prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Merparten av denna ökning förklaras av högre utgifter för arbetslöshetsersättning, aktivi- tetsstöd och arbetsmarknadspolitiska program. väntas arbetslösheten falla tillbaka något. ligger volymerna i de arbets- marknadspolitiska programmen kvar på ungefär samma nivåer som 2010. Sammantaget innebär detta att de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna planar ut och och framöver sjunker utgifterna successivt i takt med att situa- tionen på arbetsmarknaden gradvis förbättras. Jämfört med de högsta nivåerna väntas antalet helårsekvivalenter med a-kassa, aktivitetsstöd och anställningsstöd ha minskat med omkring 150 2014. Den förväntade makroekonomiska förbättringen bidrar därmed till att sänka de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna med sammantaget ca . Flera transfereringar till hushåll följer den allmänna pris- och löneutvecklingen med viss Det gäller t.ex. sjukpenning, föräldrapenning, sjuk- och aktivitetsersättning och garantipension. Det svaga konjunkturläget under framför allt 2010 och 2011 för med sig en något svagare pris- och löneutveckling än normalt vilket har en återhållande effekt på bland annat dessa transfereringssystem. Effekten är störst 2010 då prisbasbeloppet faller med jämfört med föregående år. och framöver bedöms pris- och löneut- vecklingen åter ta fart och därmed ökar även transfereringsutgifterna i snabbare takt. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex som speglar de tre senaste årens genomsnittliga inkomstutveckling med tillägg för inflationen . medför utvecklingen av inkomstindex och balanseringen i ålders- pensionssystemet lägre pensioner. Sammantaget bidrar detta till att minska pensionsutgifterna med ca under dessa år. väntas pensionsutgifterna öka igen och förväntas den s.k. balanseringseffekten vara positiv vilket leder till ännu något högre ökningstakter. bidrar de makroekonomiska förändringarna till att öka pensionsutgifterna med . uppgår utgiftsökningarna i ålderspensionssystemet till följd av makroekonomiska förändringar till . Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas minska utgifterna under utgiftstaket för staten med sammantaget ca . I detta avsnitt redovisas de viktigaste förklaringsfaktorerna bakom denna utveckling. tillfördes kommuner och landsting som ett tillfälligt konjunkturstöd som utbetalades . Därtill avsatte regeringen till landstingen för att minska effekterna av influensapandemin på den ordinarie hälso- och sjukvården. De tillfälliga stöden höjer därmed de takbegränsade utgifterna , men inte 2010, vilket leder till att reformutgifterna faller mellan dessa år. Utgifterna för reformer minskar även 2011 och 2012 eftersom flera av de reformer som föreslogs och aviserades i budgetpropositionen var tillfälliga och därmed upphör påföljande år. Exempelvis har fattat beslut om att tidigarelägga infrastrukturinvesteringar till 2010. I propositionen Vårtilläggsbudget föreslås dessutom att medel för vissa underhålls- åtgärder och mindre investeringar tidigareläggs . Därmed minskar utgifterna något 2014 i förhållande till 2013. Regeringen har i propositionen Införande av trängselskatt i (2009/10:189) före- slagit att trängselskatt ska införas i . Inkomsterna från trängselskatten används för att finansiera investeringar i infrastruktur och därför ökar utgifterna under utgiftsområde 22 Kommunika- tioner 2013 i förhållande till 2012. Denna utgiftsökning motverkas av utgiftsminskningar på andra utgiftsområden och därmed leder beslutade, föreslagna och aviserade reformer totalt till att utgifterna minskar något i förhållande till 2012. I tabell 8.10 redovisas förändringarna per utgiftsområde till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer i förhållande till föregående år. Regeringens satsningar på arbets- marknadspolitiken ökar utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med nästan . Vidare medför regeringens tillfälliga utbildningssatsningar att utgifterna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning ökar med . har regeringen genomfört stora satsningar på rättsväsendet. Dessa satsningar beräknas öka utgifterna under utgiftsområde 4 Rättsväsendet med nästan . Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har regeringen föreslagit åtgärder som minskar utgifterna med . Den viktigaste åtgärden är den tidigare beslutade sjukförsäkringsreformen som väntas leda till en minskning av antalet personer med sjukpenning eller sjuk- och aktivitets- ersättning. Tabell 8.10 Utgiftsförändringar 20102014 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna reformer och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -0,37 -0,64 UO 2 Samhällsekonomi och -0,03 -0,12 UO 3 Skatt, tull och exekution -0,09 -0,02 UO 5 Internationell samverkan -0,28 UO 6 Försvar och samhällets -0,38 -0,23 UO 7 Internationellt bistånd -0,47 -0,02 -1,11 -0,07 -0,28 UO 9 Hälsovård, sjukvård och -0,26 UO 10 Ekonomisk trygghet vid -4,08 -3,59 -0,40 -0,01 UO 11 Ekonomisk trygghet vid -0,17 -0,02 UO 12 Ekonomisk trygghet för UO 13 Integration och -0,64 -0,02 UO 14 Arbetsmarknad och -0,48 -0,33 -0,83 -0,09 UO 16 Utbildning och -1,29 UO 17 Kultur, medier, UO 18 Samhällsplanering, -0,08 -0,07 UO 19 Regional tillväxt -0,08 -0,03 -0,16 UO 20 Allmän miljö- och -0,11 -0,42 -0,45 -0,40 -0,33 -1,60 -2,55 -1,21 -0,42 UO 23 Areella näringar, -1,33 -0,19 -0,16 -1,48 -0,06 -0,11 UO 25 Allmänna bidrag till -9,66 -0,65 -0,30 UO 27 Avgiften till Europeiska -0,42 -5,45 -9,10 -3,69 -0,43 -0,24 Anm.: Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket för staten ingår ej. 1Utgiftsminskningarna 2010 och 2011 förklaras framför allt av den tidigare beslutade sjukförsäkringsreformen som bl.a. omfattar en utfasning av tidsbegränsad sjukersättning och en begränsning av antalet dagar med sjukpenning. har tillförts kommunerna som ett tillfälligt konjunkturstöd . Detta höjer de takbegränsade utgifterna men inte påföljande år, medan nationalräkenskaperna periodiserar utgiften till 2010. För effekter på finansiellt sparande, se tabell 9.8. En stor del av förändringen i de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än makroekonomiska förändringar, beslut och pris- och löneom- räkning. Av totalt förklaras ca av förändringar i EU- avgiften. Det senaste beslutet om EU-budgetens finansiering, som trädde i kraft men tillämpas retroaktivt , ledde till att EU-avgift blev lägre 2009 än 2008. Detta förklaras av att beslutet innehöll reduktioner av den svenska EU-avgiften, som kassamässigt kom till del 2009. På grund av att denna engångseffekt faller bort väntas EU-avgiften öka med ca . Därutöver innehöll budgetpropositionen förslag som motiverade en teknisk justering av utgiftstaket som bedömdes medföra att utgifterna ökar med . Resterande del av föränd- ringen på totalt förklaras huvudsakligen av volymförändringar inom olika transfereringssystem. I tabell 8.11 redovisas utfall och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redo- visningen har begränsats till anslag där för- ändrade volymer medför betydande utgiftsför- ändringar. Sjukpenningdagarna har minskat kontinu- erligt sedan den högsta noteringen 2002. sjönk antalet sjukpenningdagar med jämfört med året innan. Minskningen väntas fortsätta , för att därefter stabiliseras påföljande år. Utvecklingen inom sjuk- och aktivitets- ersättningen förklaras i första hand av att inflödet från sjukpenningen minskar. De reformer som fattat beslut om med ikraftträdande är centrala för minskningen. Minskningen förstärks och 2011 av att den tidsbegränsade sjukersättningen upphör. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning minskar med i genomsnitt . Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka framöver. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Tabell 8.11 Volymer inom olika transfereringssystem 35,0%kv 34,0%kv 65,0%m 66,0%m 47,0%kv 47,0%kv 53,0%m 53,0%m 60,7%kv 59,3%kv (netto), miljoner 39,3%m 40,7%m 67,1%kv 66,4%kv dagar (netto), miljoner 32,9%m 33,6%m 60,4%kv 60,4%kv 39,6%m 39,6%m 49,4%kv 48,6%kv 50,6%m 51,4%m 10Antal personer med sjuk- och aktivitets- 55,8%kv 55,7%kv 44,2%m 44,3%m 80,1%kv 80,4%kv 19,9%m 19,6%m 81,8%kv 81,1%kv 18,2%m 18,9%m 52,3%kv 52,3%kv 47,7%m 47,7%m 49,0%kv 49,2%kv 51,0%m 50,8%m 94,6%kv 92,5%kv 5,4%m 7,5%m föräldrapenningdagar, 78,5%kv 77,7%kv 21,5%m 22,3%m 55,1%kv 55,0%kv 44,9%m 45,0%m 48,7%kv 48,6%kv 51,3%m 51,4%m 61,4%kv 60,1%kv 38,6%m 39,9%m Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 6. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1 Bruttoräknat antal. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 407 800 personer 2008 och 443 900 personer 2009. Finansiellt sparande, statsbudgetens saldo och skuldutvecklingen 9 Finansiellt sparande, statsbudgetens saldo och skuldutvecklingen Den offentliga sektorns finansiella sparande uppvisar underskott i början av prognosperioden. Underskottet är som störst 2010 då det uppgår till av BNP. vänds under- skottet till ett överskott som uppgår till av BNP 2014. Ålderspensionssystemets finansiella spar- ande går mot underskott 2014. Konjunkturåterhämtningen medför att det kommunala skatteunderlaget gradvis stärks. innebär detta att skatteintäkterna för kommuner och landsting ökar i sådan utsträckning att de tillsammans med den permanenta höjningen på av det generella statsbidraget väger upp bortfallet av de tillfälligt höjda statsbidragen. Den offentliga sektorns finansiella ställning är stark, trots underskotten i det finansiella sparandet . Den konsolide- rade bruttoskulden (Maastrichtskulden) uppgår till av BNP 2010, vilket understiger referensvärdet inom EU på av BNP. Statsbudgetens saldo uppvisar underskott 2010 och 2011. uppvisar budgetsaldot överskott. Statsskulden faller som andel av BNP från vid utgången av 2009 till vid utgången av 2014. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser och statsbudgetens saldo. Avsnittet inleds med en redovisning av den offentliga sektorns finanser, tillgångar och skulder. Därefter redovisas regeringens beräkning av myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret och den kassamässiga korrigeringen samt en redovisning av statsbudgetens saldo. 9.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorns finansiella sparande uppvisade 2009 ett underskott på eller av BNP. Det är en kraftig försvagning jämfört med , då det finansiella sparandet visade ett överskott på av BNP. Försvagningen beror på den kraftiga konjunkturnedgång som inleddes . Den djupa lågkonjunkturen gör att under- skottet i det finansiella sparandet ökar till eller av BNP . Den väntade återhämtningen i ekonomin leder därefter till att underskottet minskar successivt för att vändas till ett visst överskott 2012. Regeringen beräknar att överskottet ökar till av BNP 2014 (se tabell 9.1). Försämringen av de offentliga finanserna 2010 beror på att inkomsterna minskar mer än utgifterna i förhållande till BNP. Skattein- komsterna utvecklas svagt och övriga inkomster minskar. Tabell 9.1 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. -0,8 -2,1 -1,0 Källor: och egna beräkningar. ökar inkomsterna i stort sett i takt med BNP medan utgifterna minskar i förhållande till BNP. Förbättringen på arbetsmarknaden bidrar till såväl ökade skatte- intäkter som minskade utgifter. De offentliga finanserna är starkare än under 1990-talskrisen De offentliga finanserna har försämrats mycket mindre av den kraftiga konjunkturnedgång som inleddes än de gjorde under krisen . Mellan konjunkturtoppen 2007 och 2009 minskade BNP medan arbetslösheten ökade från . ökar BNP men arbets- lösheten fortsätter att öka till . Den offentliga sektorns finansiella sparande minskar från ett överskott på av BNP 2007 till ett underskott på av BNP 2010 (se diagram 9.1). minskade BNP med sammanlagt för att sedan öka 1994. Den offentliga sektorns finansiella sparande gick från ett överskott 1990 på av BNP till ett underskott på av BNP 1994. Arbetslösheten ökade från . Det tog att vända underskottet till överskott 1998. Det s.k. konsolideringsprogrammet på av BNP bidrog till förstärkningen av de offentliga finanserna . bedömer regeringen att underskottet i de offentliga finanserna kan vändas till överskott utan en ytterligare finanspolitisk åtstramning. Diagram 9.1 Offentliga sektorns finansiella sparande och arbetslöshet. Procent av BNP. Utfall , prognos för 20102014. Finansiellt sparande, procentav BNP Arbetslöshet, procent av arbetskraften 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källlor: och egna beräkningar. Dagens ekonomiska utveckling påminner om läget . BNP minskar och arbetslösheten stiger, men det ekonomiska läget skiljer sig åt på flera sätt. Inflationen och räntorna är lägre än och arbetslösheten stiger inte lika mycket som då. Den offentliga sektorns ränteutgifter uppgick som andel av BNP till 2010. Det höga ränteläget 1994 bidrog också till att nu avskaffade räntebidrag till bo- städer uppgick till av BNP. Pensionsutbetalningarna översteg avgiftsin- komsterna med 2009. Direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar täckte dock avgiftsunderskottet och det finan- siella sparandet i ålderspensionssystemet uppgick till eller av BNP (se tabell 9.2). Balanseringen av ålderspensionsutgifter medför att sparandet i ålders- pensionssystemet förblir positivt 2013. Balanseringen, vilken väntas vara aktiverad under hela prognosperioden, är ett sätt att genom en justering av indexeringen säkerställa att pensionssystemets utgifter inte långsiktigt överstiger dess inkomster. Konstruktionen inne- bär att om balanstalet (kvoten mellan ålders- pensionssystemets tillgångar och skulder) är mindre än 1,0000 ökar pensionsskulden (pensionsbehållning och utgående pensioner) med mindre än vad annars hade varit fallet. Omvänt ökar pensionsskulden snabbare i det fall balanstalet är större än 1,0000. Detta gäller så länge balanseringen är aktiverad. Det faktum att balanstalet förväntas överstiga 1,0000 bidrar till en starkare ökning av pensionsutbetalningarna och 2014 och leder till att det finansiella sparandet försvagas. Tabell 9.2 Ålderspensionssystemet (inkomstpensionen) Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. -0,1 Källor: och egna beräkningar. Den djupa konjunkturnedgången 2009 med- förde att de finansiella förutsättningarna för kommunsektorn snabbt försämrades. Minsk- ningen av antalet arbetade timmar i hela eko- nomin innebar att det kommunala skatteunder- laget utvecklades svagt. Skatteunderlaget ökade (2,inklusive höjd skattesats) jämfört med en ökning 2008. Senast skatteunderlaget utveck- lades så svagt var 1993 då det ökade . kompenserades kommuner och landsting 2009 för bortfallet i skatteunderlaget av högre statsbidrag, ökade inkomster från fas- tighetsavgiften och lägre arbetsgivaravgifter. Sammantaget motsvarade dessa resursförstärk- ningar . Dessutom sänktes sjukförsäkringspremierna till Försäkring i två steg med totalt för kommunsektorn. Den kommunala konsumtionen utvecklades förhållandevis svagt 2009 i löpande priser, vilket tyder på att kommuner och landsting förhöll sig relativt försiktiga till den osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen som då rådde. Tabell 9.3 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 1Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 2Övriga inkomster inkluderar kompensation för ingående mervärdesskatt på den kommunala sektorns inköp av varor och tjänster. 3Avser resultat före extraordinära poster. Källor: och egna beräkningar. Resursförstärkningarna i kombination med den svaga konsumtionsutvecklingen innebar att det finansiella sparandet kunde hållas uppe och att kommuner och landsting endast redovisade ett mindre underskott på 2009 (se tabell 9.3). Det ekonomiska resultatet upp- gick till , vilket bl.a. kan för- av ett starkt finansiellt netto.106 Resultatet var överraskande starkt med tanke på de ekono- miska förutsättningar som rådde 2009. Stabil inkomstutveckling till följd av de tillfälligt höjda statsbidragen Trots att det ekonomiska läget har stabiliserats och att tillväxten bedöms ta fart under inne- varande år, ökar skatteintäkterna för kommun- 106 Flera av de poster som ingår i det finansiella nettot av intäkter och kostnader redovisas i resultaträkningen men inte i finansiellt sparande. Ytterligare en faktor som förklarar skillnaden är att investeringarna ökade 2009. Dessa belastar det finansiellt sparandet medan man i resultat- räkningen endast tar upp värdet på avskrivningarna. sektorn med endast 2010 (se tabell 9.4). I genomsnitt har skattesatsen i kommuner och landsting höjts med 2010, vilket motsvarar ökade inkomster på ca . Tabell 9.4 Utveckling av skatter och statsbidrag Procentuell utveckling om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. Skatter o. bidrag exkl. -7,9 -2,1 -0,7 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av statsbidragen exklusive kompensation för mervärdesskatt. 1Skatteintäkter och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som på- verkar det kommunala skatteunderlaget. I tabellen redovisas skatteintäkterna 2009 enligt NR. NR:s redovisning skiljer sig något från regeringens beräkning som redovisas i avsnitt 7. 2Dessutom tillkommer effekter 2009 av sänkta arbetsgivaravgifter samt att in- komsterna från fastighetsavgiften beräknas öka. Dessa effekter motsvarar en för- stärkning på ytterligare ca el. Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna från skatter och statsbidrag för kommunsektorn ökar 2010, genom framför allt de tillfälliga statsbidragen som tillförts kommuner och landsting 2010. De tillfälliga statsbidragen bidrar till att dämpa fallet i kommunsektorns sysselsättning 2010. Statsbid- ragen ökar också tillfälligt bl.a. till följd av satsningar på den kommunala vuxenutbild- ningen. Den svaga sysselsättningsutvecklingen i kom- munsektorn som inleddes beräknas fortsätta . Detta medför till- sammans med måttliga löneökningar att de kommunala konsumtionsutgifterna i löpande priser ökar med 2010. Prognosen för inkomster och utgifter innebär att det finansiella sparandet ökar 2010 jämfört med . Det ekonomiska resultatet väntas bli starkt även . Återhämtningen i ekonomin medför att skatteintäkterna förstärks bedöms det förbättrade läget på arbetsmarknaden medföra att skatteintäkterna ökar jämfört med . Den starkare utvecklingen av skatteintäkterna till- sammans med den permanenta höjningen på av det generella statsbidraget väger upp bortfallet av de tillfälligt höjda statsbidragen. Konsumtionen i löpande priser utvecklas svagt . Dels bedöms den kommunala sysselsättningen vara i stort sett oförändrad , dels beräknas timlönerna i sektorn utvecklas förhållandevis svagt. Sammantaget minskar både det finansiella sparandet och resultatet 2011 jämfört med . Detta är till stor del en effekt av att de tillfälliga statsbidragen faller bort . Den starkare utvecklingen av skatteintäkterna medför att sektorn ändå beräknas uppnå balans 2011. Diagram 9.2 Utvecklingen av kommunsektorns finanser Utfall för 20002009, prognos för 20102014. Inkomster (vänster axel) Utgifter (vänster axel) Finansiellt sparande (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Successivt starkare resultat i takt med konjunkturåterhämtningen. De ekonomiska förutsättningarna för kom- muner och landsting bedöms ytterligare för- bättras 20122014 i takt med att den ekono- miska återhämtningen förstärks. Skattein- täkterna bedöms växa med . De riktade statsbidragen minskar 2012 och 2013. Det är dock primärt en effekt av att ett nytt system för ersättning till vissa nyanlända invandrare införs, vilket innebär att Försäkrings- kassan tar över de utbetalningar av individersätt- ningen som kommunerna tidigare stod för. beräknas sysselsättningen i kommuner och landsting öka. Konsumtions- utgifterna i löpande priser ökar 2012 och 2013 och 2014. Den sammantagna effekten av den förbättrade konjunkturen blir att både det finansiella spar- andet och resultatet successivt förbättras 2012 2014. Från statens finansiella sparande till statsbudgetens saldo Diagram 9.3 Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extra ordinära poster i kommuner och landsting Utfall för 19902009, prognos för 20102014. 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Statens finansiella sparande uppvisade 2009 ett underkott på eller 0,9 pro- cent av BNP. Det är en försvagning med , motsvarande av BNP. Lågkonjunkturen slår hårt mot statens finanser. Inkomsterna minskar och överstiger nivå först . ökar utgifterna till följd av det försämrade läget på arbetsmarknaden. Det finansiella spar- andet beräknas visa underskott med mot- svarande av BNP. Återhämtningen i ekonomin bidrar därefter till en successiv för- stärkning av statens finanser och 2014 beräknas ett överskott på av BNP, vilket är i nivå med (se tabell 9.5). Tabell 9.5 Statens finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012. -0,9 -2,3 -1,0 Källor: och egna beräkningar. Budgetsaldot visar statens lånebehov med omvänt tecken och påverkar därmed för- ändringen av statsskulden. Statens finansiella sparande visar förändringen av den finansiella förmögenheten, exklusive värdeförändringar. Det finansiella sparandet påverkas inte av att staten säljer eller köper finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökar utlåningen, eftersom sådana transaktioner inte förändrar den finansiella förmögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av dessa transaktioner. Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i nationalräkenskaperna (NR). Budgetsaldot redovisas kassamässigt, dvs. när betalningen sker, medan NR tillämpar periodiserad redovisning, dvs. när den under- liggande aktiviteten sker. Denna skillnad på- verkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter. Tabell 9.6 Statens finansiella sparande och budgetsaldo Utfall , prognos för 20102014. av aktier, extra Källor: och egna beräkningar. visade budgetsaldot ett mycket större underskott än det finansiella sparandet. Lån till belastade budgetsaldot med , men inte det finansiella sparandet då statens tillgångar ökade i mot- svarande mån. Det tillfälliga statsbidraget till den kommunala sektorn betalades delvis ut och belastar statsbudgeten 2009, men minskar det finansiellt sparandet 2010. Dessutom var de kassamässigt inbetalda skatterna mindre än de för året debiterade skatterna (se tabell 9.6). väntas budgetsaldot vara något starkare än det finansiella sparandet. förstärks budgetsaldot, men inte det finansiella sparandet, av antagna försälj- ningar av aktier om . effekterna av de förslag som lämnats i proposi- tionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet (prop. 2009/10:141) redovisas i tabell 9.7. Sammantaget medför föreslagna och aviserade reformer en ökning av föreslagna anslagsmedel med jämfört med budgetpropositionen . Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas, då även hänsyn tas till aviserade reformer på stats- budgetens inkomstsida samt låneramsför- 9.2Utgifts- och inkomstförändringar ändringar och medfinansiering för