas idrottande som ideella arbete inom idrottsrörelsen i på en mycket hög nivå jämfört med genomsnittet inom EU. uppgår det samlade statliga stödet till idrotten till , varav fördelas över statsbudgeten och utgör bidrag från AB . Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet uppgick till vilket var en minskning med jämfört med .