prop · GX03233 · 2010-01-01 00:00:00 — Tabell 4.6 Andel egenföretagare bland förvärvsarbetande, uppdelat efter födelseregion. EU/EFTA (exkl. Med över 220 000 anställda är staten en stor arbetsgivare. anställda i staten med utländsk bakgrund har ökat Bland nyanställda har ökningen varit större, . hade nästan var femte nyanställd i staten utländsk bakgrund. Var tjugonde statligt anställd och nästan var tionde nyanställd var födda utanför EU. uppföljningar visar att fler kvinnor än män med utländsk bakgrund är anställda i staten. Det finns emellertid stora variationer mellan olika statliga verksamhetsinriktningar. Universitet och högskolor utmärker sig med en hög andel anställda med utländsk bakgrund, medan försvaret och näringslivsfrågorna uppvisar lägre nivåer. Andel anställda och nyanställda i staten med utländsk 1 Med personer med utländsk bakgrund avses utrikes födda samt inrikes födda vars båda föräldrar är födda utomlands. Social rapport visar att fattigdomen i , definierad som den andel av befolkningen som lever under för försörjningsstöd, har minskat kraftigt . Även bland utrikes födda har fattigdomen i absoluta termer minskat kraftigt. var av alla utrikes födda fattiga. var av gruppen fattiga. Av personer födda i var fattiga 19931998. , perioden 20032007, var det . Minskningen av denna s.k. absoluta fattigdom beror på ökade realinkomster och sänkt arbetslöshet. Trots minskningen är utrikes födda fortfarande kraftigt överrepresenterade bland de absolut fattiga. En utrikes född löper tre till fyra gånger högre risk att vara fattig än en inrikes född. Det är framför allt de nyanlända som är fattiga, men även de har fått det bättre. Andelen fattiga bland dem som bott i landet i mindre än är . Bland de som bott i landet är andelen . Om fattigdom i stället räknas i relativa termer (dvs. som fattiga anses Skr. 2009/10:233 de vars disponibla inkomst ligger av medianen för landets befolkning) så har fattigdomen ökat. Ökningen av relativ fattigdom beror på att de med högre inkomster har haft en bättre inkomstutveckling än de med lägre inkomster . Med relativa termer räknat har andelen fattiga bland utrikes födda ökat från under samma perioder som ovan. Bland dem som bott i landet i mindre än är fattiga, medan det är bland dem som bott i landet . Trots ökningen är andelen relativt fattiga i bland de allra lägsta i . visar att för de allra flesta är fattigdomen kortvarig. Hälften av de fattiga i lämnar fattigdomen . För dem som en gång varit fattiga är dock risken stor att återigen hamna i fattigdom. Långvarig fattigdom, definierad i absoluta termer, har minskat i alla grupper, men blivit mer koncentrerad till grupperna ensamboende och utrikes födda. Bland utrikes födda är det särskilt nyanlända invandrare som riskerar drabbas av långvarig fattigdom. Regeringens bedömning: Efterfrågan på arbetskraft på arbetsmarknaden är den viktigaste enskilda faktor som på kort till medellång sikt påverkar utrikes föddas sysselsättning och arbetslöshet. En ökad sysselsättning och sjunkande arbetslöshet i hela befolkningen kan förväntas ha starkare positiv effekt för de som har svag position på arbetsmarknaden. Bland dessa är utrikes födda kraftigt överrepresenterade. Generationsväxlingen kan förväntas bidra till en minskad arbetslöshet . Detta sker dock endast under förutsättning att arbetsgivare ersätter pensionsavgångar med nyanställningar och att utbudet på arbetskraft matchar luckorna som skapas av avgångarna. Den långa etableringstiden från invandring till arbete är en viktig förklaring till den höga arbetslösheten bland utomeuropeiskt födda, särskilt skyddsbehövande och deras anhöriga. De allra flesta etablerar sig till slut i arbete, men utströmningen från arbetslöshet till sysselsättning döljs av ett inflöde av nyinvandrade. Skillnader i verkligt eller erkänt humankapital utgör en tredje faktor som genererar skillnader i arbetsmarknadsutfall mellan inrikes och utrikes födda. Invandringen till är hög, även internationellt sett. ökade invandringen kraftigt, från 40 000 till drygt 100 000 personer. En del av ökningen förklaras av att antalet också innefattar svenskar som återvänder efter att ha varit folkbokförda utomlands. Då antalet svenskar som flyttar utomlands för att senare återvända successivt ökat, består numera ungefär en femtedel av invandringen av återvändare. Även nyinvandringen ligger emellertid på Skr. 2009/10:233 historiskt och internationellt sett höga nivåer. påverkat invandringen är att allt fler har flyttat till inom ramen för den fria rörligheten inom EU och EES. Antalet gäststudenter som vistas i landet tillfälligt har också ökat, liksom giftermål mellan svenska medborgare och utlänningar. Antalet asyl- sökande ensamkommande barn har ökat kraftigt . då 388 barn sökte asyl har antalet ökat till 2 2009. Av de mottagna ensamkommande barnen var mellan , var i åldern och yngre än . I kapitel 3 visas att lågutbildade och utomeuropeiska personer i grupper med flykting- och anhöriginvandrare ofta har särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och i det övriga samhället Förvärvsarbete på lång och kort sikt Den viktigaste bestämningsfaktorn för förvärvsarbetsnivån på är arbetskraftsutbudet, dvs. antalet individer som vill och kan arbeta. arbetsutbudet ökar visar erfarenheten att även antalet förvärvsarbetande med tiden kan förväntas öka . visats i olika ekonomier världen över, bland annat i samband med ökat kvinnligt arbetskraftsdeltagande och invandring. På kortare sikt är det däremot efterfrågan på arbetskraft som påverkar förvärvsarbetet mest; om efterfrågan är låg sjunker antalet som Skillnader i efterfrågan på arbetskraft vid olika konjunkturlägen kan inte förklara arbetslöshetens långsiktiga nivå, eftersom de störningar som förorsakat konjunkturnedgången klingar av över tiden och ekonomin successivt återgår till den långsiktiga Distinktionen mellan kort och lång sikt är dock inte alltid så okomplicerad som resonemanget ovan indikerar. hög arbetslöshet kan resultera i en närmast permanent hög arbetslöshet om exempelvis lönebildningen eller matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb fungerar dåligt. En hög arbetslöshet som orsakats av en konjunkturnedgång kan också ha långsiktigt negativa effekter på Det kan exempelvis ske genom att en del arbetslösa med tiden ger upp sitt arbetssökande och lämnar arbetskraften permanent, något som reducerar arbetsutbudet och minskar den långsiktiga nivån på Det allmänna arbetsmarknadsläget viktigt för utrikes födda Den utrikes födda befolkningen har, som genomgången visat, i genomsnitt både lägre förvärvsarbetsgrad och högre arbetslöshet än Det är också tydligt att utrikes födda också upplever andra svårigheter på arbetsmarknaden än inrikes födda. Den allra viktigaste enskilda faktor som på kort till medellång sikt påverkar utrikes föddas situation på arbetsmarknaden är den allmänna efterfrågan på arbetskraft. I nästan alla västeuropeiska länder är arbetslösheten bland utrikes födda två till högre än bland inrikes födda. I denna jämförelse ligger i mittfåran eller något bättre än genomsnittet. Migration Outlook visar att invandrare i medlemsländer tenderar att vara överrepresenterade i konjunkturkänsliga sektorer. Detta gäller dock inte lika mycket i , och , där av de utrikes födda arbetar inom servicenäringar. I de nordiska länderna arbetar av de utrikes födda inom hälsa, socialt arbete och utbildning, sektorer som än så länge klarat sig relativt väl i den pågående lågkonjunkturen. är också ett av länderna med den minsta överrepresentationen av utrikes födda i tidsbegränsade anställningar. Den ekonomiska krisen har drabbat även utrikes födda i form av ökande arbetslöshet och lägre sysselsättning. Detta har dock inte skett i den utsträckning som kunde befaras med anledning av erfarenheterna från 1990-talskrisen. En av orsakerna är att utrikes födda numera i högre utsträckning är sysselsatta i tjänstebranscherna som inte haft lika stort produktionsfall som övriga branscher. En annan orsak till att utrikes födda klarat sig förhållandevis väl i den pågående ekonomiska krisen är att regeringens politik för att främja arbetslinjen har bidragit till att upprätthålla arbetskraftsdeltagande och sysselsättning. Vid lågkonjunktur löper utrikes födda en större risk att bli av med arbetet och arbetslösa invandrare har svårare än inrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Utrikes födda har i lägre grad arbeten som motsvarar deras kvalifikationer. Å andra sidan innebär konjunktur- känsligheten att en sjunkande arbetslöshet i landet brukar följas av en ännu kraftigare positiv förändring bland utrikes födda. Social rapport visar att stark konjunktur och god arbetsmarknad har stor betydelse för att korta fattigdomstiden. Av dem som var fattiga i lågkonjunkturen 1993 var det mer än var femte som fortfarande var fattiga . Av dem som var fattiga 1999 var bara en tiondel fortfarande fattiga . Om föräldrarna har arbete eller inte har stor betydelse för barns uppväxtvillkor. visar i rapporten utsatthet, årsrapport att andelen barn som växer upp i familjer som uppbär försörjningsstöd har minskat kraftigt . Den ekonomiska standarden för den tiondelen av hushållen med barn som har de allra lägsta inkomsterna har dock minskat . Utrikes födda, särskilt nyanlända och boende i förorter till större städer, är kraftigt överrepresenterade bland dessa familjer. Ungefär 1,4 miljoner personer uppnår pensionsåldern , varav 850 000 . Det motsvarar nästan var tredje arbetande i . Antalet ungdomar som träder in i arbetskraften är betydligt lägre än antalet äldre som lämnar arbetslivet. Det största utflödet från arbetsmarknaden sker inom transport-, utbildnings-, bygg-, jordbruks- och vårdsektorn. Utvecklingen kan förväntas öka efterfrågan på arbetskraft och bidra till Skr. 2009/10:233 en minskad arbetslöshet . även utrikes födda på arbetsmarknaden. sker de i förhållande till befolkningen största pensionsavgångarna i huvudsak på orter och i regioner som i utgångsläget har en hög arbetslöshet eller få utrikes födda. Huvuddelen av nyinvandringen sker till storstadsregionerna, där andelen pensionsavgångar är lägre än i övriga landet och den arbetsföra befolkningen ökar trots avgångarna. En förutsättning för att pensionsavgångarna ska leda till minskad arbetslöshet är också att kompetensen hos de arbetssökande matchar den efterfrågan som skapas på arbetsmarknaden. villkoren att anställa och driva företag är sådana att arbetsgivare väljer att ersätta avgångar med nyanställningar, snarare än att rationalisera eller skära ner produktionen i . Lång etablering bakom hög arbetslöshet bland utomeuropeiskt Den sannolikt näst största faktorn bakom den höga arbetslösheten för utrikes födda, i synnerhet de utomeuropeiskt födda, är den långa etableringstiden från invandring till arbete bland skyddsbehövande och Även i de allra mest utsatta invandrargrupperna etablerar sig de allra flesta till slut i arbete, men det tar åtskilliga år för många. ett ständigt utflöde från utanförskap till arbete, men i statistiken döljs detta delvis av ett motsvarande inflöde av nya invandrare, varav många har en flerårig period av arbetslöshet framför sig. varierar med konjunkturen. av uppföljningar har dock visat att inte ens en stark högkonjunktur förmår att korta ner tiden med mer än bråkdelar för de mest utsatta, bland dessa många utomeuropeiska skyddsbehövande och anhöriga. Betydelsen av offentliga stödinsatser för inträde på arbetsmarknaden diskuteras mer detaljerat i avsnitt 3.4. De utrikes födda som väl har fått arbete etablerar sig i allmänhet väl, vilket illustreras av att de som har ett arbete ofta också behåller det. är arbetet ofta på en lägre kompetensnivå än vad individen Detta är inte minst fallet för de som invandrat i vuxen ålder och fört med sig utbildning eller yrkeserfarenheter från hemlandet. i språkkunskaper, i faktiskt eller erkänt humankapital och i tillgång till nätverk förklarar också skillnader i utfall på arbetsmarknaden. anställningsbarhet har också ökat på den svenska arbetsmarknaden till följd av strukturomvandlingen i ekonomin. Detta kan ha medfört att kraven på de arbetssökande har ökat, både vad gäller krav på formell utbildning och kunskaper i svenska språket. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att insatserna för bl.a. bättre språkundervisning, effektiviserad bedömning och validering av kompetenser, ökat utbud av yrkesutbildningar för vuxna, fler platser i kompletterande utbildningar för akademiker samt försöksverksamhet med mentorskap har varit åtgärder som på ett korrekt sätt bemöter Skr. 2009/10:233 sysselsättningsproblem bland utrikes födda. Diskrimineringens betydelse för utfallet på arbetsmarknaden diskuteras i kapitel 7. 5Bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan I integrationsstrategin angav regeringen att den övergripande inriktningen för arbetet på området är att uppnå förbättrade utbildnings- resultat och likvärdig utbildningskvalitet för alla elever i skolan, oavsett kön, bakgrund och bostadsort. Regeringen bedömde att elever med de svagaste förutsättningarna också är de som drabbas mest av bristande studiero och dålig kvalitet i undervisningen. Den viktigaste insatsen för integration inom barn- och ungdomsskolan är därför en generell kvalitetshöjning för förbättrade skolresultat för alla elever. De generella insatserna kompletteras vid behov med förbättrat stöd för elever som invandrat till efter skolstart. Regeringens insatser utgår från att fler elever kan nå skolans mål om kraven görs tydliga, elevernas kunskaper kontinuerligt följs upp och resultaten kommuniceras med hemmen. Det är viktigt att skolan utgår från varje elevs behov och förutsättningar. Elever som riskerar att inte nå skolans kunskapsmål behöver stöd och hjälp. Insatserna bör komma . Framgångsrika skolor har höga förväntningar på sina elever med utgångspunkt i att alla barn och elever kan lära samt att undervisningens kvalitet, inte elevernas bakgrund, är avgörande för resultaten. Läsa, skriva, räkna-satsningen Förordningen (2008:754) om statsbidrag för åtgärder som syftar till att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna trädde i kraft . har i uppdrag att administrera och utvärdera bidraget. Satsningen pågår under 20082010 och omfattar sammanlagt . ska redovisa en slut- utvärdering av satsningen . En delutvärdering redo- visades . Avstämningstillfällen i slutet av årskurs 3, 6 och 9 I propositionen Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87) förslog regeringen att avstämningstillfällen ska införas i slutet av årskurs 3, 6 och 9. att kunskapskrav för godtagbara kunskaper införs i årskurs 3 och 6 samt för tre av de godkända betygsstegen i årskurs 9. i enlighet med propositionen (bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2009/10:233 2008/09:189). fick i uppdrag att bl.a. ta fram nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer. redovisade sitt uppdrag . Nya läro- planer med nya kursplaner och kunskapskrav avses att införas successivt med början /12. remitterades en departementspromemoria från Utbildnings- departementet med förslag att införa betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer (Ds 2010:15). Förslaget innebär att betyg i årskurs 6 införs från och med . Nationella ämnesprov i årskurs 3 och 9 beslutade regeringen att införa nationella ämnesprov i årskurs 3 i svenska och svenska som andraspråk samt i årskurs 9 i NO- ämnena kemi, fysik och biologi. finns nationella ämnesprov i matematik i årskurs 3 samt i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurserna 5 och 9. De nationella ämnesproven i dessa ämnen provades ut och de nya bestämmelserna tillämpas första gången . Utveckling av individuella utvecklingsplaner utvecklingsplaner i de obligatoriska skolformerna (7 kap. 2 § grundskoleförordningen [1994:1194]). Efter ändringar som trädde i kraft ska läraren i den individuella utvecklingsplanen, förutom att som tidigare sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen, även ge skriftliga omdömen om elevens kunskapsutveckling i relation till målen i de ämnen som eleven får Enligt de nya bestämmelserna har rektorn på skolan möjlighet att besluta att även annan information om elevers utveckling ska lämnas i den individuella utvecklingsplanen (promemorian En individuell utvecklingsplan med skriftliga omdömen, U2008/204/S). utvecklingsplanen ska överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare dokumenteras. Genom ändringarna hävdes det tidigare förbudet mot betygsliknande skriftlig information. I utvärderingar och granskningar av nuvarande lärarutbildning har en rad kvalitetsbrister påtalats, både vad gäller innehåll och struktur. insatser har gjorts för att åtgärda problemen, men regeringen har bedömt att utbildningsstrukturen måste förtydligas och innehållet regleras tydligare än vad som är fallet . överlämnat propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) till . Propositionen innehåller förslag om grundläggande förändringar i lärarutbildningens struktur och utformning. Syftet är att kunna garantera en utbildning av lärare och förskollärare av hög kvalitet som lever upp till skolans och förskolans behov. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2009/10:UbU16, Skr. 2009/10:233 rskr. 2009/10:248). beslutade regeringen om att speciallärarexamen skulle återinföras. Den nya speciallärarutbildningen ska bedrivas vid nio lärosäten: , , , , (numera ), , , och i (numera ). Utgångspunkten för att återinföra speciallärarexamen var att det behöves extra resurser i skolan för att arbeta med barn som riskerade att inte nå målen i svenska och matematik. Skärpta behörighetsregler och legitimation för lärare I propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet 2009/10:165) föreslår regeringen skärpta behörighetsregler för lärare. Förslagen innebär bl.a. att lärare inte får anställas utan tidsbegränsning om de inte har en lärarexamen. Undantagna från detta, under förutsättning att man inte kan finna någon person med lärarexamen, är yrkeslärare och lärare i modersmål. Det beror på att det i praktiken kan vara svårt att finna behöriga lärare inom dessa områden. För att vara behöriga för undervisningen ska lärare vidare ha en utbildning som är inriktad mot den undervisning de ska bedriva. Av förslaget framgår att regeringen avser att i förordning ange regler om vilka utbildningar som ska krävas för att få undervisa i olika skolformer, verksamheter, årskurser och ämnen. Arbete med denna fråga pågår inom . remitterades dessutom en promemoria från med förslag till ett legitimationssystem för lärare och förskollärare (/2818/S). inrättades Skolinspektionen som en egen myndighet för tillsyn samt kvalitetsgranskning av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Genom att tillsyn och kvalitetsgranskning samlas i en särskild myndighet förstärks granskningen av bl.a. skolornas resultat. Utbildning för nyanlända elever har omfattats av myndighetens kvalitetsgranskning (Utbildning för nyanlända elever, rapport 2009:3). Skolinspektionen har också inlett en granskning av språk- och kunskapsutvecklingen för barn och elever med annat modersmål än svenska. Granskningen genomförs i tolv kommuner i hela landet och ska slutrapporteras . Den nya gymnasieskolan Skr. beslutade att gymnasieskolans innehåll och struktur ska förändras för att stärka utbildningens kvalitet inom såväl studieförberedande som yrkesförberedande utbildning (prop. 2008/09:199, 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Beslutet innebär bl.a. införande av en gymnasial lärlingsutbildning och två examina, stärkt nationell och lokal samverkan kring yrkesprogrammen samt mer arbetsplatsförlagt lärande. Nya behörighetskrav införs för högskole- förberedande program för att fler elever ska vara tillräckligt väl förberedda för att framgångsrikt klara av att slutföra sin utbildning. I propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet 2009/10:165) har regeringen föreslagit skärpta behörighetskrav även för yrkesförberedande program. Genom reformen bedömer regeringen att genomströmningen inom gymnasieskolan kan förbättras. Regeringen har i den ovan nämnda propositionen med förslag till en ny skollag föreslagit också att det nuvarande individuella programmet ersätts med flera alternativa introduktionsprogram med olika inriktningar, beroende på elevens förutsättningar och avsikter. En särskild språkintroduktion föreslås införas för att elever som har anlänt till ska få en utbildning med stark fokusering på det svenska språket som gör det möjligt för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Avgiftsfri allmän förskola för barn Allmän förskola är en del av förskolans verksamhet. Den ska präglas av tillgänglighet och likvärdighet samt erbjuda alla barn en pedagogiskt planerad verksamhet och därmed förbättra deras möjligheter till lärande. beslutade att införa allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola från och med höstterminen det år de fyller . Grundtanken är att fler barn än tidigare ska få tillgång till pedagogisk verksamhet. Ingen familj ska behöva avstå från att låta sitt barn delta i förskolans verksamhet för att det saknas pengar. Allmän förskola för treåringar ska organiseras på samma sätt som allmän förskola för fyra- och femåringar som infördes . Det är kommunerna som beslutar om hur verksamheten ska organiseras utifrån lokala förutsättningar, barnets behov och föräldrarnas önskemål samt hur den ska samordnas med övrig verksamhet. fick i uppdrag att ansvara för den särskilda satsningen på fortbildning av personal i förskolan, det s.k. förskolelyftet. Uppdraget omfattar under 20092011. Fortbildningen, som beräknas nå cirka 4 500 personer , riktar sig till barnskötare och förskollärare och ska framförallt avse barns språkliga och matematiska utveckling. För pedagogiska ledare ska fortbildningen Skr. 2009/10:233 inriktas på fördjupade kunskaper avseende språklig och matematisk utveckling samt uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet. En första ansökningsomgång har avslutats . barnskötare, 1 200 förskollärare och 150 pedagogiska ledare har erbjudits plats. Av huvudmännens rekvisitioner framgår att 900 personer påbörjade utbildning . En annan del i förskolelyftet är forskarutbildning för ungefär 15 förskollärare. Dessa ska studera under och uppnå en licentiat- examen. fördelar medel till ett universitet eller en högskola som ska anordna forskarutbildningen. Utbildningen beräknas kunna påbörjas . Sommarskola är frivillig undervisning för elever och vänder sig till elever i åldrarna som haft svårigheter att nå målen för utbildningen. För ligger fokus ofta på ämnena svenska, matematik och engelska vilka ger behörighet till gymnasie- skolans nationella program. I den första tilläggsbudgeten (Prop. 2009/10:99) föreslår regeringen att ytterligare satsas på s.k. sommarskolor utöver de som redan avsatts . Satsningen förväntas leda till cirka 20 00025 000 sommarskole- platser . Allmänna råd för utbildning av nyanlända elever gav 2008 ut allmänna råd för utbildning av nyanlända elever. Allmänna råd är rekommendationer som utgör stöd till skolhuvudmännen, verksamhetsansvariga och skolpersonalen för hur skolans författningar kan tillämpas. Med några få undantag gäller samma bestämmelser för nyanlända elever som för alla andra elever i skolan. Några bestämmelser reglerar rätten till skolgång och utbildningens innehåll för bl.a. asylsökande elever. Bortsett från dessa undantag gäller alla skolförfattningar för de nyanlända eleverna. De allmänna råden har också utgjort en utgångspunkt för Skolinspektionens granskning av skolornas och skolhuvudmännens arbete med nyanlända elever. Fortsatt satsning på andraspråksinlärning inom lärarlyftet Lärarlyftet är en fortbildningssatsning för behöriga lärare som startade och pågår .