prop · GX03191 · 2010-03-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:191 Gallring ur belastningsregistret av uppgifter om unga Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändrade regler om gallring av uppgifter om unga lagöverträdare i lagen (1998:620) om belastningsregister. Enligt förslaget ska uppgifter i belastningsregistret om skyddstillsyn, villkorlig dom, ungdomsvård, överlämnande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, ungdomstjänst och om att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras ur registret efter domen eller beslutet om uppgiften avser en person som var för brottet eller brotten. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om Ärendet och dess beredning.............................................................. Påföljder för unga lagöverträdare....................................... 4.3Vem har tillgång till uppgifterna i belastnings- Gallring ur belastningsregistret .......................................... Förkortade gallringsfrister för unga lagöverträdare.......................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelse ..................................... Kostnader och andra konsekvenser................................................. Bilaga 1 Sammanfattning av delar av departementspromemorian Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och ändrade gallringsregler i belastningsregistret (Ds 2009:9)........................................................................... Bilaga 2 Delar av promemorians lagförslag........................................ Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister. 8. ungdomstjänst gallrasa) efter domen eller beslu- tet, ellerb) efter domen eller be- slutet, om uppgiften avser en per- son som var vid tid- 2Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1998:620) om belastningsregister ska ha följande lydelse. Utöver vad som följer av 16 § ska uppgifter om 1.fängelse- eller förvandlingsstraff för böter gallras efter frigiv- ningen, 2.fängelsestraff som ska anses helt verkställt genom tidigare frihetsbe- rövande eller från vilket någon genom beslut om nåd helt har befriats gallras efter domen eller beslutet, 3.fängelsestraff som har fallit bort enligt 35 kap. 8 eller 9 § brottsbal- ken eller förvandlingsstraff för böter som har fallit bort enligt 18 eller 21 § bötesverkställighetslagen (1979:189) gallras efter det att straffet föll bort, 4. skyddstillsyn eller villkorlig 4. skyddstillsyn eller villkorlig dom gallras efter domen a) efter domen eller beslu- b) efter domen eller be- slutet, om uppgiften avser en per- son som var vid tid- punkten för brottet eller brotten, 5. sluten ungdomsvård gallras efter det att påföljden helt verk- 6. ungdomsvård eller överläm- 6. ungdomsvård eller överläm- nande till vård enligt lagen nande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbruka- (1988:870) om vård av missbruka- re i vissa fall gallras efter re i vissa fall gallras domen eller beslutet, a) efter domen eller beslu- b) efter domen eller be- slutet, om uppgiften avser en per- son som var vid tid- punkten för brottet eller brotten, 7. överlämnande till rättspsykiatrisk vård gallras efter utskriv- ningen, 8. ungdomstjänst gallras efter domen eller beslutet, 1 Senaste lydelse 2008:47. punkten för brottet eller brotten, 9. böter gallras efter domen, beslutet eller godkännandet av strafföreläggandet eller föreläggandet av ordningsbot, 10. att någon enligt 30 kap. 6 § 10. att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från har förklarats fri från påföljd gallras efter domen a) efter domen eller beslu- b) efter domen eller be- slutet, om uppgiften avser en per- son som var vid tid- 11. åklagares beslut att inte åtala punkten för brottet eller brotten, 11. åklagares beslut att inte åtala en person för brott om han eller a) efter beslutet, eller för brottet, gallras efter b) efter beslutet, om upp- giften avser en person som var 12. åklagares beslut att inte åta- la för brott i andra fall än som avses i 11, gallras efter 13. beslut om besöksförbud gall- 12. beslut om besöksförbud gall- ras efter beslutet, och ras efter beslutet, och 14. beslut om tillträdesförbud 13. beslut om tillträdesförbud gallras efter beslutet. gallras efter beslutet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna ska tillämpas även på uppgifter som regi- strerats före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning har i en skrivelse till regeringen begärt en översyn av bestämmelserna om gallring av uppgifter i belastningsregistret om ungdomstjänst och ungdomsvård för lagöverträdare under (dnr Ju2008/5067/). Inom har utarbetats en departementspromemoria, Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och ändrade gallrings- regler i belastningsregistret (Ds 2009:9). I detta lagstiftningsärende be- handlas den del av promemorian som avser förslaget om gallring ur be- lastningsregistret. Övriga förslag bereds vidare inom . En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag i nu relevanta delar finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2009/2762/). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttran- de över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har några mindre redak- ändringar gjorts. 4.1Påföljder för unga lagöverträdare För lagöverträdare under kan samma påföljder som för vuxna till- lämpas, t.ex. böter, fängelse, villkorlig dom och skyddstillsyn. Domsto- len kan även besluta om överlämnande till särskild vård, vilket kan komma i fråga för bl.a. missbrukare och psykiskt störda lagöverträdare. Därutöver finns det särskilda påföljder för unga lagöverträdare. Sluten ungdomsvård innebär frihetsberövande i lägst och högst på Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem. Sluten ungdomsvård används som alternativ till fängelse för brott som begåtts förutsatt att det finns synnerliga skäl för fängel- se. För brott som begåtts efter fyllda men får dö- mas till fängelse, om det med hänsyn till gärningens straffvärde eller annars finns särskilda skäl för det. Ungdomsvård innebär vård eller an- nan åtgärd enligt socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ungdomsvård kan kombineras med dagsböter eller ungdomstjänst. Ungdomsvård kan väljas både när brottsligheten ligger på fängelsenivå och när alternativet är ett bötes- straff. Insatser enligt socialtjänstlagen förutsätter samtycke av den unge. Ungdomstjänst innebär en skyldighet att utföra oavlönat arbete och delta i annan särskilt anordnad verksamhet, t.ex. program eller utbildning, i Prop. 2009/10:191 lägst 20 och högst . Ungdomstjänst kan väljas för både bötes- brottslighet och allvarligare brottslighet. I valet mellan ungdomstjänst och böter har ungdomstjänst företräde, om den påföljden inte är alltför ingripande. Ungdomstjänst kräver samtycke av den unge samt att påfölj- den är lämplig med hänsyn till hans eller hennes person och övriga om- ständigheter. För den som är krävs särskilda skäl för att ung- domstjänst ska dömas ut. Enligt den officiella kriminalstatistiken lagfördes totalt 15 175 personer i åldern . Antalet domar var 5 963. För 2 548 unga valdes ungdomstjänst som påföljd. 1 773 unga fick böter och 1 441 fick ungdomsvård. 77 unga dömdes till sluten ungdomsvård, 51 till skyddstillsyn och 38 till villkorlig dom. Ingen dömdes till fängelse. 2 överlämnades till rättspsykiatrisk vård. Antalet strafförelägganden och åtalsunderlåtelser var 3 443 respektive 5 769. I belastningsregistret registreras uppgifter om den som genom dom, strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot har ålagts påföljd för brott. Även uppgifter om åtalsunderlåtelse eller att någon har förklarats fri från påföljd enligt 30 kap. 6 § antecknas. har som övergripande syfte att olika myndigheter, framför allt rättsväsendets myndigheter, på ett enkelt sätt ska få tillgång till information om sådana belastningsuppgifter som behövs i verksamhe- ten. Polisen och tullen behöver tillgång till sådana uppgifter i sin verk- samhet för att förebygga, upptäcka och utreda brott. För åklagarna krävs tillgång till uppgifterna för beslut om förundersökning, åtal och utfärdan- de av strafföreläggande. Vid domstolarnas straffmätning och påföljdsval är uppgifterna i registret av betydelse. Polismyndigheter och andra myn- digheter behöver uppgifter ur belastningsregistret för att göra lämplig- hetsprövningar och tillståndsprövningar som följer av andra lagar och förordningar. Vem har tillgång till uppgifterna i belastnings- Uppgifterna i belastningsregistret är känsliga ur integritetssynpunkt. Även om de uppgifter som finns i registret till stora delar var för sig går att inhämta från andra håll medför sammanställningen av uppgifterna särskild känslighet från ett integritetsperspektiv. För uppgifterna i belast- ningsregistret råder därför absolut sekretess, se 35 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Uppgifter från registret får bara lämnas ut när detta är särskilt föreskrivet. I 614 §§ lagen (1998:620) om belast- ningsregister regleras vilka som har rätt att få ut uppgifter ur registret. Det finns mer detaljerade bestämmelser kring utlämnande i förordningen (1999:1134) om belastningsregister. Av dessa regler framgår att uppgif- ter ur registret får lämnas ut till rättsväsendets myndigheter, andra myn- digheter och organ för de ändamål som anges i förordningen samt till Den enskilde kan behöva uppgifterna för att ta till vara sin rätt i Prop. 2009/10:191 ett annat land eller för att få tillstånd att resa in, bosätta sig eller arbeta i ett annat land. Den enskilde är också i vissa anställningsförfaranden skyldig att lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Detta gäller t.ex. för personal inom förskoleverksamhet, skola, barnomsorg och hem för vård eller boende som tar emot barn. Vissa andra möjligheter finns också att ta del av uppgifter i belast- ningsregistret. En sådan rätt finns för larminstallationsföretag och företag inom vårdsektorn i fråga om personer som företaget eller vårdgivaren avser att anställa. I 1618 §§ lagen (1998:620) om belastningsregister finns bestämmelser om att registrerade uppgifter under vissa förhållanden ska gallras ur re- gistret. Gallring innebär att uppgifterna ska förstöras. I 16 § finns regler om särskilda fall när en uppgift ska gallras. 17 § innehåller bestämmelser om att uppgifter ska gallras när förflutit från t.ex. dom, beslut eller verkställd påföljd. I 18 § regleras undantag från bestämmelserna om gallring. Där föreskrivs att en uppgift ska stå kvar i registret om det före utgången av den frist som gäller enligt 17 § har tagits in en ny uppgift som rör samma person, såvida den nya anteckningen inte avser penning- böter. Enligt bestämmelsen ska ingen av uppgifterna gallras så länge någon av dem ska finnas kvar i registret. I paragrafen finns också en regel om en yttersta tidsfrist. Även om nya uppgifter har tillförts, ska tidigare uppgifter i allmänhet gallras när det har gått för den dom eller det beslut som föranledde att en uppgift fördes in i re- gistret. Gallringsfristerna är tio, fem eller beroende på vilken uppgift som avses. Uppgifter om fängelse gallras efter frigivningen. Sam- ma gallringsfrist gäller för skyddstillsyn, villkorlig dom, ungdomsvård, överlämnande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och ungdomstjänst, men i dessa fall räknas tiden från domen eller beslutet. För uppgifter om sluten ungdomsvård är gallringstiden efter att påföljden helt verkställts. När det gäller uppgifter om över- lämnande till rättspsykiatrisk vård är gallringstiden efter utskriv- ningen. Uppgifter om böter gallras efter domen, beslutet eller godkännandet av strafföreläggandet eller föreläggandet av ordningsbot. Uppgifter om att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras efter domen eller beslutet. Beslut om åtalsun- derlåtelse för personer som var för brottet gallras . Förkortade gallringsfrister för unga Regeringens förslag: Vissa uppgifter i belastningsregistret ska gallras ur registret efter domen eller beslutet om uppgiften avser en person som var för brottet eller brotten. Detta gäller uppgifter om skyddstillsyn, villkorlig dom, ungdomsvård, överlämnande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbruka- re i vissa fall, ungdomstjänst och om att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: I stort sett samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Hovrätten för och Kammarrätten i har uppgett att det är oklart hur de föreslagna gallringsreglerna ska tillämpas när den unge har ådömts en gemensam påföljd för flera brott som begåtts såväl före som efter 18-årsdagen. Kri- minalvården har instämt i förslaget, åtminstone när det gäller brott där valet kan stå mellan böter eller korta fängelsestraff och annan påföljd. Enligt Brottsoffermyndigheten bör det övervägas om inte viss typ av särskilt integritetskränkande brottslighet, i första hand sexualbrott, ska undantas från tidig gallring. Kommuner och Landsting har upp- gett att det bör övervägas att gallra även uppgifter om fängelse, sluten ungdomsvård och rättspsykiatrisk vård. har väckt frågan om att sänka gallringsfristen för hela den åldersgrupp som kan dömas till särskilt anpassade påföljder i form av ungdomsvård och ung- Skälen för regeringens förslag Gallringsfristerna för unga lagöverträdare bör förkortas Unga lagöverträdare har särbehandlats i straffrättsligt hänse- Speciella påföljder och lindrigare straff tillämpas för denna katego- ri, som ofta har särskilda behov av hjälp och stöd för att inte återfalla i brott, se avsnitt 4.1. ändrades reglerna om gallring ur belastningsregistret för uppgifter om åtalsunderlåtelse för personer som var vid tidpunkten för brottet (SFS 2008:47). Syftet med ändringen var att un- danröja de långtgående konsekvenser som en registrering i belastnings- registret medför för unga lagöverträdare som gjort sig brott (prop. 2007/08:31, bet. 2007/08:JuU4, rskr. 2007/08:128). har i en skrivelse till regeringen uppmärksammat problematiken kring gallringsreglerna för ungdomstjänst och ungdoms- Enligt är det många unga lagöverträdare som inte lämnar sitt samtycke till ungdomstjänst, eftersom en anteckning om sådan påföljd gallras ur belastningsregistret först . flesta fall finns det då inte utrymme för annan påföljd än böter, som gall- blir att domstolen tvingas välja en mindre lämplig påföljd till följd av hur gallringsreglerna är utformade. Åklagar- myndigheten har uppgett att detta uppfattas som ett väsentligt problem av både åklagare och domare samt att det finns risk för en liknande proble- matik beträffande ungdomsvård. Enligt nuvarande reglering görs det i fråga om gallring skillnad mellan unga och vuxna endast beträffande åtalsunderlåtelse. För övriga uppgifter i belastningsregistret gäller således samma frister oavsett lagöverträda- rens ålder. För en ung person som gjort sig skyldig till brott får en regi- strering i belastningsregistret långtgående konsekvenser. Möjligheterna till utlandsstudier, att beviljas körkort och få vissa anställningar kan un- der påverkas på grund av anteckningen i belastningsregistret. Sådana effekter är särskilt kännbara för unga som befinner sig i livet då de ska skapa grunden för sina framtida liv. Enligt regeringens mening är det viktigt att ytterligare begränsa de ne- gativa konsekvenser som en registrering i belastningsre- gistret kan medföra för en ung person. Det är också angeläget att komma till rätta med den problematik som har pekat på och som även uppmärksammats av domstolarna. Promemorians förslag har mottagits väl av remissinstanserna. Mot denna bakgrund anser regeringen att reglerna om gallring ur belastningsregistret bör ändras och fristerna såvitt avser unga lagöverträdare förkortas. Vid utformningen av denna reglering måste hänsyn tas till samhällets intresse av tillgång till de upp- gifter som belastningsregistret innehåller. I promemorian föreslås att reglerna om gallring ändras för unga lag- överträdare under . har uppgett att det bör övervägas att låta regleringen omfatta personer upp till . Enligt regeringens mening gör sig skälen för en särreglering särskilt gällande för de yngsta lagöverträdarna, dvs. Det var också för denna grupp man införde en kortare gallringsfrist vid åtals- underlåtelse. De förkortade gallringsfristerna bör därför gälla för den ålderskategori som föreslås i promemorian. Regeringen återkommer nedan till regleringens tillämpning vid lagföring för flera brott. Vilka uppgifter ska omfattas av särregleringen? I belastningsregistret antecknas uppgifter om bl.a. påföljder för brott och att en person har förklarats fri från påföljd. Frågan är vilka av uppgifterna i belastningsregistret som ska omfattas av de särskilda gallringsfristerna för unga lagöverträdare. Att förkorta gallringsfristerna endast för ungdomstjänst och ungdoms- vård skulle sannolikt undanröja det problem som har påtalat. Frågan är dock om inte en sådan lösning kan skapa liknande problem beträffande andra påföljder, t.ex. skyddstillsyn och villkorlig dom som ska förenas med särskilda villkor som kräver samtycke av den enskilde. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de långtgående kon- sekvenser som en registrering kan ha för den unge, anser regeringen att såväl ungdomstjänst och ungdomsvård som skyddstillsyn och villkorlig dom ska omfattas av särregleringen i fråga om gallringsfrister. Detsam- ma gäller uppgifter om överlämnande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och om att någon har förklarats fri från påföljd för ett brott begånget under påverkan av en allvarlig psykisk störning (30 kap. 6 § ). När det däremot gäller uppgifter om unga lagöverträdare som dömts till fängelse, sluten ungdomsvård eller överlämnande till rättspsykiatrisk vård anser regeringen att övervägande skäl talar för att gallringsfristen inte bör förkortas. Enligt Kommuner och Landsting torde en ung lagöverträdare som dömts till någon av dessa påföljder ha bättre förut- sättningar att integreras i samhället med en kortare gallringsfrist. Reger- ingen har i och för sig förståelse för synpunkten, men vill understryka att fängelse och sluten ungdomsvård används för allvarliga brott och i situa- tioner då ett frihetsberövande är motiverat. Motsvarande får anses gälla överlämnande till rättspsykiatrisk vård. Det är då rimligt att uppgifter om dessa påföljder finns kvar i belastningsregistret . Ut- ifrån samhällets behov av information om tidigare belastning är det alltså befogat att inte ändra reglerna om gallring avseende uppgifter om fängel- se, sluten ungdomsvård och överlämnande till rättspsykiatrisk vård. Uppgifter om dessa påföljder bör enligt regeringens mening alltjämt vara kvar i belastningsregistret . Sammanfattningsvis föreslår regeringen således att skyddstillsyn, vill- korlig dom, ungdomsvård, överlämnande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, ungdomstjänst och att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd ska omfattas av de kortare gallringsfristerna. Kriminalvården och har tagit upp frågan om gallring även utifrån viss typ av brottslighet. Regeringen konstaterar att belastningsregistret innehåller uppgifter om såväl de brott som den regi- strerade har begått som påföljden, se 2 § 3 förordningen (1999:1134) om belastningsregister. Utgångspunkten för gallring enligt 17 § lagen (1998:620) om belastningsregister är emellertid uppgiften om påföljden och inte de enskilda brotten. Enligt regeringens mening innebär de av- vägningar som gjorts ovan i fråga om vilka påföljder som bör omfattas av de förkortade gallringsfristerna att samhällets intressen av tillgång till relevanta uppgifter har blivit tillgodosedda. Det bör därför inte göras något undantag från särregleringen för viss typ av brottslighet. Gallringsfristen bör vara fem år Frågan är hur som uppgifter om skyddstillsyn, villkorlig dom, ungdomsvård, överlämnande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, ungdomstjänst och om att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd bör finnas kvar i belast- ningsregistret från tiden för domen eller beslutet. Enligt regeringens mening bör gallringsfristen vara väsentligt kortare än för vuxna vid mot- svarande påföljd, men längre än vad som gäller vid åtalsunderlåtelse. I promemorian föreslås en frist , vilket ingen av remissinstanser- na har invänt mot. Regeringen anser att detta är en lämplig tid och lämnar därför förslag om en sådan gallringsfrist. Genom undantaget från gallring i 18 § lagen (1998:620) om belastningsregister kommer effekten av den kortare gallringsfristen att inträda endast om den dömde inte återfaller i brott eller återfaller i brott först . Hovrätten för och Kammarrätten i har ansett Prop. 2009/10:191 att promemorians förslag innebär en oklarhet i fråga om när gallring ska ske om lagföringen avser brott begångna såväl före som efter att perso- nen fyllt . Hovrätten har föreslagit att den femåriga gallringstiden tillämpas endast om samtliga brott som domen omfattar har begåtts före 18-årsdagen, vilket skulle åstadkommas genom tillägget som var för brottet eller brotten. Regeringen delar uppfatt- ningen att det bör klargöras vad som gäller vid samtidig lagföring för flera brott och anser att den unge ska komma i åtnjutande av den kortare gallringsfristen endast om samtliga brott som omfattas har begåtts före 18-årsdagen. Enligt regeringens mening uppnås detta med en lagtext utformad på det sätt som hovrätten har föreslagit. Det föreslås därför att bestämmelserna får den lydelsen. 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelse Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . De nya bestämmelserna ska tillämpas även på uppgifter som registrerats före ikraftträdandet. Promemorians förslag: I promemorian har föreslagits att lagändring- arna ska träda i kraft . I övrigt överensstämmer pro- memorians förslag med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Den ändrade regleringen kräver dock en viss anpass- ning av Polisens tekniska system. Regeringen föreslår att ikraftträdandet sker . Med hänsyn till de negativa konsekvenser som en registrering kan ha för vissa unga är det rimligt att de nya bestämmelserna ska tillämpas även på uppgifter som är registrerade vid ikraftträdandet. Ur strikt juri- disk synpunkt kan det i och för sig ifrågasättas om en särskild över- gångsbestämmelse behövs. Efter ikraftträdandet ska uppgifterna i 17 § 4, 6, 8 och 10 lagen (1998:620) om belastningsregister gallras efter domen eller beslutet. För att det inte ska råda någon tvekan om vad som gäller för de enskilda som berörs av bestämmelserna anser regeringen emellertid att en övergångsbestämmelse ska finnas. Kostnader och andra konsekvenser De föreslagna lagändringarna innebär att det för sex typer av uppgifter i belastningsregistret införs en särskild gallringsfrist för en viss kategori har uppgett att konsekvensen blir att programmet som sköter gallringen ur belastningsregistret måste byggas om och att det måste göras en justering av gallringstider för redan regi- När det gäller justeringen av gallringstider för