prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — noterar vidare att E-delega- tionen har redovisat nya former för hur viktiga samverkansprojekt ska rapportera hinder för IT- investeringar. En sådan ordning kan ge E-delega- tionen och regeringen bättre förutsättningar att få till stånd den tvärsektoriella samordning som krävs för att hantera hinder i strategiska IT- projekt. E-delegationen har i sitt betänkande Strategi för myndigheternas arbete med e- förvaltning uppmärksammat problemet med att en myndighet inte gör en IT-investering om nyttan med investeringen tillfaller någon annan (SOU 2009:86 s. 54). I takt med att e-förvalt- ningen utvecklas kommer det enligt bli allt viktigare att hantera denna investeringsparadox. Att IT-investeringar i myndighetssamverkan görs är enligt en viktig förutsättning för att utveckla e-förvaltningen. har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra styrningen av myndighetsövergripande e-förvaltningsprojekt. E-delegationen spelar en central roll i förverkligandet genom att initiera, planera, genomföra och följa upp myndighetsövergripande e-förvalt- ningsprojekt. Genom att nu tillföra resurser för att genomföra e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse anser regeringen att förutsättningar har skapats för att säkerställa myndighetsövergripande IT-investeringar (se vidare avsnitt 3.7.5). Regeringen delar vidare bedömning att en översyn av registerlagstiftningen bör genomföras. har utfört sin årliga revision av myndigheternas årsredovisningar . Av de 250 granskade myndigheterna bedöms 12 inte ha lämnat en korrekt redovisning av sin verksamhet i årsredovisningen och får därför en invändning i sin revisionsberättelse. att antalet invändningar ökat med sju stycken jämfört med . Regeringen har i skrivelsen Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101) angett att en möjlig förklaring till detta kan vara att 2009 är då myndigheterna lämnar en resultatredovisning enligt de ändrade reglerna i förordningen (2000:605) om årsredovisningar och budgetunderlag som gäller fr.o.m. . Regeringen anger vidare i skrivelsen att det är värt att notera att två av de redovisade invändningarna avser avvecklingsmyndigheter. iakttagelser behandlas i Förslag till statsbudget, finansplan m.m. i avsnitt 12.2. för Verva har fått en revisionsinvändning av på grund av att myndigheten har underlåtit att kostnadsföra för outhyrda lokaler. Då dessa kostnader inte ryms inom anvisade medel föreslår regeringen i propositionen Hösttilläggsbudget att anslaget 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling tillförs (prop. 2010/11:2). Inom ramen för årliga revision har en revisionsrapport tagits fram avseende Kammarkollegiets ramavtalsupphandlingar inom IT-området. konstaterar att det finns brister som avser otydlighet i den interna styrningen. Kammarkollegiet har med anledning av rapporten tagit fram en realiseringsplan och förstärkt kompetensen på området. iakttagelser föranleder inga ytterligare åtgärder från regeringens sida. Regeringen har och genomfört och inlett en rad organisationsförändringar för att fortlöpande förstärka och effektivisera statsförvaltningen. Genom regeringens reformer fortsätter antalet myndigheter att minska (se bilagan utveckling avsnitt 2). Utvecklingen inom e-förvaltningen visar att upprätthåller och vidareutvecklar sin internationella position med en förvaltning som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kännetecknas av en hög utvecklingsnivå på sina tjänster. Ett antal utredningar inom det förvaltningspolitiska området har initierats och inkommit med betänkanden. Regeringen har redovisat sina bedömningar av utredningsförslagen och angett den fortsatta inriktningen för förvaltningspolitiken förvaltningspolitiska proposition. De åtgärder som redovisades i propositionen genomförs nu successivt. Mot bakgrund av bl.a. återkoppling till Statskontoret på de uppdrag som myndigheten genomfört anser regeringen att verksamheten i huvudsak motsvarade regeringens krav och förväntningar på myndigheten. Regeringen anser att Kammarkollegiets verksamhet i huvudsak motsvarade regeringens krav och förväntningar på myndigheten. Regeringen anser att ESV:s verksamhet i huvudsak motsvarade regeringens krav och förväntningar på myndigheten. ESV:s prognosverksamhet beskrivs närmare i avsnitt 7 och Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12. Den offentliga förvaltningen har en central roll i utvecklingen av . En rättssäker och effektiv förvaltning stärker demokratin. En väl fungerande förvaltning är grundläggande för att uppnå en hållbar tillväxt och är en viktig del i regeringens politik för ett starkt och välmående . Hur den offentliga förvaltningen utvecklas, organiseras och styrs har därmed stor betydelse. bör i än högre grad än bidra till att underlätta företagande och en hållbar tillväxt. Myndigheter ska som regel inte sälja varor och tjänster på marknaden. Det bör vidare inte vara en uppgift för en myndighet att bedriva opinionsbildning eller företräda särintressen inom sitt verksamhetsområde. Ett syfte med regeringens förvaltningspolitik är att tydliggöra statsförvaltningens gemensamma grund och det särpräglade i statens ansvar och uppgifter. De statsanställdas kunskaper om 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och förståelse för de grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet ska därför stärkas (se vidare avsnitt 5). EU-medlemskapet är en central del av förvaltningens verksamhet, vilket understryker betydelsen av att förvaltningen har förmåga att arbeta strategiskt, samlat, tydligt, korrekt och effektivt. En likvärdig tillgång till service bör utvecklas, t.ex. med hjälp av lokala servicekontor och kontaktpunkter samt utnyttjande av ny teknik. En central förvaltningspolitisk princip är att all offentlig verksamhet ytterst syftar till att tjäna medborgarna och att dessa därför i hög grad bör involveras i utvecklingen av myndigheternas verksamhet. Samverkan behöver utvecklas ytterligare, inte minst myndigheter emellan, dels av effektivitetsskäl, dels för att medborgare och företagare förväntar sig att staten uppträder samordnat. Det samma gäller samverkan mellan statsförvaltningen och kommunerna. Staten behöver i än högre grad än utnyttja de möjligheter som finns att göra det enklare för enskilda och företag att ta till vara sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Genom statsförvaltningens förnyelsearbete med elektronisk förvaltning och fler innovativa lösningar i offentlig tjänsteproduktion bör ytterligare effektivitetsvinster kunna göras. Det finns en stor effektiviseringspotential att ta till vara med hjälp av ny teknik. Tekniken ska också bidra till att förstärka förvaltningens öppenhet. Regeringen har drivit på och förbättrat styrningen av myndigheternas arbete med e-förvaltning genom att bygga upp en organisation och en strategi för förvaltningen som helhet samt genom att förbättra förutsättningarna för gemensamma e-förvaltnings- projekt av strategisk betydelse. Detta har bl.a. skett genom att en statssekreterargrupp för e- förvaltning tillsatts som i en handlingsplan har definierat gemensamma mål och principer för e- förvaltningen (dnr Fi2008/491). Handlingsplanen har legat till grund för direktiven till E- delegationen (dir. 2009:19). E-delegationen har bl.a. föreslagit en strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning och ett antal e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. E-delegationen har vidare påpekat vissa problem vid finansieringen av e-förvalt- ningsprojekt. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att tillförs 20112013 för att ett antal myndighetsgemensamma e-förvalt- ningsprojekt av strategisk betydelse ska kunna bedrivas. Det gäller t.ex. elektroniska legitimationer och beställningar samt gemensamma verksamhetsstöd m.m. Dessutom ska förstudier kunna finansieras för att analysera kostnader och effekter av de e-förvaltningsprojekt som E- delegationen föreslagit eller avser att genomföra. Regeringen avser att fortsätta driva på det gemensamma arbetet om utvecklingen av framtidens e-förvaltning i utifrån den ministerdeklaration som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU . En viktig prioritering i detta arbete är att den offentliga förvaltningen ska öppnas upp så att offentlig information och offentliga tjänster kan återanvändas av olika aktörer. En ytterligare viktig prioritering är att öka rörligheten på den inre marknaden genom att utveckla e-tjänster som kan underlätta studier, arbete och boende i andra medlemsländer än i hemlandet. Arbetet med e-förvaltning ska vidare ha ett tydligt miljö- och klimatförbättrande perspektiv. Regeringens agenda IT för en grönare förvaltning, som beslutades , utgör ett viktigt underlag (dnr N2009/3482, se vidare under utgiftsområde 22 avsnitt 4). ska vara organiserad på ett sådant sätt att det klart och tydligt framgår vilket organ som är ansvarigt för vad. En överskådlig förvaltningsstruktur eftersträvas i syfte att förenkla för medborgare och företag. Vidare finns ett stort behov av en samlad statlig förvaltning på regional nivå. En sådan förvaltning bör utformas med hänsyn till regionala förutsättningar och myndigheternas olika verksamheter. Resultat och verksamhetsanpassning är ledord för inriktningen av det fortsatta arbetet med att utveckla styrningen av statsförvaltningen. För att uppnå det förvaltningspolitiska målet krävs övergripande regelverk, principer och arbetssätt som är gemensamma för regeringens styrning av alla statliga myndigheter, som myndighetsstyrningen förblir verksamhetsanpassad, dvs. att den tar hänsyn till de specifika förutsättningar som gäller för myndigheter inom olika verksamhetsområden. förvaltningspolitiska proposition redovisas ett antal åtgärder som förväntas bidra till det förvaltningspolitiska målet (prop. 2009/10:175, s. 27). Under avsnitt 3.4.3 redovisas ett antal åtgärder som regeringen redan har vidtagit. Regeringen kommer att vidta ytterligare åtgärder successivt. Regeringens inriktning och åtgärder för verksamhetsspecifik utveckling av statliga myndigheters organisation och styrning m.m. redovisas under respektive utgiftsområde. Kontroll av utbetalningar från välfärdssystemen ESV har på regeringens uppdrag utvecklat en metod för att utvärdera den kontroll som sker av utbetalningar i välfärdssystemen och lämnat förslag på vilka myndigheter som ska omfattas av en sådan utvärdering (dnr Fi2009/4747). I likhet med ESV anser regeringen att , , och bör omfattas av utvärderingen. Kontrollutvärderingsinstrumentet ska vidareutvecklas och förvaltas av ESV. Tabell 3.2 Anslagsutveckling för 1:1 Statskontoret 1Motsvarar 84 655 tkr prisnivå. 2Motsvarar 84 657 tkr prisnivå. 3Motsvarar 84 633 tkr prisnivå. Anslaget används för Statskontorets förvaltningskostnader och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Statskontoret har också möjlighet att ta ut avgifter om det finns betydande extraordinära kostnader kopplade till projekten. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget ökas varaktigt med avseende medel som tidigare använts för att finansiera ökade kostnader för avveckling under äldreanslaget (2010) 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling. Anslaget minskas varaktigt med som flyttas till det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 4:1 m.m. Medlen ska finansiera E- delegationens och normeringsarbete inom e-förvaltning. Anslaget minskas varaktigt med för att finansiera medlemsavgift till (). Medlen flyttas till anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter i syfte att skapa en enhetlig hantering av avgifter till internationella organisationer. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , varav regeringen beräknar att kommer att disponeras av Statskontoret. beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.4 Anslagsutveckling för 1:2 Kammarkollegiet 1Motsvarar 69 504 tkr prisnivå. 2Motsvarar 69 505 tkr prisnivå. 3Motsvarar 69 407 tkr prisnivå. Anslaget används för Kammarkollegiets förvaltningskostnader och inkluderar kollegiets kostnader för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet anslagsposter under ett åttiotiotal anslag inom 21 utgiftsområden för olika ändamål. Kammarkollegiets verksamhet finansieras dock till större delen av avgifter. Anslaget används även för att finansiera för utveckling i statens () verksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.5 Offentligrättslig verksamhet Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Verksamheten är anslagsfinansierad. I samband med ansökan tas en avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Kammarkollegiet disponerar inte ansökningsavgifterna. Uppdragsverksamheten avser administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, upphandling av informationsteknik, fordringsbevakning och registrering av trossamfund. ingår även upphandling som sker genom ramavtal. Intäkternas och resultatets storlek inom uppdragsverksamheten beror i huvudsak på försäkringsverksamheten. Kostnaderna inom försäkringsverksamheten består till största delen av försäkringsersättningar. Avgiften för IT-upphandlingen ska sättas så att full kostnadstäckning uppnås. Över- och underskott bör balanseras över flera verksamhetsår eftersom kostnaderna uppstår i inledningen av upphandlingen, medan intäkterna kommer först när avtalen är tecknade. Intäkterna, som är baserade på leverantörernas omsättning på ramavtalen, faktureras kvartalsvis i efterskott och varierar mellan kvartalen på grund av säsongsvariationer i försäljningen. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: till/från andra 1Anvisat på statsbudgeten enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget har använts för att tillfälligt finansiera avvecklingskostnader under äldreanslaget (2010) 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling. Motsvarande summa förs därför tillbaka till anslaget. Anslaget ökas till följd av detta med 2011. Anslaget ökas med till följd av kraftigt ökande ärendevolymer för . Kammarkollegiet ansvarar fr.o.m. för kanslistödet åt . Anslaget ökas med netto för att finansiera verksamhet inklusive projektet om offentligt etos. överförs för kompetensutveckling till det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. upphör 2012, varför endast beräknas för verksamhet 2012. Anslaget minskas med avseende initiala kostnader för uppgiften att följa upp verksamhet som bedrivs enligt lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , varav regeringen beräknar att kommer att disponeras av Kammarkollegiet. beräknas anslaget till , till och till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. 3.8.31:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen 1Motsvarar 44 485 tkr prisnivå. 2Motsvarar 44 423 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera kostnader för utveckling och förvaltning av statens informationssystem för budgetering och uppföljning (). I detta ingår kostnader för utveckling 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och förvaltning av verksamhetsstöden för budgetering och hantering av dokument inom den statliga budgetprocessen (RK Statsbudgetstöd). Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Förändring till följd av: till/från andra 1 Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Verksamheten kommer fr.o.m. endast att finansieras med anslag på statsbudgeten. Anslaget har av denna anledning tillförts sammanlagt från anslaget 1:8 och från de anslag som använts för att betala avgifter för informationssystemet . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal om utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst under 20122016. Skälen för regeringens förslag: Det finns ett stort behov av att renovera, modernisera och anpassa verksamhetsstödet för budgetprocessen. Anpassningar behöver bl.a. ske till Regerings- Insatserna avser bl.a. arbete med förstudier, detaljerade kravspecifikationer och prototyper för olika applikationer. Beslut om utvecklingsinsatser av ovannämnda slag förutsätter fleråriga ekonomiska åtaganden. För att kunna planera utvecklingsinsatserna på ett rationellt sätt bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal om utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst 2016. Tabell 3.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 3.11 Anslagsutveckling för 1:8 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 103 614 tkr prisnivå. 3Motsvarar 103 613 tkr prisnivå. 4Motsvarar 103 685 tkr prisnivå. Anslaget används för ESV:s förvaltningskostnader. Anslaget får även användas för myndighetsövergripande samverkansuppdrag i arbetet mot felaktiga utbetalningar. Kostnaderna för att förvalta belastar anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Information om statlig ekonomi. Samordningsfunktionen inom den statliga inköpssamordningen flyttas från ESV till Kammarkollegiet. Den statliga inköpssamordningen finansieras helt genom avgifter. Myndigheternas avgifter för att finansiera informationssystemet avskaffas och kostnaderna finansieras i sin helhet av anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Tabell 3.13 Offentligrättslig verksamhet Den offentligrättsliga verksamheten avser hyresintäkter från avtal med landsting. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget ökas tillfälligt 2011 med för att främja det myndighetsövergripande samverkansuppdraget om utveckling av metoder för redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Vidare ökas anslaget med för ESV:s revisionskostnader för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare som avser programperioden 20072013. Anslaget ökas även varaktigt med som avser återföring av medel från anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter som tillfälligt delfinansierat medlemskap i . Anslaget minskas varaktigt med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 3.8.51:17 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Tabell 3.15 Anslagsutveckling för 1:17 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera e-förvalt- ningsprojekt som är av strategisk betydelse för statsförvaltningens utveckling, t.ex. elektroniska legitimationer och beställningar samt gemensamma verksamhetsstöd m.m. Anslaget ska vidare användas för att analysera kostnader och effekter av de e-förvaltningsprojekt som E- delegationen föreslagit eller avser driva. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:17 gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Utgångspunkten för alla e-förvaltningsprojekt är att de ska vara väl underbyggda med förstudier som specificerar hur kostnader ska fördelas och hur besparingar och andra nyttor ska uppnås samt hur och när dessa ska realiseras. Pågående och planerade e-förvaltningsprojekt bedöms ha en betydande besparingspotential inom den statliga förvaltningen och i flera avseenden även för kommunerna. Enligt en preliminär besparingskalkyl uppgår besparingarna i statsförvaltningen till ca , varav merparten beräknas uppkomma 2014. Regeringen anser att statens minskade kostnader ska realiseras i de verksamheter där nyttor och besparingseffekter uppstår och avser därför att ge ESV i uppdrag att löpande följa upp och spåra effekterna av de enskilda e- förvaltningsprojekten samt att lämna förslag på en modell för hur minskade kostnader för staten kan realiseras. En utvecklad modell bedöms kunna implementeras .