prop · GX03206 · 2010-04-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:206 Vissa fastighets- och stämpelskattefrågor Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till lagstiftning som aviserats ekonomiska vårproposition. Det rör sig om dels höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk, dels höjd stämpelskatt vid förvärv av fast egendom och tomträtter för vissa juridiska personer. Höjningarna, som föreslås träda i kraft , bidrar till finansieringen av förslaget om slopad revisionsplikt för mindre företag (prop. 2009/10:204). Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter......................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om Ärendet och dess beredning.............................................................. Höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk............................................ Höjd stämpelskatt för juridiska personer ........................................ Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för myndigheter och domstolar................. Konsekvenser för företag ................................................. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter....................... 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om Lagförslagen i promemorian Vissa fastighets- och Förteckning över remissinstanser till promemorian Vissa fastighets- och stämpelskattefrågor............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivnings- myndigheter, 2.lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental kronor av egen- domens värde utom då förvärvaren 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter ska ha följande lydelse. Stämpelskatten är för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten för varje fullt tusen- tal kronor av egendomens värde utom då förvärvaren 1)skulle ha varit befriad från gåvoskatt enligt 3 eller 38 § den upp- hävda lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt om egendomen hade erhållits som gåva, 2)är en bostadsrättsförening, 3)är en kreditinrättning som enligt lag, reglemente eller bolagsordning är skyldig att åter avyttra egendomen, 4)är dödsbo. Skatten är dock i fall som avses i första och andra styckena alltid lägst . Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om förvärv som görs efter . 1 Senaste lydelse 2004:1344. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighets- skatt ska ha följande lydelse. a) av: taxeringsvärdet avseende småhusenhet till den del det avser värde- ringsenhet för småhus som är under uppförande, värderingsenhet för till- hörande tomtmark och värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd, bostadsbyggnadsvärdet avseende värderingsenhet för småhus som är under uppförande på lantbruksenhet, tomtmarksvärdet avseende värde- ringsenhet för tillhörande tomtmark och tomtmarksvärdet avseende tomt- mark avsedd för småhus på lantbruksenhet som är obebyggd, taxeringsvärdet avseende ägarlägenhetsenhet till den del det avser värderingsenhet för ägarlägenhet som är under uppförande, värderings- enhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd eller som hör till ägarlägenhet som inte ingår i samma taxe- b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värde- ringsenhet för bostäder som är under uppförande, värderingsenhet för tillhörande tomtmark, värderingsenhet för tomtmark avsedd för bostäder som är obebyggd eller som hör till bostäder som inte ingår i samma taxe- ringsenhet samt annan värderingsenhet för tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värde- ringsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa lokaler, d) av: taxeringsvärdet avseende industrienhet och elproduktionsenhet med undantag för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk eller av taxeringsenhet med vindkraftverk, e) av: e) av: elproduktionsenhet som utgörs av elproduktionsenhet som utgörs av f) av: taxeringsvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- ringsenhet med vindkraftverk. Om det på en värderingsenhet för tomtmark finns ett eller flera småhus som är uppförda och ett eller flera småhus som är under uppförande, ska tomtmarken anses höra till det eller de småhus som är uppförda. 2 Senaste lydelse 2009:1408. För fastighet som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag räknas in i underlaget för fastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Om fastighetsskatt och fastighetsavgift ska beräknas för skilda delar av fastigheten ska underlaget för beräkningen av fastighetsskatten utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Att skillnaden mellan den fastighetsskatt som i första stycket d före- skrivs för elproduktionsenhet och den fastighetsskatt som enligt första stycket f föreskrivs för sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxe- ringsenhet med vindkraftverk kan utgöra stöd av mindre betydelse fram- går av kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Ärendet och dess beredning Regeringen har ekonomiska vårproposition aviserat förslag om höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk och höjd stämpelskatt vid förvärv av fast egendom och tomträtter för vissa juridiska personer (prop. 2009/10:100, avsnitt 7.3.5 och 7.3.6). I denna proposition återkommer regeringen till med lagförslag avseende dessa skattehöjningar. Höjningarna bidrar till finansieringen av förslaget om slopad revisions- plikt för mindre företag (prop. 2009/10:204). De frågor som behandlas i propositionen har tagits upp i en promemoria som har utarbetats inom . Prome- lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställ- ning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2010/1885). De lagförslag som lämnas är enligt regeringens bedömning av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk Regeringens förslag: Fastighetsskatten för vattenkraftverk höjs från Ändringen träder i kraft den och tillämpas första gången vid taxering. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har inget att erinra mot förslaget. har från konkurrenssynpunkt inga invändningar mot Övriga remissinstanser som kommenterat förslaget avstyrker anser att storleken på den föreslagna höj- ningen av fastighetsskatt för vattenkraftverk riskerar att motverka de av uppsatta målen för ökad produktion av el från förnybara Myndigheten anför att höjningen av fastighetsskatten beräknas motsvara av den årliga intäkten från för- säljningen av elcertifikat för en medelstor produktionsanläggning i Företagarna anser att förslaget inte är underbyggt av trovärdiga beräkningar. Skattehöjningarna innebär en omotiverad anser att det är orimligt att vattenkraften ska finansiera ett förväntat bortfall av skatteintäkter inom ett annat försvinner rätten till elcertifikat för befintlig små- skalig vattenkraft om den inte kvalificerar för en ny tilldelningsperiod. Detta innebär att denna produktion blir utan stöd. öka kostnaden genom en skattehöjning äventyras delar av den småskaliga Ökad skatt på vattenkraft i kommer visserligen på kort sikt inte att påverka elpriset i då denna skatt är baserad på Däremot påverkas elpriset på medel till lång sikt då reinvesteringar och investeringar i ny produktion kan bli olönsamma eller senareläggs. anför att fastighetsskatten på närings- fastigheter i stället för att ökas borde avskaffas för att eliminera trippelbeskattningen. Skattehöjningen försämrar kalkylerna för nyinves- teringar och kommer att leda till prishöjningar på el för konsu- menter och företag och minskade investeringar i en miljövänlig energi- källa. , till vars yttrande Energiföre- ningars ansluter sig, bedömer att förslaget inte bara skulle allvarligt bromsa den önskade positiva utvecklingen av ren, förny- bar energi utan också slå ut en del i drift varande små vattenkraftverk. Föreningarna anser att det är oskäligt att lönsamhets- och skattemässigt betrakta den storskaliga och den småskaliga vattenkraften som jäm- bördiga då detta ej beaktar den småskaliga vattenkraftens högre produk- tionskostnad och menar att detta innebär en diskriminering av den små- skaliga vattenkraften i förhållande till annan förnybar energi. anser att för att öka statens intäkter via fiskala skatter bör dessa tas ut i konsumentledet för att inte snedvrida konkurrensen på en gemensam nordisk produktionsmarknad. De skatter som tas ut i produktionsledet ska framför allt handla om att ge en önskad styrande effekt. Därför rim- mar den föreslagna höjningen dåligt med regeringens nationella mål för förnybar energi. Den föreslagna höjningen av fastighetsskatten riskerar att försämra konkurrenskraften för koldioxidneutral vattenkraftsbaserad elproduktion relativt andra icke förnybara kraftslag. Det riskerar i sin tur att få effekter på såväl investeringar som nyproduktion. anser att det är synnerligen olämpligt att höja fastighets- skatten på vattenkraftverk och att dessutom använda intäkterna till finan- siering av ett helt annat område. Lönsamheten i vattenkraft beror till stor del på att de flesta anläggningar är ganska gamla och därmed har låga kapitalkostnader. För att upprätthålla produktionen och kanske till och med öka den krävs mycket stora investeringar i upprustning, förnyelse eller utbyte av hela anläggningar vilket oftast inte medför tilldelning av elcertifikat. Därutöver krävs stora investeringar i dammsäkerhetshöjande åtgärder. Genomförande av dessa investeringar riskerar att avstanna på grund av bristande lönsamhet framför allt när det gäller små och medel- stora kraftverk. Rent fiskal taxering bör göras på elkonsumtion i stället. anför att förslaget har en kraftigt negativ påverkan på effektiviseringen av den befintliga vattenkraften i . Möjligheterna till ett ökat bidrag av förnybar elproduktion försämras och därmed också förutsättningarna för att nå nationella och internationella klimatmål. Den energiproduktion som får elcertifikat bör inte ingå i underlaget för fastighetsskatt som certifikat erhålls. Med en sådan lösning minskar risken att effektiviseringen blir olönsam, utan att skattebortfallet för staten blir påtagligt. anser att en diskussion om eventuell skattehöjning, och på vilket område, ska aktualiseras först när den frivilliga revisionen fått verka och man kan se dess effekter. SKGS, som hänvisar till Svenskt Näringslivs ytt- rande, delar inte promemorians bedömning att höjningen av fastighets- skatten för vattenkraftverk inte kommer att få genomslag på elpriset. Industrins långa avtal innehåller i flera fall klausuler som innebär att skatter och andra pålagor direkt kan överföras på elpriset. På lång sikt kommer alla ökade kostnader att drabba konsumenterna. Skälen för regeringens förslag: Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För vattenkraftverk utgör fastighetsskatten för varje kalenderår av taxeringsvärdet. För taxeringsåren 20072011 är skattesatsen tillfälligt förhöjd till (se lagen [2006:2] om fastighetsskatt avseende vissa elproduktions- enheter vid taxeringar). års ökande elpris har inte motsvarats av ökade produktionskost- nader inom vattenkraften. Höga vinster görs på vattenkraftsprodu- cerad el, eftersom andra, och dyrare, produktionstekniker svarar för marginalproduktionen av el. Priset på el bestäms av kostnaden för denna marginalproduktion. Systemet med handel med utsläppsrätter har också bidragit till höjda elpriser och därmed ökat företagens lönsamhet. Det beror på att de bränslen som används för marginalproduktion av el som regel är av fossilt ursprung och därmed belastas med kostnader för utsläppsrätter. (E.ON) har framfört åsikten att elproduk- tion som får elcertifikat inte bör ingå i underlaget för fastighetsskatt som certifikat erhålls. Regeringen avser emellertid inte att föreslå någon sådan förändring av fastighetsskattesystemet. Som E.ON berört skulle det för övrigt leda till minskade skatteintäkter. anser att storleken på den föreslagna höjningen av fastighetsskatt för vattenkraftverk riskerar att motverka de av uppsatta målen för ökad produktion av el från förnybara energikällor. , , Sveriges Energiföreningars och har berört frågan om höj- ningens påverkan på småskalig vattenkraft. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och att även fortsättningsvis säkra förutsättningen för småskalig vattenkraftproduktion. Det är också viktigt att de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatsystemet tas tillvara. Föränd- ringar i fastighetsskatten för vattenkraftverk ska därför beakta och balan- seras utifrån att den önskade effektiviseringen och utbyggnaden av vattenkraften inte motverkas. Den tillfälliga förhöjningen av skattesatsen för fastighetsskatt för vattenkraftverk upphör efter . Denna tillfälliga förhöj- ning bör permanentas. Fastighetsskatten bör därtill höjas ytterligare till av taxeringsvärdet. Den föreslagna sammanlagda höjningen från till 2,8 pro- cent innebär högre fasta kostnader för producenterna av el från vatten- kraft. I förhållande till nuvarande produktionsvolym beräknas kostna- derna motsvara i genomsnitt per kWh (där beräkningen har beak- tat att fastighetsskatten dras av mot bolagsskatten). På en avreglerad el- marknad får dock, på kort sikt, en höjd fast kostnad inte något genomslag på elpriset. Som anförts ovan görs höga vinster på vattenkrafts- producerad el eftersom andra, och dyrare, produktionstekniker svarar för marginalproduktionen av el. Priset på el bestäms av kostnaderna för denna marginalproduktion. Regeringen bedömer därför, till skillnad mot vad flera remissinstanser anfört, att en höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk är möjlig utan alltför negativa konsekvenser för bran- De negativa effekter som en höjning får måste också vägas mot de Prop. 2009/10:206 stora fördelar som förslaget om en slopad revisionsplikt för mindre Förslaget föranleder en ändring i 3 § lagen om statlig fastighetsskatt. Ändringen föreslås träda i kraft . 5 Höjd stämpelskatt för juridiska personer Regeringens förslag: Stämpelskatten vid juridiska personers förvärv av fast egendom och tomträtter höjs från till fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Ändringen träder i kraft och tillämpas i fråga om förvärv som görs efter . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Lantmäteriet har inga synpunkter på förslaget förutom vad gäller ikraftträdandet. har från konkur- renssynpunkt inga invändningar mot förslaget. Övriga remissinstanser som kommenterat förslaget avstyrker ett genomförande. Fastighetsägarna anser att det är obefogat att låta fastighets- branschen bära huvuddelen av en finansiering av en slopad revisions- plikt. De flesta fastighetsföretag kommer sannolikt inte ens att kunna ut- nyttja möjligheten att avstå från revision. Antingen uppfyller företaget inte kraven och i de fall kraven är uppfyllda kommer långivarna med stor sannolikhet ändå att kräva att företaget har revisor. Företagarna anser att förslaget inte är underbyggt av trovärdiga beräkningar. Skattehöjningarna innebär en omotiverad överfinansiering. anför att för- slaget bl.a. innebär försämrad ekonomi vid omstruktureringar, vilket kan leda till att nödvändiga och samhällsekonomiskt lämpliga förändringar inte kommer till stånd, vilket är särskilt allvarligt i rådande ekonomiskt läge. Det kan ifrågasättas om det över huvud taget är motiverat med en omsättningsskatt för näringslivet vid fastighetstransaktioner, och åtmins- tone om den som föreslås ska vara nästan så hög som för privatpersoner vid villaförsäljning. anser att en diskussion om eventuell skattehöjning, och på vilket område, ska aktualiseras först när den frivilliga revisionen fått verka och man kan se dess effekter. allmännytta bostadsföretag () anför att förslaget innebär att fastighetssektorn ska finansiera en reform, slopad revisionsplikt, som den inte berörs av. Dessutom gör redan dagens skatte- och subventionssystem bostadshyresgästerna till förlorare i för- hållande till egnahemsägare och bostadsrättsinnehavare. Om stämpel- skatten för juridiska personer ökar från till , samti- digt som den ligger kvar på för bostadsrättsföreningar och egna hem så innebär det att obalansen förstärks. Skälen för regeringens förslag: Stämpelskatt ska betalas till staten vid vissa typer av förvärv, bl.a. köp eller byte, av fast egendom och tomt- rätter. Enligt 8 § andra stycket lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter är skatten enligt huvudregeln för varje fullt tusental kronor av egendomens värde när egendomen förvär- vas av en juridisk person. Vissa typer av juridiska personer, bl.a. stiftel- ser och ideella föreningar som bedriver allmännyttig verksamhet och bostadsrättsföreningar, är dock undantagna från andra stycket. Stämpel- skatten för dessa juridiska personer är, enligt 8 § första stycket samma lag, för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. De juridiska personer som omfattas av 8 § andra stycket lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter är i allmänhet verksamma inom företagssektorn. En höjning av stämpelskatten för dessa juridiska personer innebär att transaktionskostnaderna vid deras förvärv av fast egendom och tomträtter ökar, vilket kan inverka negativt på omsätt- ningen av sådan egendom inom denna sektor. Höjningen kan, vilket har anfört, innebära att det blir mindre lönsamt att genomföra omstruktureringar. Höjningen ska dock vägas mot de stora förenklingar som förslaget om slopad revisionsplikt innebär för företags- sektorn i stort och de lägre kostnader som följer härav. Regeringen bedö- mer, till skillnad mot vad flera remissinstanser anfört, att den negativa effekten på omsättningen av fastigheter och tomträtter som en höjning av stämpelskatten eventuellt kan få, uppvägs av de positiva effekterna av förslaget om slopad revisionsplikt. Stämpelskatten vid förvärv som görs av sådana juridiska personer som omfattas av 8 § andra stycket lagen om stämpelskatt vid inskrivnings- myndigheter bör därför höjas från för varje fullt tusental kronor av egendomens värde till fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Ändringen föreslås träda i kraft . Lantmäteriet har anfört att ändringen bör tillämpas på ansökningar som kommer in till inskrivningsmyndigheten efter visst datum. Lantmäteriet hänvisar till en tidigare, tillfällig nedsättning av stämpelskatten där frågan om när ett förvärv skett ledde till omfattande tolkningsproblem och ett betydande merarbete vid inskrivningsmyndigheterna. Den tillfälliga nedsättningen gäller, enligt lagen (1996:837) om tillfäl- lig nedsättning av stämpelskatt i vissa fall, förvärv som skett den 12 juni 1996den om inskrivning beviljats . Frågan om när förvärv anses ha skett vid tillämpning av denna lag har prövats av . Enligt domstolen anses förvärv ha skett när bindande avtal har kommit till stånd. I linje med detta har i rättsfallet NJA 1996 s. 807 uttalat att i de fall dubbla köpehandlingar (köpekontrakt och köpebrev) utfärdats det i princip är tidpunkten för kontraktets upprättande som är avgörande för när ett förvärv ska anses ha skett. har dessutom i rätts- fallet NJA 1997 s. 610 uttalat att när förvärv av fast egendom sker genom inrop på exekutiv auktion ska förvärvet anses ha skett vid auktionen. Högsta domstolens uttalanden bör kunna tjäna som vägledning vid tolkning av när förvärv av fast egendom eller tomträtter ska anses ha skett enligt lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Sådana tolkningsproblem som hängde samman med den tillfälliga nedsättningen av stämpelskatten torde därmed inte uppstå genom den här föreslagna ändringen. Ikraftträdandebestämmelsens anknytning till förvärvsdatum bör därför bibehållas. Ändringen, som föreslås träda i kraft 2011, föreslås därför tillämpas i fråga om förvärv som görs efter den Prop. 2009/10:206 . 6 Konsekvenser av förslagen Fastighetsskatten på vattenkraftverk föreslås ändrad genom en höjning från av taxeringsvärdet. Detta innebär en intäktsför- stärkning med . Beloppet avser nettobudget- effekten. Minskade bolagsskatteintäkter och den stora andelen statligt ägande i sektorn har beaktats i beräkningen. Den föreslagna höjningen av stämpelskatten vid förvärv av fast egendom och tomträtter för juridiska personer från till fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental kronor av egen- domens värde innebär en intäktsförstärkning med . 6.2Konsekvenser för myndigheter och domstolar Förslagen innebär inga andra materiella förändringar än höjningar av skattesatser. Höjningarna förväntas inte medföra några särskilda konse- kvenser för , Lantmäteriet eller domstolarna. Förslagen innebär ökade kostnader för företag som äger vattenkraftverk eller förvärvar fast egendom och tomträtter. Höjningen av fastighets- skatten minskar berörda företags lönsamhet. Som framgår av avsnitt 4 görs höga vinster på vattenkraftsproducerad el på grund av lägre produktionskostnader jämfört med många andra tekniker för elproduk- tion. Höjningen av stämpelskatten vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter, som är en transaktionsskatt, kan eventuellt få en negativ effekt på omsättningen av fastigheter och tomträtter. Konse- kvenserna av de båda skattehöjningarna måste ställas i relation till de positiva effekter som förslaget om slopad revisionsplikt för mindre före- tag medför. Den samlade bedömningen är att de positiva effekterna över- väger. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Ändringen i andra stycket innebär att stämpelskatten vid juridiska per- soners förvärv av fast egendom och tomträtter enligt huvudregeln höjs till fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Förvärv av fast egendom eller tomträtter sker när bindande avtal kommer till stånd, se avsnitt 5. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Ändringen i första stycket e innebär att den procentsats med vilken skatten tas ut höjs till av taxeringsvärdet. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental kronor av egen- domens värde utom då förvärvaren Lagförslagen i promemorian Vissa fastighets- och stämpelskattefrågor Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter ska ha följande lydelse. Stämpelskatten är för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten för varje fullt tusen- tal kronor av egendomens värde utom då förvärvaren