prop · GX03168 · 2010-03-23 00:00:00 — bidrar till ökad kunskap, kommersialisering av ny teknik och nya tjänster samt omställning av energisystemet. Mål och inriktning för de statligt finansierade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet bör ligga fast. Utvärderingens bedömning: har, genom sin interaktion med regeringen, forskarsamhället och näringslivet, ett stort inflytande över energiforskningens inriktning och utformning. heten kan inta en ledande roll i förhållande till andra finansiärer och forskningsutförarna, och därigenom till en del påverka i vilken mån den själv och andra forskningsfinansiärer bidrar till de övergripande målen. insatser för forskning och innovation bidrar således både direkt och indirekt till de energipolitiska målen. har dock andra styrmedel eller skeenden utanför politiken lika stor eller I vissa fall kan bidrag till målen bedömas vara I utvärderingen har t.ex. utvecklingen av elbilar och tillhörande system för laddning av sådana nämnts som ett område där myndighetens bidrag bedöms vara stort. Ett skäl till att myndighetens bidrag kan påvisas inom just detta område kan vara att området är relativt ungt, att myndigheten engagerade sig tidigt och att få andra faktorer ännu har hunnit spela in. I de fall då påverkan av forskningsinsatserna blir liten kan det finnas faktorer som motverkar effekten. Exempel som nämnts vid intervjuer är byggregler som kan motverka integrering av ny teknik i byggnader och typgodkännande av fordon som kan motverka marknadsintroduktion av vissa typer av fordon. Sådana målkonflikter sätter en gräns för vilka resultat som är rimliga att förvänta av insatser. Skälen för regeringens bedömning: Redan konstaterade att forskning är nödvändig men inte tillräcklig för att driva fram nya lösningar på samhälleliga problem. insatser för forskning och innovation inom energiområdet är en faktor bland flera som bidrar till att nå de övergripande energipolitiska målen. Även i en internationaliserad värld har det stor betydelse för det svenska innovationssystemet att relevant energiforskning finns i omedelbar närhet till de svenska företagen och den svenska marknaden. verksamhet inom forskning och innovation kan därigenom bidra till näringslivets utveckling och konkurrenskraft, vilket har betydelse för att få fram tekniska lösningar för svenska förhållanden. Samverkan med både små och stora företag är viktig för att forskningsrön ska omsättas till produkter som bidrar till omställningen. forskningsstöd bidrar även till de energipolitiska målen genom att forskningen ligger till grund för olika myndigheters insatser och regelverk, och genom att det bidrar till ökad kompetens hos personer som kan bidra med kunskap i den miljö där de verkar, oavsett om det är vid offentliga instanser, akademi eller näringsliv. Nyttig- görandet av den kunskap som produceras handlar alltså om mer än kommersialisering och kräver ett nära samspel mellan Energi- myndigheten och omgivande aktörer, vilket i sin tur ställer krav på medarbetarnas kompetens. Sammantaget bedöms verksamheten bidra till ökad kunskap och kompetens, kommersialisering av ny teknik och nya tjänster inom energiområdet samt till energiomställningen, och därigenom till de övergripande energipolitiska målen. 5.1.1Hur bidrar verksamheten till energisystemets omställning? Regeringens bedömning: Uthålliga satsningar, i alla faser från forskning till marknadsintroduktion, på bl.a. effektiv energianvändning, ny energiteknik, nya material och förändrade beteenden är nödvändiga för att målen för energiomställning ska uppnås. För att ytterligare öka nyttan av forskning och innovation inom energiområdet bör Energi- myndigheten verka för att den kunskap som genereras kommuniceras och används i än högre grad, samt ytterligare öka samverkan med andra aktörer som kan bidra till att nytta ska uppstå. Utvärderingens bedömning: Med hjälp av t.ex. energiindikatorer kan det konstateras att energiomställningen går framåt. års ökande användning av bioenergi och vindkraft beror dock framförallt på införandet av elcertifikatsystemet. Därutöver finns en rad andra faktorer som bl.a. har drivit utvecklingen mot ökad energieffektivitet i industri och bostäder. och dess företrädare har spelat en viktig roll för denna utveckling, särskilt om verksamheten ses i samspel med andra styrmedel, men hur mycket som beror på de statliga insatserna för forskning och innovation är svårt, för att inte säga omöjligt, att kvantifiera. Det är dock utvärderingens bedömning att uthålliga satsningar, i alla faser från forskning till marknadsintroduktion, på bl.a. effektiv energianvändning, ny energi- teknik, nya material och förändrade beteenden är nödvändiga för att målen för energiomställning ska uppnås. verksamhet inom forskning och innovation bidrar på ett betydelsefullt sätt till omställningen. För att öka nyttan ytterligare bör verka för att den kunskap som genereras kommuniceras och används i än högre grad samt samverka än mer med andra aktörer som kan bidra till att nytta ska uppstå. Skälen för regeringens bedömning: insatser för forskning och innovation inom energiområdet är nära integrerade i de omgivande systemen för utbildning, forskning, innovation, skatter på energi och arbete, global handel, etc. För att kunna kvantifiera Energi- myndighetens bidrag till omställningen skulle utvärderingen ha behövt belysa frågan hur utvecklingen hade sett ut utan insatser. Utvärderingen har inte gjort denna analys. har emellertid tagit fram flera exempel på satsningar som på ett konkret sätt bidragit till omställning, t.ex. utvecklingen och marknads- introduktionen av värmepumpar. Dessa exempel kan ge en indikation om orsakssambanden i de enskilda fallen men kan inte generaliseras till att gälla hela verksamheten. Regeringen delar utvärderingens bedömning om behovet av lång- siktighet i insatserna för forskning och innovation inom energiområdet. 5.1.2Hur bidrar verksamheten till ökad kunskap och kompetens? Regeringens bedömning: insatser bidrar i hög grad till uppbyggande och spridning av relevant kunskap inom energiområdet. Samverkansprojekt mellan akademi, näringsliv och offentliga aktörer innebär att kunskap utvecklas i miljöer där den direkt kan appliceras. Då kvalitetsaspekten är viktig att värna bör även fortsättningsvis arbeta för att förbättra kvaliteten i de insatser som myndigheten är med och finansierar. Utvärderingens bedömning: I målet för insatserna för forskning och innovation inom energiområdet betonas att den kunskap och kompetens som insatserna leder till ska komma till användning i energisystemet. bygga upp en sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndig- heterna och näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Det finns således en tydlig inriktning mot behovsmotiverad forskning och att forskningsresultaten bör kunna kommersialiseras eller nyttiggöras i energisystemet på annat sätt. insatser bidrar på flera sätt till kunskapsbildning och spridning av kunskap inom energiområdet. Satsningarna på forskningsprogram och -projekt vid landets lärosäten, institut och andra forskningsmiljöer ger både en direkt kunskapsutveckling och en produktion av kunskapsbärare i form av forskare och studenter. Samverkansprojekt mellan akademi, näringsliv och offentliga aktörer innebär vidare att kunskap utvecklas i miljöer där den direkt kan appliceras. Vissa av de intervjuade har ifrågasatt den vetenskapliga kvaliteten i insatser. Mot bakgrund av det stora intresset från både forskare och näringsliv att delta i myndighetens program kan dock såväl relevansen som den vetenskapliga kvaliteten i insatser förmodas hålla en tillräckligt hög nivå. Skälen för regeringens bedömning: roll när det gäller kunskapsutveckling sträcker sig längre än till finansiering av forskning. Myndigheten i sig är en kunskapsorganisation som har i uppdrag att främja kunskapsbildning, importera kunskap och erfarenheter från utlandet, verka som en kunskapsbaserad pådrivare i internationella frågor, bidra till regeringens kunskap om energisystemet och dess förutsättningar och utveckling, inhämta och sprida kunskap till de omgivande aktörer med vilka man samverkar osv. Utvärderingen har inte granskat den vetenskapliga kvaliteten på de resultat som tas fram inom energiforskningsprogrammet. Däremot är det en aspekt som har tagits upp i intervjuerna. Då kvalitetsaspekten är viktig att värna bör även fortsättningsvis arbeta för att förbättra kvaliteten i de insatser som myndigheten är med och finansierar. Med tanke på att begränsade resurser för insatserna för forskning och innovation inom energiområdet ska bidra till att uppfylla olika mål, t.ex. mål för energiomställning respektive mål för uppbyggnad av kunskap, skulle det emellertid vara av intresse att undersöka om det finns någon motsättning mellan hög vetenskaplig kvalitet och hög energirelevans. Denna analys har dock inte kunnat rymmas inom den genomförda utvärderingen. 5.1.3Hur bidrar verksamheten till kommersialisering av energiteknik? Regeringens bedömning: bidrar till kommersialisering av ny teknik och nya tjänster inom energiområdet på flera olika sätt, bl.a. genom villkorslån, demonstrationsstöd, god energikompetens och ett relevant kontaktnät. Eventuella nya åtgärder som ytterligare skulle kunna öka kommersialiseringen av kunskap och ny teknik inom energiområdet bör dock analyseras. Därutöver bör och andra statliga aktörer med uppdrag att främja kommersialisering gemensamt diskutera hur de tillsammans kan bygga upp och använda rätt kompetens på IPR-området. Utvärderingens bedömning: De intervjuer som genomförts inom ramen för utvärderingen ger vid handen att verksamheten inom affärsutveckling och kommersialisering anses ha nått ett förhållandevis bra ekonomiskt resultat, trots den höga risk det innebär att bevilja lån till företag i tidig utvecklingsfas. Med det som bakgrund kan man ställa sig frågan om myndigheten inte borde öka sitt risktagande eftersom en högre risk skulle kunna innebära högre avkastning för samhället om projekt faller väl ut. Det kan emellertid diskuteras hur stor risk en myndighet bör ta med offentliga medel. Avvägningar måste här göras mellan den potentiella samhällsnytta man kan uppnå om projektet lyckas och den risk man tar med skattebetalarnas medel. Det är också uppenbart att kommersialiseringen av kunskap är starkt beroende av externa faktorer som konjunktur, skatteregler och tillgången till privat kapital En av affärsutvecklingsenhetens viktigaste roller är att den har tillgång till energikompetens och ett brett kontaktnät inom energiområdet och på så sätt kan bistå företagen med kontakter inom relevanta områden, t.ex. forskarmiljöer och andra aktörer i innovationssystemet. Utvärderingen har identifierat en efterfrågan från entreprenörer på större kunnande om patent och andra immateriella rättigheten (IPR) inom myndigheten. Det finns också en oro för den eventuella IPR-risk det kan medföra att ge en offentlig aktör insyn i sitt företag. Denna oro kan medföra att vissa företag på energiområdet undviker att söka stöd från myndigheten. Här bör myndigheten söka finna en balans mellan att hålla verksamheten så öppen att den leder till ökad kunskap och samhällsnytta, och att minimera eventuell IPR-risk för företag som söker stöd hos myndigheten. Inom ramen för utvärderingen har själv identifierat ett par områden där man ser ett behov av utökat arbete. Det gäller bl.a. en viss typ av lån (s.k. ovillkorade lån) till innovativa och nystartade företag som är i behov av riskkapital men som ännu inte har kommit tillräckligt långt för att attrahera externa finansiärer. En annan fråga är hur man i ett tidigt skede kan anpassa forskning till marknaden och skapa starkare länkar mellan näringsliv och forskning. Ytterligare ett behov som myndigheten identifierat är stöd till teknikverifiering, t.ex. för att utvärdera om en teknik som utvecklats har den prestanda och livslängd som krävs för att kunna kommersialiseras. Skälen för regeringens bedömning: har en bredare roll inom kommersialisering än andra forskningsfinansiärer, inklusive . Det faktum att fler instrument finns inom samma myndighet öppnar för synergier. Även hos andra myndigheter och statliga bolag verksamma inom kommersialiseringsområdet finns behov av ökad IPR-kompetens. Aktörerna bör därför gemensamt diskutera hur man tillsammans kan bygga upp och använda rätt kompetens på IPR-området. Det saknas analyser inom de områden där har föreslagit utökat arbete ska ske. Dessa analyser bör genomföras innan eventuella nya åtgärder föreslås. Hur svarar upp mot intentionerna Skr. Intentionerna i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) var bl.a. att resurserna skulle fokuseras på ett mindre antal områden, att myndigheten skulle arbete med tydliga och uppföljningsbara mål och att det skulle vara balans mellan insatser för energitillförsel och effektivare energianvändning. Nedan analyseras huruvida intentionerna har uppnåtts. 5.2.1Fokusering och balans mellan olika typer av insatser Regeringens bedömning: har ökat fokuseringen av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet och arbetar mer stringent än tidigare med kriterier för avslag av ansökningar och avslutande av aktiviteter. Ett portföljtänkande ska säkerställa balans mellan olika utvecklingsområden och mellan insatser i olika faser. Uppnås en ökad fokusering och koncentration av resurserna? Utvärderingens bedömning: I och med införandet av sex prioriterade temaområden med tillhörande utvecklingsplattformar och nedprioritering av vissa områden till bevakningsområden anser sig i stor utsträckning ha tillgodosett uppdraget att fokusera och koncentrera verksamheten. Givet Energimyndighetens breda ansvarsområde och de olika mål som myndigheten ska svara upp mot, är det även utvärderingens bedömning att myndigheten har lyckats öka sin fokusering. Det faktum att de projekt som finansieras i genomsnitt är större än tidigare och har fler projektintressenter är ett tecken på att ambitionerna att fokusera också ger avtryck i verksamheten. Avvägningen är emellertid svår mellan omfattande satsningar på ett fåtal prioriterade områden å ena sidan och mångfald och kreativitet å den Den återspeglas också i den klassiska diskussionen och motsättningarna mellan förespråkare för nyfikenhetsstyrd forskning och förespråkare för behovsmotiverad forskning. tekniker måste dessutom i fall bedömas mot möjligheten att införa lämpliga styrmedel och/eller infrastruktur av olika slag för att nå framgång på marknaden. Avslås och avslutas aktiviteter i enlighet med propositionen? Utvärderingens bedömning: Utvärderingen ger vid handen att har skärpt rutinerna för avslag och avslutande av aktiviteter i enlighet med proposition 2005/06:127. Ett avstamp för denna hårdare linje var den nedskärning av anslag som skedde , då myndigheten tvingades att prioritera hårt. För vissa delar av verksamheten är det svårt att bedöma frekvensen av När ett program eller ett större projekt tas upp för beslut i är det väl berett och endast i undantagsfall bordläggs eller avslås ärenden av nämnden. Det är också svårt att Skr. 2009/10:168 bedöma avslagsfrekvensen för de öppna ansökningarna, vilka inte utsätts för konkurrens på ett lika naturligt sätt som de ansökningar som kommer in i samband med programutlysningar . I stället för ett direkt avslag sker ofta en dialog, vilket innebär att ansökningar kan anpassas och justeras så att de lättare kan accepteras. När det gäller ansökningsprocessen för villkorslån påverkas avslagsfrekvensen av att företag ibland föredrar att dra sig ur processen i ett mycket tidigt skede för att undvika registrering av ärendet. från riskerar att ses som ett underkännande av idén, vilket skulle ge företaget sämre förutsättningar i den fortsatta processen att hitta finansiering av sin idé. Rådgivning i tidigt skede påverkar också sökande, vilka ibland hänvisas till andra aktörer eller ibland återkommer med ett mer En bild som framkommit under utvärderingen är att det i vissa fall kan vara mycket svårt att avsluta aktiviteter som har pågått . Det finns flera potentiella anledningar till detta. För det första är energiforskningsarenan så liten att det kan vara svårt att avbryta finansiering till en person eller miljö som är beroende av stöd men som inte presterar tillräckligt bra. För det andra är det, p.g.a. de långa ställtiderna för energirelaterade produkter eller tjänster, svårt att avgöra när en aktivitet inte kommer att bli framgångsrik. därför söka utveckla en metodik för denna typ av analyser för att ytterligare förbättra förmågan att bedöma när det kan förväntas att ett projekt inte når de uppsatta målen. Detta för att kunna avsluta projekt som ändå inte kommer att lyckas och frigöra de avsatta medlen för stöd till andra projekt. Tillämpar Energimyndigheten portföljtänkandet? Utvärderingens bedömning: Syftet med portföljtänkandet är att säkerställa att insatserna har en god balans mellan lång och kort tidshorisont, ämnesmässigt djup och bredd, samt högre och lägre risk. Vidare ska satsningarna täcka alla sex temaområden och ske i hela innovationskedjan, från grundforskning till kommersialisering. Vissa av de intervjuade har framfört att på senare tid blivit alltmer kortsiktig och industrinära i sitt tänkande och att risktagandet är för litet. Med dessa synpunkter som bakgrund kan det finnas fog för myndigheten att överväga ett större risktagande. För att nå ett antal lyckade resultat som förändrar energisystemet substantiellt, krävs rimligen ett stort antal försök. Ingen kan på förhand vara säker på vilken teknik som kommer att fungera eller hur omvärlden och dess beredskap att ta emot nya produkter eller processer kommer att se ut den dag innovationen är färdig att möta sin marknad. Skälen för regeringens bedömning Baserat på det som framkommit under utvärderingen är det regeringens bedömning att arbetar mer stringent än tidigare med kriterier för avslag av ansökningar och avslutande av aktiviteter. 2009/10:168 Regeringen utesluter dock inte att portföljtänkandet i än högre grad skulle kunna genomsyra myndighetens prioriteringar för att säkerställa att insatserna har en god balans mellan lång och kort tidshorisont, ämnes- mässigt djup och bredd, samt högre och lägre risk. Vad gäller balansen mellan satsningar på energitillförsel och energi- effektivisering arbetar aktivt och i dialog med regeringen med att hålla en balans mellan satsningar på tillförsel och användning av energi som överensstämmer med de övergripande energipolitiska målen. När det gäller denna balans är det dock inte ändamålsenligt att bara se till insatserna för forskning och innovation. I många fall kan energieffektivisering stimuleras kraftfullare och mer kostnadseffektivt med andra styrmedel. Regeringens bedömning: använder tydliga mål för forskning och innovation i planering, beslutsfattande och uppföljning. Myndigheten bör dock säkerställa att den konsensusmetod som används för att formulera delmålen inte motverkar fokusering och förnyelse. Arbetar myndigheten med tydliga och uppföljningsbara mål? Utvärderingens bedömning: använder mål både i planering, beslutsfattande och uppföljning. De framtidsinriktade behovs- inventeringarna, som tas fram inom utvecklingsplattformarna, resulterar i mål till 2020 och på . Utvecklingen av målbilder har skett . Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127) beskrev regeringen visioner och mål för de sex områdena. Dessa har successivt förfinats genom arbetet i utvecklingsplattformarna. Målen uppfattas av många som ganska självklara. Några har framhållit att de måste tillämpas med förnuft och ser en risk att målen tolkas för bokstavligt, vilket de menar inte passar i forskningsverksamhet. Det krävs flexibilitet i genomförandet och en förmåga att se möjligheter till forskning och näringslivsutveckling när de dyker upp. arbetar med separata forum för behovsinventering och beslut om genomförande. Utvecklingsplattformarna är det forum där intressenter träffas för att formulera gemensamma behovsbilder, som ett slags beställning till forskningsverksamheten. Beställningen formuleras i termer av mål för forskning och innovation. Dessa mål ligger sedan till grund för arbetet i beredningsorganisationen med som högsta beslutande organ. Utvärderingen konstaterar att visserligen arbetar med tydliga mål för forskning och innovation och att dessa följs upp med hjälp av indikatorer, men att målen är så många att det kan finnas en risk att verksamheten ändå blir ofokuserad. Fungerar formuleringen av visioner, operativa mål och delmål för Utvärderingens bedömning: De personer som intervjuats ser övervägande fördelar med hur processen för att ta fram målstrukturen går till, men några risker har noterats. När visioner formuleras inom utvecklingsplattformarna finns det en risk att konsensusprocesserna landar i formuleringar som löser problem för stunden. En klassisk risk är att man enas om formuleringar som kan tolkas på olika sätt. risk är att väsentliga intressen inte är med i processen. Å andra sidan kan det ha ett stort värde för de inblandade att argumentera och att sätta sig in i andras situation. En gemensam lösning kan ge extra motivation för att Från företagsrepresentanter har det framhållits att samverkan med konkurrenter kring målformuleringar och framväxten av ett mer konstruktivt samarbetsklimat kan vara lika viktigt som Utvärderingen har identifierat att det kan finnas risker med indelningen av verksamheten i temaområden. Dels kan det leda till suboptimering i form av att varje område driver sina frågor utan att se till helheten, dvs. en bristande systemsyn, dels kan det leda till inlåsningseffekter som begränsar förnyelse och möjligheter till korsbefruktning mellan I någon mån hanteras dessa frågor inom plattformen för Energisystemstudier, som har ett mandat att arbeta övergripande. arbetar även med s.k. bevakningsområden, vilket ger en flexibilitet att bevaka frågor som inte ryms i strukturen med sex Skälen för regeringens bedömning Regeringen har funnit att använder tydliga mål för forskning och innovation i planering, beslutsfattande och uppföljning av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet. Regeringen konstaterar att den metod med konsensusdiskussioner i utvecklingsplattformar som myndigheten tillämpar för formulering och förankring av visioner, mål och delmål för insatserna inom de olika temaområdena är mycket uppskattad av de aktörer som deltar. bidrar till förankring av verksamheten bland andra myndigheter och i näringslivet och kan därigenom bidra till ökad samfinansiering. Myndigheten bör dock söka säkerställa att metoden inte motverkar fokusering och förnyelse. Regeringens bedömning: återrapporterar i enlighet med anvisningarna i regleringsbrev och beslutade propositioner. säkerställa att energipolitiken som helhet har en effektiv utformning bör arbetet stärkas med att sätta in insatserna för forskning och innovation inom energiområdet i ett vidare sammanhang och analysera hur de samverkar med andra styrmedel för att uppnå de övergripande målen. Utvärderingens bedömning: Både regeringen och . 2009/10:168 har ett behov av utvärderingar, synteser och analyser på flera nivåer. behöver t.ex. kunna sätta sina insatser i ett vidare sammanhang och analysera hur de samverkar med andra styrmedel för att uppnå de övergripande målen. Denna uppgift ingår bl.a. i den samhällsvetenskapliga forskning som myndigheten finansierar.