prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Ett sådant beslut får änd- ras endast om den som beslutet gäller godtar ändringen. Vid byggsamråd enligt 9 kap. 7 § (1987:10) skall en genomgång göras av de åtgärder för besiktning, tillsyn och övrig kontroll som är nödvändiga för att ett skyddsrum skall kunna antas komma att uppfylla de krav som ställs i 2 kap. 3 § och med stöd av 2 kap. 4 § denna lag. Bestämmelserna i 9 kap. 9 och 10 §§ om kontroll m.m. och om slutbevis skall tillämpas på arbetet med att bygga ett skyddsrum. Denna lag träder i kraft . 2.24Lag om ändring i lagen (2008:112) om ekodesign Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2008:112) om ekodesign ska ha följ- ande lydelse. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka typer av produkter och delar som ska omfattas av lagens bestämmelser. Sådana föreskrifter får bara avse produkter och delar som varit föremål för genomförandeåtgär- der enligt artikel 15 i och rådets direktiv /32/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets di- rektiv 92/42/EEG och och rådets direktiv /57/EG och 2000/55/EG. Föreskrifter enligt första stycket får inte avse produkter eller delar som är avsedda att stadigvarande ingå i byggnadsverk och som om- fattas av bestämmelserna i lagen (1994:847) om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk, m.m. och de föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kom- mitté i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt föreslå be- hövliga lagändringar (dir. 2002:97). Kommittén antog namnet PBL-kom- mittén. överlämnade kommittén slutbetänkandet Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77). Kommitténs lag- förslag har delvis behandlats i regeringens proposition Ett första steg för en enklare plan- och bygglag (prop. 2006/07:122, bet. 2007/08:CU3, rskr. 2007/08:54). Övriga delar av kommitténs förslag behandlas i allt väsentligt i detta lagstiftningsärende. Kommitténs lagförslag återges i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr M2005/4958/H). Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor i plan- och bygglagstiftningen (dir. 2007:136). Upp- draget utökades med tilläggsdirektiv (dir. 2008:50). Utred- ningen antog namnet . överlämnade utredningen betänkandet Bygg helt enkelt! (SOU 2008:68). Utred- ningens lagförslag återges i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställ- ning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr M2008/ 2877/H). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar samt bedöma kostnader för skador som klimatförändringarna kan ge upphov till. Utredningen antog namnet Klimat- och sårbarhetsutredningen. överlämnade utredningen slutbetänkandet inför klimatförändringarna hot och möjligheter (SOU 2007:60). Utredning- ens förslag till ändring i (1987:10) återges i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissvaren finns till- gänglig i (dnr M2007/4227/Mk). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera det nuvarande bredbandsstödet. Utredningen antog namnet Bredband 2013. överlämnade utredningen slutbetänkandet Bredband till hela landet (SOU 2008:40). Utredningen lämnade inget förslag till ändring i . handlats och en sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i När- Prop. 2009/10:170 ingsdepartementet (dnr N2008/3390/ITP). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur och rådets direktiv /32/ EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster ska ge- nomföras i (dir. 2006:89). Utredningen antog namnet Energi- effektiviseringsutredningen. överlämnade utredningen slutbetänkandet Vägen till ett energieffektivare (SOU 2008:110). Utredningen lämnade inget förslag till ändring i . Be- tänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr N2008/7634/E). Uppdraget om ansvar och tillsyn över plan- och byggnadsväsendet gav 2006 i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna redovisa förslag till hur nuvarande 1 kap. 8 § kan revideras för att tydliggöra och länsstyrelsernas ansvar för uppsikt respektive tillsyn över plan- och byggnadsväsendet. överlämnade rapporten statligt ansvar i . lagförslag återges i bilaga 7. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bila- ga 8. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Miljödepar- tementet (dnr M2007/3162/H). Uppdraget om enkelt avhjälpta hinder gav 2006 i uppdrag att lämna förslag till de författningsändringar som kan behövas för att förtydliga och underlätta genomförandet av bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder i nuvar- ande 17 kap. 21 a § . överlämnade i okto- ber 2007 rapporten bestämmelser om enkelt avhjälpta hin- der. lagförslag återges i bilaga 9. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 10. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr M2007/4624/H). I ärendet finns också förslag till ändrade bestämmelser som en följd av departementspromemoria Genomförande av tjänstedirektivet (Ds 2008:75) och regeringens proposition Genom- förande av tjänstedirektivet (prop. 2008/09:187). Sekretariatets förslag till ändringar i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på bygg- nadsverk, m.m. återges i bilaga 11. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 12. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr UD2008/ 33742/). En samlad ny lagtext Inom ramen för beredningen av de många olika förslagen har det i Miljö- departementet upprättats en promemoria med ett utkast till en samlad ny lagtext, en ny plan- och bygglag. Promemorians lagtext återges i bilaga 13 och kallas i fortsättningen lagtextpromemorian. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 14. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i Miljödepartemen- tet (dnr M2009/2171/R). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som återges i bilaga 15. ges i bilaga 16. Förutom några övergripande språkliga synpunkter har Lagrådet pekat på behovet att komplettera författningskommentaren till den nya plan- och bygglagen så att alla sakliga ändringar som förslaget innebär blir I övrigt har Lagrådet haft detaljerade synpunkter på de enskilda paragraferna i lagförslagen. Författningskommentaren har kompletterats i enlighet med Lagrådets Lagrådets förslag till lydelse av enskilda paragrafer har i allt väsentligt följts i de delar som förslagen inte ger en annan saklig inne- börd än den som är avsedd. Lagrådets synpunkter och förslag behandlas i Behovet av en ny lag Regeringens förslag: En ny plan- och bygglag ersätter plan- och bygglagen (1987:10). Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till förslaget att omarbeta den nuvarande till en ny lag. har dock avstyrkt förslaget med motiveringen att det inte finns någon konsekvensutredning för de delar av den föreslagna lagtex- ten som inte innebär någon förändring av gällande rätt i sak. Skälen för regeringens förslag Den nuvarande (1987:10) trädde i kraft Införandet av lagen syftade främst till att modernisera och förenkla plansystemet, att decentralisera ansvaret för planläggning från staten till kommunen, att förbättra medborgarinflytandet samt att lägga grunden för ökade rättigheter och förenklingar för enskilda. Flera lagändringar har genomförts sedan lagen trädde i kraft, bl.a. har bygglovsprocessen delats upp i två delar bygganmälansskedet och Ett fristående system för tillsyn och kontroll av byggnader och anläggningar infördes när bestämmelserna om de tekniska egenskapskraven flyttades från och sammanfördes med reglerna i byggproduktlagen (1992:1535) till en ny lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk. Dessutom har bestämmelserna ändrats som en följd av genomförandet av olika EG-direktiv. De utredningsarbeten som har gjorts sedan trädde i kraft visar på ett starkt stöd för de grundläggande syftena i lagen, dvs. att det kommunala självstyret och kommunernas ansvar för planeringen bör ligga fast, att staten också fortsättningsvis bör ha en stark roll, att plansystemet i stort sett är ändamålsenligt samt att man bör värna om for- merna för medborgarinflytande och om enskildas rättigheter. De problem som har uppmärksammats i utredningarna beror framför- allt på brister i tillämpningen. är det uppenbart att vissa föränd- ringar i samhället och problem vid tillämpningen bör leda till lagändring- ar. Sedan lagen trädde i kraft har flera företeelser inneburit samhällsför- ändringar, bl.a. de demografiska förändringarna i landet, ökat regionalt beroende, klimat- och miljöpolitikens framväxt samt IT-teknikens snabba utveckling. Förändringar har även skett i plan- och byggverksamhetens inriktning. Vid tillämpningen av lagen har det uppmärksammats att översiktspla- neringen inte bedrivs kontinuerligt i alla kommuner vilket leder till en inriktning mot en mer kortsiktig plan- och markberedskap. ställer framväxten av nationella mål och beslut ökade krav på samspelet mellan kommunerna och staten. En tendens är att detaljplaner blir mer detaljerade än tidigare och att det finns en viss oklarhet om vad som bör prövas i en plan och vad som bör prövas i samband med ansökan om bygglov. Systemet för prövning, tillsyn och kontroll av byggandet är oklar. Planerings- och beslutsprocesserna enligt lagen bedöms ta . Slutligen leder bristande samordning mellan olika regelverk till onö- dig dubbelprövning samt att resurser inte används på bästa sätt. De av utredningarna identifierade frågeställningarna kan till viss del avhjälpas genom en utveckling av arbetssätt och rutiner såväl inom kom- munerna som inom och hos andra beslutsmyndigheter. Men frågeställningarna har också lett fram till att i första hand PBL-kommit- tén, och har föreslagit över 250 ändringar i . Det är dessa förslag som ligger till grund för förslaget att nu ändra i . Det stora antalet föreslagna ändringar i kombination med det omfattande be- hovet av att rent språkligt modernisera och omstrukturera lagen genom förtydliganden och förenklingar både inom och mellan lagens olika kapi- tel ligger bakom förslaget att föreslå en helt ny lag. Enklare och effektivare planerings- och beslutsprocesser God tillgång till ändamålsenliga bostäder och lokaler är en nödvändig förutsättning för tillväxt och välfärd. Hur den kommunala processen för planläggning och byggande bedrivs är en viktig faktor för effektiviteten i samhällsbyggandet, inte minst för bostadsförsörjningen. Plan- och bygg- processen, framförallt i initialskedet, har en stor betydelse för en effektiv konkurrens mellan byggföretag. Behovet av förenkling och effektiviser- ing av kommunernas planprocesser har varit en återkommande fråga i olika utredningar om plan- och bygglagstiftningen . Även om det finns fog för påståendet att betydande förenklingar och effektiviseringar kan åstadkommas genom förändrade arbetssätt och ruti- Prop. 2009/10:170 ner såväl inom kommunerna som hos länsstyrelserna och inom närings- livet, är det uppenbart att lagstiftningen i vissa avseenden sätter hinder för en effektiv process. Ett övergripande syfte med regeringens förslag är att så långt möjligt begränsa den totala tidsåtgången för planläggningen och att där det är möjligt och lämpligt ange tidsfrister för handläggningen av plan- och byggärenden. Inte minst för sådana investeringar som är angelägna för samhällsutvecklingen, t.ex. i bostäder, infrastruktur och omställningen av energisystemet är en snabb process avgörande. Det är även från konkur- renssynpunkt angeläget att så långt möjligt begränsa den tid det tar från initiativ till att byggandet kommer igång. Särskilt små eller nyetablerade företag uppges ha svårigheter att komma in på byggmarknaden eftersom de till skillnad från de etablerade och finansiellt starkare företagen inte klarar av den långa och komplicerade planprocessen. En reformering av i syfte att effektivisera beslutspro- cesserna är därför nödvändig för att främja goda konkurrensförhållanden. Ökad förutsägbarhet för enskilda och företag En annan förutsättning för att olika intressenter ska kunna bygga och till- handahålla såväl bostäder och lokaler som infrastrukturanläggningar är att reglerna för plan- och byggprocessen är enkla, tydliga och väl funger- ande. Otydlighet i reglerna bidrar till osäkerhet om genomförandet och minskad förutsägbarhet samt risker för att intressenter inte behandlas på ett likartat sätt. Regeringens förslag syftar till att genom tydligare regler lägga grunden för en ökad förutsägbarhet för enskilda och företag samt ökade förutsätt- ningar för lika behandling. Det mesta i den nya lagen motsvarar innehållet i den nuvarande lagen Den nya plan- och bygglag som föreslås i denna proposition är till över- vägande del enbart en språklig och redaktionell omarbetning av den nu- varande (1987:10) och lagen (1994:847) om tek- niska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Omarbetningen är föranledd av att de olika utredningarnas mer än 250 ändringsförslag inte skulle komma till uttryck på ett bra sätt i de nuvarande . I arbetet med den språkliga och redaktionella omarbetningen visade det sig också att många av de nuvarande reglerna på grund av sin språkliga och redaktionella utformning är svåra att förstå. I den fortsatta framställningen i denna proposition redogörs för de änd- ringar i sak som förslagen innebär. I övrigt anmärks endast att förslagen innebär en språklig och redaktionell omarbetning av den nu gällande lagtexten med upplysningar om var de nya bestämmelserna har sin mot- svarighet i den nuvarande lagtexten. 5De tekniska egenskapskraven på byggnadsverk tas in i Regeringens förslag: Bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., förs in i . Lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. upphör att gälla. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till förslaget att flytta bestämmelserna i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. till . Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om tekniska egen- skapskrav fanns inledningsvis i . flyttades flertalet av dessa bestämmelser tillsammans med reglerna om byggprodukter, som fanns i byggproduktlagen (1992:1535), till en ny lag om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Syftet var då att sam- ordna dessa bestämmelser i en lag. Någon motivering till varför det inte var lämpligt att föra in bestämmelserna om byggprodukter i finns inte i förarbetena (prop. 1993/94:178, bet. 1993/94:BoU18, rskr. 1993/94:372). Både PBL-kommitténs och analyser visar på problem vid tillämpningen av lagen (1994:847) om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk m.m. Problemen handlar i första hand om tillsynen och kontrollen av att bestämmelserna följs, men har också för vissa egenskapskrav ifrågasatt lämpligheten i att dessa prö- vas först efter att ett bygglov har getts. I vissa delar är vidare förhållandet mellan bestämmelserna i och lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. oklart. För att undanröja dessa oklarheter och för att tydliggöra att be- stämmelserna i och lagen om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk hänger naturligt ihop i den kedja som plan- och byggprocessen utgör bör samtliga bestämmelser i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk föras in i som de delvis ändras. Ändringarna behandlas på annan plats i denna pro- position. Som en följd av detta bör lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. upphävas. Strukturen i den nya lagen Regeringens förslag: Den nya får en delvis ny struktur där bestämmelserna delas in i sexton kapitel. begränsas till att innehålla bestämmelser om lagens syfte, innehåll och I andra kapitlet samlas lagens bestämmelser om allmänna och enskilda intressen. I tredje kapitlet finns bestämmelserna om över- I fjärde kapitlet finns bestämmelser om vilken reglering som ska eller får göras med detaljplan och områdesbestämmelser. kapitlet samlas de processuella bestämmelserna om hur detaljplaner och områdesbestämmelser tas fram. I sjätte kapitlet finns bestämmel- ser om genomförande av detaljplaner. I sjunde kapitlet återfinns be- stämmelserna om regionplanering. I åttonde kapitlet finns bestämmel- ser om krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna I nionde kapitlet finns bestämmelser om bygglov, rivningslov I tionde kapitlet finns bestämmelser om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder. I elfte kapitlet samlas bestäm- melserna om tillsyn, tillträde, ingripanden och påföljder. let finns bestämmelserna om den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter enligt lagen. I trettonde kapitlet finns bestämmelser om överklagande och i fjortonde kapitlet bestämmelser- na om skadeersättning och inlösen. I femtonde kapitlet finns bestäm- melserna om domstolsprövning m.m. och i sextonde kapitlet samlas förslag överensstämmer delvis med regeringens. syfte att få en mer logisk och överskådlig struktur föreslog PBL-kommit- tén att de olika paragraferna i 1 kap. (1987:10) skulle ges en ny ordningsföljd. Kommittén föreslog dessutom att bestämmel- serna om de allmänna intressena i 2 och 3 kap. skulle samlas i ett gemen- samt kapitel med ett delvis nytt innehåll. Syftet med förslaget var att göra tydligt vilka allmänna intressen som ska läggas till grund för olika lämp- lighetsbedömningar vid beslut om mark- och vattenanvändningen, lokali- sering av bebyggelse och utformning av bebyggelse. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över PBL- kommitténs förslag i denna del, bl.a. i , och Kommuner och Landsting, har tillstyrkt PBL-kom- mitténs förslag om en sammanläggning av 2 och 3 kap. Följande har framförts om lagtextpromemorians förslag. anfört att bestämmelserna i nuvarande 12 kap. även framöver bör vara samlade i ett eget kapitel. Landsting och har anfört att bestämmelserna om byggprodukter bör samlas i ett eget kapitel liksom bestämmelserna om påföljder och in- gripanden när bestämmelserna om bygg-, rivnings- och markåtgärder inte har anfört att de nya sanktionsavgiftsbestäm- melserna bör brytas ut ur tillsynskapitlet till ett eget kapitel. 2009/10:170 domstolen har avstyrkt språkliga ändringar i nuvarande 14 kap. då det inte ändras i sak. Domstolen menar att den nuvarande anknytningen mel- lan förarbeten och lagtext kommer att gå förlorad med ändringarna. Lant- mäteriet är å andra sidan positiv till den nya utformningen av 14 kap. eftersom det blir lättare att läsa och förstå. Skälen för regeringens förslag Ett lagsystem bör vara tydligt och överskådligt utan onödiga upprepning- ar. Därför bör den nya lagen få en delvis ny struktur jämfört både med den nuvarande och med förslag. Nya underrubriker bör införas i de olika kapitlen och språket bör moder- niseras för att underlätta läsbarheten och tillämpningen. I stället för att upprepa lagens huvudsakliga instrument och bestämmelser i första kapitlet bör det inledande kapitlet begränsas till att innehålla be- stämmelser om lagens syfte, definitioner samt en beskrivning av lagens kapitel. Genom detta förstärks kapitlets funktion som introduktion till lagen och ger en översikt av lagens disposition och innehåll. Det nuvar- ande första kapitlets mer materiella bestämmelser om planläggning och byggande bör flyttas till kapitlen om planläggning respektive byggande i syfte att samla de materiella bestämmelserna i ett kapitel. Den nya ut- formningen av första kapitlet ger ökad tydlighet som onödig upprepning av bestämmelser med samma innebörd undviks. är en lag som till huvudsaklig del reglerar förfar- andet vid de olika typer av planering, tillståndsgivning och tillsyn som lagen omfattar. De materiella bestämmelser som behandlar de krav som ställs när det gäller det sakliga innehållet i olika beslut, bl.a. vilka hänsyn som ska tas vid såväl bevarande som förändring av den fysiska miljön, är i den nuvarande lagen huvudsakligen samlade i 2 och 3 kap. Syftet med de allmänna bestämmelser av övergripande natur som finns i nuvarande 2 kap. angavs i förarbetena till lagen vara att ge vägledning i fråga om mål och inriktning vid både planläggning och prövning av lov (prop. 1985/86:1 s. 96 f). Bestämmelserna skulle ses som ett uttryck för de samlade krav som statsmakterna riktar mot kommunerna när det gäller beslut i markanvändningsfrågor. Avsikten var att tillämpningen till stor del skulle vara en angelägenhet och att det skulle finnas ett brett spektrum för kommunala bedömningar. Vidare angavs att meningen var att bestämmelserna i 2 kap. skulle läggas till grund för den lämplig- hetsprövning som alltid ska ske av att mark som ska användas för bebyg- gelse först måste prövas vara lämplig från allmän synpunkt för detta än- damål. Vissa grundläggande bestämmelser om bebyggelsemiljöns ut- formning ansågs också behöva tas in i 2 kap. När det gäller bestämmelserna i nuvarande 3 kap. angavs att de borde avse de egenskapskrav som enligt statsmakterna skulle ställas på enskilda byggnader och andra anläggningar samt på tomter och allmänna platser. Förhållandet mellan bestämmelserna i nuvarande 2 och 3 kap. beskrevs så att när kommunen med stöd av 2 kap. hade gjort de planmässiga över- vägandena och funnit att ett visst markområde var lämpligt för t.ex. be- byggelse så skulle därefter med stöd av 3 kap. avgöras var de enskilda byggnaderna skulle placeras i detalj och hur de skulle utformas estetiskt och utföras tekniskt. Uppdelningen mellan nuvarande 2 och 3 kap. av olika allmänna krav som rör markanvändning och bebyggelse har på olika sätt rättslig bety- delse vid den prövning som sker vid planläggning och lovgivning. Det framgår kanske tydligast genom den skillnad som framgår av bestämmel- serna i nuvarande 8 kap. 11 och 12 §§ av vad som ska prövas när det gäl- ler bygglov inom respektive utom detaljplanelagda områden. I båda fal- len ska det prövas huruvida den åtgärd som en ansökan om bygglov av- ser uppfyller angivna krav i 3 kap. När det gäller bygglov utom plan ska det också prövas om åtgärden uppfyller kraven i 2 kap. För bygglov inom plan gäller i stället att en prövning ska ske av att åtgärden inte strider mot planens bestämmelser. fanns också den skillnaden när det gällde prövningen av över- klaganden av bygglov utanför planlagda områden att frågan om åtgär- dens förenlighet med kraven i 2 kap. skulle slutligt prövas av regeringen medan en domstol skulle pröva frågor som rörde kraven i 3 kap. Denna skillnad har numera upphört sedan i princip all prövning av överklagade lovärenden går till domstol. Nuvarande 2 och 3 kap. bör slås samman i den utsträckning bestäm- melserna avser allmänna och enskilda intressen som man bör ta hänsyn till både vid planläggning och annan prövning enligt lagen. Ofta behand- las frågor som rör 3 kap. redan enligt nuvarande lagstiftning i samband med planläggning. Av bestämmelserna i nuvarande 5 kap. 7 § framgår exempelvis att frågor om byggnaders placering, utformning och utför- ande kan regleras med planbestämmelser. Det är därför ofta oklart om det egentligen finns något utrymme för ytterligare prövning av kraven i 3 kap. när det gäller bygglov inom plan. Vidare är gränserna mellan vad som regleras i nuvarande 2 kap. och i 3 kap. i vissa avseenden mycket otydliga.