prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Den kvalitetsansvarige skulle ha en tydligare egen roll och mer avgrän- sade uppgifter, som enligt varken skulle innefatta något ledningsansvar eller annat ansvar för projektet eller något tillsyns- ansvar å vägnar för samhällets krav. Det ingår inte i den kvalitetsansvariges uppgifter att se till att givet bygglov följs och att eventuella avvikelser rapporteras till nämnden. Den kvalitetsansvarige skulle enbart se till att de tekniska egenskapskraven kontrolleras så att de kan antas bli uppfyllda. Den kvalitetsansvarige avsågs inte benämningen till trots ta över någonting av byggherrens ansvar för vare sig kontroll eller kvalitet. Av- sikten var i stället att öka byggherrens kompetens för egenkontroll och därigenom minska behovet av en detaljerad myndighetskontroll. I upp- giften ingick att se till att byggherrens kontroll även omfattade de anli- tade entreprenörernas arbeten eller att även dessa utförde en tillfredsställ- Prop. 2009/10:170 ande egenkontroll. Enligt förarbetena borde den kvalitetsansvarige därför företrädesvis utses inom byggherrens organisation eller anlitas på kon- sultbasis. Det finns inget formellt hinder för byggherren att utse någon hos entreprenören som kvalitetsansvarig, men detta ansågs inte vara en normalt önskvärd ordning. Den kvalitetsansvarige har inga befogenheter gentemot byggherren. Om byggherren inte rättar sig efter den kvalitetsansvariges berättigade anvisningar eller driver arbetena i strid mot kontrollplanen eller gällande föreskrifter, måste den kvalitetsansvarige, för att kunna behålla sitt för- troende i egenskap av kvalitetsansvarig, lämna sitt uppdrag (prop. 1993/ 94:178 s. 81). I annat fall kan besluta att byggherren ska utse en annan person som kvalitetsansvarig. Enligt har den kvalitetsansvarige den mest omdiskuterade rollen i det nuvarande systemet. Problem och synpunkter har framförts gällande den kvalitetsansvariges funktion och berättigande i systemet, uppgifter och ansvar i processen, ställning och befogenheter i organisationen samt nödvändiga kompetens och formella behörighet. Be- hovet av en kvalitetsansvarig har av många ifrågasatts i enkla ärenden. Vidare har benämningen ifrågasatts. En annan återkommande fråga har varit om funktionen bör kompletteras eller ersättas med andra nyckelper- soner. En kvalitetsansvarig anses vidare behöva ha en oberoende ställ- ning, fristående från både byggherrens och byggentreprenörens egenin- tressen. Beteckningen kvalitetsansvarig har, enligt , varit missvisande från början, och skäl kan anföras för att genom en ändrad beteckning markera att funktionen förändras och rollen förstärks. En vik- tig förutsättning är dock att den nya benämningen är mer klargörande och rättvisande. Med hänsyn till de utökade uppgifterna med huvudfokus på kontroll bör den kvalitetsansvarige i fortsättningen kallas den kontrollan- svarige. Den kontrollansvarige bör biträda byggherren dels med upprättande av kontrollplan inför det tekniska samrådet, dels i fråga om rivningsåtgärder biträda byggherren vid inventeringen av farligt avfall och annat avfall. Även om det är byggherrens ansvar att se till att kraven i plan- och bygg- lagen tillgodoses och att kontroller görs i tillräcklig omfattning bör den kontrollansvarige se till att kontrollplanen och gällande bestämmelser och villkor för åtgärderna följs samt att nödvändiga kontroller utförs. Av förarbetena till nu gällande bestämmelser framgår att den kvalitets- ansvarige inte tänktes fungera som förlängda arm. Syftet var i stället att minska behovet av en detaljerad myndighetskont- roll, dvs. att minska behovet av tillsyn från sida. Den kontrollansvarige bör dock kunna ge besluts- underlag även i inledande och avslutande skeden, inför beslut om bygg- lov och slutbesked. Som har tidigare nämnts, bör en kontrollansvarig inledningsvis tillsammans med byggherren ta fram ett förslag till kon- Prop. 2009/10:170 trollplan och annat underlag inför det tekniska samrådet. ansvarige bör vidare närvara vid tekniska samråd, besiktningar och andra kontroller samt vid arbetsplatsbesök. Den kontroll- ansvarige bör också dokumentera sina byggplatsbesök och notera iaktta- gelser som kan vara av värde vid utvärderingen inför slutbeskedet. Av- slutningsvis bör den kontrollansvarige avge ett utlåtande till byggherren och som underlag för slutbesked. För att kunna göra detta förutsätts en kontrollansvarig komma in tidigt i projektet och följa det ända till ibruktagandet. En lämplig person bör därför föreslås redan i bygglovsansökan och beslutas i bygglovet. Det är angeläget att en kontrollansvarig har en oberoende ställning till den som utför den åtgärd som ska kontrolleras. Däremot är det inte möj- ligt för att pröva om denne har ett anställningsförhåll- ande eller annan beroendeställning till någon annan än byggherren. Det är inte heller på den grunden möjligt att avvisa en certifierad kontrollan- svarig. Det måste i stället ankomma på denne att styrka självständigheten gentemot utföraren. Det är önskvärt att en kontrollansvarig har en stark ställning i organisa- tionen och inte har några andra uppgifter eller förpliktelser i projektet. En kontrollansvarig som lämnar sitt uppdrag bör vara skyldig att med- dela detta till . Efter förslag av byggherren bör bygg- nadsnämnden därefter utse en ny kontrollansvarig. Funktionen kvalitetsansvarig har funnits . Det borde efter så och inför utökade uppgifter inte finnas någon marknads- mässig eller annan anledning att kompromissa med kraven på certifiering och fristående ställning. Emellertid är tillgången till och förutsättningarna för att utöva den specialistkompetens som den kontrollansvarige behöver ojämn över landet. Ett absolut krav på certifiering och oberoende har be- farats leda till byggstopp i mindre kommuner och åtminstone övergångs- problem även i andra kommuner. De utvidgade uppgifter och den ökade självständighet som föreslås ställer nya och högre krav på den kontrollansvariges kompetens. Detta tillsammans med att det s.k. tjänstedirektivet inte gör det möjligt för en myndighet att göra sin egen bedömning av om en kontrollansvarig är lämplig för en viss typ av projekt leder till att regeringen föreslår ett obligatoriskt krav på certifiering. Certifieringen bör vara tidsbegränsad och avse visst slag av arbete. Certifieringen bör vidare vara gjord av någon som har ackrediterats för detta ändamål enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller av någon som uppfyller motsvar- ande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Om den kontrollansvarige inte utför sina uppgifter bör byggherren underrätta (se vidare avsnitt 17.5 om byte av och ingripanden mot en kontrollansvarig). har föreslagit att kravet på en arbetsansvarig Remissinstansernas inställning i denna fråga har varit blandad. Enligt regeringens bedömning skulle ett samhälleligt krav på en arbets- ansvarig i flertalet ärenden innebära en ny kostnad för entreprenören. Denna kostnad skulle komma att föras vidare till byggherren och därmed öka de totala kostnaderna för byggandet. Oavsett detta är rollfördel- ningen mellan den arbetsansvarige och den kontrollansvarige inte helt tydlig i förslag. Även mot bakgrund av reger- ingens förslag till nya uppgifter för den kontrollansvarige är det oklart vilka uppgifter av samhällsintresse som den arbetsansvarige skulle ut- Enligt regeringens bedömning bör samhället ställa formella kompe- tens- och behörighetskrav på personer i byggprocessen endast om det är En utveckling mot att generellt ställa sådana krav (t.ex. per- soncertifiering) på olika yrkeskategorier som ingår i byggprojekt bör Om bygg- och fastighetssektorn vill ha detta finns det frivilliga system för det. Ansvaret för att de tekniska egenskapskraven m.m. ska infrias ligger på byggherren. Det ligger därför i byggherrens primära in- tresse att anlita kompetenta konsulter och entreprenörer m.m. Mot denna bakgrund och med hänsyn tagen till den kontrollansvariges utökade upp- gifter och ansvar bör det inte i den nya lagen dessutom ställas krav på särskilda certifierade arbetsansvariga. En kontrollansvarig bör inte krävas vid enkla åtgärder, dvs. okomplicerade ärenden där byggherren bedöms kunna uppfylla sitt ansvar enligt föreslagna 10 kap. 5 § utan stöd av en kontrollansvarig. ärenden som avses är för det första små ändringar av en- eller tvåbostads- hus, om inte beslutar annat. För det andra behöver det inte finnas någon kontrollansvarig vid andra små åtgärder enligt före- skrifter som regeringen bör få meddela. Regeringens förslag: Efter att ett lov har getts eller en anmälan har kommit in ska kalla till ett sammanträde för tek- niskt samråd, om det krävs en kontrollansvarig, om ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt eller om byggherren har begärt ett sådant samråd. Vid samrådet ska byggherren ha lämnat ett förslag till kont- rollplan samt de handlingar som behövs för be- dömning i frågan om att ge startbesked. Vid samrådet ska man gå ige- nom arbetets planering och organisation, förslaget till kontrollplan och handlingarna i övrigt samt bl.a. bedöma behovet av att byggnads- nämnden gör arbetsplatsbesök eller av andra tillsynsåtgärder. förslag överensstämmer inte helt med regeringens, bl.a. föreslog kommittén att det tidiga samrådet skulle hållas före beslut om lov. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har i svaret på förslag anfört att ett tidigareläggande av byggsamrådet ger förutsättningar för att kräva särskild kontroll av projekteringen på ett tidigt stadium. Fören- ingen byggnadsinspektörer och Kvalitetsansvarigas Riksfören- ing har tillstyrkt förslaget. I sina svar på förslag har Statens energimyn- dighet, Statskontoret, , Byggherrarna, , , , och samt , och kommuner uttalat sig positivt beträf- fande det tekniska samrådet. och Byggherrarna anser dock att syf- tet med det föreslagna församrådet bör förtydligas. kommun har anfört att procedurerna och formerna för byggherrens närvaro bör göras tydligare liksom vilka kontrollpunkter som ska finnas i kontrollplanen. Negativa eller tveksamma till förslaget är och kommuner. har anfört att den tekniska bedömning- en i huvudsak kan och bör av i bygglovsprövningen och att för- samrådet överensstämmer med nuvarande hantering. Enligt kommun leder den föreslagna processen till mer krångel. I svar på lagtextpromemorians förslag har befarat att bestämmelsen om att nämnden inför startbesked utan dröjsmål ska kalla till ett tekniskt samråd, i praktiken kommer att medföra en viss för- dröjning jämfört med . Enligt är det befogat att både och en representant för arbetstagarna kallas till det tekniska samrådet då det gäller arbetslokaler och personalrum. Verket har vidare anfört följande. har inte tillsyn över tillfälliga personalbostäder. Därför är det tveksamt om verket behöver ha tillfälle att delta i ett sådant tek- niskt samråd. Det är dock lämpligt att en representant för arbetstagarna deltar. Verket bör ges tillfälle att delta i det tekniska samrådet i större ut- sträckning. Enligt nuvarande 10 kap. 7 § ska verket kallas till samråd vid behov. Den möjligheten saknas i förslaget. Vid samrådet bör nämnden upplysa om en åtgärd kräver anmälan till en an- nan myndighet. Verket ser positivt på bestämmelserna i 1 och 3 §§. Det finns då möjlighet att gå igenom vilka bestämmelser i dessa frågor som finns i arbetsmiljölagen och föreskrifter om bl.a. byggnads- och anläggningsarbeten och asbest. I frågan om skriftlig kallelse till samrådet har anfört att detta kommer att medföra ett betydande merarbete för bygg- nadsnämnden. har anfört följande. För att kunna kontrollera frågor om var- samhet krävs det ett underlag som beskriver byggnaden före ändringen. I nuvarande 9 kap. 4 § finns ett visst stöd för ett så- dant underlag genom skrivningen till en anmälan ska fogas en beskriv- ning av projektets art och omfattning. För att vid samrådet kunna kräva in material som visar vilka kulturvärden en byggnad har bör ordet tek- niska därför utgå. I nuvarande plan- och bygglag ställs krav på att en genomgång ska göras av de åtgärder för besiktning, tillsyn och kontroll som krävs för att byggnaden ska antas uppfylla de krav som anges i Detta har i förslaget reducerats till en punkt om farligt avfall. 2009/10:170 att även varsamhetskraven och förvanskningsförbudet beträffande inte- riörer ska hanteras i den föreslagna samrådsprocessen bör bestämmelsen ändras och följa förslag. Skälen för regeringens förslag Krav på byggsamråd infördes i , i anslutning till kravet på byggfelsförsäkring, och har sålunda tillämpats redan innan uppdelningen mellan bygglov och bygganmälan gjordes 1995. Syftet var i princip detsamma som . Samrådet skulle främst handla om de tek- niska frågorna och äga rum sedan bygglov getts och innan arbetena på- börjats. Förutsättningarna var dock annorlunda på så sätt att möjligheter- na att uppfylla de tekniska egenskapskraven hade bedömts vid bygglovsprövningen, medan detta är en öppen fråga inför sam- rådet. har en informations- och rådgivningsskyldighet vid samrådet, men det är enligt förarbetena viktigt att nämnden inte age- rar på ett sådant sätt att den tar över ansvaret för projekteringen eller fun- gerar som teknisk konsult. Ändå avsågs samrådet ge möjligheter att både informera byggherren om gällande regler och delge byggherren nämndens erfarenheter av lik- nande projekt eller av sådana tekniska lösningar som byggherren tänkt sig. Byggherren skulle också kunna begära upplysningar av nämnden. borde utföra denna balansgång mellan upplys- ning och rådgivning beskrevs på följande sätt i propositionen Ändring i m.m. (prop. 1993/94:178 s. 71). Frågan om tillämp- ningen av funktionsnormer bör vid samrådet teoretiskt hanteras så att vid behov informerar byggherren om inne- börd. Med denna utgångspunkt redovisar byggherren en teknisk lösning som byggherren anser tillgodoser krav. kan då konstatera att lösningen är sådan att nämnden saknar anledning att begära någon särskild kontroll av att den tillgodoser egen- skapskraven. I andra fall kan nämnden känna osäkerhet om den tekniska lösningens ändamålsenlighet. I så fall kan nämnden begära att byggher- ren genom ett sakkunnigintyg bestyrker att den tekniska lösningen upp- fyller krav. ska alltså inte förkasta en föreslagen lösning som man inte tror på och kräva in ett annat förslag, utan hålla öppet för olika lösningar men göra klart att den lösning byggherren väljer ska uppfylla gällande krav och att detta ska intygas. ska heller inte binda sig för en föreslagen lösning man tror på, utan enbart dra slutsatsen att någon särskild kontroll inte behövs. har även möjlighet att medge avvikelser från före- skrifterna, vilket enligt nuvarande författningskommentarer och Bover- kets råd lämpligen dokumenteras i det protokoll som nämnden ska upp- rätta. Ett sådant medgivande ska dock lämnas inom ramen för byggnads- nämndens allmänna informationsansvar. Nämnden förväntas inte ta ställ- ning till den tekniska lösningen i sig utan enbart upplysa byggherren om huruvida nämnden kan tänkas ingripa som tillsynsmyndighet om den valda lösningen inte i alla avseenden uppfyller de tekniska kraven. Byggsamrådet är enligt mångas bedömning det mest positiva momen- Prop. 2009/10:170 tet i det rådande systemet. Det ger tillfälle att ta upp alla slags frågor och problem till diskussion, långt utöver vad samrådet formellt syftar till och kan leda till beslut om. Den främsta bristen anses vara att samrådet in- träffar så sent att det är svårt att påverka något, och att uttryckligt stöd inte heller finns för att påverka utförandet i sak. Vid byggsamrådet ska en genomgång ske av vilka åtgärder för besikt- ning, tillsyn och kontroll som behövs för att byggnaden ska kunna antas uppfylla föreskrivna krav. Men inget sägs om vad som ska ske om pro- jektet inte kan antas uppfylla en del av kraven. Enligt förarbetena ska byggherren då varnas för att påbörja arbetena, som annars kan stoppas av . En ytterligare svaghet är att protokollets innehåll inte är formellt regle- rat och att det har en oklar juridisk betydelse. Protokollet är i praktiken endast minnesanteckningar från mötet och utkast till beslut om kontroll- plan, men ändå en offentlig handling, som i förekommande fall från byggherrarnas sida anses ha en alltför låg kvalitet. En ofta diskuterad fråga är vilka som ska närvara och vilka som bör ges tillfälle att delta. Det anses för otydligt reglerat vilka aktörer utöver byggherren och den kvalitetsansvarige som har rätt att kalla, exempelvis ansvariga projektörer eller andra konsulter och entre- prenörer. Från vissa intresseorganisationer och myndigheter finns därtill ett intresse av att få närvara för att bevaka att angelägna allmänna intres- sen blir tillgodosedda, exempelvis tillgängligheten för personer med funktionshinder, barnsäkerheten eller brandsäkerheten. Grannar kan på motsvarande vis anse sig ha ett behov och en rätt att närvara för att be- vaka sina enskilda intressen. finns ingen närvarorätt för andra än och försäkringsgivare eller den som ansvarar för fär- digställandeskyddet i de fall en byggfelsförsäkring eller färdigställande- skydd krävs. har föreslagit en uppdelning av samrådet i ett tidigt sam- råd efter bygglovsansökan och ett avslutande inför begäran om slutbevis. har föreslagit att ska kalla till ett tekniskt samråd efter att bygglov har getts, dels om nämnden inte har funnit att ett sådant samråd är obehövligt, dels om byggherren begär det. Regeringen delar bedömning att byggnads- nämnden bör kalla till ett samråd utan dröjsmål efter att lov har getts, om byggherren begär det. Därutöver bör nämnden kalla till samråd dels om nämnden har gjort bedömningen att det krävs en kontrollansvarig, dels om nämnden inte har funnit att ett samråd är uppenbart obehövligt. Det normala bör alltså vara att nämnden kallar till samråd. Kallelsen bör vara skriftlig. Om det är lämpligt kan kallelsen skickas elektroniskt. Vem ska få kallelse till samrådet? I enlighet med nuvarande bestämmelser bör till sam- rådet kalla byggherren, den eller de kontrollansvariga samt andra som enligt kapitlets bestämmelser eller bedömning bör Prop. 2009/10:170 ges tillfälle att delta. Synpunkter har framförts om kretsen bör utökas. inte skäl för detta. På annan plats föreslås att den krets som ska under- rättas om en ansökan om lov respektive beslut om lov bör utökas. är tillräckligt för att ge berörda sakägare ökad möjlighet till inflytande. När det gäller benämningen på samrådet har föreslagit att det nuvarande byggsamrådet byter namn till tekniskt sam- Skälet för detta är att förtydliga att samrådet i första hand handlar om en genomgång av de tekniska egenskapskraven. Samrådet bör kallas tekniskt samråd i den nya har föreslagit att byggherren i samband med det tekniska samrådet ska lämna in kompletterande tekniska handlingar, pro- jektörens förslag om viktiga kontrollpunkter och ett förslag till kontroll- Regeringen gör bedömningen att det är tillräckligt om byggherren se- nast vid det tekniska samrådet lämnar ett förslag till kontrollplan samt de övriga tekniska handlingar som kräver för att kunna göra en bedömning i frågan om startbesked. med den kontrollansvarige ansvara för att de kontrollpunkter som projek- tören tycker är viktiga ingår i förslaget till kontrollplan. Innehållet i det tekniska samrådet har föreslagit att de nuvarande bestämmelserna om vad som ska gås igenom vid byggsamrådet utökas. ens förslag bör följande punkter gås igenom. Projektets organisation, in- lämnade handlingar och eventuellt behov av ytterligare handlingar, bygg- nadsnämndens synpunkter på de tekniska lösningarna, krav på utstak- ning, byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd, byggherrens förslag till arbetsansvariga, projektörens förslag om angelägna kontrollpunkter, den eller de kontrollansvarigas yttrande över projekteringen, byggherrens förslag till kontrollplan, hur kontrollerna ska bli säkerställda samt bygg- nadsnämndens krav på ytterligare kontroll, krav på kontroll av särskilt sakkunniga beträffande projekteringen eller utföran- det, vilka personer eller företag som ansvarar för arbetena, byggnads- nämndens tillsynsbesök, behovet av ytterligare tekniska samråd, förut- sättningarna för erhållande av startbesked och vilka arbetsmoment som byggherren avser att utföra själv eller med hjälp av sina anställda. Regeringen delar delvis utredningens bedömning. I lagtexten bör det tydligare preciseras vad som bör gås igenom vid det tekniska samrådet för att samrådet ska bli meningsfullt. Att arbetets organisation bör gås igenom får anses vara självklart liks- om byggherrens förslag till kontrollplan. I samband med genomgången av kontrollplanen bör kontrollorganisationen diskuteras. på en kontrollorganisation innebär att sannolikheten ökar för att kontrol- Prop. 2009/10:170 len i praktiken också förverkligas. Om kontrollorganisationen ändras på någon viktig punkt, ska det anmälas till . Som har anförts tidigare anser regeringen att projektörens uppfattning om viktiga kontrollpunkter får anses omhändertagna genom kontrollpla- nen. kan byggnadsnämnderna formellt inte begära in handlingar, och de kan därmed varken varna för olagliga eller olämpliga lösningar eller ta ställning till relevant kontroll. Det är rimligt att byggnadsnämnderna ska ha möjlighet att själva göra en övergripande bedömning av de tekniska lösningarna för att kunna genomföra ett meningsfullt tekniskt samråd. Om byggherren ändå har upprättat handlingar, kan en begäran från nämnden om att få se dessa handlingar varken fördröja byggprocessen eller innebära några merkostnader. Om byggherren avser att bygga utan tillräckliga handlingar, är det ett skäl att förstärka kontrollinsatserna. Därför bör behovet av ytterligare handlingar inför beslut om kontrollplan och startbesked diskuteras vid samrådet. Också behovet av ytterligare sammanträden för tekniskt samråd bör tas upp. För ett mycket stort byggprojekt kan det behövas åtskilliga samman- träden. Om det behövs flera sammanträden och i så fall de närmare om- ständigheterna kring dessa, ska detta tas upp i det tekniska samrådet. Under det tekniska samrådet kan det också visa sig finnas behov av upp- följande samråd. I stora projekt upphandlade som totalentreprenad görs projekteringen oftast parallellt med byggandet. Av detta skäl kan det bli nödvändigt att dela upp det tekniska samrådet i flera. Tidpunkterna och formerna för detta bör anges i startbeskedet. Vidare bör behovet av att gör arbetsplatsbesök eller andra tillsynsåtgärder gås igenom vid samrådet liksom behovet av utstak- ning och behovet av en byggfelsförsäkring eller ett färdigställandeskydd. Dessutom bör man vid ett samråd som avser rivningsåtgärder gå ige- nom förekomsten av tänkbart farligt avfall. Regeringens förslag: Om en bygg- eller rivningsåtgärd är lovpliktig eller anmälningspliktig får den inte påbörjas förrän har gett ett startbesked. Om ett tekniskt samråd inte behövs, ska bygg- nadsnämnden möjligt ge ett startbesked eller förelägga bygg- att ge in de ytterligare handlingar som behövs. Nämnden ska ge startbesked för åtgärder som kan antas komma att uppfylla vissa krav. I startbeskedet ska nämnden fastställa den kontrollplan som ska gälla. Ett startbesked upphör att gälla den dag då beslutet om lov upphör att gälla eller, i fråga om anmälningspliktiga åtgärder, efter att startbeskedet gavs. Om arbeten med anmälningspliktiga åtgärder då har påbörjats men inte avslutats och om det behövs, ska nämnden kal- la till ett nytt tekniskt samråd. Om det i denna situation finns förutsätt- ningar för slutsamråd får i stället kalla till slutsam- råd. Möjligheten att kalla till slutsamråd gäller även för lovpliktiga åtgärder som har påbörjats men inte avslutats. och lagtextpromemorians förslag över- ensstämmer i huvudsak med regeringens.