prop · GY031d13 · 2010-10-12 00:00:00 — Resultaten från Delegationen för jämställdhet i skolan och Delegationen för jämställdhet i högskolan utgör viktiga underlag för fortsatta satsningar på området. Rätt till hälsa och omsorg på lika villkor Kvinnor och män ska ha rätt till vård och omsorg på lika villkor. Trots att många landsting och kommuner bedriver ett målmedvetet arbete för att stärka jämställdheten i vården kvarstår brister inom en rad områden. Det yttrar sig bl.a. i att kvinnors ohälsa och sjukfrånvaro är högre än mäns. Fortsatta insatser krävs för att öka kunskapen om kvinnors hälsa och om effektiva åtgärder för att komma tillrätta med grundproblemen bakom kvinnors sjukfrånvaro, samt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 inte minst att sprida kunskapen så att den får en praktisk tillämpning inom vården. Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem som berör hela samhället, såväl kvinnor som män. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Regeringens handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) var en viktig milstolpe för ett långsiktigt och omfattande utvecklingsarbete. Inom en rad centrala områden har 56 åtgärder initierats och genomförts vilket har lett till en varaktigt höjd ambitionsnivå på nationell, regional och lokal nivå. (Brå) konstaterade i sin första uppföljning av handlingsplanen att åtgärderna bidragit till en kvalitetshöjning av arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor, men att är en alltför för att åstadkomma varaktiga förändringar. Arbetet måste därför fortsätta med hög ambitionsnivå, bl.a. med inriktning på utbildningsinsatser, utveckling och kvalitetssäkring av metoder och arbetssätt till stöd för och skydd av våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld samt insatser riktade till män som utövar våld eller som kan komma att göra det. Länsstyrelserna har haft en viktig samordnande roll på regional nivå, bl.a. genom att främja samverkan, fördela utvecklingsmedel och stödja och utveckla arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Den kompetens som har byggts upp vid länsstyrelserna kommer att ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet . Regeringen bedömer att det behövs fortsatt stöd till skyddade boenden för ungdomar som är utsatta för hedersrelaterat våld samt medel till förebyggande arbete och utbildningsinsatser för olika yrkesgrupper och ideella verksamheter som kommer i kontakt med personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen överlämnade skrivelsen Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) till . I skrivelsen redovisas de kunskapshöjande och förebyggande insat- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ser som regeringen har tagit initiativ till . Regeringen har för avsikt att fullfölja satsningen . Prostitution och människohandel för sexuella ändamål Arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål kräver fortsatt hög ambitionsnivå. Regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) innehåller 36 åtgärder som spänner över ett brett fält. För det fortsatta arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål är nationell samordning, samverkan och internationellt samarbete strategiskt viktigt. Även kompetensutveckling av nyckelaktörer är av central betydelse. De erfarenheter som har gjorts av stärkt nationell samverkan mellan myndigheter och organisationer kommer att ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . satsas totalt på åtgärder inom jämställdhetsområdet. Erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning under 20072010 visar att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen. För att säkerställa ett effektivt genomförande av satsningen krävs goda planeringsförutsättningar. Vidare behöver myndigheterna tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. Insatser som initieras kan komma att medföra ekonomiska åtaganden under kommande budgetår. 5.7.13:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder bör därför bemyndigas att ingå eko- Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder nomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst . 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget kan även användas för vissa administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av uppdragen hos berörda myndigheter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 5.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Regeringen anser att fortsatta reformer är nödvändiga för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Fortsatta ekonomiska satsningar bör därför göras inom jämställdhetsområdet även . Regeringen föreslår därför att ett anslag på anvisas . beräknas anslaget till . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Finansiering av administrationskostnader för bidrag till jämställdhetsprojekt inom kultursektorn upphör 2011 (prop. 2008/09:1 utg. omr. 17 avsnitt 15.7.1). Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd............................. Målet är jämn könsfördelning........................................................................................ Centrala myndigheters styrelser och insynsråd 2009................................................... Den udda platsen oftast till en man............................................................................... Centrala myndigheters ordföranden ............................................................................. Centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2009 och 2008 .......................................... Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2009 ............................................ Tabell 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2009............................................................................................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att följa utvecklingen. Då många styrelser omvandlats till insynsråd redovisas de tillsammans med styrelserna. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor , uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor 1995, uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i skrivelsen Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . Slutmålet om kvinnor bland ledamöterna i de statliga myndigheternas styrelser 1998 uppnåddes inte. Målet är jämn könsfördelning Andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala styrelserna har totalt sett utvecklats positivt. hade styrelserna kvinnor. , var andelen . Årets redovisning avser både styrelser och insynsråd och gäller förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor i de centrala myndigheternas styrelser och insynsråd till . Det är en ökning med en procentenhet jämfört med . Andelen kvinnor har varit en gång tidigare och det var . För att fortsätta öka och nå slutmålet om kvinnor bland ledamöterna är regeringens satsningar på att ge fler kvinnor förutsättning och verktyg för att ta sig an styrelseuppdrag viktiga. Positivt är också att andelen kvinnor bland ordförandena fortsätter att öka och var . Andelen kvinnor och män i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2009 och 2008 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2009 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. för europapolitiska studier; Sieps Myndigheten för utländska investeringar i () 3 Ingen ordförande 2008 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. utvecklingssamarbete (Sadev) : Program- och forskningsrådet Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt vid Myndigheten för samhällsskydd och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Myndigheten för internationella adoptionsfrågors 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens tjänstepensions- och grupplivsnämnd Internationella programkontoret för utbildningsområdet inom områden med anknytning till av högre forskning och utbildning (STINT) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens veterinärmedicinska anstalts insynsråd Lantmäteriet: Marknads- och konkurrensrådet vid Studsvik AB:s anläggningar : Rådet för investeringsstöd : Tillsyns- och föreskriftsrådet : Vetenskapliga rådet för biologisk : Delegationen för finansiering meteorologiska och hydrologiska instituts 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Patent- och registreringsverkets insynsråd : Styrelsen för bildkonstnärs- Radio och TV- verkets insynsråd 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: insynsrådet Centrala myndigheters styrelser och insynsråd 2009 Centrala myndigheter, insynsråd m.m. ingår i redovisningen. Av tabell 1.1 och 1.2 ovan framgår att den genomsnittliga könsfördelningen bland de ordinarie ledamöterna (inklusive ordförande) har ökat med en procentenhet . Andelen kvinnor är nu och andelen män . Den genomsnittliga andelen kvinnor i samtliga styrelser och insynsråd varierar mellan (Försvarsdepartement) och (Jordbruks- och Socialdepartementen). Ytterligare två departement har en styrelse och insynsråd under sig där den genomsnittliga andelen kvinnor ligger . Det är Justitie- och Kulturdepartementen. Övriga departement samt Statsrådsberedningen har i genomsnitt kvinnor i styrelserna och insynsråden. Av totalt 244 styrelser och insynsråd hade 174 jämn könsfördelning, dvs. var motsvarande antal styrelser och insynsråd med jämn könsfördelning 170 av 254 vilket motsvarar . Som jämn könsfördelning räknas förutom lika antal ledamöter även de styrelser och insynsråd där antalet ledamöter är ojämnt och antingen en kvinna eller en man har den udda platsen (t.ex. en styrelse som har 7 ledamöter inklusive ordförande). Av 127 styrelser och insynsråd med udda antal ledamöter hade 56 stycken () fler kvinnliga ledamöter inkl. ordföranden än manliga och 71 stycken () fler manliga än kvinnliga. Den udda platsen oftast till en man Det har varit och är fortfarande flest män i styrelser och insynsråd även om det har skett en viss förändring. En delförklaring till detta är att när styrelsen eller insynsrådet består av ojämnt antal ledamöter innehas den udda platsen mestadels av en man. Den manliga dominansen har fortsatt att minska något när det gäller ordförandeposten. Andelen ordföranden som är kvinnor har i genomsnitt ökat med en procentenhet från till vilket innebär att andelen ordföranden som är män minskat till . hade inget departement jämn könsfördelning bland sina myndigheters styrelseordföranden. Statsrådsberedningen med endast två myndigheter under sig har emellertid jämn könsfördelning. är det departement som har flest ordföranden som är kvinnor . Minst andel ordföranden som är kvinnor finns under . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Störst överrepresentation av män bland styrelseordföranden finns således hos tätt följt av ordföranden som är män. Bland de tolv departementen och Statsrådsberedningen har fortfarande sex departement myndigheter med styrelser med ordföranden som är kvinnor. Sex departement har styrelser med ordföranden som är män. Tabell 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2009 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) för arbetsliv och socialvetenskap Offentliga sektorns särskilda nämnd 4 Övriga ledamöter ej redovisade då de utses av finska regeringen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) för för miljö, areella och folkminnen: Nämnden för Samtliga departement (20 styrelser) Centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna Tabell 1.3 ovan innehåller statistik gällande könsfördelningen i centrala myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna. Redovisningen som avser förhållandena per visar att andelen kvinnor bland samtliga ledamöter i de 20 styrelserna har minskat från till jämfört med och är därmed tillbaka på samma nivå som 2007.