prop · GX03188 · 2010-03-25 00:00:00 — Regeringen bedömer också att de obligatoriska slutproven i sfi som införts kommer att avsevärt minska risken för felaktiga betyg. Det är önskvärt att sfi-studierna påbörjas efter bosättningen. En snabb kursstart bör därför stimuleras. Det kan ske genom att ett ytterligare villkor för sfi-bonus är att betyget Godkänt ska ha uppnåtts senast inom från bosättningen, dvs. den dag personen folkbokfördes i en kommun. Vad gäller flyktingar och andra skyddsbehövande m.fl. och andra invandrare som får introduktionsersättning eller ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd bör det finnas ett intresse för såväl individen som Prop. 2009/10:188 kommunen att sfi ska komma igång efter bosättningen. lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kommer Arbetsförmedlingen att få ansvaret att upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet (etableringsplan). Planen ska omfatta högst 24 månader och bl.a. innehålla sfi. Undervisningen ska enligt skollagen (1985:1100) finnas att tillgå efter det att rätt till sfi inträtt, dvs. från tidpunkten för bosättning i en kommun. Om inte särskilda skäl finns, ska undervisningen kunna påbörjas . Från ska varje kommun aktivt ska verka för att en nyanländ som omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja undervisningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till en sfi-kurs hos kommunen (prop. 2009/10:60). För de flesta är goda kunskaper i svenska av stor betydelse för att möjliggöra ett snabbt arbetsmarknadsinträde och därigenom bli självförsörjande. Godkänt senast från första mottagandet i en kommun Det tidsmässiga villkoret att betyget Godkänt ska ha uppnåtts från det datum en erbjuden sfi-kurs startade, bör kompletteras med att det godkända betyget dessutom ska ha uppnåtts från tidpunkten för det första mottagandet i en kommun. För att kunna utgöra en tydlig utgångspunkt för beräkningen av tidsperioden inom vilken minst betyget Godkänt ska ha uppnåtts för att sfi-bonus ska lämnas, bör tidpunkten för det första mottagandet i en kommun vara den dag personen folkbokfördes i en kommun. Därigenom uppkommer en stimulans för individen att snabbt komma i gång med sfi som hänsyn tas till att tiden från bosättning till dess att en sfi- kurs startar inte i någon större utsträckning kan påverkas av individen själv. Det förekommer emellertid i vissa kommuner att sfi inte kan påbörjas . Flera remissinstanser, bl.a. ESV, har anfört att den enskilde inte ska lida men om kommunen inte erbjuder sfi-start från folkbokföringsdatum. förespråkar antingen att kravet på att studierna av från folkbokföring i en kommun slopas eller att det ges en säkrare garanti för att utbildningen ges . Enligt lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska en etableringsplan som innehåller bl.a. sfi upprättas av Arbetsförmedlingen. Detta bör ske efter beviljat uppehållstillstånd. Som tidigare nämnts ska också kommunen aktivt verka för att sfi kan påbörjas inom en månad från anmälan till kursstart. Dessa förändringar, som gäller , bör därmed bidra till att utbildningen kommer i gång snabbare än vad som är fallet. Regeringen bedömer därför att det inte finns skäl att utsträcka tidsramen längre än . Med beaktande av att den enskildes intresse av att påbörja sfi torde bli starkare i och med att sfi-bonus införs, bedömer regeringen att den ökade efterfrågan från nyanlända invandrare också kommer att påverka kommunerna så att de ökar sina ansträngningar att erbjuda kursstart inom Prop. 2009/10:188 . Ett sätt kan vara att i ökad utsträckning samverka med Mot denna bakgrund och med beaktande av att kommunen ska verka för att den som omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska kunna påbörja sfi inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till sfi hos kommunen, finns det inte skäl att nu ytterligare skärpa kraven på att undervisning ska kunna påbörjas . Tidsfristen bör inte förlängas I promemorian föreslås att tidsfristen för att uppnå minst betyget Godkänt ska kunna förlängas vid frånvaro på grund av styrkt sjukdom eller vård av eget barn , om frånvaron uppgår till en sammanhängande tid av minst en månad. Kommunerna och andra huvudmän bör kunna erbjuda flexibilitet i sin sfi så att även t.ex. småbarnsföräldrar kan ta del av den och uppfylla kraven för att få sfi- bonus. Trots detta kan ofrivillig frånvaro medföra att villkoren för bonus inte uppfylls för en del. Såsom flera remissinstanser pekat på skulle emellertid också andra orsaker till frånvaro från sfi än de som föreslås i promemorian kunna utgöra beaktansvärda skäl för att få förlänga den tid inom vilken kraven för sfi-bonus ska ha uppfyllts. För att sfi-bonus ska kunna utgöra den stimulansåtgärd för snabbare etablering på arbetsmarknaden som avses, bör tidsfristen för att uppnå bonus inte bli alltför lång. En regel om rätt till förlängning av tidsfristen skulle medföra ytterligare administration för kommunerna och ett krav på den enskilde att lämna uppgifter som i vissa fall kan omfattas av sekretess. Så som föreslås i promemorian skulle detta i sin tur medföra att regler om sekretess och kommunernas hantering av personuppgifter i sammanhanget behöver ses över. Systemet för administrationen av sfi- bonus bör vara så enkelt som möjligt såväl för kommunerna som för den enskilde. Regeringen föreslår därför inte att tidsfristen ska kunna förlängas på grund av frånvaro från sfi i vissa fall. Bonus för nyanlända som deltar i undervisningen I promemorian föreslås att även den som utan att ha deltagit i sfi- undervisningen har uppnått minst betyget Godkänt i sfi på kurs D, studieväg 3, från tidpunkten för folkbokföring i en kommun, ska kunna få sfi-bonus. Syftet med sfi-bonus är, som nämnts i avsnitt 4.3, att förbättra nyanländas möjligheter att komma in på arbetsmarknaden genom att motivera dem att påbörja sfi , att förbättra sin närvaro i utbildningen och att göra extra ansträngningar att snabbt nå godkänd nivå i sina studier. Regeringen anser inte att det härutöver finns något behov att premiera dem som på egen hand redan har tillägnat sig kunskaper i svenska. En regel av det slag som föreslås i promemorian är inte heller nödvändig för att syftet med reformen ska uppnås. Bonus nivå och konstruktion Regeringens förslag: Bonus lämnas med hel bonus för den som uppnått minst betyget Godkänt i svenskundervisning för invandrare (sfi) på kurs D på studieväg 3, med två tredjedels bonus för den som har uppnått minst betyget Godkänt i sfi på kurs C på studieväg 2 och med en halv bonus för den som har uppnått minst betyget Godkänt på kurs B, studieväg 1. Sfi-bonus lämnas med sammanlagt högst en hel bonus. För den som får en hel eller två tredjedels bonus ska redan utbetald sfi-bonus räknas av. Regeringen får meddela föreskrifter om sfi-bonusens storlek. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian bedöms att ett belopp om är rimligt för att bonusen ska innebära en reell stimulanseffekt. Remissinstanserna: Länsrätten i län föreslår att sfi-bonus ska utgå med lika belopp oavsett på vilken studieväg betyget Godkänt har uppnåtts. kommun anser att summan för sfi-bonus ska vara av samma storlek oavsett vilket betyg den enskilde uppnår. Kommuner och Landsting menar att regeringen bör överväga att ha något högre bonusbelopp på de lägre studievägarna än föreslaget, framför allt på studieväg 1. Statskontoret anför att personer som studerar sfi har väldigt olika förutsättningar att klara av att slutföra kurs D på studieväg 3 och därmed få hela bonusen. Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk menar att förslaget om en sfi-bonus missgynnar studerande med kort utbildning eftersom studerande på studieväg 3, dvs. högutbildade invandrare, behöver kortast tid för att uppnå betyget Godkänt. Skälen för regeringens förslag: Avsikten med sfi-bonus är att den ska stimulera till arbete och att den enskilde ska lära sig svenska på så hög nivå som möjligt. Full bonus bör därför ges till dem som uppnår minst betyget Godkänt i kurs D på studieväg 3. Även sfi-studerande på studieväg 1 och 2 bör kunna få del av bonusen och motiveras till att sträva efter att uppnå minst betyget Godkänt på en högre kurs. En del remissinstanser har invänt mot promemorians förslag att sfi- bonus ska utgå med olika belopp beroende på vilken studieväg betyget Godkänt har uppnåtts. Mot bakgrund av att avsikten med sfi-bonus är att den ska stimulera till arbete genom att den enskilde lär sig svenska på så hög nivå som möjligt är det emellertid lämpligt att sfi-bonus lämnas med olika belopp beroende på vilken studieväg betyget Godkänt har uppnåtts. En person som inleder studierna på studieväg 3 och som från utbildningsstart når betyget Godkänt på kurs D bör således få en hel bonus. Den som börjar på studieväg 2 bör få två tredjedels bonus vid betyget Godkänt på kurs C och ytterligare en tredjedels bonus om studierna fortsätter på studieväg 3 och leder till betyget Godkänt på kurs D och resultaten uppnås inom . Den som börjar på studieväg 1 bör få en halv bonus vid betyget Godkänt på kurs B. Om studierna fortsätter på studieväg 2 bör ytterligare bonus utbetalas vid betyget Godkänt på kurs C så att den studerande då har fått totalt två Om personen även skulle uppnå betyget Godkänt på Prop. 2009/10:188 kurs D på studieväg 3 inom uppsatta tidsramar ska ytterligare en tredjedels bonus utbetalas. I promemorian bedöms ett belopp om vara rimligt för att bonusen ska ge en reell stimulanseffekt. Detta innebär att en person som uppnått minst betyget Godkänt i sfi på kurs D på studieväg 3 får en hel bonus, dvs. , den som har uppnått minst betyget Godkänt i sfi på kurs C på studieväg 2 får två tredjedels bonus, dvs. och en person som har uppnått minst betyget Godkänt på kurs B, studieväg 1 får en halv bonus, dvs. Kommuner och Landsting har anfört att regeringen bör överväga något högre bonusbelopp på de lägre studievägarna än föreslaget, framför allt på studieväg 1. Regeringen anser att sfi-bonusen bör bestämmas på så sätt att den får en reell stimulanseffekt. Enligt förordningen (2009:728) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare utgör en hel bonus . Sfi- bonusens storlek regleras också fortsättningsvis lämpligen i förordning. 4.7En skattefri bonus som inte påverkar vissa andra bidrag Regeringens förslag: Sfi-bonusen ska vara skattefri och inte beaktas vid beräkningen av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453), introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar eller ersättningar med stöd av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Många remissinstanser är kritiska till förslaget, t.ex. ombudsmän () som anser att principiella frågeställningar om hanteringen av sfi-bonusen vid beskattningen och vid beslut om ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning är bristfälligt behandlade. anför att ett undantag för sfi-bonus ytterligare urholkar grundprincipen för beräkning av ekonomiskt bistånd. Om förslaget att undanta sfi-bonusen från beräkning av ekonomiskt bistånd trots allt införs bör det ske genom ett tillägg i 4 kap. 1 a § socialtjänstlagen. Kammarrätten i påtalar att en hänvisning från lagar enligt vilka sfi-bonus inte ska beaktas till 7 § i den föreslagna lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare skulle underlätta tillämpningen av den nya lagen hos de kommunala nämnder som har att hantera regelverket. kommun anser att det bör ses över om förslaget står i konflikt med likställighetsprincipen i kommunallagen (1991:900) eftersom bonusen inte ska räknas som en inkomst vid en ansökan om försörjningsstöd eller introduktionsersättning. anser att lagstiftningen bör utformas på ett sätt som inte riskerar att strida mot likställighetsprincipen när det rör samhällets skyddsnät för de allra mest Andra lösningar än undantag från de principer som i övrigt gäller Prop. 2009/10:188 vid beräkning av ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning bör kommun menar att det bör föreslås undantag även för personer som är föremål för utmätning av kronofogden. Kommuner och Landsting anser att det i princip är bra att bonusen inte ska påverka rätten till ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning, men att det kommer krävas att den enskilde kan styrka att en tillgång härrör från utbetalad sfi-bonus även efter det att bonusen har utbetalats. Skälen för regeringens förslag: Nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande m.fl. som deltar i svenskundervisning för invandrare (sfi) har normalt sin försörjning genom introduktionsersättning enligt lagen om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar eller ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Introduktionsersättning kan vara utformad så att individens eventuella inkomster från arbete inte påverkar introduktionsersättningens storlek, men den kan också vara utformad som det ekonomiska biståndet, dvs. att andra inkomster reducerar ersättningen. Den som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och har rätt till en individuellt anpassad etableringsplan, har rätt till etableringsersättning om han eller hon medverkar till upprättandet av en etableringsplan eller deltar i aktiviteter enligt en sådan plan. Under vissa förutsättningar kan den nyanlände även ha rätt till etableringstillägg eller bostadsersättning. Ersättningarna ska vara skattefria. Etableringsersättningen avses vara schabloniserad och täcka skäliga levnadsomkostnader för den nyanlände. Inkomster från förvärvsarbete som omfattas av etableringsplanen bör minska etableringsersättningen i motsvarande mån, medan inkomster från arbete vid sidan av etableringsplanen endast bör påverka etableringsersättningen om de överstiger ett visst belopp (fribelopp). Sfi-bonus påverkar inte vissa bidrag För personer som får ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen skulle en sfi-bonus inte innebära något reellt ekonomiskt tillskott om inte inkomsten undantas vid beräkningen av rätten till bistånd. Detsamma gäller för personer som får introduktionsersättning enligt regler som liknar dem som gäller för ekonomiskt bistånd. Anhöriginvandrare som sammanbor med en person som har egen inkomst får normalt inte någon ersättning från samhället när han eller hon deltar i sfi. Om anknytningspersonen i har låg eller ingen inkomst, kan paret få ekonomiskt bistånd. För den som inte har behov av något ekonomiskt bistånd innebär en sfi-bonus i sin helhet ett ekonomiskt tillskott. Avsikten med sfi-bonus är att den ska innebära samma stimulans för alla nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande m.fl. samt anhöriga att lära sig svenska snabbt oavsett på vilket sätt de får sin försörjning. För att inte minska incitamentet att skynda på sfi-studierna föreslås i promemorian att beräkningen av introduktionsersättning eller ekonomiskt bistånd inte ska påverkas av En del remissinstanser har invänt mot detta. JO har Prop. 2009/10:188 anfört att principiella frågeställningar om hanteringen av sfi-bonusen vid beskattningen och vid beslut om ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning är bristfälligt behandlade och menar att det är djupt olyckligt att genom att införa ett undantag för sfi- bonus ytterligare urholka grundprincipen för beräkning av ekonomiskt bistånd. kommun anser att det bör ses över om förslaget står i konflikt med likställighetsprincipen i kommunallagen och anser att andra lösningar än undantag från de principer som i övrigt gäller vid beräkning av ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning bör sökas. Enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Detta innebär att individens egna tillgångar och medel ska tas i anspråk i första hand, innan det finns någon rätt till ekonomiskt bistånd. För att möjligheten att få sfi-bonus ska innebära samma incitament för alla i målgruppen, oavsett på vilket sätt de får sin försörjning, är det nödvändigt att beräkningen av introduktionsersättning, ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen och ersättning med stöd av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare inte ska påverkas av erhållen sfi-bonus. Den i 2 kap. 2 § kommunallagen fastslagna likställighetsprincipen gäller i kommunens relation till sina egna medlemmar och innebär att alla kommunmedlemmar i samma situation ska behandlas lika. Sfi-bonus kommer att betalas ut till alla kommunmedlemmar som uppfyller förutsättningarna i den föreslagna lagen om sfi-bonus och beräkningen av introduktionsersättning, ekonomiskt bistånd eller ersättning med stöd av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kommer inte att påverkas av erhållen sfi-bonus. Vid en korrekt och enhetlig tillämpning av lagen kommer kommunerna således att behandla alla kommunmedlemmar i samma situation lika. Den föreslagna lagen om sfi-bonus strider därmed inte mot likställighetsprincipen. Mot denna bakgrund finner regeringen att beräkningen av introduktionsersättning eller ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen inte ska påverkas av erhållen sfi-bonus. Detsamma bör gälla för ersättningar med stöd av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Några skäl att, såsom kommun har föreslagit, införa undantag även för personer som är föremål för utmätning av kronofogden finns emellertid inte. Något sådant undantag har heller inte förslagits i promemorian. Att utbetald sfi-bonus inte ska beaktas vid beräkningen av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen eller introduktionsersättning bör regleras i den föreslagna nya lagen om sfi-bonus. Motsvarande reglering för ersättningar med stöd av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare bör, när den lagen har trätt i kraft, införas i lagen om sfi- bonus. Undantag från huvudregeln om att alla inkomster ska beaktas vid beräkningen av behovet av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen regleras vanligen inte i socialtjänstlagen utan i särlagstiftningen och någon hänvisning till denna särlagstiftning görs inte i socialtjänstlagen. Kammarrätten i har anfört att det i 4 kap. socialtjänstlagen bör införas en hänvisning till den nu föreslagna lagen. skulle kunna underlätta något för kommunerna i deras tillämpning av Prop. 2009/10:188 socialtjänstlagen. En förutsättning för en sådan hänvisning i socialtjänstlagen är dock att den är uttömmande. Socialtjänstlagen innehåller inte någon sådan uttömmande reglering av undantag från huvudregeln avseende beräkning av ekonomiskt bistånd. Regeringen föreslår därför inte att det i socialtjänstlagen införs en hänvisning till den nu föreslagna lagen om sfi-bonus såsom Kammarrätten i föreslagit. Sfi-bonus undantas från beskattning Den faktiska bonus den sfi-studerande får bör vara lika stor oavsett var i landet den nyanlände är bosatt. Om bonusen skulle beskattas blir den inte lika stor för alla. Det relativt låga beloppet på bonusen och det förhållandet att relativt många av dem som får sfi-bonusen knappast har några andra större skattepliktiga inkomster talar också för att bonusen ska vara skattefri. Bonusen bör därför, i likhet med introduktionsersättning, ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen och ersättningar enligt den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, inte tas upp till beskattning. Regeringen föreslår därför en ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) med denna innebörd. Regeringens förslag: Kommunerna ska besluta om och betala ut sfi- bonus efter skriftlig ansökan från den nyanlände hos den kommun där han eller hon är folkbokförd. Ansökan ska ha kommit in till kommunen från den dag då minst betyget Godkänt i svenskundervisning för invandrare (sfi) har uppnåtts på kurs D på studieväg 3, på kurs C på studieväg 2 eller på kurs B på studieväg 1. Kommunerna ska också informera nyanlända invandrare som omfattas av lagen om förutsättningar och villkor för att få sfi-bonus. Regeringens bedömning: Staten bör ersätta kommunerna för kostnader för utbetald sfi-bonus och för deras administrativa kostnader. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Länsrätten i län påtalar att det inte framgår vad som enligt den föreslagna 9 § andra stycket skulle vara ett lämpligt sätt för kommunerna att informera om möjligheten att få sfi- bonus. Länsrätten föreslår att bestämmelsen utformas med innehållet att kommunen har ett ansvar för att informera den som eventuellt har rätt till sfi-bonus om förutsättningar och villkor för att erhålla sfi-bonusen. Länsrätten föreslår vidare att 9 § andra stycket bör vara en separat bestämmelse som placeras inledningsvis i den föreslagna lagen och i vart fall före paragrafen om hur själva ansökan görs (8 §). () efterfrågar underlag för förslaget i form av för- och nackdelar med alternativa lösningar och föreslår att en lösning med en central statlig administration inom ramen för nuvarande Prop. 2009/10:188 myndighetsstruktur ska analyseras i den fortsatta beredningen. att komma fram till om det kan vara ett kostnadseffektivare alternativ, men inte minst för att om möjligt undvika att administration av integritetskänsliga uppgifter, i fråga om på vilka grunder en person har beviljats uppehållstillstånd, ska ske utspritt på respektive kommun. Statskontoret bedömer att systemet för utbetalning av den föreslagna sfi- bonusen är komplicerat och genererar mycket administration i förhållande till de eventuella effekter som kan förväntas. Det finns en rad olika sekretesskydd som gör att kommunen inte alltid kan kontrollera olika uppgifter, t.ex. om individen har uppehållstillstånd. kommun anser att även skulle kunna ges ansvar för att administrera beslut om och utbetalning av sfi-bonus samt att utbetalning bör ske med automatik efter det att den enskilde uppnått betyget Godkänt. Vinster med detta skulle bli minskade transfereringar, förenklad administration och därigenom lägre kostnader för sfi-bonusen. Kommuner och Landsting är kritiskt till att kommunerna ska ha ansvaret att administrera bonusen och få den myndighetsutövande uppgiften att fatta beslut om bonus. En statlig myndighet bör enligt remissinstansen i stället få uppdraget. Om kommunerna ändå ska administrera bonusen måste finansieringsprincipen tillämpas så att kommunerna kompenseras för de ökade kostnader som reformen medför. Flera remissinstanser, bl.a. kommun, kommun, och kommun, anför att det är angeläget att den ekonomiska kompensationen till kommunerna ligger i nivå med de ökade kostnader som införande av sfi-bonus medför. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bonushanteringen ska vara enkel och rättssäker. Individen ska kunna få sfi-bonus under förutsättning att tidigare nämnda villkor är uppfyllda. Enligt promemorians förslag ska den enskilde ansöka om sfi-bonus hos den kommun där sökanden är folkbokförd från den dag då rätt till sfi-bonus uppkom. Kommunerna ska därefter besluta om och betala ut bonus till sökanden om villkoren är uppfyllda. Om ansökan inkommer senare än efter att rätt till sfi-bonus uppkommit är den att anse som för sent inkommen och kan inte bifallas utan ska avvisas. En del remissinstanser har invänt mot att kommunerna ska besluta om och betala ut sfi-bonus och föreslår i stället en central statlig administration. Regeringen konstaterar att det är viktigt att det går att säkerställa att rätt personer får bonus och endast när de är berättigade till bonus.