prop · GX03248 · 2010-09-29 00:00:00 — påverka attityden hos arbetsmiljöansvariga, beställare m.fl. om vad som bör gälla i fråga om arbetsmiljö. Härigenom kan även marknadskrafterna ges större utrymme att verka för bättre arbetsmiljö. Med utgångspunkt i ovanstående anser regeringen att insatser när det gäller att minska riskerna i arbetslivet bör inriktas på regler och regelefterlevnad, rådgivning och stöd samt nya risker i arbetslivet. När det gäller insatser för arbetsmiljöns möjligheter att bidra till ökad hälsa bör insatser göras för ett ökat synliggörande samt för en ökad kunskaps- utveckling och kunskapsspridning. Det är viktigt att regelförenklingsarbetet fortsätter i enlighet med regeringens strategi för regelförenkling. Förenkling av regler bör göras där detta kan ske utan att skyddsnivån sänks. Det är viktigt att reglerna anpassas såväl till organisatoriska och sociala förändringar i arbetslivet (t.ex. outsourcing, nya anställningsformer och globalisering) som till tekniska förändringar (nya risker). Att samhällets krav på en god arbetsmiljö efterlevs övervakas genom tillsyn. För att åtgärda allvarliga arbetsmiljöproblem är det viktigt att kontinuerligt vidareutveckla metoder att identifiera var fördjupade tillsynsinsatser behövs. Att utveckla verksamheten så att tillsynen så träffsäkert som möjligt når de mest riskutsatta arbetsplatserna måste också kombineras med en målsättning om att nå fler arbetsplatser. Detta är viktigt inte minst med tanke på tillsynens attitydpåverkande funktion. Uppföljningen bland annat i form av effektiva sanktioner är viktig för att kraven ska få genomslag och för att tillsynen ska verka normbildande. Konkurrensneutralitet i form av enhetligt och likformigt kravställande i förhållande till likartade verksamheter över hela landet måste eftersträvas. Detta är mycket viktigt för tillsynens legitimitet och normbildande funktion. Det är viktigt att tillsynen samverkar med andra aktörer så att de samlade resurserna i arbetsmiljöarbetet används på ett optimalt sätt. De lokala och regionala skyddsombuden har en viktig roll som innebär att reagera mot brister i arbetsmiljön och när det behövs fästa tillsynsmyndighetens uppmärksamhet på dessa. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -Regeringen avser att lämna en proposition om samordning mellan arbetsmiljölagen (1977:1160) (AML) och lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet (MBL ). -Regelförenklingsarbetet inom författningsverk- samhet kommer att fortsätta. -En utredning för effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstids- området (dir. 2010:20) är tillsatt. Uppdraget ska redovisas . - Regeringen har gett i uppdrag att , Skr. 2009/10:248 2011 och 2012 utveckla och prova en genomgång av samtliga arbets- ställen inom en bransch genom besök som metod i tillsynsarbetet. har i samråd med arbetsmarknadens parter valt ut den grafiska branschen för att testa modellen. Projektet ska utvärderas och utgöra underlag för regeringens ställningstaganden när det gäller den framtida utformningen av arbetsmiljötillsynen. Rådgivning och stöd i arbetsmiljöarbetet har en betydelsefull roll när det gäller information inom arbetsmiljöområdet. Som tidigare nämnts i avsnitt 2.2.1 har denna roll stärkts genom de satsningar som genomförts. Externa stödjande och rådgivande resurser när det gäller arbetsplatsens konkreta åtgärder finns, men kan behöva utvecklas och stärkas. Det gäller bland annat tillgång till företagshälsovård. Företagshälsovårdens roll i det förebyggande arbetsmiljöarbetet behöver lyftas fram. Det är angeläget att företagshälsovården kan utgöra en kompetent och aktiv resurs i det lokala arbetsmiljöarbetet. Den höga andelen små och medel- stora företag på svensk arbetsmarknad understryker behovet av en kom- pletterande expertresurs i arbetsmiljöfrågor. Särskilt de mindre företagen, där behoven är som störst, har dålig tillgång till och sannolikt även dålig kunskap om dessa resurser. Den statliga satsningen som görs inom ramen för företagshälsovårdens rehabiliterande upp- drag (se avsnitt 2.2.8) bör även stärka förutsättningarna för det förebyg- gande uppdraget. Arbetsgivaren har dock en avgörande roll för utvecklingen när det gäller företagshälsovård genom att i sin upphandling av företagshälsovårdens tjänster påverka utbudet och inriktningen av verksamheten. Statens insatser inriktas också på att främja företagshälso- vårdens kvalitet. Detta ska bland annat ske genom en utveckling där utbildning inom företagshälsovårdens kunskapsområden ges vid universitet och högskolor. Kunskapsutvecklingen inom området före- tagshälsovård ska stärkas genom forskning. Ett väl fungerande lokalt skyddsarbete är centralt i det riskförebyggande arbetet och kunniga skyddsombud och regionala skyddsombud har här en viktig roll. De regionala skyddsombuden har till uppgift att stödja skyddsverksamheten i mindre företag. Detta är betydelsefullt bland annat på grund av att allt fler arbetar i mindre företag. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -avser att utveckla sina insatser för att främja och följa utvecklingen av företagshälsovård. -informerande roll kan på olika sätt utvecklas och förbättras. Information, råd och stöd kan ske på olika sätt, i det direkta mötet vid besök av myndighetens inspektörer, genom myn- dighetens webbplats, i telefonkontakt eller andra informationskanaler. -avser att införa en samlad ingång för växel, e-post, svar på allmänna frågor, statistik och beställning av publikationer. - I informationsverksamhet ska särskilt fokus Skr. 2009/10:248 läggas på småföretagens behov av rådgivning och stöd. -För att motverka de höga olyckstalen i jord- och skogsbruket har på uppdrag av regeringen () och JTI - i samverkan med Lantbru- karnas () satt igång ett gårdsbaserat rådgiv- ningsprojekt. Projektet bondförnuft har som mål att halvera olycksfallen inom jordbruket till 2013. Dessutom har det tydliggjorts att arbetsmiljö är ett prioriterat område i landsbygdsprogram 20072013, vilket ger möjlighet till finansiering av detta och andra arbetsmiljöprojekt riktade till jord- och skogsbruket. -Kompetensstöd vid generationsväxling för skyddsombud och regio- nala skyddsombud kan behövas, men är främst en fråga för arbets- marknadens parter. Det är angeläget att nya risker snabbt kan uppmärksammas och förebyggas. Några områden som regeringen vill rikta särskild uppmärk- samhet på är risker för arbetsrelaterad ohälsa till följd av stress, hot och våld, kemiska risker framförallt till följd av exponering för flera olika kemiska preparat som kan ge kombinationseffekter samt effekter av nanoteknik. Regeringen vill särskilt peka på att det för flertalet av dessa risker behövs ökad kunskap på individnivå när det gäller hälsoeffekter, men att även arbetsorganisatoriska aspekter måste uppmärksammas mer för att nå en långsiktig framgång i det förebyggande arbetet. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -Det internationella samarbetet bör prioriteras, en effektiv kunskapsut- veckling och ett förebyggande riskarbete är nödvändigt inom hela EU för att nå resultat. -Tillräckliga nationella resurser för standardiseringsarbete och mark- nadskontroll är viktigt även för att upptäcka nya risker. Området har fått förstärkta resurser. -har fått särskilda resurser för att förstärka kunskapen om hot och våld i arbetslivet, med särskild inriktning på jämställdhet. Detta bör utgöra en bra grund för fortsatt arbete inom området. -Ett projekt om nanoteknik som även inbegriper frågor om arbetsmiljö är initierat av . Även inom EU pågår kunskapsframtagning inom området. -Arbetsorganisationsfrågor bör ges ökad uppmärksamhet i fråga om utvecklingen av nya risker. De positiva aspekterna av arbetet som en viktig hälsofaktor för individen och betydelsen för verksamheten av en hälsosam arbetsmiljö behöver lyftas fram mer. I olika sammanhang där arbetsmiljöfrågor tas upp måste också de positiva aspekterna av en bra arbetsmiljö ges utrymme. Det är Skr. 2009/10:248 också viktigt att utvecklingen inom arbetsmiljöområdet inte bara redovi- sas i termer av risker och ohälsa. Även utvecklingen och effekter av goda och hälsobefrämjande arbetsmiljöer bör kunna följas. På samma sätt som arbetsorganisatoriska frågor måste uppmärksammas i fråga om utveck- lingen av nya risker bör hälsobefrämjande arbetsorganisation och ledar- skap lyftas fram och goda exempel spridas. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -har i uppdrag att se över möjligheten att ta fram en lämplig indikator för att kunna följa utvecklingen av goda arbetsmil- jöer. Målsättningen är att en indikator ska kunna redovisas i budget- propositionen 2012. -har i uppdrag att informera och sprida kunskap inom arbetsmiljöområdet. Detta är ett uppdrag som fått en utökad betydelse och därmed också förstärkta resurser. Ambitionen är att myndigheten inom ramen för detta uppdrag även ska sprida kunskap om arbetsmiljöns positiva betydelse för verksamheten. Kunskapsområdet är fortfarande relativt nytt. En ökad kunskap behövs om vilka faktorer i arbetsmiljön som har betydelse ur ett hälsoperspektiv. Det behövs mer kunskap om de enskilda faktorerna men också om hur de samverkar med varandra. För att möjliggöra för så många som möjligt att delta i arbetslivet behövs också en ökad kunskap om hur olika hälsobe- främjande åtgärder bäst kan utformas för att möta olika behov. En ökad kunskap inom detta område kan vara ett viktigt bidrag för att lösa den demografiska utmaningen. Kunskap från forskningen behöver samman- ställas och spridas på ett lättillgängligt sätt. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras Information om arbets- miljöns positiva faktorer blir därigenom lättare tillgänglig. -har inom ramen för sitt informationsarbete påbörjat ett arbete med att ta fram lättillgängliga kunskapssammanställningar inom olika aktuella områden. Inom ramen för detta bör även arbets- miljö ur ett hälsoperspektiv belysas. -Det arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådet har värdefull kompetens inom området och bidrar bland annat med kunskapsöversikter och infor- mation. -Genom det ordinarie statliga systemet för stöd till forskning via exempelvis för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) ges stöd till forskning inom arbetsmiljöområdet. Stöd till forskning med denna inriktning ges även via Försäkring. 3.2.2Arbetsmiljöförutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet att minska utanförskapet Regeringens bedömning: Insatser behöver göras för att främja arbetsplatsens förutsättningar för att ta emot och behålla de som kommer från någon form av utanförskap. Särskild uppmärksamhet ska riktas på den psykosociala arbetsmiljöns betydelse. De marknadsmäs- siga vinsterna av en god och inkluderande arbetsmiljö ska lyftas fram. Skälen för regeringens bedömning: Att ha ett arbete är i sig hälsobe- främjande jämfört med att ofrivilligt stå utanför arbetsmarknaden. Detta gäller under förutsättning att den fysiska och psykosociala arbetsmiljön på arbetsplatsen är god. Att bryta ett mönster där allt för många står utanför arbetsmarknaden är också särskilt viktigt på grund av den demo- grafiska utvecklingen och för att säkerställa hållbara offentliga finanser på lång sikt. Det är regeringens mening att alla som vill och kan arbeta ska ha möjlighet att göra det. Arbetslivet måste utvecklas mot att bli mer inkluderande och därigenom bättre kunna ta till vara de resurser som finns hos var och en. Förutsättningarna på arbetsplatsen har därmed en central betydelse både för att minska antalet personer i arbetslöshet och i sjukförsäkringen. Det gäller framförallt förutsättningarna för att utveck- las och kvarstå i arbete i stället för att komma in i nya sjukskrivningspe- rioder eller ny arbetslöshet. Detta gör att dessa frågor, som ett viktigt komplement till arbetsmarknadspolitiken, även bör lyftas fram ur ett arbetsmiljöperspektiv. Ur detta perspektiv blir arbetsmiljöfrågorna än mer samhällsekonomiskt intressanta. Den demografiska utvecklingen ställer krav på att all tillgänglig arbets- kraft kan delta på ett aktivt sätt i arbetslivet. Det innebär att förutsätt- ningarna för ett sådant deltagande måste främjas och ansträngningar göras för att anpassa arbetet så att vars och ens förmåga bäst kan tas till vara och utvecklas. Målet om en bra och utvecklande arbetsmiljö gäller för alla individer och alla arbetsplatser. är en bra arbetsmiljö en särskilt viktig förutsättning för att även de som har en svagare ställning på arbetsmarknaden ska kunna träda in, utvecklas och kvarstå i arbetslivet. Det gäller exempelvis ungdomar och nyanlända invandrare som ännu inte kommit ut i arbetslivet. En ökad sårbarhet och därmed särskilda behov gäller kanske i särskilt hög grad de personer som har någon form av psykisk funktionsnedsättning. Hos dessa personer finns ett än större behov av goda och stödjande arbetsmiljöfaktorer. Att skapa rätt förutsättningar på en arbetsplats för att ta emot den som kanske länge har befunnit sig i ett utanförskap är inte okomplicerat och behövs särskild kompetens som inte finns tillgänglig på arbetsplatsen. Det kan handla om att arbetet måste anpassas, eller att särskilt stöd i någon form behövs, för att individens resurser ska kunna tas tillvara och långsiktigt utvecklas. Det handlar kanske inte främst om tekniska hjälpmedel utan snarare om psykosocialt stöd. företagen har en stor erfarenhet som bör vara särskilt intressant att ta vara Skr. 2009/10:248 på för att främja kunskapsuppbyggnaden även på andra arbetsplatser. Arbetsmiljöpolitiken och arbetsmarknadspolitiken behöver också i högre Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -Samtliga insatser som redan nämnts under avsnitt 3.2.1 med inrikt- ning mot att minska riskerna i arbetslivet, har stor betydelse för att utveckla goda förutsättningar på arbetsplatsen. -Ett särskilt stöd till arbetsplatser bör övervägas. Detta stöd ska ha som utgångspunkt att stärka förutsättningarna för att de som kommer från ett utanförskap kan utvecklas och kvarstå i arbete genom att arbets- miljöns betydelse särskilt uppmärksammas. Det kan innebära att det stöd som den enskilde fått genom Arbetsförmedlingen för att få arbete eller praktik fortsätter , som stöd för individen och arbetsgivaren. I verksamheten bör det finnas en kun- skapsmottagare. Stödet kan på så sätt även mer generellt höja kom- petensen hos verksamheten när det gäller den psykosociala arbets- miljön. För att ytterligare stärka det långsiktiga värdet erbjuds arbets- givarna att ingå i nätverk för erfarenhetsutbyte och information om frågor med koppling till betydelsen av en bra psykosocial arbetsmiljö. Detta kan ha särskilt stor betydelse för att stödja de mindre företagens förmåga. De marknadsmässiga vinsterna för arbetsgivare av ett inkluderande arbetsliv ska lyftas fram Det finns flera olika drivkrafter för en arbetsgivare att aktivt öka sin förmåga till en organisatorisk mångfald. Genom att integrera personer med olika erfarenhet och bakgrund kan verksamheten öka sin förmåga till kreativitet. Ett annat skäl kan vara det som sammanfattas i begreppet avspegling, alltså att organisationens kunder känner igen sig i den perso- nal de träffar och upplever att de möts av någon som förstår just deras behov. Ett tredje skäl finns inom ramen för socialt ansvarstagande. Det bör finnas goda möjligheter att i högre grad lyfta fram verksamhetens förmåga att skapa en god och inkluderande arbetsmiljö som en viktig del i verksamheten. Jämför exempelvis företagens positiva utnyttjande av sina insatser inom Corporate Social Responsibility (CSR) som ofta används i marknadsföringen både gentemot kunder och för att konkurrera om arbetskraft. CSR bygger på idén om att företag ska ta ansvar för hur de påverkar samhället, både ur ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt perspektiv. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -Goda exempel när det gäller verksamheter som har ett aktivt mångfaldsarbete enligt ovan bör på olika sätt lyftas fram för spridning av metoder och resultat. Arbetsmiljö som en viktig konkurrens och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas Regeringens bedömning: Insatser för kunskapsutveckling, metoder att stärka arbetsgivar- och produktvarumärke och erfarenhetsutbyte ska prioriteras för att synliggöra och förstärka arbetsmiljö som en viktig faktor för lönsamhet och konkurrens. Skälen för regeringens bedömning: Det går inte att entydigt säga att en god arbetsmiljö alltid leder till lönsamhet i monetära termer. Forsk- ningsområdet är relativt nytt och de metodologiska svårigheterna att visa på kvantitativa samband mellan god arbetsmiljö och lönsamhet i mone- tära termer är stora. Däremot finns det tillräckliga belägg för positiva samband mellan god arbetsmiljö och för lönsamhet viktiga faktorer som låg frånvaro, hög produktivitet, hög kvalitet och stärkt produkt- och arbetsgivarvarumärke. Bland annat av utvärderingsskäl bör politiken därför inriktas mot dessa faktorer. Ett ytterligare skäl att fokusera på faktorer som leder till lönsamhet snarare än på själva lönsamheten är att lönsamhet inte är ett mål för alla organisationer. Det gäller till exempel sociala eller ideella företag, kommuner och landsting. Men även för dessa organisationer leder god arbetsmiljö till positiva värden. För kommuner och landsting är det viktigt att kunna leverera de tjänster medborgarna förväntar sig med beaktande av budgetrestriktioner. Dessa restriktioner är specificerade i kommunallagens krav på kommuner och landsting. De ska att hålla en balanserad budget. För att kunna kombinera budgetbalans med medbor- gares förväntningar krävs en ständig strävan efter effektivitet, ett begrepp som för kommuner och landsting är mer relevant än lönsamhet. Det är därmed regeringens uppfattning att det finns starka drivkrafter för arbetsgivare att arbeta för en god arbetsmiljö. Många arbetsgivare tar också till vara arbetsmiljöns potential för att nå verksamhetsmässiga vinster i form av förbättrad lönsamhet och konkurrenskraft. De bör dock kunna bli betydligt fler. För att främja arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor har regelverk och förvaltningspolitik en underordnad betydelse. Politiken bör inriktas på strukturella insatser som lyfter fram och på olika sätt synliggör de värdeskapande och konkurrensstärkande effekterna av en bra arbetsmiljö. Staten har ett övergripande ansvar för all forskning. Betydande resurser för arbetsmiljöforskning läggs på universitet och högskolor. Ett område där mycket arbete återstår är effektutvärderingar på lönsamhet av arbetsmiljösatsningar. Det är oklart hur långt det går att komma med att belägga kvantitativa samband mellan god arbetsmiljö och monetär lön- samhet, men kunskapen att särskilja satsningar som ger effekt från sats- ningar som inte gör det bör utvecklas. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras: -Stöd till centrumbildningar och enskilda forskningsprojekt ges via myndigheter som exempelvis för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och . Metoder att stärka arbetsgivar- och produktvarumärke Arbetstagare föredrar arbetsgivare förknippade med goda värden och kunder föredrar köp från företag förknippade med goda värden. Bland dessa goda värden finns arbetsmiljö. Arbetsgivarvarumärke respektive produktvarumärke är de begrepp som ofta används för att beskriva detta. Att som företag eller annan organisation kommunicera att man står för goda värden tillhör marknadsföring, men staten kan ha en roll genom att stödja uppbyggnad och definition av normer genom certifieringsystem. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras -För att stimulera en ökad arbetsmiljöcertifiering bör certifierade arbetsplatser kunna lyftas fram och därmed synliggöras på . Företag och organisationer lär av varandra. Kunskapsöverföring via goda exempel är en etablerad metod för att förändra. Nätverk och möten kräver en infrastruktur för att fungera och här kan staten ha en roll för att initiera och underlätta erfarenhetsutbyte. Konkreta åtgärder som pågår eller planeras: -Kunskapen om och möjligheterna för deltagande i företagarnätverk på europeisk nivå bör spridas. De nätverk som stöds av Europeiska arbetsmiljöbyrån EU OSHA kan spela en viktig roll. 3.2.4Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället Regeringens bedömning: För att främja en ökad medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor i hela samhället ska insatser för ett ökat aktivt engagemang prioriteras. Alla berörda ska ta ansvar utifrån sin roll, ledare och chefer ska ha god kunskap om arbetsmiljö. Arbets- miljökunskap i utbildningen och kunskapsspridning ska prioriteras. Skälen för regeringens bedömning: Det är arbetsgivaren som i första hand har det yttersta ansvaret för arbetsmiljön. Frågor om arbetsmiljö berör dock i de flesta fall flera juridiska eller fysiska personer i olika egenskaper. Arbetsmiljöfrågornas komplexitet illustreras väl av det stora antal skyddsansvariga som arbetsmiljölagen tar upp. Förutom arbetsgiva- Skr. 2009/10:248 ren finns skyldigheter på arbetsmiljöområdet för t. ex. -tillverkare, importörer, överlåtare och upplåtare, -byggherrar och övriga som medverkar vid projekteringen, -samordningsansvariga för gemensamma arbetsställen, -den som råder över ett arbetsställe, -den som anlitar inhyrd arbetskraft och -undersökande läkare. Arbetsmiljö måste alltså beaktas i det löpande arbetet av arbetsgivare och arbetstagare. Den som hyr in arbetskraft i sin verksamhet kan ha ett ansvar som motsvarar arbetsgivares. Vid framtagning av produkter som kan komma att användas yrkesmässigt måste tillverkaren i förväg tänka på hur en god arbetsmiljö kan uppnås vid användningen. Då nya lokaler utformas måste projektören se till att gällande regler för det arbete som ska bedrivas där kan uppfyllas. I vissa fall kan den som råder över lokaler bli ansvarig för arbetsmiljön för personer som arbetar där, utan att de är hans eller hennes anställda. Läkare är skyldiga att rapportera vissa arbetsmiljörelaterade sjukdomar till och måste således ha kunskaper om arbetsmiljöns inverkan i olika sammanhang. Allt detta visar på att arbetsmiljöfrågor genomsyrar många situationer, också utanför det egentliga anställningsförhållandet. Personer i ett stort antal funktioner och i olika situationer behöver vara medvetna om behovet av att arbeta för en god arbetsmiljö. Denna breda medvetenhet kan bara uppnås genom informationsinsatser av många olika slag och i många olika sammanhang. De som behöver nås är allt ifrån redan yrkesverk- samma chefer och anställda till ungdomar som ännu inte kommit ut i arbetslivet. När arbetsmiljöarbetet ska integreras i verksamheten räcker det inte med att några få arbetsmiljöexperter har goda arbetsmiljökun- skaper, utan kunskaper behövs hos väldigt många fler. I princip alla på en arbetsplats bör ha åtminstone grundläggande arbetsmiljökunskaper. För att åstadkomma en attitydförändring när det gäller arbetsmiljöfrå- gorna krävs det bl.a. en större medvetenhet hos ansvariga i företagen och att reglerna om information, utbildning samt arbetstagarnas delaktighet effektivt och fullt ut följs. Därigenom ges förutsättningar för arbetstaga- ren att utveckla ett förebyggande säkerhetstänkande så att arbetsuppgif- terna kan utföras på ett säkert sätt. Alla har en viktig roll i arbetsmiljöarbetet. Ökat aktivt engagemang på arbetsplatsen allas ansvar utifrån sin roll Även om arbetsgivaren har det övergripande ansvaret för arbetsmiljön har var och en också ett ansvar för sin egen och andras fysiska säkerhet. För de flesta är detta en självklarhet. Arbetsmiljöarbetet handlar också om den psykosociala arbetsmiljön. Här har ledarskapsfrågor och arbets- organisation en stor betydelse, men också hur vi på en arbetsplats förhåller oss till varandra. Frågor om mobbning, sexuella trakasserier och även i vissa fall hot och våld ingår här. Det behövs en ökad insikt om att alla kan bidra för att förbättra förutsättningarna för en gemensamt god Detta innebär inte att mindre uppmärksamhet ska läggas på de krav som åvilar arbetsgivaren.