prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Inkubatorerna bedömer att mer än hälften av företagen har ökat sin omsättning i inkubatorn. hade drygt 47 000 kundkontakter , varav 26 000 var inom rådgivning. Antalet kundkontakter är inte jämförbart med föregående år eftersom formerna för att följa upp kundkontakterna har förändrats. Vid en jämförelse med 2008, enligt det nya sättet att följa upp, har antalet kundkontakter ökat med 7 000 till 2009. fick 4 500 kunder fördjupade rådgivningsinsatser, dvs. mer än fyra timmars rådgivning. Detta är en ökning jämfört med . Kunderna återfinns inom alla branscher, dock utgör företagare inom tillverkningsindustrin den största kundgruppen (). Av kunderna var kvinnor och män. utgjordes av personer med utländsk bakgrund. IFS Rådgivning, som är ett särskilt kompetensområde inom , erbjuder rådgivning till personer med utländsk bakgrund. Verksamheten har bidragit till att 1 364 nya företag startats , vilket är en ökning jämfört med . Även har drivit programmet i samarbete med and Society NyföretagarCentrum. Antalet mentorpar ökade jämfört med . Totalt deltog 1 135 mentorpar i programmet , varav 509 mentorpar med en adept som var blivande företagare och 626 mentorpar med en adept som redan drev företag. var av adepterna respektive av mentorerna Motsvarande siffra för män var . av adepterna bland de blivande företagarna respektive av adepterna bland befintliga företagare var födda utomlands. Av mentorerna var födda utomlands. Undersökningar som gjorts inom ramen för programmet visar att adeptföretagen utvecklas mycket väl under och efter avslutad mentorprocess. av deltagarna, såväl adepter som mentorer kan rekommendera programmet till andra. Genom rådgivningsinsatser och finansiering medverkade till att cirka 4 700 företag startades . genomför informationsinsatser för att förenkla processen att starta och driva företag. Myndigheten samverkar med flera olika myndigheter kring att utveckla informations- och vägledningstjänster till blivande och nya företagare. Informations- och vägledningsinsatserna bedrivs bl.a. i from av dagar, informationstjänsten Startlinjen, webbportalen och nystartskontor. stödjer också rådgivningsinsatser inom flera olika program och verksamheter. Dessa utgörs bl.a. av riktade åtgärder för kooperativ utveckling, kvinnors företagande, produktutveckling och företagare med utländsk bakgrund. Startlinjens syfte är att ge information och vägledning till nya företagare. besvarades cirka 4 400 samtal. Av användarna 2009 var kvinnor och män. fasades Företagarguiden ut, till förmån för den nya webbportalen . Antalet unika besökare på Företagarguiden sjönk därför till cirka 430 300 personer, jämfört med 589 000 besökare . Den nya webbportalen har utvecklats gemensamt av , och . hade cirka 30 800 besökare. avsatte till kooperativ utveckling, varav fördelades som verksamhetsstöd till Coompanion. Kooperativa utvecklingscentrum arbetar med information och rådgivning med inriktning på kooperativa företag. uppföljning visar att cirka 35 000 personer har fått information, vilket är en ökning med 2 000 personer jämfört med Cirka 4 900 personer har fått rådgivning vilket är en ökning med cirka 400 personer jämfört med . Totalt är av kunderna nöjda eller mycket nöjda med rådgivningsverksamheten. Insatserna har bidragit till att 568 företag har startats. Antalet medlemmar/ägare i dessa företag uppgår till cirka 2 700 och de har cirka 650 anställda. Merparten av de riktade åtgärder som regeringen har initierat för att främja entreprenörskap och företagande ligger inom ramen för ansvarsområde. Nedan redogörs för ett antal av dessa åtgärder där resultat finns tillgängligt, t.ex. i form av uppföljningar och utvärderingar. Programmet för att främja kvinnors företagande, som drivs av , är en del av regeringens insatser om totalt för denna målgrupp. Programmet påbörjades och huvuddelen av insatserna för kvinnors företagande bedrivs inom ramen för programmet. Utöver programmet inkluderar insatserna forskning och ett ambassadörsprogram för kvinnors företagande. Det övergripande syftet med programmet är att främja kvinnors företagande och att bidra till ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Nedan redovisas centrala delar av uppföljning av programmets insatser 2009, uppdelat på programmets delar. Totalt har delprogrammet 1:1, medfinansiering av projekt inom affärs- och innovationsutveckling, haft cirka 17 000 deltagare. Målet har varit minst 10 000 deltagare. Insatserna är föremål för löpande uppföljning. indikerar uppföljningen att de kvinnor i målgruppen som redan driver företag anser att insatserna har stärkt dem i deras företagande och deras möjligheter att växa.16 På samma sätt indikerar uppföljningen att av deltagarna som redan driver företag gör bedömningen att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 omsättningen i företaget kommer att öka , cirka en tredjedel bedömer att de kommer anställa . Målet har varit att ska göra bedömningen att de ska ha ökat sin tillväxt inom de fem närmaste åren efter deltagandet, t.ex. avseende omsättning och anställda. För de kvinnor i målgruppen som vill starta eller ta över företag indikerar uppföljningen att anser att de fått ökade kunskaper om att starta och driva företag.17 Målet har varit . Av de som anser att de fått ökade kunskaper om att starta och driva företag har startat företag och planerar att göra det . Av de kvinnor som vill starta eller ta över företag anser att de helt, i hög grad eller i viss mån har utvecklat sina kontakter för att starta och/eller ta över företag. Uppföljningen indikerar att av de kvinnor i målgruppen som kan tänka sig att starta företag anser att de helt, i hög grad eller i viss mån har blivit mer intresserade av att starta och/eller driva företag. Av de kvinnor som från början har kunnat tänka sig att starta och driva företag anger drygt hälften att de efter insatsen planerar att starta företag (målet har varit ) och en fjärdedel har redan startat företag. För alla målgrupper finns målet att av de som har deltagit i insatserna ska anse att de haft nytta av dessa i sina respektive verksamheter. Uppföljningen indikerar att av de som redan driver företag instämmer helt eller i hög grad och i viss mån. Av de som vill starta eller ta över företag instämmer helt eller i hög grad och i viss mån. Av de som kan tänka sig att starta företag instämmer helt eller i hög grad och i viss mån. Sammanfattningsvis är måluppfyllelsen hög för delprogram 1:1. Uppslutningen har varit god och deltagarna anser sig har fått ökade kunskaper om att starta och driva företag och många av dem har gått från ord till handling. För delprogrammet 2:1, ägarskiftesprogrammet, är målsättningen att 5 16 helt eller i hög grad och i viss 17 helt eller i hög grad och i viss Målet har varit . Målet har varit . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 procent av deltagarna ska ha köpt ett företag och ska ha påbörjat ett företagsköp vid programmets avslut. Uppföljningen avseende 2009 visar att har förvärvat ett företag och att har påbörjat ett företagsköp. Av deltagarna i rådgivnings- eller coachningsinsatser inom delprogrammet 2:2, entreprenörskapsprogrammet, anger att de absolut eller troligen kommer att gå vidare med sin affärsidé. Av de som har fått mer löpande rådgivning 2009 har startat företag. Målsättningen för hela programperioden är . Entreprenörskapsprogrammet avser insatser för entreprenörskap på högskola och universitet. Uppföljningen () av delprogram 2:3, mentorskapsprogrammet, anger av de blivande företagarna att de har ökat sin förmåga att driva ett företag samt att de har utvecklat sina kontakter med företag och finansiärer, jämfört med före insatsen. Målet har varit . Av de som har startat företag anger att deltagandet i programmet har haft betydelse för deras möjligheter att öka tillväxten i deras företag. Även här har målet har varit . I delprogram 3:1, ALMIs innovationsfinansiering, är målet att minst 100 projekt/företag som drivs av kvinnor ska beviljas förstudiemedel, förstudielån eller innovationslån . har beviljat medel för till totalt 251 projekt. har totalt beviljats inom ramen för programmet. Dessa har växlats upp via med . Inriktningen har varit att ska beviljas till projekt/ företag som drivs av kvinnor, utöver de lån som beviljas inom ordinarie budget. har avsatts till satsningen ambassadörer för kvinnors företagande. Syftet med insatserna är att, med hjälp av företagarkvinnor som förebilder, synliggöra och sprida kunskap om kvinnors företagande, möjliggöra för fler kvinnor att identifiera sig med en företagare, inspirera och stimulera fler kvinnor att se företagande som ett naturligt karriärsval samt skapa tillfälle för erfarenhetsutbyte. har 46 000 personer träffat en ambassadör för kvinnors företagande, vilket är 6 000 personer fler än målsättningen. Mottagarna ger ambassadörerna 4,2 i betyg på en femgradig skala, avseende innehåll och framförande. Denna satsning har också rönt internationell uppmärksamhet. Europeiska kommissionen har lanserat ett motsvarande program på EU-nivå. Programmet omfattar tio europeiska länder och en särskild konferens under det svenska ordförandeskapet i EU ägnades åt detta tema. Regeringen har lanserat ett nationellt styrelseprogram för kvinnor. Programmet heter styrelsekraft och syftar till att synliggöra och uppmärksamma kompetenta kvinnor som kan sitta i bolagsstyrelser. Det ska även sprida goda exempel och skapa en debatt om vikten av att ha fler kvinnor på styrelseposter utifrån ett tillväxtperspektiv. Totalt har 1 400 kvinnor sökt till programmet. Från dessa valdes 200 adepter ut. Samtliga adepter har genomgått en styrelseutbildning. Minst 25 adepter har erbjudits styrelseplatser och ett flertal har fått nya positioner i företagsledande ställning . Programmet handlingskraft med IT drivs av 20062010. Syftet med programmet är att fler små och medelstora företag ska få nytta av elektronisk affärshantering. Detta för att företagen ska öka sina affärsmöjligheter och stärka sin konkurrenskraft. Bland målen för programmet ingår att av de genomförda operativa projekten kan fungera som goda exempel för erfarenhets- och resultatspridning av e- fakturaprojekt samt av e-handelslösningsprojekt. Uppföljningen av resultatmålen för e- fakturaprojekt visar att utfallet är och för e-handelslösningsprojekt är utfallet . bedriver ett produktutvecklingsprogram som startades . Det genomförs med en budget på . Programmet syftar till att öka möjligheterna för små företag att utveckla sina varor och tjänster så att de blir mer konkurrenskraftiga. har 235 företag beviljats . Av dessa företag leds av kvinnor och leds av män. av medlen har beviljats projekt där produkter utvecklas för att främja miljön. Uppföljningen av programmet visar att av produkterna/tjänsterna har kommersialiserats efter projektslut. Målet har varit . Det finns också ett mål att av produkterna ska vara färdigutvecklade vid projektslut. Enligt uppföljningen är andelen . Vidare finns det en målsättning att av målgruppen ska anse att de har haft nytta av insatsen. Av målgruppen anger att de, helt eller i hög grad, har haft nytta av insatsen. (dåvarande Verket för näringslivsutveckling, ), och Verket för innovationssystem () samt ProViking, Teknikföretagen och IF-Metall har initierat programmet produktionslyftet. En första etapp av programmet har genomförts 20072009. Totalt har , , och avsatt till den första etappen av programmet. Produktionslyftet är en kompetenssatsning för ökat produktionskunnande i små och medelstora företag inom svensk tillverkningsindustri. Aktiviteterna inom programmet består av insiktsseminarier och annan informationsspridning, utbildning av företagsrepresentanter samt coachning. En extern utvärderare har genomfört en uppföljning av programmets första etapp 20072009. För utbildningen av företagsrepresentanter finns det goda möjligheter att mäta resultat. Målet har varit att av kursdeltagarna ska ange att kursen har givit dem kunskaper som de använt för att driva utvecklingsarbete i sina företag. Beroende på urval varierar måluppfyllelsen mellan . För såväl utbildningsdelen som coachningen anger utvärderaren att insatserna har gett förväntade resultat i företagen samt att de långsiktiga effekterna behöver studeras efter deltagande i programmet. Utvärderaren konstaterar att insiktsseminarierna förefaller hålla hög kvalitet, men att syfte och arbetssätt behöver utvecklas. Baserat på utvärderarens underlag gör regeringen bedömningen att det inte finns tillförlitliga resultat att redovisa från insiktsseminarierna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har marknadsfört internationellt. Detta bedöms vara en bidragande orsak till att 2009 blev det bästa året någonsin för antalet utländska övernattningar, med en ökning på från föregående år. Medfinansieringen från turistnäringen av marknadsföringsinsatser ökade 2009 , vilket indikerar en ökad efterfrågan på bolagets tjänster. Turistnäringens andel av BNP uppgick enligt statistik från . Näringen sysselsatte 159 094 årsverken, vilket var en ökning mot föregående år. geologiska undersökning (SGU) bedriver en behovsstyrd insamling av geologisk information. Informationen ska vara grundläggande och svara mot samhällets behov . Regeringen har formulerat mål för SGU:s undersökningsverksamhet för åren 20082015. I målen specificeras övergripande syfte, informationsslag, områden som ska undersökas och omfattning. har sammanlagt av det de planerade målen för perioden (20082015) uppnåtts. Geologisk dokumentering utgör ett komplement till karteringsverksamheten. Resultaten lagras i SGU:s databaser och görs i vissa fall tillgängliga i rapporter, publikationer och kartor. Uppdragsverksamheten omsatte 2009, varav i internationella uppdrag. Det ekonomiska resultatet är ett överskott med , varav i den internationella delen. SGU:s samverkanspartner inom statsförvaltningen svarade för lejonparten av den totala omsättningen i uppdragsverksamheten. Ett dynamiskt näringsliv, inom vilket nya företag startas och befintliga företag växer i alla delar av landet, är viktigt för produktivitetstillväxten och därmed för konkurrenskraft. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Dynamiken bidrar bl.a. till förnyelse och ökad konkurrens. Det innebär t.ex. nedläggning av mindre konkurrenskraftiga företag samt tillkomst av nya företag och arbetstillfällen. Nya företag bidrar även till att främja innovationer och till ökad produktivitet bland etablerade företag. För att stimulera entreprenörskap och nyföretagande genomförs ett flertal åtgärder. Till exempel insatser för att främja positiva attityder till entreprenörskap samt insatser i form av information, rådgivning och riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Ett annat viktigt insatsområde är marknadskompletterande finansieringsinsatser till små och medelstora företag. Tillgång till kapital är en grundläggande förutsättning för start och expansion av företag. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. krävs extern finansiering i samband med företagsstart. Detsamma gäller i skeden av utveckling och expansion. fick ALMIs insatser när det gäller marknadskompletterande lån till små och medelstora företag särskilt stor betydelse. Framförallt ledde den kraftiga nedgången i efterfrågan i ekonomin till ett behov hos många små och medelstora företag av rörelsekapital för att klara den löpande verksamheten. innebar situationen inom banksektorn att bankerna inte kunde möta efterfrågan på krediter bland landets nya samt små och medelstora företag. Det ledde till en kraftigt ökad efterfrågan på lån hos . Företagens konkurrenskraft är i stor utsträckning beroende av förmågan att tillgodogöra sig och tillämpa ny kunskap. Behovet av kunskap spänner över en rad områden och för många små och medelstora företag är bl.a. tillgången till rådgivning, nätverk och mötesplatser av stor betydelse för utvecklingen i företaget. Kunskapsbehoven kan variera beroende på vilket utvecklingsskede ett företag befinner sig i. Generellt kan behovet, precis som när det gäller finansiering, sägas vara särskilt stort vid start och i skeden av utveckling, t.ex. i samband med expansion. Regeringen anser att den rådgivning som staten tillhandahåller bör vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv, ta hänsyn till regionala förutsättningar samt utgå från företagens efterfrågan. De statligt finansierade informations- och rådgivningsinsatserna till entreprenörer och företagare har en stor bredd. De omfattar allt ifrån ren myndighetsservice till skapande av mötesplatser och mentorskapsaktiviteter för företagare. En viktig aktör i detta sammanhang är . De flesta av de företagare som tar del av de informations- och rådgivningsinsatser som drivs via är mycket nöjda med insatserna. Även kundundersökningar som avser ALMIs verksamhet visar på hög kundnöjdhet. Nio av tio kunder kan tänka sig att rekommendera till andra företagare. När det gäller programmet är resultat än bättre, kan rekommendera insatsen till andra företagare. Det är regeringens uppfattning att den rådgivningsverksamhet som erbjuds av bör upphandlas i större utsträckning än . Detta bl.a. för att stimulera utvecklingen av den privata marknaden av rådgivare. bör även i större utsträckning utveckla mäklarfunktioner som mentorskap och mötesplatser där företagare erbjuds rådgivning av andra företagare. Denna inriktning har regeringen angivit i ägardirektivet till . Vidare är det regeringens bedömning att den myndighetsservice som blivande och befintliga företagare erbjuds bör utvecklas, samordnas och förstärkas för att företagarnas behov bättre ska tillgodoses. Även de statliga rådgivningsinsatserna ska i större utsträckning utformas efter företagarnas behov. För att ta tillvara hela den potential som finns för ökat företagande och i utveckling i befintliga företag i alla delar av landet genomför regeringen ett antal riktade insatser, t.ex. för att främja kvinnors företagande. Genom det nationella programmet för att främja kvinnors företagande har kvinnor som vill starta eller som redan driver egna företag fått en mångfacetterad uppsättning verktyg till sin hjälp. Det bör noteras att den omfattande redovisningen av programmet ovan endast avser , vilket gör att det ännu är svårt att dra långt gående slutsatser för de enskilda delprogrammen och aktiviteter inom dessa. För programmet som helhet visar uppföljningen att insatserna utvecklas väl och att de har bidragit till att förbättra möjligheterna för kvinnors företagande. Av tradition är många system anpassade efter mäns företagande. Därför är det viktigt att erfarenheter och kunskaper från de särskilda insatserna för kvinnors företagande integreras och tas tillvara i det fortsatta utvecklingsarbetet av det befintliga företagsfrämjande systemet, särskilt avseende finansiering, information och rådgivning. Turistnäringen är en framtidsnäring som bidrar till att skapa tillväxt i , både i storstadsregionerna och på landsbygden. insatser för turistnäringen har medverkat till att öka attraktionskraft som turistdestination och bidragit till en långsiktigt konkurrenskraftig och hållbar turistnäring. Resultaten av de insatser som har bedrivits av visar att det arbete som bedrivits för att marknadsföra även mottogs positivt av turistnäringen och att insatserna är fortsatt efterfrågade. av geologisk information har bidragit till att skapa goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser. Beslut i samhället om stora nationella infrastruktursatsningar, planerings- och miljömålsarbeten samt intresset för malmprospektering i medför ett behov och användning av geologisk information. Regeringens bedömning är att kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov av underlag vid planering av olika projekt. En av myndighetens utvecklingsinsatser för ett effektivare tillhandahållande och en ökad användning av geologisk information är de geologiska kartorna som tillhandahålls via SGU:s webbplats. , som har varit som den s.k. kartgeneratorn har varit i drift, har cirka 10 000 kartor laddats ner. Med några enkla knapptryckningar kan en kund välja informationsslag, skala, geografiskt område och önskad kartstorlek och få kartan hemsänd via e- post. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.4.4 Innovation och förnyelse Behovsmotiverad forskning och innovationssystem Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten har ett särskilt ansvar inom teknikområdet samt områdena transport, kommunikation och arbetsliv. lämnade totalt bidrag med . 31 nya utlysningar har genomförts , varav flera i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Den medfinansiering myndigheten kräver har i genomsnitt resulterat i att satsade medel växlats upp med minst det dubbla. Miljö, tjänster och hälsa är områden i verksamhet där myndigheten har ökat sina satsningar medan tillverkningsområdet har minskat mestadels som en följd av att samverkansprogrammen avslutas. På program som riktar sig till att stärka forsknings- och innovationsmiljöer satsades och program med inriktning på små och medelstora företag 2009. har fortsatt att utveckla internationella samarbeten med , , och där myndigheten finansierar forskningssamverkan, samt fört samtal med och om framtida samarbeten. satsade på bilaterala program 2009. har till uppgift att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Det svenska deltagandet i sjunde ramprogrammet visar en positiv trend i jämförelse med det sjätte ramprogrammet. har kontrakterat , vilket motsvarar av samtliga medel. Denna andel är betydligt större än bidrag till den totala budgeten på som betalts in av som medlemsavgift. Det innebär att svenska forskares framgångar i ramprogrammet ger ett nettobidrag till den svenska forskningens finansiering med . Den svenska industrins deltaganden tycks dock vara 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Samma trend kan ses även i resten av . genomförde flera konferenser under ordförandeskap i EU som bl.a. har resulterat i svenska slutsatser till EU-arbetet inom framtida forskningsprioriteringar och en ökad fokusering på sambandet mellan utbildning, forskning och innovation. IVA är ett oberoende nätverk av beslutsfattare från näringsliv, lärosäten och förvaltning. Uppgiften är att främja tekniska och ekonomiska vetenskaper och näringslivets utveckling till nytta för samhället. anslår medel som bidrar till att finansiera IVAs akademiverksamhet. Denna omfattar ledningsfunktion, underhåll och utveckling av nätverket samt utrednings- och informationsverksamhet. presenterade IVA bl.a. slutsatserna från projektet , som syftade till att öka kunskaper och förståelse om förutsättningar för en långsiktig energipolitik. IVA inledde också Tjänsteinitiativet, i vilket engageras för att utveckla IVAs verksamhet till att i högre utsträckning omfatta och uppmärksamma även tjänsteverksamheter i näringslivet och samhällsekonomin. SGU stöder , med ett anslag på , forskningsprojekt vid universitet och högskolor. har 16 ansökningar, av sammanlagt ett trettiotal ansökningar på totalt , beviljats forskningsmedel. Till dessa kommer 10 fortsättningsprojekt som beviljats medel på grundval av lägesrapporter. har sju forskningsprojekt slutförts och dokumenterats i särskilda rapporter. SGU bedriver även egen tillämpad forskning och metodutveckling. Resultaten sammanställs i en och ett årligt seminarium. De projekt som pågått rör miljö och klimat, hållbart nyttjande av naturresurser, koldioxidlagring, skredrisker bergvärme samt metodutveckling. Den nya kunskap och de nya arbetsmetoder som tas fram har förts in i myndighetens verksamhet.