prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Valobservationerna sker genom samordning av rådet, kommissionen och samt i samarbete med andra internationella organisationer. fanns det valobservatörer från EU på plats vid val i , , , , , och . För att EU ska vara en trovärdig och effektiv global utvecklingsaktör krävs ett samstämmigt agerande för utveckling inom EU. För att möta olika globala utmaningar som den ekonomiska nedgången och klimatförändringarna behöver EU bedöma den samlade politikens påverkan på utvecklingsmålen. Ofta har EU instrument till sitt förfogande som har större påverkan på utveckling än bistånd. har länge varit drivande i EU:s arbete med ökad samstämmighet för utveckling, PCD (Policy Coherence for Development). Vid rådet för yttre förbindelser antogs slutsatser om samstämmighet för utveckling. Rådet beslutade att ett arbetsprogram för PCD ska tas fram som fokuserar på de prioriterade områdena handel och finanspolitik, klimatförändringar, livsmedelssäkerhet, migration och säkerhet. Syftet med arbetsprogrammet är bl.a. att öka utvecklingspotentialen inom relevanta andra politikområden. Det är också viktigt att skapa ett politiskt momentum kring de utvalda områdena, att arbetet blir mer resultatorienterat och att samarbets- länderna bättre involveras i dialog kring samstämmighet. Biståndsvolymer, biståndseffektivitet och EU- gemensam ansats till budgetstöd Vid rådet för yttre förbindelser antogs slutsatser om en EU-respons till stöd för utvecklingsländernas hantering av den ekonomiska krisen där tidigare EU-åtaganden om biståndsnivåer återbekräftades. att återkomma till frågan i rådet , vilket också gjordes. av att upprätta nationella tidsplaner för biståndsvolymer betonades. Biståndsministrarna underströk den viktiga roll som EU spelar för att bistå utvecklingsländerna med att göra framsteg mot millenniemålen och Skr. 2009/10:150 för att möta olika kriser och utmaningar. Ökad biståndseffektivitet och förbättrad resultatrapportering är viktiga faktorer för ett fortsatt stöd i den allmänna opinionen inom EU för högre biståndsnivåer. är ett av de länder som har varit pådrivande för den internationella agendan för biståndseffektivitet. Under ordförande- skapet arbetade tillsammans med fram ett förslag på ett operativt ramverk för konkret och praktiskt genomförande av Parisdeklarationen som sedan förhandlades i medlemskapskretsen och därefter antogs vid rådet för yttre förbindelser . Syftet är att ytterligare steg ska tas under kommande ordförandeskap, inte minst inför högnivåmötet om biståndseffektivitet i då EU måste kunna visa på ett konkret genomförande av åtagandena inom biståndseffektivitet. välkomnade rådet för yttre förbindelser förslag om hur policy- dialogen inom budgetstödet kan stärkas och ombads ta diskussionen vidare under sitt ordförandeskap. Som uppföljning hade biståndsministrarna vid rådet för yttre förbindelser en informell diskussion om möjligheten att öka koordineringen runt budgetstöd. Ministrarna beslutade att inleda en dialog om en gemensam EU-ansats för budgetstöd . , , arrangerade det svenska ordförande- skapet tillsammans med kommissionen European Development Days () i . är ett forum för dialog mellan utvecklingsaktörer. Temat för 2009 var Citizenship and Development och ett tiotal stats- och regeringschefer och ett stort antal ministrar i spetsen för ett brett urval av experter inom utvecklingsområdet debatterade områden som den ekonomiska nedgångens effekter på utvecklingsländerna, demokratibyggande, samt klimatförändringarna. EU utgjorde fortsatt en av världens största givare av humanitärt bistånd. Kommissionens humanitära kontor ECHO:s totala budget för året uppgick till . Geografiska prioriteringar för året var bl.a. , , , DRK, OPT, , , , och . Därutöver nyttjade ECHO av Kommissionens katastrofreservmedel på totalt för insatser i , , och . Ur katastrofreservfonden användes även för livsmedelsfaciliteten som faller under EuropAids ansvarsområde. Det svenska ordförandeskapet har aktivt verkat för att öka fokus, kun- skap och medvetenhet om humanitära principer och humanitärt arbete inom alla relevanta delar av rådsstrukturen. Genom inrättandet av en rådsarbetsgrupp för humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd finns det ett forum för diskussion om humanitära kriser och policy- Skr. 2009/10:150 frågor. Inrättandet av denna innebär emellertid ingen formell samordning av EU-länders positioner inför styrelsemöten i de humanitära organisationerna. Under svenskt ordförandeskap har gruppen utvecklats som rådgivande organ i diskussioner om kriser och konflikter som tagits upp inom EU. Detta gäller t.ex. , och . Därtill har ordförande- skapet strävat efter att uppnå ökad samsyn om hur ECHO och EU:s medlemsstater bör bedriva humanitär verksamhet och policy. Utgångs- punkten för ordförandeskapet har varit att bidra till implementeringen av EU:s gemensamma policydokument för humanitärt bistånd. Särskilt vikt- igt för svenskt vidkommande har här varit att säkerställa starkt stöd bland övriga EU-länder till FN:s humanitära system och dess centrala roll. har ett mycket aktivt och nära samarbete med ECHO, vilket intensifierades inför det svenska ordförandeskapet. I de flesta humanitära policyfrågor råder samsyn mellan och . och ECHO har ett starkt partnerskap särskilt vad gäller att driva på fortsatta humanitära reformer. Översyn av och Europeiska utvecklingsfonden har förhandlingar ägt rum om en översyn av EU:s över- gripande partnerskapsavtal med 78 länder i , och , AVS-gruppen. är ett brett avtal som syftar till ekonomisk, social och kulturell utveckling, att bidra till fred och säkerhet samt främja stabil och demokratisk miljö. är styrande för biståndet under den Europeiska utvecklingsfonden () som för perioden 20082013 uppgår till . andel är ca eller . ses över var femte år. förhandlar översynen på basis av direktiv från rådet. kom rådet överens om EU:s förhandlingsdirektiv. EU:s ambition med översynen är att uppdatera avtalet till en förändrad politisk kontext sedan den senaste översynen 2005. Bland annat har EU:s partnerskap med den Afrikanska Unionen utvecklats med den gemensamma Afrika-EU strategin. har också upphört att reglera handeln mellan EU och AVS-länderna, som i stället framför allt regleras genom de så kallade Ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA), som alltjämt förhandlas med sex olika regioner. På flera för avtalet relevanta policyområden har också framsteg gjorts, bland annat inom biståndseffektivitet, migration, säkerhet och utveckling liksom behovet att adressera klimat- förändringarna inom ramen för partnerskapet. Denna utveckling bör åter- speglas i så att det fortsatt kan vara ett effektivt instrument för samarbetet mellan EU och AVS. har under ordförandeskapet varit pådrivande i processen. diskuterades, jämte frågor som den ekonomiska krisen och klimat och utveckling, vid i i december, där deltog på ministernivå. översynen kommer slutföras . Hiv/aids tbc och malaria, SRHR och gender Under det svenska ordförandeskapet har också rådsslutsatser om hiv/aids, tbc och malaria antagits som en uppföljning av ett europeiskt handlings- Slutsatserna lyfter fram det förebyggande arbetet och betonar vikten av respekt för mänskliga rättigheter och sexuell och re- produktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Vid Världsaidsdagen den 1 december gjorde det svenska ordförandeskapet ett EU-uttalande som sär- skilt uppmärksammade kvinnors, unga människors och sårbara gruppers särskilt utsatta situation vad gäller hiv/aids, liksom vikten av att integrera SRHR i policyer och program. I tillägg till detta har det svenska ord- förandeskapet lagt grunden för arbetet med en aktionsplan för jämställd- het (EU Gender Action Plan) som kommer att kunna antas . Ansträngningarna för att minska risken för katastrofer i utvecklings- länder har fortgått i enlighet med de rådsslutsatser som antogs Katastrofriskreducering ska bl.a. integreras och prioriteras i lokala, nationella och regionala planer, och beaktas i EU:s land- och Fokus läggs vid områden som lokalt ägarskap, jäm- ställdhetsaspekter och koppling till anpassning till klimatförändringar. Arbete har inletts med en handlingsplan. Säkerhet och utveckling och sviktande situationer Ett land som befinner sig i en sviktande situation präglas ofta av att det har svårt att möta de mest grundläggande behoven, har svårt att kontrollera sitt territorium och rymmer ofta parallella säkerhetsstrukturer. Ett land i en sviktande situation är inte nödvändigtvis konfliktdrabbat men konflikthotet är i många fall överhängande. har arbetet fortsatt vad gäller uppföljning av de råds- slutsatser som antogs om säkerhet och utveckling. har det beslutats att för säkerhet och utveckling ska slås samman med för sviktande Det har bedömts att sammanslagning av dessa handlings- planer kommer att göra EU bättre rustat att hantera dessa utmaningar utifrån ett helhetsperspektiv. Den kommande handlingsplanen fokuserar på en förbättrad intern samordning mellan EU:s institutioner och med medlemsstaterna om hur EU samlat bättre ska kunna arbeta med frågor om säkerhet och utveckling. har deltagit aktivt när kommissionen och råddsekretariatet har efterfrågat medlemsländernas åsikter och kommentarer. har särskilt välkomnat ambitionen att stärka samordningen mellan kommissionen och rådssekretariatet för en mer effektiv användning av EU:s samtliga instrument. sammanslagna handlingsplanen förväntas presenteras och förhandlas Transatlantiskt samarbete på utvecklingsområdet Vid rådet för yttre förbindelser hade biståndsministrarna en diskussion om transatlantiskt samarbete på utvecklingsområdet och möjliga samarbetsområden diskuterades. Under svenskt ordförandeskap i samband med European Development Days () arrangerades ytterligare en diskussion på området för EU:s bistånds- ministrar tillsammans med chefen för . annonserade sedan ett fördjupat samarbete på EU-US-dialogen på utvecklingsområdet ska förstärkas med ett inledande fokus på global livsmedelssäkerhet, klimat och utveckling samt uppföljningen av millenniemålen (MDG) . Gemensamma och förnyade ansträngningar ska även göras för att öka effektiviteten i biståndet. Ett första möte på ministernivå kommer att hållas under det spanska ordförandeskapet. 11 EU:s bilaterala och regionala förbindelser EU har gemensamma intressen med länderna utanför EU. Genom goda förbindelser befrämjas det ekonomiska, politiska, sociala och kulturella utbytet. EU bidrar till hanteringen av ett stort antal konflikter i hela världen. har samarbetet med EU:s närområde utvecklats, särskilt genom genomförande av Östliga partnerskapet, och samarbetet med en rad viktiga partners i världen har stärkts. Härigenom har viktiga framsteg gjorts i arbetet med att stärka EU som global aktör, en viktig målsättning för det svenska ordförandeskapet. 11.1 Samarbetet mellan EU och EFTA-länderna Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) omfattar EU och I grunden innebär EES- avtalet att EU:s inre marknad utsträcks till de tre EFTA-länderna. året antogs lagstiftning i om anslutning till tjänstedirektivet. EFTA-länderna och , som står utanför EES, utvecklade sitt deltagande i olika program inom unionen. paraferades avtalstexten om EES finansiella mekanism och finansiella mekanism för perioden 20092014. föreskriver ett höjt bidrag jämfört med föregående period. nya medlemsstaterna i unionen är mottagare av stödet, vars syfte är att främja social och ekonomisk utveckling inom EU och EES. deltog i möten med , EES högsta politiska organ. och i mötet deltog även utrikesministrarna från , och samt kommissionären . Mötet fokuserade på samarbetet inom EES. Därtill ägde en politisk dialog rum med fokus på utvecklingen i , fredsprocessen i har kommissionen fört förhandlingar med om Skr. 2009/10:150 liberalisering av handel med jordbruksprodukter (artikel En översyn har initierats med om handel med bearbetade jordbruksprodukter (protokoll 3). utrikesminister överlämnade i ansökan om medlemskap i till utrikesminister (se Del 1, kapitel 3. Förhandlingarna med om ett antibedrägeriavtal ut- vidgades till att även omfatta informationsutbyte på skatte- området. Från samarbetet mellan och kan noteras att och vissa andra medlemsstater beslöt att provisoriskt tillämpa antibedrägeriavtalet mellan och i väntan på att det träder i kraft. Nordliga dimensionen och EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra Nordliga dimensionen (ND) är en mellan EU, , och Ett möte på vice utrikesministernivå genom- fördes i under värdskap av det svenska Mötet beslutade att etablera ett nytt ND kultur- partnerskap, välkomnade undertecknandet av ett samförståndsavtal om ett nytt ND-trafik- och logistikpartnerskap och etableringen av ett ND- institut samt initiativet till att bilda ett ND näringslivsråd. värderade de framsteg som gjorts inom de två existerande partnerskapen. Nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS) består av 13 länder och nio internationella organisationer, bl.a. kommissionen och (). ministermöte i överlämnade ordförandeskapet till för en tvåårsperiod. Ministrarna antog en ny strategi för verksamheten , vilken utarbetats under De välkomnade att partnerskapet på förslag av kommissionen påtar sig rollen som ledande partner för hälsoområdet i Arbetet inom Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP) fokuserade på fortsatt beredning och implementering av Två nya projekt godkändes för finansiering, ett vatten- och avloppsreningsprojekt i , samt en insats till stöd för utsläppsminskningar från de stora hönsfarmer som finns runt S:t Detta innebär att sammanlagt 18 projekt har finansierats inom NDEP, av vilka två är till fullo genomförda, och flera har kommit en god bit på vägen. Det viktigaste , i , genomförs som planerat. Implementeringsproblemen har fortsatt i en för särskilt viktig insats, reningsverket i , men framsteg gjordes under årets sista månader. som observatör i NDEP och som nytt verksamhetsland. Kommissionen deltar som full medlem i Östersjöstaternas råd () ordförandeskapet i för en tvåårsperiod. Det svenska Skr. 2009/10:150 Barentsordförandeskapets inriktning mot eko-effektiv ekonomi anknyter direkt till temat för EU:s miljö- och energiministrars informella möte i Åre, där samordning av de politiska dagordningarna för klimatförändringar, energieffektivitet, innovation och konkurrenskraft diskuterades liksom omställningen till en eko-effektiv ekonomi. antog Rådet slutsatser som ska ligga till grund för en framtida EU-politik för arktiska frågor. Slutsatserna består av en inledning med riktlinjer för det fortsatta arbetet och ett antal mer detaljerade punkter om vilka områden och på vilken grund EU:s framtida Arktispolitik ska utformas. Huvudmålen ska vara att skydda och bevara i samklang med dess befolkning, att främja hållbar användning av naturresurser samt att bidra till stärkta multilaterala styrformer i . 11.3Östeuropa, södra och fortsatte förhandlingarna mellan och om ett nytt avtal. Förhandlingarna hade suspenderats i samband med den ryska invasionen av men återupptogs . Fem produktiva förhandlingsrundor genomfördes . Förhandlingarna gjorde framsteg bland annat på områdena civilförsvar, nedrustning och ickespridning, samarbete inom narkotikabekämpning, skydd av personuppgifter samt forsknings- och ungdomsfrågor. beslut om en tullunion med och skapade däremot vissa oklarheter kring förhandlingskapitlet Handel och investeringar. Två toppmöten genomfördes , det ena i Chabarovsk och det andra i . Mötet i Chabarovsk fokuserade på energifrågor, finanskrisen och europeisk säkerhet. Beslut fattades om förbättringar av EU:s och gemensamma förvarningsmekanism inför hotande energi- kriser. Vid toppmötet i diskuterades klimatfrågan, där presenterade mer ambitiösa utsläppsmål, och den ekonomiska och finansiella krisen, där framförde sin avsikt att bli medlem i WTO, och att tullunionen med och inte skulle leda till några förseningar i det avseendet. Parterna enades också om att återuppta förhandlingar om ett ramavtal inom krishantering och signerade fem finansieringsavtal om ryska bidrag till de gränsöverskridande så kallade Cross Border Co-operation- programmen. EU och hade dialogmöten på ministernivå om utrikes- och säkerhetspolitik, rättsliga och inrikes frågor, energi och miljö. Parterna genomförde också två konsultationsrundor på senior tjänstemannanivå om mänskliga rättigheter. ledde en konflikt mellan och statliga gasbolag till allvarliga störningar i gasleveranserna till EU. Konsumenter i flera europeiska länder lämnades utan gasförsörjning under en på vissa håll ovanligt kall vinter, vilket fick allvarliga konsekvenser. framförhandlade EU tillsammans med internationella finansiella institutioner ett kreditavtal med inför nästkommande vinters gasköp. Förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan och har fortgått . Avtalet omfattar politiska frågor och samarbete inom ett stort antal sektorer, med avsikt att anpassa regelverk till EU:s. En huvudkomponent i avtalet utgörs av ett frihandelsområde. Framsteg har gjorts i förhandlingarna och förhoppningen är att avtalet ska kunna slutförhandlas . EU och har även antagit en associeringsagenda, som kommer att tjäna som ett verktyg för genomförandet av associeringsavtalet och som ersätter den tidigare handlingsplanen under den europeiska grannskapspolitiken. Det årliga toppmötet mellan och hölls i . Liksom vid övriga toppmöten under det svenska ordförandeskapet stod klimat och finanskris högt på agendan, tillsammans med energifrågor. Man beslutade om nästa steg i viseringsdialogen mellan och samt noterade de framsteg som gjorts i relationen EU- sedan det senaste toppmötet. Med inledande fokus på och fjärrvärmesektorn skedde lanseringen av ett svenskt EU-initiativ för stärkt samarbete kring finansiering av större investeringar på energieffektiviserings- och miljöområdet i . genomgick en politisk kris, där anklagelser om valfusk utmynnade i våldsamma demonstrationer. Efter ett nyval förlorade det tidigare regeringspartiet, , makten till en fyrparti- allians, Alliansen för Europeisk Integration. Det svenska ordförande- skapet och EU:s särskilde representant främjade aktivt dialogen för att nå en lösning på den inrikespolitiska krisen. Med en regering på plats har EU kunnat gå vidare med en rad viktiga åtgärder som förberetts under den förra regeringen. genomförde EU-trojkan under ledning av utrikesminister en resa till landet för att markera EU:s stöd och engagemang. EU:s mandat för förhandlingar om ett associeringsavtal med antogs . I ljuset av den politiska krisen kunde inte EU medge förhandlingsstart förrän efter att krisen hade lösts. EU- enades EU och om att arbeta för att inleda en dialog om viseringsfrihet . EU:s gränsövervakningsinsats (EUBAM) som verkar på gränsen mellan och har fått förlängt mandat. formella möten i det s.k. 5+2-format som etablerats för att lösa konflikten om utbrytarrepubliken har gjorts , även om vissa Skr. 2009/10:150 positiva tecken kunnat skönjas. EU har fortsatt sin engagemangspolitik gentemot som brister vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i landet har påtalats. förnyades de reserestriktioner som varit i kraft för ett antal vitryska företrädare . suspenderades tillämpningen av restriktionerna för merparten av företrädarna, inklusive president . Beslutet fattades för att fortsatt uppmuntra framsteg i . har av politiska skäl inte någon formell relation med EU, men som ett interimistiskt steg bad rådet kommissionen att utarbeta en handlingsplan för reformer som ska överenskommas med . Kommissionen uppmanades även att utarbeta ett förslag till förhandlingsmandat för viseringsförenklings- och återtagandeavtal med . Reformarbetet i , och fortsatte inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (ENP) och det Östliga partnerskapet. Rådet beslutade att inleda processen för att uppgradera de kontraktuella relationerna och inleddes inom EU interna förhandlingar om mandat för associeringsavtal med de tre länderna och om frihandelsavtal med och . Förhandlingar om viseringsförenklings- och återtagandeavtal mellan och slutfördes . Som EU-ordförande gjorde utrikesminister besök i alla tre länder och genomförde möten i samarbetsråden . Frågorna om demokrati, mediefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i regionen ägnades fortsatt betydande uppmärksamhet. EU:s civila observatörsmission som tillkom efter den väpnade konflikten mellan och , fortsatte att övervaka eldupphöravtalets genomförande. Insatsens mandat förlängdes med till . De internationella samtalen i om säkerheten i fortsatte. presenterade den av EU initierade oberoende internationella kommissionen om konflikten i sin rapport. Rapporten framhöll att båda sidor hade brutit mot internationell och humanitär rätt och att båda sidor hade ett ansvar för konfliktens uppkomst. Utrikesministrar från EU och de fem centralasiatiska staterna möttes gemensamt för politiska överläggningar två gånger : dels vid mellan EU-trojkan och de fem centralasiatiska utrikes- ministrarna i Dusjanbe , dels vid en ministerkonferens mellan de fem republikerna och alla EU-länder i . 2009/10:150 genomförde samarbetsråd med och , och hade strukturerade dialoger om mänskliga rättigheter med samtliga centralasiatiska stater. besökte det svenska ordförandeskapet, jämte och det inkommande spanska ordförandeskapet, de fem länderna i för politiska överläggningar på senior tjänstemannanivå. antogs gemensamma riktlinjer för EU:s dialog med Co- operation Organisation. Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser fattade beslut om att EU inte skulle förlänga sanktionerna mot , men hålla utvecklingen av läget för mänskliga rättigheter under fortsatt uppsikt. EU och enades om att se över Partnerskaps- och samarbetsavtalet, som utgör den rättsliga grunden för relationen, i syfte att uppdatera och förbättra avtalet. Genomförandet av för fortsatte på områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet; utbildning; ekonomi, handel och investeringar; energi och transport; miljö och vatten, samt gemensamma hot och utmaningar. anordnade ett högnivåmöte om miljöfrågor i . lanserades det Östliga partnerskapet, vilket ursprungligen tillkom på förslag från och . Partnerskapet är dels en intern EU-politik som syftar till att fördjupa och förstärka relationerna med de sex östliga grannländerna , , , , och , dels ett nytt format för samarbete mellan dessa länder och EU. Partnerskapet syftar till att stödja och underlätta partnerländernas närmande till EU och erbjuder bl.a. fördjupade bilaterala relationer inklusive möjligheten att sluta djupgående frihandelsavtal, viseringsfrihet på , samarbete på tog , inom ramen för det Östliga partnerskapet, ett initiativ för förbättrad energieffektivisering med start i . Initiativet (Eastern Europe Energy Efficiency and Environment Partnership, E5P) inriktas på samarbete mellan givare och finansiella institutioner för finansiering av större investeringar i inom energieffektivisering och på miljöområdet. Formerna för det multilaterala samarbetet inom ramen för det Östliga partnerskapet har kommit på plats . expertpaneler har inrättats och flera s.k. flaggskeppsinitiativ sjösatts - för fördjupat samarbete inom specifika områden som t.ex. räddningstjänst stod det svenska ordförandeskapet tillsammans med kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén värd för det första mötet i partnerskapets forum för civila samhället (). 2009 genomfördes det första utrikesministermötet inom ramen för det beslut om att inrätta en särskild facilitet för länderna inom Östliga Förslaget innebär att banken får möjlighet att låna ut utan gemenskaps- Skr. 2009/10:150 garanti. 11.3.8Utvecklingssamarbete och biståndsinsatser i regionen Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) lanserades och syftar till att främja samarbete och integration mellan EU och dess partnerländer i och , särskilt genom att stärka genomförandet av de handlingsplaner som upprättats som en del av den europeiska grannskapspolitiken ENP. Partnerländer i är , , , , , och .