prop · GY031d20 · 2010-10-12 00:00:00 — har de svenska ut- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 släppen av växthusgaser minskat med som BNP ökat med . Miljöresultaten märks i människors vardag, genom åtgärder som genomförs på regional och lokal nivå, av kommuner, företag, ideella organisationer och enskilda människor. Regeringen strävar efter att bygga en miljöpolitik som tar vara på kraften och engagemanget hos företag och enskilda. Marknaden ska ges möjligheter att leverera nödvändiga lösningar. Politikens roll är att skapa förutsättningar för utveckling men även att ställa miljökrav. Med ekonomiska styrmedel baserade på principen att förorenaren betalar kan rätt pris på miljöpåverkan styra produktion och konsumtion på ett kostnadseffektivt sätt mot hållbara lösningar. En framåtsyftande miljöpolitik kräver både ekonomiska styrmedel och satsning på forskning, innovationer och kommersialisering av miljöteknik. En framgångsrik miljöpolitik respekterar äganderätten och tar tillvara människors möjlighet att bidra och utvecklas i samklang med naturen. Det lokala vattenvårdsarbetet, regionaliseringen av rovdjursförvaltningen och dialogen med markägare och andra lokala intressenter i naturvårdsarbetet är konkreta exempel på hur regeringen kombinerar viktiga insatser för miljön med ett ökat engagemang och inflytande hos de människor som berörs av besluten. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och därmed regeringens högst prioriterade miljöfråga. Att minska utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som kräver ett globalt svar. Klimatmötet i var en besvikelse. Det var ett framsteg att världens ledare enades om att den globala temperaturökningen inte får överstiga två grader, men de åtaganden som gjordes är knappast tillräckliga för att tvågradersmålet ska kunna nås. ska därför fortsätta att driva på för att få ett klimatavtal till stånd som klarar tvågradersmålet. Den nya överenskommelsen behöver ange mer kraftfulla utsläppsminskningar, omfatta fler växthusgaser och fler länder. Under svenskt ordförandeskap i EU drev framgångsrikt på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna. Klimatmötet enades om finansieringen av klimatinsatser i utvecklingsländerna. ska utvecklingsländer samlat få ett klimatbistånd på . Av dessa bidrar EU med den största enskilda delen, en tredjedel av den totala summan. ska gå till åtgärder för begränsning och anpassning i utvecklingsländer. kommer fortsatt att med kraft prioritera arbetet inom i syfte att skapa en ny global klimatregim som innebär kraftfullare utsläppsminskningar, omfattar fler växthusgaser och länder samt uppfyller kraven om en rättvis och hållbar global utveckling. ska söka samarbete med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. Detta för att inspirera andra länder att i samarbete minska klimatpåverkan. ska också initiera långsiktigt strategiskt arbete med utvecklingsländer för överföring av grön teknik, investeringar, anpassningsåtgärder och skydd av skog. klimatbistånd ska utvecklas och allt bistånd ska klimatsäkras. Klimatperspektivet ska integreras i mottagarländernas egna utvecklingsstrategier och de insatser som görs inom miljö-, vatten-, och energiområdena ska ha en tydlig klimatprofil. De rika länderna har ett särskilt ansvar för att finansiera anpassningsåtgärder. Särskilt stöd behöver ges till de utvecklingsländer som minst av alla har orsakat problemen, men drabbas hårdast. Det så kallade tvågradersmålet utgör utgångspunkten för de åtgärder som behöver vidtas. För att klara detta behöver de globala utsläppen minst halveras till 2050 jämfört med . Den industrialiserade delen av världen behöver minska sina utsläpp . Utsläppen per capita globalt bedöms behöva minska till och vara mindre än ett ton vid seklets slut. visar ledarskap genom en ambitiös sammanhållen klimat- och energipolitik med högt uppsatta klimatmål och kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen både nationellt och internationellt. Den stora utmaningen för världens länder är att minska beroendet av fossil energi. Som första industriland har formulerat mål och en konkret strategi för att bryta fossilberoendet. Politiken innebär en snabb väg ut ur fossilsamhället och kraftfulla minskningar av växthusgaser. Visionen är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Utsläppen för ska minskas jämfört med . Målet avser verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter och innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre 2020 i förhållande till nivå. Minskningen ska ske genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Koldioxidskatten utgår från principen om att förorenaren ska betala för sina utsläpp och är ett viktigt medel för att nå uppsatta reduktionsmål. Regeringen höjde under förra mandatperioden koldioxidskatten och har presenterat ett omfattande klimat- och energiskattepaket (prop. 2009/10:41) som träder i kraft och kommer att genomföras stegvis . Genom ekonomiska styrmedel ska utsläppen minska med sammanlagt koldioxidekvivalenter. Regeringen har under förra mandatperioden som skatten sänkts på arbete höjt skatter inom miljöområdet. I klimatpropositionen presenterades en samlad strategi för skatteändringar på energi- och miljöområdet som träder i kraft , 2013 och 2015. En kontrollstation för att analysera energibalans, kostnader och klimatpåverkan ska genomföras 2015. Regeringens bedömning är att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver den årliga justeringen med konsumentprisindex. Energisystemet behöver utvecklas mot ökad energieffektivitet, klimathänsyn och ökad andel förnybar energi. Utbyggnaden av vindkraften utgör en av de viktigaste delarna i att uppfylla målet om ökad andel förnybar energi. Regeringen har avskaffat den så kallade dubbelprövningen av vindkraften i syfte att underlätta utbyggnaden. kommer kärnkraften att vara en viktig del av svensk elproduktion . Regeringens ambition är att användningen av fossila bränslen i uppvärmning kommer att vara avvecklad till 2020. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Den inslagna vägen kan ge en ledande roll i den globala omställningen till ett samhälle som är oberoende av fossil energi. Insatserna utvecklas i ett nära samarbete med hela samhället, såväl konsumenter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 som miljöorganisationer, forskare och företag. Omställningen görs möjlig med näringslivets och medborgarnas aktiva deltagande och engagemang. Information till allmänheten om klimatfrågan samt att det finns tydlig och lättillgänglig information om produkters miljöprestanda i form av märkning uppmuntras fortsatt. För att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt utsåg regeringen tre pilotlän för grön utveckling. Uppdraget riktar sig till Länsstyrelserna för , och län. Länsstyrelserna i pilotlänen får vardera för att (20102013) utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. Pilotlänen ska också bidra med analyser av konsekvenser av nationella styrmedel på regional nivå i syfte att identifiera hinder och möjligheter för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Arbetet förutsätter bred delaktighet från regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan, kommuner, näringsliv, universitet och högskolor och ideella organisationer. De olika samhällssektorerna ska i högre utsträckning än bära sina kostnader för växthusgasutsläpp. Alla sektorer måste bidra till att klimatmålen kan nås, det gäller t.ex. energi, väg- och sjötransport, jord- och skogsbruk, avfallshantering, industri och byggande. Transportinfrastrukturen utvecklas mot att skapa kommunikationer som är förenliga med miljö- och klimatmål. I princip bör alla transportslag bära sina kostnader för koldioxidutsläpp. Regeringen verkar därför för att både luftfartens och sjöfartens utsläpp inkluderas i en framtida internationell klimatregim och att internationella, åtgärder genomförs för att minska sektorernas utsläpp. De rika länderna behöver gå före. och EU skall fortsatt vara pådrivande för ett klimatavtal. Samarbetet inom EU är viktigt för att åstadkomma utsläppsminskningar och avgörande för att åstadkomma en global klimatöverenskommelse. EU ska minska sina utsläpp till 2020, jämfört med , inom ramen för ett internationellt klimatavtal, där andra utvecklade länder gör motsvarande åtaganden. EU ska nu ta fram en analys av hur 30-procentmålet ska kunna fördelas och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 genomföras inom EU. EU-27 har minskat sina utsläpp med till 2008 enligt preliminär statistik från Europeiska miljöbyrån. Detta innebär att EU kommer att uppfylla de åtaganden som är beslutade enligt Kyotoprotokollet. Ett av de viktigaste instrumenten för att minska utsläppen är systemet för handel med utsläppsrätter. av EU:s utsläpp av växthusgaser täcks av systemet. EU har beslutat att flyget ska ingå i utsläppshandeln . Handelsystemet infördes och fler länder och regioner tar intryck av erfarenheter. Genom att handelssystemet sätter ett internationellt pris på koldioxidutsläppen kan marknadens krafter användas för kostnadseffektiva utsläppsminskningar. Avgörande för en framgångsrik global klimatpolitik är insatser även i utvecklingsländerna. Klimatförändringen har en direkt koppling till utvecklingen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna. Klimatförändringarna visar redan på ett stort behov av anpassning. Regeringen har tagit initiativ till en kommission för klimatförändring och utveckling som samlar kunskap och erfarenhet från världen och dess slutsatser bidrar till att utveckla anpassningsarbetet. Under 20092012 satsar regeringen på klimat och utveckling i biståndet. Insatser för att stödja anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, mark och uthålligt jordbruk och tillgång till vatten, liksom projekt som är direkt relaterade till klimat, exempelvis väderprognoser och byggande av . Ett effektivt sätt att bidra till utsläppsminskningar utanför är att öka tillgängligheten till klimatsmart teknik. Det bidrar inte enbart till utsläppsminskningar utan också till ett ökat förtroendet mellan industri- och utvecklingsländer i det internationella klimatarbetet. Genom internationellt samarbete kan de globala insatserna mot klimatförändringar omfatta mer långtgående åtaganden och genomföras i enlighet med klimatkonventionens princip om kostnadseffektivitet. Ett sätt för industriländerna att ta ansvar för finansiering av åtgärder i utvecklingsländer och bidra till tekniköverföring är mekanismen för ren utveckling (CDM) och de nya mekanismer som integreras i en ny FN-överenskommelse om minskningar av klimatutsläpp. Dessa mekanismer är viktiga instrument för investeringar av grön teknologi i växande ekonomier och utvecklingsländer. Denna mekanism har blivit framgångsrik. beräknas CDM kunna bidra med utsläppsminskningar på över koldioxidekvivalenter. Investeringarna bidrar även till att skapa en global utsläppsmarknad där det sätts ett pris på utsläppen även i länder utan bindande åtaganden om utsläppsminskningar. Det möjliggör för snabbt växande länder att inte behöva gå en koldioxidintensiv väg när ekonomin växer, utan i stället välja att redan från början investera i fossiloberoende teknik. Mot bakgrund av vunna erfarenheter och de långtgående globala utsläppsminskningar som är nödvändiga behöver CDM förbättras och förstärkas. Andra kompletterande mekanismer utvecklas för tiden bortom 2012. insatser och program är viktiga bidrag till denna utveckling. FN- kontrollen av insatserna ska säkerställa att de går till åtgärder som annars inte skulle ha blivit av. Regeringen aviserar i denna proposition ytterligare satsningar på internationella klimatinvesteringar. Det finns en koppling mellan vissa åtgärder för att minska förlusten av biologisk mångfald och anpassning till ett förändrat klimat. En aktiv skogs- och naturvårdspolitik bidrar dels till att minska utsläppen av växthusgaser, dels till att förbättra våra möjligheter till anpassning till ett förändrat klimat. Välmående ekosystem och biologisk mångfald är viktiga för att mark och biomassa ska kunna ta upp mer koldioxid. Miljöutmaningen som ekonomisk möjlighet Miljöutmaningarna ska användas som en ekonomisk hävstång för nya jobb och affärsmöjligheter. Regeringens hantering av miljömålen, klimatutmaningen och den ekonomiska tillväxt- och näringspolitiken ska sammantaget syfta till att skapa långsiktig välfärd, förbättrat miljötillstånd, nya jobb och innovationer. Vår utveckling mot en grönare ekonomi, med en allt större tjänstesektor och växande företag inom miljöteknik, minskar utsläppen nationellt och bidrar genom export till att minska utsläppen globalt. Regeringen har ökat insatserna för miljöteknikutvecklingen. Byggt på erfarenheterna bör en bred nationell miljöteknikstrategi tas fram. De statliga insatserna för miljödriven näringsutveckling vidareutvecklas. Stadsplanering kan underlätta de mest miljövänliga transportalternativen, såsom cykel och kollektivtrafik. Ny miljöteknik uppmuntrar medborgarna till miljöeffektiva val. Nya stadsdelar bör planeras så att dessa kan erbjuda hållbara transportlösningar baserade på modern kollektivtrafik. I den nya tydliggörs kravet på tillgång till grönytor nära nya bostäder. Genom att sluta kretsloppen vad gäller vatten, avlopp, avfall och uppvärmning kan resursförbrukningen minskas. Organiskt avfall kan i ökad utsträckning bli en resurs för biogasproduktion. Byggmaterial kan väljas utifrån hållbarhetskriterier. Miljöklassningen av byggnader som tagits fram i samverkan med byggbranschens aktörer är ett viktigt verktyg för hållbart byggande. Runt om i finns anläggningar av olika slag som fungerar som demonstrationsanläggningar. Det rör sig om fastigheter, vattenreningsverk, anläggningar för biogasproduktion, förbränningsanläggningar eller liknande. Intresset för de medel som finns inom Hållbara städer har varit stort och ansökningarna har varit av hög kvalitet. Satsningen på Hållbara städer fortsätter , främst för att säkerställa kunskapsspridning, uppföljningen av projekten och att erfarenheterna ska kunna tas tillvara och utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Miljöskatter bidrar till att uppfylla principen om att förorenaren betalar och stärker drivkrafterna för teknisk utveckling och investeringar. Ekonomiska effekter av klimatförändringar har speglats av , medan beräkningar av ekonomiska värden av biologisk mångfald och ekosystemtjänster tas fram i studien of Ecosystems and Biodiversity. Enligt studien uppgår värdet av förlorade ekosystemtjänster på land till motsvarande åtminstone . När naturkapital, och specifikt ekosystemtjänster, inte har något synligt värde i de ekonomiska modellerna kan det synas mer lönsamt att t.ex. kalhugga en regnskog för att producera biffkor, soja eller palmolja än att bevara skogen för den nytta den gör som kolsänka, eller för att reglera vattenöverföringen i området. För att kunna upprätthålla vårt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 försörjningssystem och uthålligt tillfredställa mänskliga behov både för denna och kommande generationer behöver olika ekosystemtjänster i mycket större omfattning få ett synligt pris som ett led i att utveckla marknadsekonomiska lösningar, exempelvis ekonomiska styrmedel. Omställning mot en fossiloberoende fordonsflotta bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. står transportsektorns utsläpp för cirka en tredjedel av de totala utsläppen. I snabb takt ställs nu bilparken om. Alliansens miljöbilspremie ledde till en rivstart för miljöbilsutvecklingen och nya miljöbilar är även fortsatt skattebefriade . minskade utsläppen från trafiken och minskningen av utsläpp från nya bilar var den största sedan mätningarna startade. Att skynda på omställningen av den svenska bränsleslukande bilparken är en av de viktigaste miljöuppgifterna för regeringen. För detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. Generellt verkande styrmedel som sätter pris på utsläppen utgör grunden för arbetet. Definitionen av miljöbilar bör skärpas och en ny skarpare miljöbilsdefinition förbereds i . Reglerna ska successivt skärpas och gynna fortsatt teknikutveckling. Antalet tankställen som erbjuder förnybara drivmedel ökar stadigt. För att stödja utvecklingen av nästa generations teknik, som ännu inte är fullt ut konkurrenskraftig, behövs kompletterande stöd och ambitiös energiforskning. Satsningar pågår på pilotanläggningar för nästa generations biodrivmedel. Bindande utsläppskrav för personbilar som börjar träda i kraft styr redan nu mot energieffektivare fordon. ska verka för ökade EU-krav för personbilars utsläpp. Utvecklingen av elhybrider är ett utmärkt exempel på miljöeffektiv teknik och står för en allt större andel av nyförsäljningen. Ett nationellt demonstrationsprogram för utveckling av elbilar och laddhybrider genomförs. Som en del i programmet utvecklas laddinfrastrukturern över hela landet. Konsumenter bör stimuleras att teknikneutralt välja miljöalternativ. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar är viktig för att driva fram 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 den senaste och bästa tekniken vad gäller miljöfordon. Regeringens reformambition är att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen för konsumenterna vid köp av de bilar som är utrustade med den senaste och bästa tekniken för drift med elektricitet eller annan gas än gasol. Regeringen avser att återkomma med ett förslag om vilka bilar som nedsättningen kommer att omfatta. En ny supermiljöbilspremie om per bil införs till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. behöver satsa på att rivstarta marknaden för den allra senaste tekniken. Regeringen har i proposition Otillåtna avfallstransporter och manipulerade avgasningssystem (prop. 2009/10:35) lämnat förslag till ändringar i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås att lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen ersätts med två nya lagar: lagen om motorbränslen och lagen om motorfordons avgasrening. Den nya lagen om motorbränslen innehåller flera förändringar som följer av EU:s nya bränslekvalitetsdirektiv (98/70/EG). De viktigaste ändringarna rör möjligheterna till ökad inblandning av biobränsle i bensin och i diesel och krav på bränsleleverantörerna att minska utsläppen av växthusgaser under hela livscykeln. Den högsta tillåtna inblandningen av etanol i bensin utökas till och av fettsyrametylestrar som kan baseras på olika oljeväxter (FAME) i diesel till . Andelen skattebefriad låginblandad etanol och FAME utökas upp till och respektive . Allt mer förnybart drivmedel blandas därmed in i bensinen och dieseln. Den nya lagen om motorfordons avgasrening innebär främst en anpassning av det svenska regelverket till EU:s nya förordningar om avgaskrav för tunga fordon, s.k. Euro VI, och om koldioxidkrav för personbilar. Därtill föreslås att det svenska miljöklassystemet för fordon ersätts med EU:s euroklassystem. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I ett framtida transportsystem kommer alla transportslag att behöva utnyttjas effektivt. De olika transportslagen bör i högre grad bära sina egna miljökostnader och samhällsekonomiska kostnader bör i högre grad internaliseras i transportpriset. Att underlätta kombitrafik och fler transporter på järnväg är viktiga delar i en omställning av transportsystemet. Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen i har ökat , har tillkännagivit att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). I sammanhanget bör enligt en översyn ske av frågan om tidsbegränsade dispenser, enligt bestämmelserna i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen). Enligt mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Ärendet bereds inom med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. En samlad politik för en förbättrad havs- och vattenmiljö Havsmiljöarbetet är prioriterat i miljöpolitiken. Regeringen presenterade en rad åtgärder för att förbättra och återställa havsmiljön och för att förstärka det internationella samarbetet genom propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) och skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213). Inriktningen för svensk havspolitik är att havets och kustområdenas resurser ska nyttjas hållbart så att ekosystemen bevaras och restaureras som havsanknutna näringar kan utvecklas, växa och bidra till att stärka konkurrenskraft. Havspolitiken ska vara integrerad och sektorsövergripande och utgå från en helhetssyn på nyttjande och bevarande av resurserna. Olika mål, processer och handlingsplaner inom havs- och vattenmiljöarbetet måste samordnas och integreras. Den nya myndigheten för havs- och vattenmiljö som regeringen har beslutat om och som ska inleda sin verksamhet kommer att vara viktig för utformningen av detta arbete. Regeringen har satsat på att förbättra havsmiljön. Satsningen ska fortsätta. Satsningen på havsmiljö fortsätter genom att en havsmiljard avsätts för mandatperioden. Åtgärder för en förbättrad havs- och vattenmiljö En framgångsrik miljöpolitik behöver skydda och bevara de livsviktiga ekosystem som finns i hav, sjöar och vattendrag. Regeringens havsmiljöpolitik har från inledningen av mandatperioden varit inriktad på konkreta åtgärder för förbättringar av vattenmiljön. Arbetet med att minska övergödningen till haven har varit central i arbetet. Övergödningen orsakas av för hög tillförsel av näringsämnen från avloppsvatten, jordbruks- och skogsmark, industrier och trafik. Regeringen har på bred front arbetat för att minska tillförseln t.ex. genom att förbjuda fosfat i tvätt- och maskindiskmedel. Initiativ till pilotprojekt såsom syresättning av havsbottnar som ger möjligheter att testa nya metoder har tagits av regeringen. Dessutom har regeringen stärkt det lokala havsmiljöarbetet genom att införa ett särskilt statligt stöd till lokala vattenvårdssatsningar (LOVA). LOVA-satsningen om används på olika sätt för att förbättra havsmiljön och framförallt i syfte att minska övergödningen. Det handlar om projekt där kommuner eller ideella föreningar har fått bidrag för t.ex. musselodlingar, båtbottentvättar eller mottagningsanläggningar för toalettavfall. De åtgärdsprogram som ska genomföras av en rad myndigheter enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) kommer att få stor betydelse för möjligheterna att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. Inom Östersjösamarbetet, Helcom, har länderna kommit överens om ett tak för utsläpp av näringsämnen och ett preliminärt beting för varje lands minskning av näringsämnen. har ett preliminärt beting på kväve och fosfor till 2016. har presenterat en nationell genomförandeplan. I planen beskrivs åtgärder, fördelade på olika sektorer, som krävs för att nå det preliminära betinget. Regeringen kommer att fortsätta dialogen med aktuella branscher för att även under den kommande mandatperioden åstadkomma konkreta minskningar av utsläppen av fosfor och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kväve från reningsverk, industri och jordbruk.