prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — 2006/07:222), (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253), Aktiebolaget (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) samt för Aktiebolaget (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162). 3.6.4Genomgång av statligt ägda bolag Regeringens ambition att minska det statliga ägandet ligger fast. Arbetet med bolagsgenomgångar pågår kontinuerligt. Vid analyserna vägs skälen för och emot ett statligt ägarengagemang. förslag till om avyttring av statligt ägda bolag, hela eller delar därav, eller förändringar eller förtydliganden av vissa statligt ägda bolags uppdrag. Redovisningen till kommer i dessa fall att ske per företag och i takt med att den individuella genomgången är klar. I fråga om försäljning innebär beredningsprocessen att varje försäljning anpassas till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall för skattebetalarna. Förvaltningen av statligt ägda företag påverkas av det rådande ekonomiska läget. Finanskrisens inverkan på kreditmarknadens funktionssätt har lett till avsevärt färre företagstransaktioner. Regeringen agerar i varje enskilt fall som en ansvarsfull säljare, på samma sätt som regeringen också agerar som en ansvarsfull ägare, med värdeskapande som övergripande mål intill dess en försäljning är genomförd, exempelvis genom att ge bolagen goda förutsättningar för utveckling. I det följande lämnas en samlad redogörelse för ett antal förslag om förändringar och förtydliganden avseende statligt ägda företag som har lämnats till samt för visst pågående arbete av denna karaktär. Sammanslagningen mellan /S slutfördes . Det nya svensk-danska bolaget har namnet . har givit regeringen mandat att minska statens ägarandel som lägst ned till av rösterna (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253). har givit regeringen mandat att utvidga uppdraget för (prop. 2008/09:104, bet. 2008/09:FiU39, rskr. 2008/09:217). har lämnat en ansökan till () om tillstånd att bedriva bankrörelse. En omstrukturering av industriforskningsinstituten pågår i syfte att bland annat stärka konkurrensen och en uthållig tillväxt i såväl näringsliv som samhälle. Det nya uppdraget för (), försäljningen av till , som till ägs av , samt avyttringen av SP till 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 , är led i detta arbete (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). (publ) () är det i särklass största statliga företaget och verkar på en internationell marknad. Regeringen har genomfört ett arbete kring framtida inriktning, som resulterat i propositionen om förtydligat uppdrag (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325). På den grunden bygger staten sitt långsiktiga ägaransvar och kommer fortsatt att vara majoritetsägare i bolaget. En ägarbreddning kan dock komma att övervägas. uppdrag är att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Till följd av omreglering av fordonsbesiktningsverksamheten genomförs en översyn av lämplig ägarstruktur i Aktiebolaget (). beslutade om en omreglering av fordonsbesiktningsmarknaden som innebär en konkurrensutsättning av marknaden fr.o.m. (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161). gavs även regeringen rätt att ändra uppdrag samt att ändra statens ägande i (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162). har bl.a. godkänt att uppdraget för förändras så att företagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). Regeringen avser att återkomma till med en beskrivning av de förändringar i bolagets verksamhet som genomförs med anledning av bemyndigande. Regeringen har , genom ändringar i bolagsordning och i ägarriktlinjer, förtydligat inriktningen av AB:s verksamhet. Ändringarna är i linje med de rekommendationer som lämnade i rapporten och samhällsuppdraget (RiR 2009:4). Regeringen redovisar sin syn på bolagets verksamhet på annan plats i denna proposition. Se vidare under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, avsnitt 3.6. Regeringen har utvidgat uppdraget för så att bolaget ska kunna bidra med sin erfarenhet och kunskap när fastigheter, ägda av myndigheter och andra statligt ägda bolag, ska säljas (prop. 2008/09:172, bet. 2008/09:FiU41, rskr. 2008/09:263). Vidare har aktierna i överlåtits till , i syfte att bättre kunna tillvarata och utveckla värdena i de båda bolagen (prop. 2008/09:172, bet. 2008/09:FiU41, rskr. 2008/09:264). Bolagsgenomgångar har genomförts för bolagen (SweRoad) samt , (publ) och . För att genomföra förändringar avseende dessa bolag begär regeringen i denna proposition ett antal bemyndiganden av , se vidare under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 1. En bolagsgenomgång av har genomförts som en del i ett uppdrag till myndigheten att analysera det svenska maritima klustret. Resultatet från genomgången har förts in i utredningen för sjöfart under svensk flagg (N2010:01, dir. 2010:2). Regeringen har fattat beslut om att utse en särskild utredare för att göra en fördjupad översyn av statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:45) som ska redovisas . Utredarens uppdrag är främst att ta fram tydligare kriterier för statens fastighetsinnehav samt att föreslå en mer ändamålsenlig organisation av statens fastighetsförvaltning. Översynen innefattar ett flertal fastighetsförvaltande myndigheter men även de statligt ägda fastighetsbolagen. Se vidare under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 8.3. I rapporten ska märkas Miljömärkningens organisation och statens framtida roll (2010:8) har Statskontoret lämnat förslag på hur den nordiska miljömärkningen Svanen och EU:s miljömärkningssystem Blomman bör organiseras samt vilken roll staten bör ha. Rapporten bereds i . 3.6.5Nya statligt ägda bolag Syftet med bolagets bildande var att stärka det svenska fordonsklustrets internationella konkurrenskraft. bolagiserades affärsenheterna , numera (publ), samt och Projektering, numera . bolagiserades affärsenheten , numera . bolagiserades flygplatsverksamheten vid , numera . Skälen för bolagiseringarna har främst varit att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet, öka produktiviteten på marknaden samt skapa effektivitetsvinster för samhället. Bolaget ska planera och bygga den europeiska forskningsanläggningen . I samband med den omreglering av apoteksmarknaden som genomförts och som möjliggör för nya aktörer att etablera sig på apoteksmarknaden har ägandet och verksamheten i (publ) omstrukturerats. Under omregleringen har flera nya bolag bildats, bl.a. Apoteksgruppen i , samt . (OAB) har varit moderbolag för (publ) . OAB har haft ansvaret för att omstrukturera och för att skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens på en omreglerad apoteksmarknad. blev (publ) åter direktägt av staten och OAB ombildades till ett holdingbolag med firmanamnet Apoteksgruppen i . Denna koncern ska möjliggöra för småföretagare att driva apotek med stöd av en gemensam organisation för inköp, distribution och IT m.m. Nödvändig infrastruktur och servicefunktioner för samtliga apotek verksamma på den omreglerade svenska apoteksmarknaden har överförts till Apotekens 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ägs direkt av staten. () var tidigare ett verksamhetsområde inom (publ) och därefter ett dotterbolag till (publ). Företagets uppdrag är att tillverka och tillhandahålla förskrivna läkemedel som läkemedelsindustrin inte tillhandahåller, men som behövs inom hälso- och sjukvården. APL ägs direkt av staten. Se även utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 3.13.2. Ett företagsklimat i världsklass Regeringens vision är att ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i för att kunna möta den ökande globala konkurrensen. behöver ett dynamiskt och innovativt näringslivsklimat, som gör att entreprenörer och företagare ser som det mest attraktiva landet i en kunskapsintensiv, föränderlig och globaliserad värld. Det är också centralt att dagens företagare känner att möjligheterna att utveckla och expandera verksamheten förbättras. behöver fler kvinnor och män som ser entreprenörskap och företagande som ett självklart val och vi behöver fler och växande företag som vågar anställa fler, i alla delar av landet. Ett näringslivsklimat som stärker konkurrens- och attraktionskraft förutsätter insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, IT, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem för företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. De första nödvändiga stegen mot ett företagsklimat i världsklass är tagna. Men det behöver göras mer. Därför fortsätter regeringen arbetet med att utveckla en mer samlad och tvärsektoriell näringspolitik. Regeringens inriktning av insatserna inom näringspolitikens kärnområden under 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kommande budgetår kan kort sammanfattas på följande sätt. Fler och växande företag För att öka effektiviteten i främjandesystemet krävs insatser för att utveckla företagsfinansiering, information och rådgivning riktad till befintliga och blivande företagare. De offensiva insatserna för att stimulera och underlätta företagande i hela landet ska fortsätta. Ett dynamiskt och innovativt näringsliv Arbetet med att bygga starka forsknings- och innovationsmiljöer ska fortsätta. Innovationspolitiken ska breddas till att omfatta och ta hänsyn till det allt större tjänsteinnehållet i svensk ekonomi. En utvecklad näringspolitik ska ge konkurrensfördelar och skapa förutsättningar för nya jobb och hållbar tillväxt. Arbetet med att förenkla företagens vardag fortsätter med hög prioritet. Nya mål och indikatorer ska utvecklas för att bättre kunna följa förändringarna. Förenklingsarbetet ska få ökat genomslag på regional och lokal nivå där det finns en stor potential för en märkbar förändring i företagens vardag. För att skapa tillväxt är det nödvändigt att vidta konkurrensfrämjande åtgärder på bred front inom hela samhällsekonomin. Det handlar bland annat om att öppna upp nya marknader för konkurrens, se över olika marknaders funktionssätt, stimulera mångfald genom sänkta inträdesbarriärer för nya företag, skapa lika villkor mellan offentligt och privat företagande samt att stärka konsumenternas ställning genom bättre information och underlättad rörlighet. Aktivt ägande med värdeskapande i fokus Staten är en av största företagsägare. Regeringens övergripande mål för förvaltningen är att skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Regeringen avser att även fortsättningsvis pröva det statliga åtagandet och ta ansvar för de offentliga finanserna. Därför ligger regeringens politik att minska det statliga ägandet fast. Åtgärder för ett stärkt företagsklimat i denna proposition Bland de förslag som regeringen nu lägger fram kan följande nämnas som bidrar till ett stärkt företagsklimat och bättre villkor för entreprenörskap och företagande. För att utveckla de statliga kapitalförsörjningsinsatserna avser regeringen bl.a. att kartlägga och analysera utbudet av lån och riskkapital. Ett råd bör inrättas som stöd för myndigheten uppdrag att följa kapitalmarknadens utveckling och dess påverkan, särskilt på små och medelstora företags tillgång till kapital. Översyn av statens riskkapitalaktörer Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning av samtliga statliga riskkapitalaktörers uppdrag, investeringsinriktning och kapitalstruktur i syfte att finna en mer effektiv resursallokering och aktörsstruktur. ambitiösa klimat- och energipolitik skapar goda förutsättningar för miljödriven näringslivsutveckling. Regeringen förslår en särskild satsning för att stärka och vidareutveckla unik kompetens och tillvarata potentialer inom den svenska miljötekniksektorn. En bred nationell miljöteknikstrategi ska tas fram. Regeringen föreslår fortsatta riktade åtgärder för att uppmuntra och stimulera till ökat företagande bland kvinnor. Det är viktigt att fler ser företagande som ett självklart val och att fler kan och vill låta sina företag växa. Att bättre ta tillvara kvinnors idéer och entreprenörskap är en vinst både för den enskilde och samhällsekonomin. Företagare med utländsk bakgrund Regeringen avser genomföra fortsatta insatser för att främja företagande bland personer med utländsk bakgrund, t.ex. med satsningar på mentorskap och rådgivning, mikrolån och fortsättning av Nystartskontor. Insatserna syftar till att bättre tillvarata företagsidéer och uppmuntra entreprenörskap bland personer med utländsk bakgrund. Arbetet med att förenkla för företagen, bl.a. genom att minska företagens regelbörda, fortsätter. Målet är att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag, särskilt för små och medelstora företag. Som ett led i att uppnå målet har regeringen förlängt mandat till utgången av 2014 (dir. 2010:96). Vidare föreslås en satsning för att arbetet med att förenkla företagens vardag ska få ett ökat genomslag på lokal och regional nivå. Regeringen avser även fortsätta arbeta för att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter, med målsättningen om ett rapporteringstillfälle. För att förbättra förutsättningarna för innovation och kunskapsintensivt företagande föreslår regeringen inom ramen för en nationell innovationsstrategi insatser för bl.a. ökad tjänsteinnovation, inkubatorer och ungas innovationer. Insatserna för att öka nyttiggörandet av resultaten från offentligt finansierad forskning inom akademi och vid forskningsinstitut fortsätter. Regeringen förstärker anslaget till för insatser inom såddfinansiering och affärsutveckling. De gröna näringarna är betydelsefulla för tillväxt och utvecklingen i landsbygderna. Bland annat genom regeringens satsning på visionen det nya matlandet, tillvaratas de gröna näringarnas möjligheter att skapa investeringar och företagande i landsbygderna. Regeringen tog 2009 fram en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Regeringen vill fortsätta arbetet enligt strategin och öka verksamhetsstödet till organisationer som framgångsrikt arbetar med entreprenörskap i skolan. Insatser för exportfrämjande förstärks Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov och föreslår utökade resurser för exportfrämjande verksamhet. Regeringen fäster stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främjandets olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. För att upprätthålla ett internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat avser regeringen att tillsätta en bred utredning av företagsbeskattningen. Syftet är att utforma beskattningen så att investeringar, produktivitet, sysselsättning och välfärd gynnas. Lägre moms på restaurang- och cateringtjänster Regeringens reformambitioner under 20122014 betingas av att det uppstår ett varaktigt reformutrymme. Först när det är säkerställt att överskottsmålet nås och ett varaktigt reformutrymme uppstått kan regeringens reformambitioner realiseras. En av regeringens reformambitioner är att sänka mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster. En sådan skattesänkning kan bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete och till en minskad strukturell arbetslöshet. Mervärdesskatten för dessa tjänster bör sänkas från . En utredning ska tillsättas med uppdrag att ta fram ett lagförslag. Regeringens ambition att genomföra ett femte steg i jobbskatteavdraget, när det är säkerställt att överskottsmålet nås och ett varaktigt reformutrymme uppstått, är positivt även för företagandet eftersom det också omfattar dem som har arbetsinkomster från aktiv näringsverksamhet. I samband med Hösttilläggsbudget föreslås en satsning på ökat entreprenörskap och utvecklad innovationsförmåga riktat mot investeringar i norra inland, kallad Inlandsinnovation. Utredning om nystartszoner i utsatta områden Regeringen avser att tillsätta en utredning som i positiv anda ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, s.k. nystartszoner. Ett sådant system kan bidra till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen i områden där bl.a. sysselsättningsgraden avsevärt understiger det nationella genomsnittet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen att föreslå två förändringar i skuldsaneringslagen. För det första ska skuldernas ålder inte längre beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering. Därigenom kommer det att kunna gå betydligt snabbare att få skuldsanering för den som har skulder från näringsverksamhet. För det andra ska aktiva näringsidkare kunna få skuldsanering. Genom att även aktiva näringsidkare omfattas av skuldsanering får enskilda näringsidkare samma möjligheter att ta sig ur en ekonomiskt ohållbar situation som löntagare har . Regeringen avser att lämna en proposition till . Fler och växande företag Det ska vara enkelt, självklart och mer lönsamt att starta och driva företag. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder för företagande. Nya företag etableras främst inom tjänstesektorn, där också många av de växande företagen är verksamma. Nya företag är viktiga för att introducera nya tjänster och varor i ekonomin. De nya företagen stärker konkurrensen och bidrar därmed även till utvecklingen av befintliga företag, vilket förbättrar förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning. För att fler ska bli företagare krävs det att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Utbildningsområdet spelar en central roll för att stimulera entreprenörskap. Därför genomför regeringen ett antal åtgärder för att entreprenörskap ska genomsyra utbildning på alla nivåer. Det är viktigt att understödja utvecklingen av företagandet i och prioritera åtgärder för att stimulera fler företag att växa i hela landet. Ett förbättrat företagsklimat är centralt för att företagen ska ha möjlighet att hantera utmaningar i omvärlden och för att få fler i arbete. En grundläggande förutsättning för de statliga insatserna för att främja företagsutveckling är att de ska möta näringslivets behov, vara marknadskompletterande och att de inte ska snedvrida konkurrensen. Företagsfrämjande insatser och statligt finansierade aktörer ska inte tränga undan privata tjänster och utförare. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag. Insatser för att främja företags kapitalförsörjning är därför en självklar del i regeringens arbete med att förbättra företagsklimatet. med hög ekonomisk tillväxt såväl som vid ekonomisk tillbakagång finns det behov av riktade finansieringsinsatser till företag inom områden där de finansiella marknaderna bör kompletteras eller där det saknas en fungerande privat marknad. En viktig aktör i detta sammanhang är (). Med beaktande av den ökande omfattningen på ALMIs verksamhet, inklusive de uppgifter som följt av finanskrisen, samt uppvisat resultat föreslår regeringen ett driftsbidrag till om 2014. I takt med att näringslivets struktur förändras måste finansieringsinsatserna anpassas till rådande behov. För att utveckla de statliga kapitalförsörjningsinsatserna avser regeringen bl.a. att: -kartlägga och analysera utbudet av lån och liknande insatser för att utveckla och förtydliga insatserna, -kartlägga och analysera utbudet av riskkapital, i syfte att förtydliga ansvarsfördelningen inom staten särskilt vad gäller produktutbud och olika investeringsskeden, -tillse att ett råd inrättas som stöd för myndigheten uppdrag att följa kapitalmarknadens utveckling och dess påverkan, särskilt på små och medelstora företags tillgång till kapitalförsörjning i alla delar av landet, -utreda samtliga statliga riskkapitalaktörers uppdrag, investeringsinriktning och kapitalstrukturer i syfte att finna en mer effektiv resursallokering och aktörsstruktur. Utvecklad information och rådgivning Det finns ett grundläggande behov av information, rådgivning, nätverk och mötesplatser hos många små och medelstora företag. Den rådgivning som staten tillhandahåller ska vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv, ta hänsyn till regionala förutsättningar samt utgå från företagens efterfrågan. Att staten finansierar viss rådgivning betyder dock inte nödvändigtvis att rådgivningen ska utföras i offentlig regi. Genom ökad mångfald av aktörer inom företagsrådgivning, ökar valfriheten bland företagarna liksom möjligheterna för dem att få en mer anpassad rådgivning utifrån sina behov. Regeringen anser det därför angeläget att stimulera en ökad mångfald inom företagsrådgivning genom utveckling av kundvalssystem. Regeringens arbete med Nystartskontor för samlad information och rådgivning fortsätter. Insatsen är ett led i regeringens politik för fler jobb och minskat utanförskap. Det är viktigt att fler ser företagande som ett självklart val och att fler kan och vill låta sina företag växa. Utöver generella insatser kan det även vara motiverat att stödja särskilda grupper av potentiella och befintliga företagare, t.ex. kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Regeringen föreslår i denna proposition fortsatta riktade åtgärder för att uppmuntra och stimulera till ökat företagande bland kvinnor. genomför regeringen även riktade åtgärder för att stimulera kulturella och kreativa näringar, unga innovatörer samt entreprenörskap och förnyelse inom välfärdssektorn. har regeringen arbetat för att skapa nya möjligheter för företagande inom områden som har varit svåra för enskilda entreprenörer att verka på. Ett exempel på detta är regeringens insatser för att utveckla entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg, i syfte att öka mångfalden, förbättra kvaliteten och öka valfriheten. Detta har bidragit till utvecklingen av nya företag och fler sysselsatta inom branschen. har antalet sysselsatta inom vård och omsorg ökat med knappt 30 000 personer, varav är anställda i privat verksamhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen avser att även fortsättningsvis arbeta med insatserna på området för att stimulera en mångfald av utförare som företag och ideella organisationer för förnyelse av välfärdssektorn som gynnar både patienter, brukare och entreprenörer. Som ett led i detta har regeringen beslutat att inrätta ett råd, välfärdsutvecklingsrådet. ska bidra med kunskap och erfarenheter till regeringen om vad som kan förbättra förutsättningarna för valfrihet, mångfald och tillgänglighet genom ökat entreprenörskap och innovativt företagande inom hälso- och sjukvård, handikapp och äldreomsorg, apoteksmarknaden samt hushållstjänster. Regeringen genomför ett omfattande reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. För att förstärka tryggheten har regeringen genomfört ett antal förändringar för företagare i de sociala trygghetssystemen, dvs. arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen samt reglerna för sjuklön. Syftet har varit att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet i sjukförsäkringen för företagare. För att underlätta övergången från anställning till företagande har regeringen infört förbättrade villkor under företagens uppbyggnadsskede inom arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen. Syftet med dessa förändringar är att minska risken vid företagsstart. Regeringen har även stärkt tryggheten och ökat valfriheten för etablerade företagare.