prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — 4.4.5Analys och slutsatser Byggande och förvaltning I den av beslutade propositionen om en ny plan- och bygglag tydliggörs att byggherren oförändrat har det fulla ansvaret för att byggnadsverk uppfyller de tekniska egenskapskraven samt har huvudansvaret för att erforderliga kontroller av byggarbeten sker. Tyngdpunkten i kontrollen ligger således även fortsatt på byggherrens egenkontroll. De verktyg som anges i lagen för att bistå byggherren att infria sina ålägganden har tydliggjorts liksom innebörden och innehållet i bygglov, kontrollplan, startbesked, tekniskt samråd, arbetsplatsbesök, slutsamråd och slutbesked. Detta gäller också den kontrollansvariges roll och åtaganden samt att de nuvarande särskilda sakkunniga ska kunna bekräfta sin kompetens med ett personcertifikat utfärdat av ett ackrediterat certifieringsorgan. På EU-nivå har många initiativ tagits inom energiområdet och flera av de reviderade direktiven fastställer ambitiösa mål för energieffektivisering och förnybar energi. har högst andel förnybar energi i EU, till stor del tack vare den väl utbyggda fjärrvärmen och den goda tillgången på bioenergi. Möten med företrädare för byggbranschen har hållits , som en uppföljning av slutsatserna i Statskontorets rapport 2009:6 gubbar där Statskontoret konstaterar att byggsektorn inte har genomgått några varaktiga eller genomgripande förändringar . Som ett resultat av de genomförda mötena har parterna i branschen enats om att driva ett femårigt utvecklingsprojekt för samhällsbyggnadssektorn. Se vidare under avsnitt 3, Bostadsmarknad. lämnade en delredovisning av sitt uppdrag om takras. Av den framgår att cirka 3 000 takras har inträffat och att analysen av orsakerna till de olika rasen har påbörjats. konstaterar bl.a. att orsakerna torde kunna vara en brist på kunskap hos många byggherrar och fastighetsägare vad gäller att de själva ansvarar för att de tekniska kraven på byggnadsverk uppfylls. Detta ansvar innebär även att uppfyllelsen av kraven ska vidmakthållas med erforderligt underhåll. menar att denna brist skulle kunna förebyggas med bättre information för att öka kunskapen och fler kontroller samt vissa 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 På samma sätt visar den stora undersökningen av byggnaders tekniska utformning som utfört på regeringens uppdrag, att flera brister även torde bero på okunskap om hur brister i byggnader kan avhjälpas. Bland annat framgår det av , Så mår våra hus, att felaktigt utförda energieffektiviseringsåtgärder är en förklaring till en ökad förekomst av mögel på vindar. konstaterar att det således är av stor vikt att ha kännedom om hur tekniska egenskaper påverkar varandra och det är viktigt med information om och i vilken ordningsföljd åtgärder ska ske. aktörerna kommer att gå från dataförmedling och i viss utsträckning bearbetning (för att göra grunddataprodukterna mer användbara) till förädling av data, uppbyggnad av applikationer och system till slutanvändarna. Den nya modellen för tillhandahållande av information bör ytterligare underlätta tillgången till information och leda till lägre kostnader för användarna. 4.5Regelförenkling avseende hållbart samhällsbyggande Regelförenklingsarbetet inom plan-, bygg- och 4.4.6Analys och slutsatser Lantmäteri- fastighetsområdet bedöms bidra till regeringens Användningen av geografisk information och fastighetsinformation går alltmer mot att informationen integreras i kundanpassade lösningar som även innehåller annan information än Lantmäteriets. Inom många områden kommer Lantmäteriets information om bl.a. läge, adress och ägare även i fortsättningen att vara grundläggande. E-tjänster med Lantmäteriets information samt leveranser av informationen efterfrågas alltmer vilket till stor del beror på ökad användning av geodata på Internet och av GPS- utrustningar. ökar standardisering och samverkan mellan myndigheter och organisationer, vilket ger utrymme för att utveckla nya samverkanstjänster. Lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen baserad på PSI-direktivet och Inspiredirektivet har stor betydelse för myndigheternas uppgift att tillhandahålla information till allmänhet, företag och myndigheter. Båda direktiven innebär att tydliga regelverk och förutsättningar för myndigheternas informationsförmedling tas fram. Inspiredirektivet innebär också att samarbetet mellan ett stort antal myndigheter underlättas och effektiviseras. Direktiven sätter även tydliga gränser mellan vad myndighetens åtagande är och vad allmänhet och företag förväntas göra. Med anledning av bl.a. bestämmelserna i och Inspiredirektivet kommer Lantmäteriets återförsäljarmodell att avslutas . I stället kommer en ny modell för tillhandahållande och ett nytt koncept med vidareförädlare att introduceras . mål att minska företagens administrativa kostnader. Även privatpersoner påverkas positivt av regelförenklingsåtgärder. Enligt mätningar uppgick de administrativa kostnaderna till 2009. En prioriterad åtgärd har varit att förenkla och förtydliga bestämmelserna i plan- och bygglagstiftningen. Genom propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) har regeringen förenklat och förtydligat plan- och bygglagstiftningen. De nya bestämmelserna kommer att öka transparensen, förkorta handläggningstiderna samt öka rättssäkerheten. Sammantaget bör detta leda till ökad förutsägbarhet för enskilda och företag. En annan åtgärd som syftar till att underlätta utbyggnaden av vindkraft och att minska företagens administrativa kostnader är att kravet på bygglov har tagits bort i de fall ett vindkraftverk omfattas av tillstånd enligt . Kravet på detaljplan har också tagits bort utom inom områden där det råder en stor efterfrågan på mark för bebyggelse eller anläggningar. Dessa lagändringar har trätt i kraft . Förköpslagen upphörde att gälla vid utgången av . Det innebär att ett administrativt moment nu är borttaget vid överlåtelse av fastigheter. Upphävandet av lagen har positiva effekter för såväl företag och enskilda som för kommuner och andra myndigheter. Även upphävandet av mätningskungörelsen (1974:339) och ändringar i avseende strandskydd och utveckling av landsbygden har positiv inverkan på företagens administrativa kostnader. Andra beslutade regelförenklingsåtgärder kommer att innebära förbättrad information, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 service, portaler och andra e-tjänster på myndighetsnivå. Ett samrådsmöte med näringslivet har hållits angående regelförenklingsåtgärder som rör plan-, bygg- och fastighetsfrågor. För ytterligare redovisningar av regeringens satsningar på regelförenkling, se under utgiftsområde 24 Näringsliv. FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) följer upp medlemsländernas åtaganden från världskonferensen om miljö och utveckling i och världstoppmötet om hållbar utveckling i . hölls en session för översyn av de teman som står i fokus: transporter, gruvdrift, avfall, kemikalier, det 10- åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion samt tvärgående frågor. Mötet resulterade i en rapport som kommer att ligga till grund för de fortsatta diskussionerna och besluten om nya åtaganden vid policysessionen i CSD . har lyft fram hållbar konsumtion och produktion, resurseffektivitet, hållbar kemikalieanvändning och avfallshantering samt en hållbar stadsutveckling. En integrerad stadsplanering baserat på ett helhetsperspektiv och synergier mellan olika processer kan bidra till att minska negativ miljöpåverkan inom aktuella temaområden. Utvecklingen i städerna har en stor inverkan på hur vi kan motverka klimatförändringar och andra miljöhot och uppnå en hållbar tillväxt och goda livsvillkor. arbetar även för att öka förståelsen för vikten av information om kemikalier i varor. I den resolution om hållbar utveckling och som antogs i beslutades att en FN-konfe- rens om hållbar utveckling, UNCSD - UN Conference on Sustainable Development, ska äga rum i . Syftet med konferensen är att säkra ett förnyat politiskt åtagande för hållbar utveckling och utvärdera de framsteg som har gjorts. Konferensen kommer att omfatta grön ekonomi inom ramen för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning samt den institutionella ramen för hållbar utveckling. Under ordförandeskap i EU lyftes eko-effektiv ekonomi fram som ett samlat begrepp, med syfte att diskutera hur kan öka konkurrenskraften och möta dagens utmaningar och gemensamma målsättningar inom klimat- och energiområdena. Vid och konkurrenskraftsrådsmöte antogs rådsslutsatser på detta område. framhöll att miljöutmaningarna ska användas som en hävstång för att skapa nya affärsmöjligheter och betonade att marknadspriser på resurser, energi och utsläpp stödjer en hållbar utveckling. för 21 har omvandlats till en expertgrupp inom Östersjöstaternas råd och under innevarande ordförandeskap kommer en strategi för arbetet att läggas fast. På det nordiska miljöministermötet beslöt ministrarna att undersöka möjligheterna till ett gemensamt nordiskt initiativ om grön ekonomi i de internationella processer som pågår inom t.ex. CSD, FN:s miljöprogram (), , FN:s kommission för (UNECE) och inför UNCSD 2012. Länsstyrelserna har i uppdrag att i bred samverkan arbeta med regionala klimat- och energistrategier. För att samordna det regionala klimat- och energistrategiarbetet har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått och de övriga . Tre pilotlän för grön utveckling har utsetts för att stödja andra länsstyrelser och utveckla det regionala klimat- och energistrategiarbetet och därigenom utvecklingen mot en grön ekonomi. Länsstyrelserna i pilotlänen får ett extra stöd om vardera 20102013. Se vidare under utgiftsområde 21, Energi. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende Bo- verket, , och . har granskat årsredovisning i syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. har i sin granskning bl.a. funnit bristande redovisning av den avgiftsfinansierade verksamheten och rekommenderar SGI att ta kontakt med ESV vid framtida frågor angående bokföring av outredda differenser. Vidare har konstaterat en felaktig periodisering av kostnader för anslaget till uppdraget på och rekommenderar därför SGI att se över sina rutiner för periodisering av kostnader och intäkter i samband med bokslut. har även granskat Lantmäteriets genomförande av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Granskningen visar att det finns brister att åtgärda i arbetet med dokumentationen. Vidare har brister uppmärksammats i den interna styrningen och kontrollen avseende registrering av stämpelskatt och expeditionsavgifter samt av den finansiella redovisningen. Lantmäteriet bör enligt fortsätta arbetet med att stärka den interna styrningen och kontrollen. Vid planering och samhällsbyggnad ska en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Förbättrade möjligheter måste skapas för ekonomisk utveckling, social välfärd, miljöhänsyn och miljöförbättringar med ett värnande av rättsäkerhet och medborgarinflytande. Hållbar utveckling bygger på ett samspel mellan många olika aktörer, både privata och offentliga på lokal, regional och nationell nivå. Hållbara livsmiljöer förutsätter utveckling av både stad och landsbygd. Tätorter och gles- och landsbygder har ömsesidiga beroendeförhållanden. Politiken måste kunna hantera och främja ett samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. I täta städer behövs grönska och fungerande ekosystem för en god och hållbar livsmiljö. En stor del av samhällsutvecklingen avgörs på lokal nivå, och det är därför viktigt med ett väl fungerande ramverk och att statens aktörer har ett bra samarbete i dessa frågor. Ett väl fungerande system för fysisk planering och tillståndsgivning är en viktig förutsättning för ett hållbart samhällsbyggande. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Klimatutmaningarna kräver att samhällsstrukturen ger förutsättningar för livsmönster med betydligt lägre klimatpåverkan än de samhället har . Det finns en stor hållbarhetspotential i den täta och mångfunktionella staden med levande och trygga stadsmiljöer, gott underlag för klimatvänlig kollektivtrafik, möjligheter till effektiv uppvärmning och låga utsläpp av växthusgaser per capita. Ett hållbart samhällsbyggande vilar på en effektiv energianvändning. Miljö och klimat ska belastas i minsta möjliga utsträckning som energiförsörjningen kan ske på ett tryggt sätt. Samhällsbyggandet måste vara hållbart även ur social och ekonomisk synvinkel. Det ställer stora krav på bl.a. planering, byggprodukter och utförande i såväl ny som befintlig bebyggelse. I detta sammanhang spelar kvalitet, kunskap och kompetens i byggnadssektorn en mycket viktig roll. Bostäder och lokaler står för av slutliga energianvändning och den byggda miljön utgör också en mycket stor andel av landets nationalförmögenhet. Ett antal studier och utredningar har pekat på brister i byggsektorn och hinder för utveckling mot mer energieffektivt byggande och förvaltande. skärper EU kraven bl.a. genom det omarbetade direktivet om byggnaders energiprestanda . Alla nya byggnader ska vara nära-noll energibyggnader från . För byggnader som offentliga myndigheter använder och äger gäller detta redan från . Skärpta krav på energiprestanda ska tillämpas inte bara för nya byggnader , utan även för befintliga byggnader som genomgår större renoveringar eller utbyte av viktiga byggnadsdelar. De skärpta målen ställer stora krav på utveckling av det hållbara samhällsbyggandet. erbjuds en tillväxtchans för den svenska samhällsbyggnadssektorn, om kan gå i framkant med att utveckla kunnande och produkter. Marknaden för energieffektivt och hållbart samhällsbyggande växer och kommer att vara omfattande, både i EU och globalt. Den svenska relativt goda utgångspositionen inom hållbart stadsbyggande och miljöteknik kan ytterligare stärkas genom aktivt och framsynt agerande. Satsningen på hållbara städer förlängs , främst för att säkerställa kunskapsspridning, uppföljningen av projekten och att erfarenheterna ska kunna tas tillvara och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Energieffektiviseringsprogrammet 2014, fortlöper med stöd och information till användare (kommuner, landsting, allmänhet och företag) om energianvändning samt introduktion av ny teknik inom andra sektorer än bostäder och lokaler. För att underlätta utveckling mot en grön ekonomi har regeringen utsett tre pilotlän för grön utveckling. Pilotlänen är , och och de ska stödja andra länsstyrelser och utveckla det regionala klimat- och energistrategiarbetet. Arbetet ska ske i nära samarbete med det kommunala samverkansorganet Region respektive regionala självstyrelseorganet samt med övriga berörda aktörer (såsom kommuner, landsting, privata och offentliga företag samt högskolor och ideella organisationer) i respektive län. Regeringens arbete med att förbättra och förenkla regelverket för samhällsbyggnad har lett till att en ny enklare plan- och bygglag har tagits fram och beslutats (prop. 2009/10:170) som bl.a. ersätter den nuvarande (1987:10). Den nya lagen syftar till att genom tydligare regler lägga grunden för en ökad förutsägbarhet för enskilda och företag samt ökade förutsättningar för lika behandling. En förutsättning för att olika intressenter ska kunna bygga och tillhandahålla såväl bostäder och lokaler som infrastrukturanläggningar är att reglerna för plan- och byggprocessen är enkla, tydliga och väl fungerande. Behovet av förenkling och effektivisering har varit en återkommande fråga i olika utredningar om plan- och bygglagstiftningen . Den nya lagen är resultatet av att ett stort antal ändringsförslag från flera utredningar. , och m.fl. har föreslagit över 250 ändringar i plan- och bygglagstiftningen. Det är dessa förslag som ligger till grund för den nya . De grundläggande syftena i förändras inte, vilket innebär att det kommunala självstyret och kommunernas ansvar för planeringen ligger fast, att staten, via , fortsatt ska ha en stark roll, att inga ändringar ska ske i bygglovplikten samt att formerna för medborgarinflytande och enskildas rättigheter ska värnas. Genom den nya lagen har regeringen betonat att kommunens planering bör kunna spela en viktig roll i klimatarbetet och i lagen tydliggörs att miljö- och klimataspekter ska beaktas i planering och annan prövning. I lagen förtydligas att det som huvudregel krävs detaljplan om ett byggnadsverk får betydande miljöpåverkan. Det införs även en möjlighet för kommunerna att i detaljplaner ställa krav på skyddsåtgärder för att motverka markförorening, olyckor, översvämning och erosion. Översiktsplanen får en tydligare strategisk funktion. Kravet på att en särskild planbeskrivning ska fogas till planen tas bort då själva planen oftast innehåller både beskrivande delar och konkreta ställningstaganden. Kommunens aktualitetsprövning av översiktsplanen förtydligas och skärps. Regeringen menar att den lokala nivåns roll i den kommunala översiktsplanen är viktig. Dessutom ska länsstyrelserna på eget initiativ till kommunerna redovisa ett samlat underlag om statliga intressen en gång . En möjlighet för enskilda att få ett s.k. planbesked införs. Av planbeskedet, som ska fattas från ansökan, ska framgå om kommunen avser att påbörja ett planarbete eller inte. Kommunen kan ta ut en avgift av sökanden för planbeskedet. Planläggningen förenklas genom att kravet på planprogram tas bort och att handlingar till en detaljplan kan samordnas. För att underlätta införandet av en ny plan- och bygglag har regeringen utsett en särskild utredare som ska organisera, samordna, koordinera och genomföra utbildnings- och kompetensinsatser (dir. 2010:55). Syftet med kompetensinsatsen är att påskynda introduktionen av lagen, stärka kompetensen, skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad tillämpning samt utveckla ett förbättrat samspel inom området. Regeringen har länge drivit på arbetet med enkelt avhjälpta hinder för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Enligt den nya ska en bedömning beträffande byggnadens tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga göras redan vid bygglovsprövningen, vilket ökar sannolikheten för att hinder kan observeras i ett tidigt skede. Även i övrigt tydliggörs vilka krav som ska ställas på byggnadsverk vid nybyggnad, ombyggnad och annan ändring. Landsbygdens möjligheter till utveckling och tillväxt ska förbättras. Det ska även i mindre tätorter finnas förutsättningar att utveckla attraktiva boendemiljöer och verksamheter. De nya strandskyddsbestämmelserna som trätt i kraft tar bättre hänsyn till lokala och regionala förutsättningar genom att de stärker strandskyddet i många områden med hög exploatering som de öppnar för utveckling av landsbygden genom att möjligheterna till strandnära bebyggelse utvecklas i särskilt utpekade områden i översiktsplanen. Prövningssystemet för miljömål och ärenden enligt ska bli tydligare och samordnas bättre enligt propositionen Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215). Det nuvarande systemet innebär att regeringen överprövar vissa ärenden och de allmänna förvaltningsdomstolarna andra. Instanskedjan är i flera fall lång, bygglovsärenden kan överklagas hos fyra instanser. Med den nya prövningsorganisationen skapas en ny instansordning som är mer sammanhållen, och har i möjligaste mån färre instanser men med fortsatt stark rättssäkerhet. Handläggningen och domstolsprövningen förenklas och effektiviseras genom att det ska bildas fem nya mark- och miljödomstolar. Till de nya domstolarna ska föras de mål som enligt nuvarande ordning handläggs i miljödomstol, huvuddelen av målen enligt samt huvuddelen av målen som handläggs i fastighetsdomstol. Genom detta ska överprövning av planer och bygglov bli snabbare så att samhällsbyggnadsprocessen effektiviseras. Jämställdhetsperspektivet behöver beaktas i samhällsplaneringen. Särskilt måste den fysiska utformningen av miljön i många städer och tätorter förbättras för att möta både kvinnors och mäns behov. Regeringen är angelägen att förbättra tryggheten för framförallt kvinnor i stads- och tätortsmiljöer. har i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna stödja ett konkret utvecklingsarbete med att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen ser införandet av Inspiredirektivet som ett stort steg framåt. Målet är att skapa en infrastruktur för rumslig (geografisk) information i . Bakgrunden är behovet av bättre tillgång till information för att utforma och genomföra EU:s miljöpolitik. Medlemsstaterna ska skapa och driva infrastrukturer med enkelt användbara elektroniska tjänster som gör informationen tillgänglig via Internet för dels allmänheten inom EU, dels myndigheter, kommuner 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och enskilda organ som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter inom EU i deras arbete som rör miljön. Inspiredirektivet bygger på att de infrastrukturer för rumslig information som redan finns i medlemsländerna utnyttjas och omfattar befintlig elektronisk information som innehas av offentliga myndigheter. De offentliga myndigheter som innehar den information som träffas av direktivet, informationsansvariga myndigheter, ska enligt direktivet bli skyldiga att tillgängliggöra informationen för allmänheten och att dela informationen med andra myndigheter inom och övriga EU (datadelning). Genom uppbyggnaden av Inspire i skapas förutsättningar för uppbyggnad, beskrivning och åtkomst till rumslig information på ett standardiserat sätt, till gagn för såväl den offentliga sektorn som övriga delar av samhället. Klimatförändringarna kommer att ställa ökade krav på anpassning. Regeringen anser att sektorsmyndigheterna bör få ett mer uttalat ansvar för klimatanpassning inom sina respektive områden och att länsstyrelserna, som ansvarar för den statliga samordningen på regional nivå, samordnar myndigheternas arbete. Flera myndigheter inom samhällsbyggnadsområdet kommer att bli allt mer involverade i att bygga upp kunskap kring klimatanpassning och åtgärder för att minska klimatförändringarna. Kommunernas ansvar för att beakta klimatförändringarna i planeringen har förtydligats i . Klimatanpassningsarbetet är ytterligare beskrivet i utgiftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 175 450 tkr prisnivå. 3Motsvarar 175 449 tkr prisnivå. 4Motsvarar 174 175 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. Enligt instruktionen svarar verket också för den centrala administrationen av olika förekommande statliga stöd inom sitt verksamhetsområde. Inom ramen för anslaget finansieras även visst internationellt arbete. För fortsatt finansiering av fortsatt arbete med en informationsportal om boende ökas anslaget med 20112013. Anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad minskas i motsvarande omfattning. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar för 20112014. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till , till och till . Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10).