prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — En hög beredskap innebär att man tidigt måste kunna fånga upp tidiga varningssignaler. Detta kräver stabila och robusta övervakningssystem. Erfarenheter från pandemin kring samordning av rapportering och dataflöden kommer att ge viktig kunskap för framtiden. deklarerade WHO att pandemin med den nya influensan A (H1N1) är över. Influensavirus A (H1N1) sprids fortfarande, men globalt sett är smittspridningen avsevärt mindre . Influensapandemin gjorde det tydligt att ett nära samarbete såväl inom EU som på global nivå, genom WHO, är avgörande för både global och nationell hantering av pandemier. Såväl inom WHO som EU pågår nu processer för att utvärdera de insatser som gjordes under influensapandemin. 4.8.6Antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner (MRSA) Möjligheten att motverka allvarliga bakterieinfektioner med hjälp av antibiotika är grundläggande för att uppnå goda resultat inom hälso- och sjukvården. Som exempel kräver akuta infektioner, cancerbehandling, kirurgiska ingrepp och vård av för tidigt födda barn behandling med antibiotika. Den ökande förekomsten och snabba spridningen av antibiotikaresistenta bak- terier, dvs. bakterier som har utvecklat motståndskraft mot antibiotika, är ett växande hot mot folkhälsan. Europeiska smittskyddsmyndigheten har identifierat antibiotikaresistens som det allvarligaste hälsohotet inom EU. Variationerna mellan medlemsländerna när det gäller både antibiotikakonsumtion och resistensförekomst är dock stora. Generellt är resistensen mest utbredd i och medan läget är bättre i de nordiska länderna och . Variationerna kan bl.a. kopplas till skillnader i hälsovårdskultur och sjukvårdssystem. Antibiotikaresistens är ett allvarligt hälsohot inte bara i höginkomstländer, utan även i länder med snabb ekonomisk utveckling som , och . Problemet med resistens är även omfattande i utvecklingsländer i t.ex. . kunde läkemedelsindustrin möta resistensutvecklingen hos bakterierna genom att utveckla nya antibiotika. har dock utvecklingen av antibiotika nästan upphört. Endast två klasser av nya antibiotika har introducerats . Det finns rapporter om resistens mot alla kända antibiotika. Enligt ECDC och finns det få eller inga nya antibiotika, som kan tänkas nå marknaden . tillhör fortfarande ett av de länder som har lägst antibiotikakonsumtion och lägst förekomst av resistens i världen. Det är dock alarmerande att det sker en successiv försämring av det generella resistensläget. Omfattande insatser för att stoppa smittan genomförs både lokalt och av , och minskad antibiotikaresistens (Strama) och . ökade förekomsten av meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) (totalt 1 314 fall) (se diagram 4.13). fortsatte ökningen (totalt 1 493 fall). Ökningen består främst av patienter som smittats utanför sjukvården, i eller utomlands. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.13 Antal fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker som anmälts 20002009 uppskattar de direkta kostnaderna för förlängda vårdtider och produktionsbortfall till följd av antibiotikaresistens i till 2009. Med dagens utveckling väntas de öka till minst 1,5 miljarder . Det verkar troligt att den uppåtgående trenden i beror på en ökad rörlighet över gränser. Personer som besökt länder med högre resistensnivåer tar med sig resistenta bakterier hem, bl.a. i tarmfloran. Andra orsaker kan vara platsbrist, överbeläggningar och kringflyttningar av patienter i vården. Det förefaller också som att ökningen av MRSA inom vården stabiliserats medan spridningen i ökad omfattning sker i samhället utanför hälso- och sjukvården. Antibiotikakonsumtionen i minskade enligt Strama jämfört med de två föregående åren. Minskningen skedde i alla län och gäller framför allt antibiotika som ofta används mot luftvägsinfektioner. Minskningen var tydligast i åldersgruppen , där den motsvarade . Även användningen av bredspektrumantibiotika mot okomplicerad urinvägsinfektion hos vuxna kvinnor minskade. Användningen av antibiotika inom veterinärmedicinen innebär även det att stora mängder antibiotika kommer ut i den yttre miljön. Ut- släpp från avloppsvatten, stallgödsel och i vissa fall via jordbruksprodukter späder på resistensutveckling. Utsläpp från stora produktionsanläggningar är ett växande globalt problem. Arbetet för att minska antibiotikaresistensen måste bedrivas inom flera områden för att få effekt. Naturligtvis är det av vikt att antibiotika används återhållsamt och rationellt samt att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hygienen inom vård och omsorg är god. I samband med nya influensan A (H1N1) har medvetenheten om vikten av god handhygien ökat även hos allmänheten, goda rutiner som är viktiga att vidmakthålla. Men även forskning och utveckling av nya antibakteriella läkemedel och diagnoshjälpmedel är väsentligt för att möta utvecklingen av resistensen. Till detta kommer motsvarande åtgärder inom veterinärmedicin och djurhållning. Ytterligare en dimension är åtgärder kopplade till utsläpp av antibiotika och resistenta bakterier i den yttre miljön, dvs. utsläpp från läkemedelstillverkning och processindustri, men även avfalls- och avloppshantering, återföring av näringsämnen m.m. Det är viktigt att utveckla kunskapen om vilken betydelse dessa utsläpp har för resistensutvecklingen. Det är också viktigt att få en bättre förståelse för hur resistenta bakterier sprids genom resande och handel med varor. Antibiotikaresistens är ett globalt och gränsöverskridande problem. Därför krävs samarbete både inom EU och internationellt för att motverka den negativa utvecklingen. I detta ingår såväl policyarbete som uppbyggnad av strukturer och institutioner samt samarbete kring forskning och praktiska åtgärder inom vården m.m. Ytterligare komponenter är bilaterala och regionala samverkansprojekt samt insatser inom ramen för bistånd och aktörssamverkan. Campylobakter är den vanligaste livsmedelsburna smittan i EU. Campylobakter är en bakterie som kan orsaka kräkningar, diarréer och i allvarliga fall förlamning och som sprids bl.a. via livsmedel. Antalet fall med campylobacterinfektion har varierat kraftigt . minskade antalet fall jämfört med . Totalt rapporterades 7 178 fall varav bland män och bland kvinnor. Uppgifter om utvecklingen av andra smittämnen som kan spridas via livsmedel, t.ex. salmonella, EHEC och listeria, återfinns i epidemiologiska årsrapport eller på myndighetens hemsida. Vaccination är en mycket effektiv och kostnadseffektiv medicinsk insats som kostnadsfritt erbjuds barn inom det så kallade allmänna barnvaccinationsprogrammet. Anslutningen till det allmänna barnvaccinationsprogrammet övervakas genom årlig insamling av vaccinationsstatistik från alla barnavårdscentraler och skolhälsovården i landet. Den rikstäckande statistiken visar en god vaccinationstäckning. av barnen hade 2009 fått minst tre vaccindoser mot difteri, stelkramp, kikhosta, polio och Haemophilus influenzae typ b. Omkring 500 barn var helt ovaccinerade mot en eller flera av dessa sjukdomar. Andelen barn som hade vaccinerats mot mässling, påssjuka och röda hund (MPR) uppgick till , den högsta täckningsgraden . I likhet finns det enskilda barnavårdscentraler och områden, där en hög andel av barnen förblivit ovaccinerade mot MPR. Regeringen tillsatte 2008 en särskild utredare, , med uppdrag att se över bl.a. regelverket i fråga om det nationella vaccinationsprogrammet (dir. 2008:131). föreslår i betänkandet Ny ordning för nationella vaccinationsprogram (SOU 2010:39) bl.a. att grundläggande kriterier för beslut om de nationella vaccinationsprogrammens utformning ska regleras i lag samt att beslut om att införa en vaccination mot en sjukdom i nationella vaccinationsprogram ska fattas av regeringen. Ett särskilt råd med oberoende expertis föreslås att inrättas vid med uppgift att granska beslutsunderlaget från och lämna rekommendation om beslut till regeringen. Vidare föreslår utredningen att ett hälsodataregister för vaccinationer införs. När det gäller förhållandet till läkemedelsförmånerna föreslår utredningen att vacciner av det slag som avses i den föreslagna lagen om allmänna vaccinationsprogram inte ska kunna komma i fråga för läkemedelsförmånerna. Betänkandet bereds inom . tillsynsvägledning är inriktad på att främja, förstärka och utveckla kommuners insatser med operativ hälsoskyddstillsyn och ge länsstyrelserna stöd i arbetet med regional tillsynsvägledning. Syftet är att skapa förutsättningar för en likvärdig och effektiv hälsoskyddstillsyn som bidrar till att uppfylla intentioner. har bedrivit ett nationellt tillsynsprojekt om egenkontroll av hygienrutiner och smittskydd i förskolan. Målet är att projektet ska leda till ökad kunskap för kommunerna i deras tillsyn samt för förskolorna. vill också få en samlad bild av hur arbetet med hygienrutiner och egenkontroll fungerar på landets förskolor. En undersökning från och Geologiska Undersökning pekar på omfattande kvalitetsbrister i enskild vattenförsörjning. presenterades Miljöhälsorapport som tagits fram genom ett samarbete med svenska experter inom miljömedicin. Rapporten bygger på en nationell enkät som nära 26 000 personer besvarat samt på de senaste vetenskapliga resultaten om miljöhälsa. Rapporten ger en aktuell bild av exponering för olika miljöfaktorer i och beskriver vilka hälsoeffekter och risker detta för med sig. Rapporten är tänkt att användas som ett underlag i planeringen av den kommunala tillsynen enligt . I arbetet med de nationella miljökvalitetsmålen och folkhälsomålet kan rapporten också tjäna som underlag. och har varit representerade i och har bl.a. deltagit i beredningsgrupper av miljökvalitetsmålen och om miljöövervakning. höll ett antal möten för att öka kunskapen om hälsoskydd och miljömedicin, bl.a. ett möte med hälsoskyddsansvariga på länsstyrelserna för att diskutera tillsynsvägledning. Regeringen fattade beslut om propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). I propositionen görs en samlad redovisning av de insatser som bidrar till att miljökvalitetsmålen nås och prioriterade områden för det fortsatta arbetet lyfts fram. En ny målstruktur för miljöarbetet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Generationsmålet utvecklas och får en tydligare funktion i miljömålssystemet. Generationsmålet kompletteras även när det gäller strecksatserna som preciserar vad miljöpolitiken ska inriktas mot. En av dessa preciseringar innebär att människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas. Dessa strecksatser är övergripande för alla miljökvalitetsmål och är avsedda att säkerställa att tvärsektoriella frågor integreras i miljömålssystemet. I miljömålspropositionen föreslås en rad förändringar av nuvarande organisation för miljömålsarbetet. Förslagen innebär dock inga förändringar för uppgifter inom miljömålsarbetet. Även fortsatt ska myndigheten ha till uppgift att ha det övergripande ansvaret för hälsofrågor inom samtliga miljökvalitetsmål. hölls den femte ministerkonferensen om Miljö och Hälsa inom WHO:s Europaregion på temat Protecting children's health in a changing environment. Vid konferensen antogs en ministerdeklaration som understryker vad som ytterligare behöver göras inom området miljö och hälsa. Deklarationen betonar vikten av att förverkliga redan gjorda åtaganden i fråga om barns miljö och hälsa. Vidare innehåller deklarationen särskilda åtaganden om hälso- och miljöeffekter av klimatförändringar, hälsorisker för barn och andra känsliga grupper orsakade av dåliga förhållanden inom miljöområdet, härunder påverkan från kemikalier, arbetsmiljö- och levnadsvillkor och problem till följd av undermålig stadsutveckling. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna för och . (RiR) har lämnat en rapport, RiR 2009:30, där man granskat effekterna av de omlokaliseringar av myndigheter som genomfördes för att kompensera regioner som förlorade arbetstillfällen till följd av försvarsbeslutet . RiR har bl.a. granskat flytten av från till . För innebar omlokaliseringen ett omfattande produktionsbortfall under framför allt en tvåårsperiod. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 av personalen på myndigheten byttes ut. Ett problem var kompetensöverföringen till de nya medarbetarna som placerades direkt i som många av medarbetarna i snabbt fick nya arbeten. , , har myndigheten återhämtat sig och produktionsvolymen är tillbaka på motsvarande nivå som före omlokaliseringen. har redovisat kostnader för omlokaliseringen till . Om kostnader för produktionsbortfall räknas med blir den totala kostnaden, enligt RiR, . erhöll i bidrag , i övrigt har myndigheten stått för dessa kostnader. Omlokaliseringen av myndigheten till har gett upphov till ett antal konkreta samarbeten med övriga myndigheter som omlokaliserats till regionen och även med (se även utgiftsområde 19 Regional tillväxt, avsnitt 2.6 Revisionens iakttagelser). gemensamt ansvarstagande för folkhälsoarbetet mellan flera olika typer av samhällsaktörer. I enlighet med de prioriteringar som presenterades i propositionen har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Vissa åtgärder har syftat till att främja barns och ungas fysiska och psykiska hälsa. Åtgärder har även vidtagits i syfte att stärka det självmordspreventiva arbetet. Åtgärder har vidare vidtagits för att främja goda matvanor och fysisk aktivitet samt minska tobaksbruket. Insatser inom folkhälsoområdet bör fortsätta i linje med den inriktning som aviserades i propositionen. Med utgångspunkt i befintlig forskning, gjorda erfarenheter och i den utvärdering av handlingsplansarbetet som presenterade kommer regeringen att presentera en ANDT- strategi för arbetet med alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksprevention och det arbetet kommer även fortsättningsvis ges hög prioritet. Det utvecklingsarbete som pågår inom smittskydds- och spelberoendeområdena ska fullföljas. Under föregående mandatperiod har regeringen lagt fast att folkhälsoarbetet bör ha människans behov av integritet och valfrihet som grund och bygga på sambandet mellan hälsans villkor och individens förutsättningar. Det hälsofrämjande inslaget i det förebyggande arbetet bör betonas. Detta bör vara vägledande också för den nya mandatperioden. Kommuner och landsting är även fortsättningsvis viktiga aktörer i folkhälsoarbetet. Ett gemensamt ansvarstagande mellan det offentliga, ideella krafter och den enskilda människan är en bra grund för ett framgångsrikt folkhälsoarbete. En utgångspunkt för regeringens folkhälsopolitik är att folkhälsoarbetet ska vara strukturerat, långsiktigt och samordnat med insatser på alla nivåer i samhället. I enlighet med propositionen En förnyad folkhälsopolitik fortsätter regeringen att fokusera på effektiva hälsofrämjande insatser inriktade på den enskildes intressen, ansvar och möjligheter att främja en god hälsa. Regeringen vill uppmuntra individens goda hälsoutveckling genom att ge stöd för kloka egna hälsoval, utveckla hälsofrämjande metoder utifrån en vetenskaplig grund och stödja ett Barn, ungdomar och äldre Barn, ungdomar och äldre är prioriterade inom folkhälsopolitiken. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet. Det är därför angeläget att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser sätts in . Andelen äldre i befolkningen ökar och allt fler uppnår hög ålder. Genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser kan man motverka funktionsnedsättning och beroende och därigenom öka äldre personers välbefinnande och livskvalitet som kostnaderna för vård och omsorg minskar. Det hälsofrämjande folkhälsoarbetet fokuserar på betydelsen av att stärka det som gör oss friska som ett komplement till arbetet med att begränsa hälsorisker. Med en god hälsa avses något mer än bara frånvaro av sjukdom. En god hälsa fysiskt och psykiskt innebär också att ha möjlighet att uppnå en god livskvalitet. Genom att stärka friskfaktorerna så kan också sjukdomar förebyggas. En viktig friskfaktor är nära relatio- ner till familj och vänner samt att känna delaktighet i en samhällsgemenskap. Regeringens arbete mot utanförskap är därför angeläget också för att främja en god folkhälsa. Hälsoinformation är en betydelsefull aktivitet i det hälsofrämjande arbetet. En annan viktig faktor för en god hälsa är att människor har kontroll över sin livssituation och därför spelar den enskilda människans möjligheter att påverka vardagslivet, såväl på arbetet som hemma och i närmiljön en stor roll, liksom möjligheten att ta ansvar för sin egen hälsa. Kulturverksamheter är viktiga sociala kontaktytor och deltagande i kulturella aktiviteter har en positiv effekt för såväl unga som äldre människors välbefinnande. Ett uppdrag om att utarbeta en vägledning för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande samt försöksverksamhet med hälsocoacher till äldre har getts till . Regeringens arbete mot utanförskap och med att stärka individens ställning kommer att fortsätta. Likaså är det viktigt att främja utvecklingen av stödjande hälsofrämjande miljöer och mötesplatser och att vidareutveckla samverkan med folkhälsoaktörer inom den ideella sektorn. Det ideella arbetet bidrar till att stärka samhällets sociala kitt. De ideella organisationerna är också ofta de första att identifiera brister och att anta nya utmaningar. De är därför viktiga aktörer inom folkhälsoarbetet. Regeringen slöt en överenskommelse med de idé- burna organisationerna inom det sociala området och Kommuner och Landsting. De åtaganden som gjorts i överenskommelsen ska fullföljas. Stimulera utveckling på regional och lokal nivå Kommunerna och landstingen har genom sina olika ansvarsområden ett direkt ansvar för folkhälsan. Regeringens bedömning är att det hälsofrämjande folkhälsoarbetet och samverkan på lokal och regional nivå kan utvecklas ytterligare. Det är bl.a. viktigt att stimulera utvecklingen av det hälsofrämjande arbetet inom vården. Det finns stora potentiella vinster, både för den enskilde och för samhället i stort, med att förebygga hälsorelaterade sociala problem. Det är särskilt angeläget att kommuner och landsting säkerställer att barn och unga får bästa möjliga förutsättningar för en god psykisk och fysisk 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Folkhälsoarbetet bör utgå från såväl tvärvetenskaplig forskning och tvärsektoriellt arbete som praktisk erfarenhet. För att vidareutveckla och fördjupa de hälsofrämjande metoder som används avsatte regeringen ett stimulansbidrag till ett urval kommuner för att utveckla det lokala sektorsöverskridande hälsofrämjande arbetet. Syftet är dels att genomföra insatser som främjar barns och ungas psykiska och fysiska hälsa, dels att generera kunskap om såväl effektiva hälsofrämjande metoder som kostnadseffektiva samverkansformer på lokal nivå. Regeringen följer noga hur utvecklingsarbetet framskrider och vilka konsekvenser det får för folkhälsoarbetet lokalt och regionalt. En trygg anknytning till föräldrarna skapar goda förutsättningar för en god psykisk hälsa senare i livet. Föräldrarna är viktiga för barnen under hela uppväxten som många upplever att det ställs stora krav på dem i föräldrarollen. Regeringen anser att folkhälsoarbetet bör fokusera på barnens behov och trygghet och satsar därför på att skapa möjligheter för föräldrar att få det stöd de behöver och efterfrågar i sitt föräldraskap. Regeringen presenterade en nationell strategi för föräldrastöd En vinst för alla. Föräldrastödsstrategin bygger på ett universellt förebyggande föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp till dess att barnet fyller . I samband med lanseringen av strategin gav regeringen i uppdrag att fördela i stimulansbidrag till ett urval av kommuner som i samarbete med ett universitet eller en högskola ska utveckla föräldrastödet i enlighet med strategins mål och delmål. Regeringen har under innevarande år gett i uppdrag att fördela ytterligare till ett urval av kommuner med syfte att säkerställa ett brett genomförande av den nationella strategin för föräldrastöd samt ett uppdrag att fördela för att utveckla ett riktat föräldrastöd till familjer med barn med särskilda behov. Regeringen kommer fortsätta och följa arbetet med utvecklingen av det lokala förebyggande föräldrastödet och därigenom bidra till förutsättningar för bättre uppväxtvillkor för barn och unga. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Samhällets förmåga att förebygga självmord måste förbättras. Ingen människa ska behöva hamna i en situation där den enda utvägen upplevs vara att ta sitt liv. Det självmordsförebyggande arbetet har länge utgått från ett individperspektiv med fokus på behandling av psykiska sjukdomar. Ett effektivt självmordspreventivt arbete grundar sig på insikten att självmord och självmordsförsök går att förebygga. Den särskilda utredare som regeringen tillsatt lämnade sitt slutbetänkande . Utredaren har klargjort och analyserat förutsättningarna att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord och föreslår att nuvarande lex vid självmord fasas ut och ersätts med en särskild lag om händelseanalyser inom hälso- och sjukvården och . lämnade utredningen ett delbetänkande innehållande förslag om att genomföra pilotförsök av självmordsförebyggande utbildningsprogram. Regeringen vill pröva om det är möjligt att genomföra ett brett självmordsförebyggande program på rikstäckande nivå och beslutade därför om att ge Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa, NASP vid i uppdrag att genomföra två pilotstudier i syfte att pröva ett australiskt/finskt och ett kanadensiskt självmordsförebyggande utbildningsprogram under svenska förhållanden. Syftet med utbildningsprogrammen är att öka medvetenheten och kunskapen om självmordsprocessen samt att undanröja tabun och stigma som självmord och psykisk sjukdom omgärdas av. I det australiska/finska programmet ingår även utbildning om psykiska sjukdomar som ofta samvarierar med självmord. har fått i uppdrag att ansvara för genomförande av utvärdering av pilotstudierna. Regeringen anser att en förbättrad uppföljning av genomförda insatser på folkhälsoområdet är angelägen av flera skäl. För det första behövs förbättrad kunskap om vilka folkhälsorelaterade verksamheter som pågår i landsting, kommuner och det civila samhället. För det andra behövs förbättrad kunskap om effekterna av de stimu- lansmedel regeringen betalar ut. För det tredje behövs förbättrad kunskap om hur kommunernas verksamhet förhåller sig till lagstadgade krav, framför allt inom tillsynsområdet. I propositionen En förnyad folkhälsopolitik framhålls att ett sätt att effektivisera folkhälsoarbetet är att samla kunskaperna om effekterna av olika insatser och göra dem tillgängliga för andra som ska påbörja en interventionsinsats. fattade regeringen beslut om en samlad Nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Motsvarande behov finns även inom folkhälsoområdet. Ett arbete för att utveckla öppna jämförelser inom folkhälsoområdet har påbörjats och bör fullföljas. gav regeringen därför i uppdrag att vidareutveckla den prototyp till metodbank för hälsofrämjande insatser som institutet har utvecklat i samverkan med Västra . Syftet med samarbetsprojektet var att ta fram en prototyp av en metodbank som dels bidrar till spridning av kunskap om effektiva metoder på lokal och regional nivå, dels bidrar till ökad kunskap om tillämpningen av evidensbaserade metoder. fick dessutom i uppdrag att i samverkan med genomföra en förstudie av hur öppna jämförelser inom folkhälsoområdet kan utvecklas . tillsatte dåvarande generalsekreteraren för en kommission om de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa. Den så kallade presenterade sin slutrapport . gav regeringen i uppdrag till att i samverkan med analysera vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Myndigheterna avrapporterade uppdraget .