prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas men att regeringen bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten inte förelåg. Regeringen prioriterade skatteändringar som ökar den varaktiga sysselsättningen före ytterligare sänk- ning av reklamskatten. delade i yttrande 2008/09:SkU1y regeringens bedömning men utskottet vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsätter att detta kommer att ske i kommande förslag från regeringen. I budgetpropositionen vidhöll regeringen sin inställning att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen prioriterade dock skattesänkningar som stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, till följd av den stora osäkerheten i den ekonomiska utvecklingen, fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. 6.8Skatter på konsumtion mervärdesskatt att lämna in en ansökan till kommissionen om att få införa en sådan regel. har också i brev till kommissionen upp- manat kommissionen att inom ramen för en ny strategi för det gemensamma regelverket för mervärdesskatt inom EU även se över reglerna om undantag för mervärdesskatt för sådan verk- samhet som bedrivs av folkrörelserna. Ideella sektorn kan även komma att påverkas 6.8.1Mervärdesskatten och den ideella av de förslag vad gäller inkomstskatt som Regeringens bedömning: Det finns ett behov av att justera begreppet yrkesmässig verksamhet, vilket kan komma att påverka den ideella sektorn. Regeringen har för avsikt att hos EU- kommissionen ansöka om möjlighet att införa mervärdesskattebefrielse vid omsättning under visst belopp. Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att ha en aktiv folkrörelse i . Den verksamhet som bedrivs av ideella föreningar och registrerade trossamfund har en folklig förankring och betydelse för demokrati, välfärd, trygghet, hälsa och livskvalitet i det svenska samhället. Det är en utgångspunkt att villkoren för folkrörelserna i inte ska försämras. Europeiska kommissionen har riktat klagomål mot angående definitionen av yrkes- mässig verksamhet i mervärdesskattelagen.56 En anpassning av yrkesmässighetsbegreppet till EU- rätten kommer bl.a. att påverka ideella föreningars situation i mervärdesskattehän- seende. gav två utredare i uppdrag att utreda frågan och rapporten (Ds 2009:58) redovisades . Rapporten har remissbehandlats. Regeringen bedömer att det med hänsyn till inte är möjligt att undvika en justering av begreppet yrkesmässig verksamhet. En åtgärd som kan bli aktuell är en skattebefrielse för omsättning av varor och tjänster om omsättningen inte överstiger ett visst belopp. En sådan regel kräver dock tillåtelse från EU. Regeringen har för avsikt 56 Dnr Fi2008/4218 och Fi2008/4219. lämnats av Stiftelse- och föreningsskatteutred- ningen i betänkandet Moderniserade skatteregler för ideell sektor (SOU 2009:65). Betänkandet bereds inom Finansdeparte- mentet. 6.9Fortsatt stöd till skatteforskning I budgetpropositionen föreslog regeringen att det inom ramen för anslag skulle avsättas medel för åren 20082010 som stöd för forskning inom skatteområdet (prop. 2007/08:1, vol.1, avsnitt 5.10). Därvid angavs också att till regeringen skulle redovisa sina erfarenheter av satsningen. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Bland de skäl som angavs för den tidigare satsningen nämndes den sedan slutet av 1990- talet vikande forskningsvolymen på skatte- området. Detta ansågs kunna få negativa konsekvenser såväl genom en försvagad kunskapsbas för skattepolitiken som genom ett försämrat underlag för en kvalificerad och bred offentlig diskussion kring skattefrågor. Detta bedömdes vara ett problem med tanke på de betydande framtida utmaningarna för skatte- politiken, inte minst p.g.a. globalisering och demografisk utveckling. konstaterades att en satsning på skatteforskning, för att säker- ställa en hög kvalité, måste bygga på ett samspel med det internationella forskarsamhället. har redovisat sina erfarenheter (dnr Fi2010/3517). Den gjorda satsningen har byggt på en samverkan mellan , () och Forsk- ningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). I sin redovisning beskriver de processer som tillämpades vid urvalet av forskningsprogram- och projekt och resultatet av dessa processer samt de värderingar som gjorts därefter. Regeringen anser efter att ha tagit del av redovisning utan att därmed värdera den forskning som bedrivits inom ramen för satsningen att ett fortsatt stöd till skatteforskning bör ges, särskilt som de skäl som redovisades i budgetpropositionen är giltiga. Mot denna bakgrund bör inom ramen för genom förslag i denna proposition förstärkta anslag avsättas medel om för som stöd för forskning inom skatteområdet. Liksom tidigare finns anledning att följa upp stödet och ska därför till regeringen redovisa erfarenheter av sats- ningen. Den periodiserade nettoeffekten redovisas för åren 20112014. Den varaktiga effekten, som redovisas i den sista kolumnen i tabell 6.10 ger ett mått på den bestående årliga kostnaden/intäkten som en åtgärd medför, dock utan koppling till hur de offentliga finanserna påverkas ett visst år. Beräkningen baseras på nuvärdet av en åtgärds framtida nettoeffekter. På så vis möjliggörs jämförelser mellan regelförändringar vars netto- effekter är olika fördelade över tiden. Avvikelser mellan den varaktiga effekten och de periodise- rade årliga nettoeffekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. För en närmare beskrivning av metodfrågor kopplade till denna redovisning hänvisas till publikationen Beräkningskonventioner 2010: Metoder för effektberäkningar av ändrade skatteregler(Fi 2009.6). De offentligfinansiella effekterna av de åtgärder som redovisas i detta avsnitt har 6.10Offentligfinansiella effekter av beräknats utifrån priser och volymer. ändrade skatte- och avgiftsregler Den prognos av offentliga sektorns totala I tabell 6.10 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförändringar som presenterats i tidigare avsnitt. Budget- neutrala åtgärder redovisas i ett särskilt avsnitt nedan. Vidare redovisas separat sådana åtgärder som har aviserats och redovisats i tidigare propositioner. Tre olika typer av offentligfinansiella effekter redovisas i tabell 6.10: bruttoeffekt , periodiserade nettoeffekter för 20112014 och varaktig effekt. Bruttoeffekten beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Brutto- effekten beaktar således inte eventuella indirekta effekter som t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om konsumentprisindex påverkas av en regeländring så uppkommer en indirekt effekt då utgifter i olika offentliga transfereringssystem påverkas av förändringar i konsumentprisindex. Vid en bedömning av de kortsiktiga offentligfinansiella effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoliderade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen förläggs förändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår skatten eller avgiften avser. Vidare beaktas i nettoeffekten även vissa indirekta effekter på skatteintäkterna och på de offentliga intäkter för år 20112014, som redovisas i kapitel 7, baseras på prognoser för ekonomiska utveckling inklusive effekterna av de i denna proposition aviserade åtgärderna på t.ex. tillväxt och sysselsättning. I kapitel 7 redovisas intäkterna i respektive års priser och volymer. Förslaget att förstärka grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt bedöms beröra så gott som hela åldersgruppen, ca 1,7 miljoner personer. De personer som berörs är de som betalar inkomstskatt. Den offentligfinansiella effekten av förslaget upp- skattas till totalt (varav tidigare aviserats ekonomiska vårproposition). Denna effekt kommer att påverka skatteunderlaget för kommuner och landsting. Med en höjning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, kompenseras emellertid samtliga kommuner och landsting. I syfte att bidra till att minska alkoholens skadeverkningar i trafiken aviserade regeringen ekonomiska vårproposition en skatte- frihet för alkolås i förmånsbilar. Åtgärden beräk- nas minska skatteintäkterna med 2011. Förslaget om en höjning av schablonavdraget vid andrahandsuthyrning av bostäder från till beräknas minska skatteintäkterna med . kommer regeringen genom dispensbeslut att kunna ge skattebefrielse från koldioxid- och energiskatt för låginblandning av upp till och med 6,5 volymprocent etanol i bensin och upp till och med 5,0 volymprocent FAME i diesel. en del av omläggningen av beskattningen införs en indexering av punkt- skatten med konsumentprisindex för samtliga tobaksprodukter . Indexeringen medför ökade skatteintäkter motsvarande 2012. De förändrade nivåerna för socialavgifterna, som innebär att sammansättningen av avgiftsnivåerna för uttag av socialavgifter förändras, har ingen offentligfinansiell effekt eftersom den görs inom ramen för ett oförändrat totalt uttag av socialavgifter. De offentligfinansiella effekterna av in- förandet av UCITS-direktivet och kommande förslag om beskattning av investeringsfonder och om investeringssparkonto har kommen- terats i avsnitt 6.4.2. Åtgärder som redan är budgeterade ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en förstärkning av skattesänkningen för pensionärer med 2011 inom ramen för ett tredje steg (se ovan Budgetpåverkande åtgärder). I propositionen 2019/10:206, Vissa fastighets- och stämpel- skattefrågor, presenterades förslag om höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk och höjd stämpelskatt på lagfarter för juridiska personer . Åtgärderna beräknas öka skatteintäkterna med 0,60 respek- tive 2011. Vidare presenterades i proposition 2009/10:204, En frivillig revision, förslag om slopas revisionsplikt för mindre företag. Åtgärden beräknas minska skatteintäkterna med 2011. I proposition 2009/10:144 presenterades förslag om bättre skattemässiga förutsättningar för biogas samt för landansluten el till fartyg i hamn. Åtgärderna beräknas medföra minskade skatte- intäkter motsvarande 18 respektive 2011. Slutligen presenterades i proposi- tion 2009/10:235, Enklare redovisning, förslag om förenklade momsregler till följd av ny redovisningslagstiftning. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna med 2011. Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Aviseringarna i budgetpropositionen innebär att de totala nettoskatteintäkterna sammantaget minskar med . Den totala bruttoeffekten beräknas till . Se tabell 6.10. Tabell 6.10 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatteregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt 2014 samt varaktig effekt Direkt skatt på arbetsinkomster förvärvsinkomstbeskattningen Ytterligare skattesänkning för pensionärer 1/1 2011 -2,50 -2,50 -2,50 -2,50 -2,50 -2,50 Skatt på kapitalägande kapital- och egendomsskatter Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder 1/1 2011 -0,08 -0,08 -0,08 -0,08 -0,08 -0,08 -2,58 -2,58 -2,58 -2,58 -2,58 -2,58 Direkt skatt på arbetsinkomster förvärvsinkomstbeskattningen Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar 1/1 2011 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 -0,01 Skatt på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter Ökad skattebefrielse för låginblandning av etanol i bensin och FAME 1/1 2011 -0,40 -0,40 -0,40 -0,40 -0,40 -0,40 Skatt på konsumtion m.m. övriga punktskatter Reformerad beskattning av cigaretter1 1/1 2012 -0,41 -0,35 -0,30 -0,22 -0,22 -2,99 -2,99 -2,93 -2,88 -2,80 -2,80 Not 1: Den redovisade offentligfinansiella effekten för åtgärden Reformerad beskattning av cigaretter avser indexering av punktskatten på övriga tobaksprodukter (dvs. exklusive cigaretter). Den ekonomiska återhämtningen ger en markant ökning av skatteintäkterna. intäkterna beräknas öka med 2010. beräknas de totala skatteintäkterna öka med i genomsnitt . Statsbudgetens inkomster ökar 2010 betyd- ligt mer än skatteintäkterna, främst till följd av periodiseringseffekter. I detta avsnitt redovisas utfall och prognoser för den offentliga sektorns skatteintäkter och stats- budgetens inkomster. Den kraftiga försämringen av den ekonomiska utvecklingen , med ett BNP-fall på , medförde ett dramatiskt fall i skatteintäkterna. Försvagningen på arbets- marknaden ledde till att antalet arbetade timmar minskade, vilket gjorde att utbetalda löner och därmed intäkterna från skatt på arbete utveck- lades mycket svagt. Trots den globala lågkon- junkturen och den finansiella krisen bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster ha ökat något 2009. Men först bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster ha nått upp till nivån före krisen. En successiv återhämtning av ekonomin har inletts och tillväxtutsikterna ser goda ut, vilket medför att de totala skatteintäkterna ökar igen. Hushållens konsumtion har ökat kraftigt och väntas öka i god takt . Även antalet arbetade timmar har utvecklats starkt och väntas växa för , vilket bidrar till ökade intäkter från skatt på arbete. har företagen uppvisat överraskande goda resultat och den positiva vinstutvecklingen väntas hålla i sig. Den fortsatta konjunkturåterhämtningen leder till att de totala skatteintäkterna ökar starkt 20112014, i synnerhet . I diagram 7.1 visas de totala skatteintäkterna . Diagram 7.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring, i procent Källor: och egna beräkningar. Det finns tydliga tecken på att återhämtningen i svensk ekonomi går snabbare än vad som antogs ekonomiska vårproposition. Utveck- lingen på arbetsmarknaden bedöms bli något mer positiv och uppgången i antalet arbetade timmar väntas komma tidigare än vad som bedömdes i vårpropositionen. Trots detta har intäkterna från skatt på arbete reviderats ned 20112014 (se tabell 7.1). Det beror till över- vägande del på att prognosen för ROT-avdraget har reviderats upp, att prognosen för utbetalda pensioner reviderats ned, samt på den föreslagna höjningen av grundavdraget för pensionärer. Men eftersom både kapital- och konsumtions- skatterna är uppreviderade beräknas de totala skatteintäkterna bli högre än vad som antogs i vårpropositionen. Tabell 7.1 Totala skatteintäkter jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.2 finns en sammanställning av de beräknade effekterna av regeländringarna på skatteområdet . I tabellen visas den årligt tillkommande intäktsföränd- ringen till följd av ändrade skatteregler. Beloppen är periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. I avsnitt 6.10 finns en utförlig förklaring av hur de offentligfinansiella effekterna redovisas. Tabell 7.2 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgifts- regler Miljarder kronor, förändring i förhållande till föregående år Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. beräknas skatteintäkterna minska med till följd av ändrade skatte- regler. Skatt på arbete minskar med till följd av förslaget om för- höjt grundavdrag för pensionärer. Skatteintäk- terna från skatt på kapital ökar med 2 miljarder kronor på grund höjningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk. Skatt på konsumtion beräk- nas minska till följd av den ökade skattebe- frielsen för låginblandning av etanol i bensin och FAME i dieselolja. I tabell 7.14 finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet . Regeringens förslag: Den beräkning av statsbud- getens inkomster som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Utvecklingen på arbetsmarknaden är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas Skatteintäkterna från företags- och kapitalvinster är de intäkter som uppvisar störst variation mel- lan åren och det är också för dessa skatter pro- gnososäkerheten normalt är som störst på kort sikt. är det emellertid utveck- lingen på arbetsmarknaden som är avgörande för hur skatteintäkterna totalt sett utvecklas, efter- som av dessa härrör från arbets- marknaden. Prognoserna av skatteintäkterna baseras huvudsakligen på prognosen av den ekonomiska utvecklingen och då särskilt på lönesumman och den privata konsumtionen, vilka tillsammans utgör skattebaserna för större delen av skattein- täkterna. Genom prognosfel på dessa skattebaser uppkommer även motsvarande fel på skattein- täkterna. I diagram 7.2 visas prognosfelen i de totala skatteintäkterna mätt som skillnaden mellan utfall och den prognos som redovisades för det aktuella året i respektive budgetproposi- tion. Svårigheter att bedöma styrkan i konjunk- turförändringarna medför särskilt stora pro- gnosfel när konjunkturen vänder. Resultatet är entydigt och visar att prognoserna underskattat intäkterna i uppgången , överskattat dem i nedgången 2002 och 2003 och underskattat dem i uppgången 20052007. De tre sistnämnda åren underskattades skattein- täkterna i prognosen i budgetpropositionen med i genomsnitt av BNP . Mot bakgrund av hur prognosfelen historiskt sett ut finns således en möjlighet att skatteintäkterna kan komma att utvecklas star- kare än vad den nu redovisade prognosen visar när ekonomin åter tar fart. bör man ha i åtanke att det alltjämt råder viss osäkerhet om varaktigheten i den åter- hämtning vi nu ser. Inte minst utgör det osäkra ekonomiska läget i och flera länder i euro- området en risk för att den realekonomiska utvecklingen för vidkommande blir sämre än i huvudscenariot (se avsnitt 5). Diagram 7.2 Prognosfel för totala skatteintäkter 1999 2008 Prognosfel (utfall - prognos) i miljarder kronor Anm.: Prognosfelen är korrigerade för regeländringar. Källa: Egna beräkningar. För att illustrera eventuella prognosfels effekt på bedömningen av skatteintäkterna kan nämnas att en ökning av utvecklingstakten av antal arbetade timmar ökar skatteintäk- terna från skatt på arbete med och att en ökning av hushållens kon- sumtion ökar mervärdesskatte- intäkterna med . Den relativt snabba återhämtningen i svensk ekonomi medför att intäkterna från skatt på arbete ökar (se tabell 7.3). Detta inne- bär en successiv återgång till samma trend- mässiga utvecklingstakt som gällde innan förra årets kraftiga inbromsning. Tabell 7.3 Skatt på arbete Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) -4,5 Källor: och egna beräkningar. som de totala skatteintäkterna från skatt på arbete ökar minskar skatt på arbete i procent av BNP från 2014 (se diagram 7.3). faller skattekvoten bl.a. till följd av de skatte- sänkningar regeringen genomfört i form av det fjärde steget i jobbskatteavdraget, sänkt skatt för pensionärer genom ett förhöjt grundavdrag samt nedsatta egenavgifter för enskilda näringsidkare. Den fallande skattekvoten beror även på att BNP i löpande priser ökar 2010 efter det drama- tiska fallet i BNP 2009. Regeringen föreslår i denna proposition att skatten för pensionärer sänks med , vilket bidrar till att skattekvoten minskar ytterligare 2011. Diagram 7.3 Skatt på arbete 20002014 Källor: och egna beräkningar. Tabell 7.4 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster -71,3 -82,4 -122,0 -139,2 -164,7 -180,1 -182,5 -188,1 -194,7 -203,0 -8,5 -8,8 -10,5 -13,3 -20,5 -23,9 -25,7 -26,5 -27,3 -28,1 -20,3 -22,3 -23,9 -25,1 -25,4 -26,2 -28,0 -29,3 -30,7 -32,2 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,3 -1,8 -0,8 -3,0 -3,6 -7,6 -5,4 -7,6 -8,2 -7,8 -7,0 -6,6 -6,0 -6,0 -6,0 -7,8 -9,4 -7,2 -7,2 -6,5 -7,0 -7,7 -8,3 -8,8 -9,3 Avgår, kommunala skatteintäkter -435,6 -454,1 -479,1 -515,5 -525,7 -537,1 -542,9 -564,7 -589,6 -615,6 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -151,0 -159,6 -168,9 -178,1 -180,2 -184,0 -191,2 -199,3 -208,7 -218,7 Tabell 7.4 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster forts. -16,0 -10,3 -31,9 -18,9 -7,1 -6,3 -26,6 -3,6 -2,6 -6,6 -1,8 -1,7 -6,5 -15,7 -20,7 -7,2 -16,8 -7,0 -6,2 varav kommuner och landsting -4,2 -21,2 -8,0 -0,9 -0,7 -3,0 -14,5 -8,1 -4,7 -23,4 -9,7 -9,5 -8,6 -7,6 -0,5 -0,1 -0,3 -1,1 -0,5 -3,0 -3,2 -0,2 -1,2 -4,6 -0,4 -0,4 -0,4 -0,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -41,5 -48,2 -51,9 -56,2 -66,8 -66,6 -66,3 -68,1 -69,0 -70,3 Utgifter som ges som -13,6 -13,7 -7,7 -2,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Källor: och egna beräkningar. Lönesummeökningen drivs av högre timlön Utbetalda löner, eller lönesumman, står för av underlaget för skatt på arbete, vilket innebär att förändringen av antalet arbe- tade timmar och timlönen har stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Utvecklingen av lönesumman och dess komponenter framgår av diagram 7.4. Konjunkturåterhämtningen medför att löne- summan 2010 ökar , vilket kan jämföras med en utveckling på under . Ökningen beror främst på att arbetade timmar återigen utvecklas positivt. Den förhållandevis kraftiga ökningen av antalet arbetade timmar får dock inte fullt genomslag i lönesumman, eftersom timlönen som redovisas enligt nationalräkenskaperna väntas utvecklas mycket svagt . Inom flera företag i industrin hölls syssel- sättningen uppe under genom arbetstidsförkortning och lönenedsättningar. Enligt dessa avtal minskade arbetstiden mer än lönen. Detta innebär i sin tur att vid övergång till normalarbetstid så ökar antal arbetade timmar i ekonomin mer än lönen. Diagram 7.4 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Källor: och egna beräkningar. Antalet arbetade timmar fortsätter att öka även under återstoden av prognosperioden, men i något långsammare takt än . Löne- summans årliga utvecklingstakt ökar från 2014. Det beror framför allt på att timlönen successivt ökar. Transfereringarna till hushållen utgör en allt mindre andel av skatteunderlaget Förutom lönesumman är det skattepliktiga transfereringar till hushållen som utgör skatte- basen för skatt på arbete. Prognosen för transfe- reringarna baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen, eftersom de flesta ersättningarna är kopplade till inkomst- och prisbasbelopp. Transfereringarna till hushållen minskar successivt som andel av skatteunderlaget 2010 2014 (se diagram 7.5). Återhämtningen på arbetsmarknaden är det främsta skälet till den sjunkande andelen. Utvecklingen av löne- summan är relativt stark som utbetalda arbetsmarknadsersätt- ningar minskar. Den lägre andelen transfere- ringsinkomster förklaras även av att utbetalda ohälsorelaterade transfereringar (framför allt sjukersättning) förväntas minska framöver. Även en långsammare ökning av pensionsutgifterna, orsakad av låg indexering av pensionerna, bidrar till att transfereringarna till hushållen som andel av underlaget för skatt på arbete minskar från 2014. En mer utförlig beskrivning av utvecklingen av transfereringar till hushållen finns i avsnitt 8.1.3. Diagram 7.5 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete Källor: och egna beräkningar. De direkta skatterna på arbete De direkta skatterna på arbete beräknas uppgå till 2011, en ökning med ca jämfört med . Åren 20122014 beräknas ökningen uppgå till . beräknas det kommunala skatteunderlaget öka (se tabell 7.5). Den svagare ökningen 2011 förklaras av förslaget i denna proposition om en förstärkning av grundavdraget för pen- sionärer med en sammanlagd minskning av skatteintäkterna med . För att reformen ska vara neutral för kommuner och landsting föreslås att det generella stats- bidraget till kommunsektorn ökas i motsvarande belopp. Den underliggande utvecklingen, dvs. utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms uppgå till .