prop · GX03176 · 2010-03-23 00:00:00 — kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, Sala kommun, Falu kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, kommun instämmer i princip i synpunkterna från Kommuner framför att rättssäkerheten även bör stärkas genom en tydlig process där hjälpbehoven för barn med funktions- nedsättningar jämförs med de hjälpbehov barn i samma ålder, utan funktionsnedsättningar, normalt sett har. dent Living (), (OPA) tillstyrker förslagen. Vårdföretagarna, () vill lägga till ett förslag som ger barnen möjlighet till en opartisk företrädare. Föreningen () anser att det ska vara samma bestämmelser i och SoL när det gäller insatser för barn. Kristna Råd betonar vikten av att kommuner aktualiserar och breddar kunskapen om . Skälen för regeringens förslag: Av art. 12 i konventionen om barnets rättigheter () framgår att det barn som är i stånd att bilda egna åsikter ska tillförsäkras rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska ges betydelse i förhållande till dess ålder och mognad. Bestämmelser om barns rätt att komma till tals finns bl.a. i socialtjänstlagen (2001:453). Enligt 3 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen ska, när en åtgärd rör ett barn, barnet få relevant information och barnets inställning så långt det är möjligt klarläggas. Hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad. Med åtgärder avses insatser som rör ett specifikt barn, dvs. utrednings-, stöd- och serviceinsatser (prop.1996/97:124 s. 100). Barnet får genom detta möjlighet att uttrycka en egen önskan om t.ex. kombinationen av insatser och hur dessa ska förläggas över vecko- dagarna. Även i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område finns bestämmelser om barns behov av information, råd och stöd. Av 7 och 8 §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, förkortad LSS, följer att insatser bara ska ges till den enskilde om han begär det och att insatserna ska anpassas till mottagarens individuella behov. För att kunna bedöma en ansökan som rör ett barn måste handläggaren skapa sig en bild av barnet och dess behov. I LSS finns emellertid inte några särskilda bestämmelser om barns rätt till information eller barns rätt att komma till tals. föreslår därför att det även i LSS införs regler som tydliggör att när en åtgärd rör barn ska barnet få relevant information och hans eller hennes inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. Regeringen instämmer i kommitténs förslag, men anser att bestämmelsen ska utformas i närmare överensstämmelse med ordalydelsen i art. 12 i barn- konventionen framförallt för att tydliggöra att det är frivilligt för barnet att framföra sina åsikter. Bestämmelsen ger dock inte någon utökad rätt för handläggarna att tala med barnet mot vårdnadshavarnas vilja, på det sätt som är möjligt i tillsynsärenden enligt 26 b § LSS. Om föräldrarna är positiva till att barnet kommer till tals under handläggningen är detta naturligtvis en gynnsam situation. Om barnet har uppnått den ålder och mognad som krävs för att själv bestämma om sin medverkan, är det barnet som råder över om något samtal ska hållas. Det innebär att vårdnadshavarens samtycke till samtalet inte behöver inhämtas och att samtalet till och med kan äga rum mot vårdnadshavarens vilja (jfr JO:s beslut , dnr 1059-2003 och 4857-2003). Om barnet däremot inte har uppnått den ålder och mognad som krävs för att själv bestämma, kan vårdnadshavarna förhindra att samtal hålls med barnet. 2009/10:176 Frågan om socialnämnden ska kunna tala med barnet faller nämligen inom vårdnadshavarnas bestämmanderätt. 6.3Utveckling och spridning av metoder Regeringens bedömning: bör inte ges något särskilt uppdrag i fråga om metoder för att se till att barns inställning och synpunkter kommer fram. bör även fortsättningsvis arbeta med sådana metoder som kan tillämpas inför beslut om insatser och i det dagliga arbetet med barn med olika former av funk- tionsnedsättning, vilket bör framgå av förordningen (2009:1243) med instruktion för . Kommitténs bedömning: bör ges i uppdrag att ta fram metoder för att säkerställa att barns och ungas inställning och synpunkter kommer fram. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser uttalar sig om bedöm- ningen. Av dessa är flertalet positiva till förslaget. Skälen för regeringens bedömning: framhåller i sitt slutbetänkande att samtal med barn med funktionsnedsättning kan ställa krav på särskild kompetens hos den som ska tala med barnet. Det finns också funktionsnedsättningar som berör förmågan att kommunicera och där samtal måste genomföras med detta som utgångspunkt och med det stöd som krävs. För att den bestämmelse om barns möjligheter att komma till tals m.m. som föreslås i föregående avsnitt ska få genomslag, är det viktigt att de som genomför utredningar och fattar beslut om insatser har kunskap att kunna ta reda på barnens och de ungas syn- punkter och inställningar i olika frågor. och kommunernas socialtjänst har ett pågående metod- utvecklingsarbete, och har ett pågående uppdrag om UPP-centrum och ett projekt med Beardslees familjeinterventionsmetod som givits inom ramen för regeringens psykiatrisatsning. Regeringen anser att även fortsättningsvis bör arbeta med att se till att det finns metoder som kan användas för att säkerställa att barns in- ställning och synpunkter kommer fram inför beslut om insatser, och därvid ta tillvara erfarenheter från pågående metodutvecklingsarbeten och uppdrag. Det gäller också metoder som kan utgöra stöd i det dagliga arbetet. bör se till att sprida metoderna till dem som i sitt arbete kommer i kontakt med barn och unga som omfattas av personkretsen i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Barn och unga ska ha en möjlighet att uttrycka sin åsikt och detta bör vara ett kvalitetskrav i LSS-verksamhet. Kunskaper och kompetens när det gäller dessa metoder måste därför vara en viktig del i det kvalitetssäkrings- arbete som kommuner enligt lag ska bedriva. Av 7 § förordningen (2009:1243) med instruktion för framgår att ska utveckla metoder för hur den tillsyn som rör barn och unga ska genomföras. Av instruktionen bör även framgå de Prop. 2009/10:176 uppgifter som redovisas i detta avsnitt. Regeringens förslag: Den som enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade bedriver verksamhet som omfattar insatser åt barn får inte anställa någon för sådana insatser utan att först kontrollera utdrag från belastningsregistret avseende den som ska anställas. Registerutdraget får inte vara äldre än . Registerkontroll ska också göras i fråga om den som ska fullgöra uppdrag i sådan verksamhet eller som är anställd av bemannings- företag eller annan som ingått avtal med den som bedriver verk- samheten, om uppdragstagaren eller den anställde erbjuds eller tilldelas arbetsuppgifter som omfattar stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder och dessa uppgifter ska fullgöras som om han eller hon var anställd i verksamheten. Registerkontroll ska även göras i fråga om den som erbjuds praktiktjänstgöring som omfattar stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder. Skyldigheten att kontrollera registerutdrag omfattar inte en förälder som ska utföra insatser åt sitt eget barn eller en person som för mindre än var anställd hos samma arbetsgivare eller deltog i verksamheten på annat beskrivet sätt. Den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänst- ska på begäran lämna ett utdrag ur belastningsregistret till arbets- eller uppdragsgivaren. Motsvarande ska gälla för den som tilldelas arbetsuppgifter. Registerutdrag ska också på begäran lämnas av den som erbjuds anställning som personlig assistent av den assistansberättigade själv. Den enskilde ges rätt att få ut ett begränsat registerutdrag om sig själv i detta syfte. Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om vilka uppgifter ett sådant registerutdrag ska innehålla. Registerutdraget eller en kopia av det ska bevaras från det att en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring på- börjades. Motsvarande ska gälla för den som tilldelats en arbets- uppgift. Om den som lämnat ett registerutdrag i original begär det ska det återlämnas. Sanktionsmöjligheter vid bristande registerkontroll följer av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Regeringens bedömning: De brott som bör omfattas motsvarar de brott som kontrolleras enligt lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och barnomsorg, dvs. vissa brott mot liv och hälsa, människorov, sexualbrott, grovt rån samt barnpornografibrott. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommittén föreslår inte undantag för personal som inte ska arbeta direkt med stöd- och serviceinsatser. Vidare föreslår kommittén att registerkontroll ska vara obligatorisk även för de assistansberättigade som anställer egna assistenter. I kommitténs förslag undantas vårdnads- havare istället för förälder från registerkontroll. Remissinstanserna: och Specialpedagogiska skol- myndigheten föreslår att obligatorisk registerkontroll utvidgas till att omfatta alla personer som ska arbeta i verksamhet enligt LSS. Även Kommuner och Landsting, som tillstyrker förslaget, anser att det finns skäl att överväga om inte registerkontroll bör omfatta all personal som arbetar inom LSS-verksamhet, vilket bl.a. Länsstyrelserna i och i instämmer i. Även kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, Sala kommun, Falu kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun och kommun instämmer i princip i Kommuner och Landstings synpunkter. Många kommuner uttalar mycket starkt att registerkontroll ska gälla all personal inom LSS-verksamhet och betonar att registerkontroll bör ske kontinuerligt och inte enbart vid anställning. Även Assistans tillstyrker förslagen men understryker att utdrag från belastningsregistret ska omfatta all personal, inte bara de som arbetar med barn, vilket Vårdföretagarna, () instämmer i. Vårdföretagarna anser att det även bör gälla vårdnadshavare. () välkomnar utredarens diskussion kring att registerkontroll inte bör ses som det enda verktyget för att undanröja risken för övergrepp på barn och unga som har personlig assistent. BO betonar att alla, förutom vårdnadshavare, även andra närstående ska omfattas av registerkontrollen för att kontrollen ska få den effekt som avses. () anser att vårdnadshavare som ska arbeta som personliga assistenter åt sina barn inte ska undantas från en obligatorisk registerkontroll. Föreningen () tillstyrker förslagen och anser att det är bra att införa obligatorisk registerkontroll av anställda till barn förutom när det gäller vårdnadshavare. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) tillstyrker förslaget. är kritiskt mot att utöka registerkontrollen till att omfatta all verksamhet enligt LSS. Vidare anser förbundet att förslaget kräver att det bör framgå vilka brott som ska anges i utdraget ur brottsregistret och syftet med att begära ett utdrag. Skälen för regeringens förslag och bedömning Rätt att få utdrag ur belastningsregistret En enskild person har enligt 9 § första stycket lagen (1998:620) om belastningsregister rätt att få ta del av samtliga uppgifter ur belast- ningsregistret om sig själv. En enskild kan också enligt andra stycket i samma paragraf under vissa förutsättningar få ett begränsat register- utdrag. Vidare har myndigheter som beslutar om anställning av personal inom bl.a. vård av utvecklingsstörda och av barn och ungdomar rätt att ur belastningsregistret få ut uppgifter om brott som föranlett någon annan påföljd än penningböter i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare (11 § 5 förordningen [1999:1134] om belastningsregister). En enskild sammanslutning eller en enskild person som beslutar om anställning av personal inom bl.a. vård av utvecklingsstörda eller vård av barn och ungdom har, enligt 21 § första stycket 2 förordningen om belastningsregister, motsvarande rätt att få ut uppgifter. Den som bedriver verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, kan således i de fall där verksamheten utgör vård av barn eller av utvecklingsstörda ha rätt att få ut uppgifter från belastningsregistret om de personer som ska anställas eller anlitas. Bestämmelserna medför ingen skyldighet för den som avser att anställa någon att göra en registerkontroll. Barns grundläggande rättigheter regleras dels i svensk nationell lag- stiftning, dels i internationella konventioner och överenskommelser. En av de bärande tankarna i konventionen om barnets rättigheter () är barnets rätt till skydd mot övergrepp och utnyttjande av varje slag. Enligt art. 34 ska staterna skydda barnet mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. Barn med funktionsnedsättning är en särskilt skyddsbehövande grupp. Det handlar om barn som på grund av fysisk eller psykisk funktionsnedsättning kan ha svårt att värja sig, men också att kommunicera och förmedla vad de utsätts för och påkalla hjälp. De är beroende av LSS-insatser för att ha möjlighet att kunna leva som andra, och de kan ofta utveckla ett beroendeförhållande till den som utför insatsen. De är ensamma med den som utför insatsen utan att det finns någon annan vuxen som de kan vända sig till. Många av insatserna utförs i barnets hemmiljö, den plats där barnet ska kunna känna särskild trygghet. Eftersom samhället beslutar om och i många fall också tillhandahåller insatserna, har samhället ett särskilt ansvar för att insatserna är säkra och trygga. anför inte någon statistik som underbygger antagandet att det förekommer övergrepp mot barn som lever med LSS-insatser utan menar att blotta risken för att det kan förekomma sådana övergrepp är tillräcklig för att införa en obligatorisk registerkontroll inför anställning. Vissa arbetsgivare har som ovan beskrivits möjlighet att utföra registerkontroll men det kan inte uteslutas att viss LSS-verksamhet faller utanför. För den särskilt skyddsvärda grupp av barn som det här är fråga om anser regeringen att det likväl bör övervägas en mer heltäckande reglering, mot bakgrund av den registerkontroll som redan finns bl.a. i förskoleverksamhet, skola och barnomsorg. Obligatorisk registerkontroll av personal finns bl.a. i lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och barnomsorg och i lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn. 2009/10:176 () har i flera sammanhang framfört att alla som anställs som personliga assistenter åt barn och unga bör omfattas av registerkontroll. I samband med remissbehandlingen av promemorian registerkontroll inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnomsorg (Ds 2004:42) framfördes att lämplighetsprövning av personliga assistenter är angelägen. Regeringen anförde i propositionen om utvidgad register- kontroll inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnomsorg (prop. 2007/08:28) att frågan om lämplighetsprövning av personliga assistenter är angelägen men att den frågan måste lösas i ett annat sammanhang. Regeringen vill inledningsvis framhålla att kontroll av uppgifter i belastningsregistret inte i sig kan ge några garantier vare sig för att en person är lämplig eller för att han eller hon är olämplig för en viss anställning. Att en person har straffats för brott innebär normalt inte att han eller hon kan anses olämplig att utföra vissa uppgifter. Förekomsten av anteckningar om brott är således bara en av många omständigheter som bör vägas in vid en anställning. I den mån uppgifter om brott beaktas får man utgå från att arbetsgivaren gör en helhetsbedömning, där hänsyn tas till alla relevanta omständigheter. Fokus bör ligga på brottsligheten i det enskilda fallet, inte på brottstypen som sådan. En avvägning måste enligt regeringens mening alltid göras mellan dels intresset av att minska riskerna för övergrepp, dels skyddet för den personliga integriteten. Den personliga integriteten handlar bl.a. om en önskan eller ett krav att kunna kontrollera uppgifter om sig själv och utomståendes möjligheter att ta del av personliga uppgifter. Personlig integritet innefattar bl.a. rätt till en privat sfär skyddad för utomståendes insyn och en rätt att bestämma över kunskap om sig själv (en utförligare redogörelse finns i prop. 2005/06:173 s. 14 f). Ett krav på kontroll av uppgifter i belastningsregistret kan i sig anses som ett intrång i den personliga integriteten, oavsett om personen förekommer i registret eller inte. Uppgifter om brott anses generellt vara integritetskänsliga och det ligger i sakens natur att sådana uppgifter inte bör spridas. Avvägningen mellan å ena sidan rätten till integritetsskydd för de arbetssökande och å andra sidan behovet av att kontrollera registerutdrag är svår och kräver noggranna överväganden. Inskränkningar i den personliga integriteten måste ske med stor restriktivitet. Dessutom ska inskränkningen vara proportionerlig i förhållande till vad man vill åstadkomma. Regeringen anser i detta fall att skälen för registerkontroll väger tyngre än skyddet för den personliga integriteten, under förut- sättning att den begränsas på samma sätt som registerkontrollen avseende förskoleverksamhet, skola och barnomsorg. Det är emellertid viktigt att understryka att en obligatorisk register- kontroll i sig inte medför att barn med funktionshinder som beviljats LSS-insatser får en trygg miljö. Det krävs också andra åtgärder för att uppnå det. En sådan kontroll kan dock öka möjligheterna för att rätt personer anställs. Verksamheter som ska omfattas av skyldigheten att kontrollera Med hänsyn till den utsatta situation som barn med funktionsnedsättning kan befinna sig i, anser regeringen i likhet med , att alla verksamheter som utför LSS-insatser åt barn bör vara skyldiga att Många remissinstanser har framfört att registerkontrollen bör omfatta all LSS-verksamhet, även sådan som inte riktar sig till barn. I praktiken kommer registerkontrollen i vissa fall att omfatta även personal som utför insatser åt andra än barn, eftersom många verksamheter riktar sig både till barn och vuxna. Regeringen är dock, mot bakgrund av att bestämmelser om register- kontroll bör införas med stor restriktivitet, inte beredd att föreslå en obligatorisk registerkontroll för all verksamhet enligt LSS. Den omständigheten att ett barn själv kan vara arbetsgivare för sina assistenter, och även yngre barn genom sin vårdnadshavare, innebär i sig inte någon skillnad när det gäller risken för att någon person som är olämplig kan komma i fråga för anställning. I och med att den som själv anställer sina assistenter valt att ta eget ansvar för assistansen, på ett annat sätt än den som anlitar någon verksamhet, bör register- kontrollen i dessa fall vara frivillig. Assistansberättigade barn som är arbetsgivare åt sina egna assistenter bör därför ges en möjlighet, men inte en skyldighet, att kräva registerutdrag från den som ska anställas. Registerkontroll vid personlig assistans Barn som har en personlig assistent är ofta beroende av denne. ofta ensamma med assistenten utan att ha kontakt med någon annan En viktig fråga är därför vilka åtgärder som kan vidtas för att minska riskerna för att barn som har personlig assistans utsätts för Personlig assistans är en insats där brukarens självbestäm- mande är utgångspunkten. En viktig del är valfriheten när det gäller vem som ska vara personlig assistent. Ett krav på registerkontroll kan i viss utsträckning ses som ett intrång i självbestämmandet och valfriheten. Detta intrång kan motiveras av önskemålet att i största möjliga mån minska riskerna för att barn ska utsättas för övergrepp. Rekryteringen av personliga assistenter måste ske med stor omsorg. Krav på registerkontroll kan vara ett sätt att minska risken för övergrepp, men även andra åtgärder som t.ex. referenstagning är givetvis nöd- Det är också viktigt att den som är ansvarig för assistenterna är medveten om de risker som finns och vidtar åtgärder för att säkerställa att assistansen utförs med respekt för barnet. Detta är en väsentlig del i kravet på kvalitet i utförandet av personlig assistans. Vilka personer ska kontrolleras? För att skydda de enskildas integritet är det endast den person som faktiskt erbjuds arbete, uppdrag eller praktiktjänstgöring och den som tilldelas arbetsuppgifter som ska kontrolleras. heten ska således inte gälla andra eventuella sökande. anställning eller motsvarande kan göras med förbehåll för att det inte vid registerkontrollen kommer fram något som visar att den enskilde är olämplig för den tilltänkta uppgiften. Kravet gäller inte bara tillsvidare- anställda, utan även tidsbegränsade anställningar. föreslår att alla personalkategorier ska omfattas av registerkontrollen, även de som inte deltar i den faktiska verksamheten med insatserna. Avgränsningen av vilka personalkategorier som ska omfattas måste ske efter noggranna avvägningar. Införandet av en registerkontroll måste framstå som proportionerlig i förhållande till sitt ändamål och till de motstående intressen som kan finnas. Syftet med registerkontrollen är i detta fall att minska risken för att övergrepp sker. Denna risk måste anses störst beträffande de personer som arbetar konkret med insatserna och därmed kommer i direkt kontakt med barnen. Regeringen anser därför att skyldigheten att kontrollera registerutdrag ska begränsas till dessa personalgrupper, och inte omfatta administrativ personal såsom kontorsanställda, verksamhets- och personalplanerare, och övriga som inte arbetar direkt med barnen, såsom vaktmästare och kökspersonal. Om verksamheten anställer personerna eller anlitar t.ex. beman- ningsföretag spelar inte någon roll för kontrollskyldigheten. Arbetsupp- gifterna eller uppdraget ska emellertid fullgöras som om han eller hon var anställd i verksamheten, dvs. att det ska krävas att det är ett kontinuerligt uppdrag och inte endast en tillfällig kontakt eller ett engångsuppdrag. Även de situationer där någon utför uppdrag i en verksamhet med kortare eller längre uppehåll mellan vistelserna kan betraktas som ett sådant uppdrag som kräver registerkontroll, t.ex. om en expert besöker en verksamhet vid åter- kommande tillfällen. Det bör då kunna anses som att uppdraget fullgörs som om uppdragstagaren var anställd. Exempel på sådana kontakter och engångsuppdrag som inte ska omfattas är när någon tillkallas tillfälligtvis utan att det föreligger ett fortgående uppdrag. Registerkontroll ska inte behöva göras på nytt om ett förnyat erbjudan- de om anställning, uppdrag eller praktiktjänstgöring lämnas från det att den förra anställningen eller uppdraget avslutades. Mot- svarande ska gälla för någon som tilldelas arbetsuppgifter i verksamhet som han eller hon tidigare deltagit i . Det förekommer att en förälder eller någon annan släkting arbetar som personlig assistent eller utför andra LSS-insatser åt ett barn. En förälder som är vårdnadshavare är ställföreträdare för barnet och har som sådan ansvar för hur den personliga assistansen anordnas. Barnets relation till föräldern är så mycket mer än den som finns mellan barnet och den personliga assistenten och det finns i regler inom detta område. Det framstår enligt inte som lämpligt att ett eventuellt krav på registerkontroll ska omfatta en vårdnadshavare som är personlig assistent åt den assistansberättigade. Andra närstående bör dock kunna omfattas av kravet för att det ska få den effekt som avses. Regeringen delar bedömning i denna del, men anser att undantaget ska gälla barnets föräldrar istället för vårdnadshavarna, efter- som det är relationen mellan barn och förälder som är speciell i sammanhanget, på det sätt som beskrivit.