prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — 1989/90:307). Det arkivmaterial som förvaras hos den statliga arkivmyndigheten med tillhörande landsarkiv är omfattande och under ständig tillväxt. Det rörde sig 2009 om pappershandlingar och ca 3 miljoner kartor och ritningar. Tillväxten har varit betydande. Mätt i hyllmeter har pappershandlingarnas omfång ökat och antalet kartor och ritningar med inte . Accessionen av elektroniska handlingar och t.ex. ljud- och videoband fluktuerar beroende på när myndigheterna levererar. mottogs återigen en relativt stor mängd elektroniska filer, ca 68 000. har en bevarandestrategi för både analogt och digitalt material utarbetats. har arbetet fortsatt med en rad utvecklingsprojekt både på det digitala och det analoga bevarandeområdet. Som ett resultat av internt arbete pågår en omstrukturering av den tekniska miljön för digitalt bevarande. En omfattande genomgång av äldre digitala leveranser har genomförts som underlag för migrering till nya format och databärare. Kontakter har tagits med riksarkiven i andra länder för ett erfarenhetsutbyte bl.a. om val av företag som kan bistå vid migreringen av svårlästa eller skadade databärare. har även arbetat med metodutveckling för långtidslagring av elektroniska arkiv på filmbas och en produktionskedja har skapats från inskanning till filmutskrift. Fortsatt viktigt är utvecklingsprojektet för långsiktigt digitalt bevarande vid , som driver tillsammans med bl.a. Kungl. Tillsynen från de statliga arkivmyndigheternas sida omfattar ca 1 850 objekt. Det totala antalet har minskat på grund av sammanslagningar. Det innebär dock inte att tillsynsobjekten i realiteten blivit färre eftersom de som var egna myndigheter ofta finns kvar som organisatoriska enheter. Av det totala antalet är att se som statliga myndigheter eller delar av statliga myndigheter. Återstående är arkivbildande enheter inom , som förvarar allmänna handlingar. genomfördes totalt 143 inspektioner på plats, vilket är ungefär samma antal som föregående år. Ett prioriterat område har varit att se över tillsynsarbetet. En pågående samordning av tillsynsverksamheten inom arkivväsendet har gjort det möjligt att omorganisera tillsynsavdelning och avsätta mer resurser för utvecklingsverksamhet och normering. medverkar också i regeringens arbete för att skapa en sammanhållen e-förvaltning, bl.a. inom ramen för E-delegationen. upphörde minskningen av antalet fysiska besök vid arkivinstitutionerna som låg kvar på ca 77 000. Antalet framtagna volymer fortsatte att öka. Myndigheterna besvarade även 2009 ett stort antal förfrågningar från andra myndigheter, forskare och allmänheten; sammantaget ca 135 000, vilket är något färre än föregående år. En stor del av förfrågningarna är av förvaltningskaraktär och handläggs vid landsarkiven. Den fortlöpande övergången till digital teknik medförde 2009 att betydelsen av mikrofilm och mikrokort avsevärt har minskat. Antalet digitala exponeringar beräknas till ca 29 miljoner. Arkivmyndigheterna gör omfattande insatser för att öka tillgängligheten till och överblicken över arkivmaterialet, inte minst genom att ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. I samverkan med Kungl. en webbaserad samsökningstjänst, Sondera. Denna möjliggör samtidiga sökningar i såväl Nationella arkivdatabasen som LIBRIS och Svensk Mediedatabas. Samarbetet fortsätter med inriktning på digital lagring. Kontakter har också tagits med om en utvidgning av det tvärsektoriella samarbetet på området. Storskalig verksamhet med skanning inom arkivområdet genomförs vid Mediakonverteringscentrum i , . Totalt producerades under året 21,6 miljoner digitala bilder, vilket är något lägre än föregående år. Skanningen av lantmäterihandlingar och folkbokföringshandlingar har fortsatt enligt plan. Svensk Arkivinformation (SVAR), en enhet inom som är belägen i , bedriver skanning och indexering av arkivmaterial som sedan tillhandahålls på nätet mot avgift. I syfte att bredda målgruppen har SVAR tillsammans med en rikstäckande mediekoncern genomfört en förstudie för att bedöma läsarnas intresse för tidningsarkiv, statligt arkivmaterial och kombinationer av dessa. har även rutiner utvecklats för beställd skanning av arkivhandlingar med publicering på nätet (skanning on demand). Inkommande beställningar som omfattar en hel volym eller större delen av en sådan leder till att hela volymen skannas och publiceras på nätet. var en enhet inom med uppgift att mot ersättning tillhandahålla förvaringstjänster och förebyggande föremålsvård på museiområdet. bedrevs en verksamhet som resulterade i hög uthyrning av befintliga magasinslokaler. De iordningställda lokalernas uthyrda yta har ökat . har den uppnått . Antalet hyresgäster har ökat från 34 till omkring 60, en nivå som varit stabil . Underskottet för verksamheten bestod dock . Stora investeringar gjordes , i enlighet med tidigare strategiska beslut, för att förbättra den framtida lönsamheten. Verksamheten överfördes till . Det internationella samarbetet på arkivområdet har varit omfattande. Inom EU är en aktiv part, som på regeringens uppdrag bl.a. deltar i medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och digitalt bevarande tillsammans med Kungl. Tyngdpunkten i det internationella arbetet har legat på IT-området, med inriktning mot ökad samordning av standarder och system samt metoder för långsiktigt bevarande av digital information. beslutades att landsarkiven skulle inordnas i (jfr prop. 2009/10:3 Tid för kultur, s. 95). Verksamhetsövergången, som genomfördes , har varit framgångsrik. Myndighetens interna arbete med att fullt ut integrera verksamheten kommer dock att fortsätta även under innevarande år. Måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet arkiv bedöms vara mycket god. Genom det arbete som bedrivits bidrar arkiven i hög grad till att kulturarvet kan bevaras för framtiden. Statens insatser på arkivområdet gör det möjligt för medborgarna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial. Därmed upprätthålls offentlighetsprincipens krav och förutsättningar skapas för ökad kunskap på olika områden. Arkivsektorn anpassas successivt till de förändrade förutsättningar som den digitala informationshanteringen innebär även om stora utvecklingsbehov kvarstår vad gäller långsiktigt digitalt bevarande. I denna del finns också behov av ökat samarbete, med förvaltningen i stort och med andra kulturarvsinstitutioner. Bedömningen är att arbetar på ett bra sätt med bevarandefrågorna och har kunnat hantera leveranser av många olika mediatyper. Trots ökad användning av ny teknik väntas dock leveransen av pappersmaterial vara omfattande ännu , vilket innebär ett kontinuerligt behov av utökade arkivlokaler. Myndigheten fortsätter bl.a. att utveckla tillsynsarbetet på ett bra sätt och verksamheten bidrar i hög grad till att upprätthålla kvaliteten i de statliga myndigheternas arkivhantering. Vissa problem finns dock, bl.a. med de bolagiserade myndigheternas arkiv. Kunskapen om var och hur de allmänna handlingarna hanteras i dessa bolag är bitvis bristfällig och bör förbättras. Bedömningen är även att myndigheten arbetat på ett bra sätt med tillgänglighetsfrågorna. Genom tidigare projekt är en stor del av det mest efterfrågade arkivmaterialet numera 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tillgängligt i digital form. Formerna för tillgängliggörande bör dock fortsätta att utvecklas för att bli mer användarvänliga. Regionalt och lokalt drivs många projekt som syftar till samarbete mellan de olika kulturarvsinstitutionerna. Det är en viktig utveckling som skapar förutsättningar att nå ut till nya användargrupper. På så vis kan också det rika material som finns i arkiven ofta med lokal eller regional anknytning komma fler till del och användas i nya sammanhang, exempelvis i pedagogisk verksamhet eller i det regionala utvecklingsarbetet. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 338 453 tkr prisnivå. 3Motsvarar 338 542 tkr prisnivå. 4Motsvarar 338 068 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för som är statlig arkivmyndighet med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och har det högsta överinseendet över den offentliga arkivverksamheten. stadsarkiv och Värmlandsarkiv har funktion som landsarkiv inom respektive . Vid finns en verksamhet och en arkiv. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca . Tabell 9.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av att en ny modell för fördelning av medel till regional kulturverksamhet införs. Regeringen beräknar att anslaget minskar med och med ytterligare till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Vidare beräknar regeringen att anslaget tillförs för att långsiktigt ska förvalta Estoniasamlingen. För 2012-2016 beräknas anslagsökningen för detta till . Regeringen beräknar att anslaget tillförs för mottagande av arkivmaterial från Domstolar. Dessutom beräknar regeringen att tillföra anslaget för övertagande av arkiv från de tidigare ombudsmannamyndigheterna. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 . , 2013 och 2014 beräknas anlaget till , respektive . Ändringar i arkivlagen med anledning av att och landsarkiven blivit en sammanhållen arkivmyndighet Regeringens förslag: De bestämmelser i arkivlagen som rör den statliga arkivverksamheten ska ändras så att begreppet arkivmyndigheter skrivs i singular (arkivmyndigheten) i stället för i plural (arkivmyndigheter). Lagändringarna ska träda i kraft . Ärendet och dess beredning: var tidigare självständiga arkivmyndigheter under . ombildades till en sammanhållen statlig arkivmyndighet genom att landsarkiven avvecklades som självständiga myndigheter och deras verksamheter inordnades i . Myndighetens uppdrag som statlig arkivmyndighet regleras numera i förordningen (2009:1593) med instruktion för som trädde i kraft . upphävdes förordningen (2007:1179) med instruktion för och landsarkiven. , som finns i , , , , , och , är enheter inom . Skälen för den nya organisatoriska strukturen har behandlats i regeringens proposition Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Inom har en promemoria med förslag till följdändringar i arkivlagen (1990:782) utarbetats med anledning av den statliga arkivverksamhetens nya organisation. Promemorian har remissbehandlats. Lagändringarna är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Arkivlagen (1990:782) reglerar arkivvården för statliga och kommunala myndigheter. En del av arkivlagens bestämmelser gäller även för vissa enskilda organ. Eftersom den statliga arkivverksamheten endast innefattar en sammanhållen arkivmyndighet, behöver de bestämmelser i arkivlagen som hänvisar till statliga arkivmyndigheter ändras. Därutöver bör vissa redaktionella ändringar göras i berörda bestämmelser. De föreslagna lagändringarna innebär att arkivlagen anpassas för att bättre avspegla den statliga arkivverksamhetens nya organisatoriska struktur med endast en statlig arkivmyndighet. Lagändringarna bedöms inte ha några ekonomiska eller miljömässiga konsekvenser och inte heller några effekter för företagen. Lagändringarna bör träda i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten verksamhet samt bidragen till kulturmiljövård och kyrkoantikvarisk ersättning. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de tidigare målen för den nationella kulturpolitiken har beslutat om nya kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I avsnitt 4.3 redovisas tidigare och nya kulturpolitiska mål. Dessutom har antagit mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). De övergripande målen för verksamhetsområdet är: -ett försvarat och bevarat kulturarv -ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som en drivande kraft i omställningen -allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljön -nationell och internationell solidaritet och respekt för olika gruppers kulturarv. () har som myndighet en sammanhållande roll i kulturmiljösektorns gemensamma utvecklingsarbete; ett arbete som omfattar alla myndigheter, institutioner, organisationer och ideella föreningar inom sektorn. RAÄ är en av de statliga myndigheter som till följd av omställningen av försvaret har omlokaliserats. Vissa delar av myndigheten har flyttats till . Omställningsprocessen slutfördes , men till följd av denna har myndighetens möjligheter att fullgöra sina uppgifter påverkats. Vissa verksamheter har försenats och därför genomför myndigheten en verksamhetsöversyn där förslag till åtgärder för en effektivare verksamhet ska presenteras. Myndighetens ambition är att ha överblick över hela sitt ansvarsområde, driva kulturarvsfrågor i dialog med andra samhällssektorer, vara ett centralt stöd, samordna aktörer samt utvärdera kulturmiljöområdets styrmedel och arbetssätt. I sitt myndighetsarbete samverkar RAÄ med bl.a. andra statliga myndigheter, utbildningsväsendet, organisationer och näringsliv. Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007-2013 har legat till grund för RAÄ:s arbete med kulturarv och hållbar regional och lokal utveckling och tillväxt. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har RAÄ genom länsstyrelserna medverkat till finansiering av mer än 1 800 projekt inom områdena byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) aviserade regeringen en översyn av de ändamål som kulturmiljövårdsbidraget får användas till. En ny förordning om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer är beslutad och kommer att träda i kraft . Regeringen har tagit initiativ till en omfattande satsning på hembygdsrörelsens byggnader inom anslaget för bidrag till kulturmiljövård. Projektet med historia omfattar totalt under 2010-2011 som ska bidra till vården av kulturhistoriskt värdefulla byggnader på landets hembygdsgårdar. Projektet ska också, med hembygdsgårdarna som nav och utgångspunkt, bidra till att bevara och utveckla lokala byggnadstraditioner samt att bygga upp och sprida kunskap om hantverk och byggnadsvård. Antalet användare av RAÄ:s e-tjänster ökar kontinuerligt. Utvecklingen av informationssystemen och e-tjänster för samsökning, dialog och delaktighet sker i samverkan med den regionala kulturmiljövården och andra centrala myndigheter. lanserade myndigheten en första version av K-samsök, en infrastruktur för digital kulturarvsinformation. Sökmotorn hade drygt 2,4 miljoner registrerade och sökbara objekt, vilket är ett resultat av samverkan med ett 30-tal institutioner på central, regional och lokal nivå, framför allt museer. I myndighetens egna register finns kulturhistorisk information om drygt 630 000 fornlämningar, ca 74 000 byggnader, ca 90 000 fotografier samt 250 000 historiska kartor tillgängliga över Internet. Antalet besökare i registren har ökat markant . RAÄ har fortsatt att koncentrera verksamhetsutvecklingen inom webbområdet till projektet . Arbetet har skett i samverkan med ett flertal myndigheter och institutioner inom ABM-området (arkiv, bibliotek, museer). För att leda till en mer omfattande, mångsidig och effektiv tillämpningsutveckling som gör kulturarvsinformation mer synlig i samhället har utvecklingen av K- samsök fortsatt . På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för kulturmiljöns myndighetsarbete. Många länsstyrelser har arbetat med att utveckla tvärsektoriella arbetsformer med berörda sektorer som natur, jordbruk och fysisk planering för att nå en bättre effektivitet och kvalitetssäkring i tillståndsgivning samt tillsyn. I regleringsbrevet fick i regeringens uppdrag att se över arbetsformer och samarbetsformer för kulturmiljöfunktionerna på länsstyrelserna. Uppdraget skulle göras i samverkan med övriga länsstyrelser och RAÄ. Rapporten lämnades till och användes som ett underlag i arbetet med propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3). Regeringen har därefter lämnat uppdrag om att ta fram ett fördjupat samverkansprogram mellan länsstyrelserna och RAÄ vilket slutredovisades . De regionala museerna är en aktiv samverkanspart i kulturmiljöarbetet på nationell och regional nivå. I övrigt har samverkan för kulturmiljöarbetet inriktats på miljömål, den europeiska landskapskonventionen, kulturmiljöövervakning samt kulturvetenskaplig forskning. I regeringens skrivelse Vissa kulturmiljöfrågor (skr. 2009/10:74) aviserades att den europeiska landskapskonventionen bör ratificeras i . Regeringen avser att ge RAÄ i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter initiera arbetet avseende konventionens tillämpning i . RAÄ har med anledning av det gemensamma samverkansuppdraget med natur- och jordbrukssektorerna samordnat diskussioner med och . Myndigheten är bl.a. representerad i för landsbygdsprogrammet. RAÄ har i samverkan med och färdigställt ett program för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Dialogen mellan RAÄ och om samverkan i tidiga skeden av infrastrukturplanering har fortgått med målet att nå ett gemensamt och lösningsorienterat arbetssätt i planeringsprocessen. RAÄ har i samarbete med medverkat aktivt i arbetet med världsarvskonvention och representerar tillsammans med i . I arbetet har insatser gjorts för att utveckla arbetet för hållbar utveckling, god förvaltning av världsarven och förbättrade arbetsformer, till exempel genom att bidra med expertis i andra länders nomineringar. Genom samarbete med Sida har viktiga insatser gjorts för att bevara och tillvarata utvecklingsländernas kulturarv. Inom ramen för utbildningsprogrammet 2009 har kulturarvsspecialister i söder om stärkts i sin förmåga att förvalta kulturarvet. Inom RAÄ:s uppdragsarkeologiska verksamhet har gjorts ett stort omstruktureringsarbete för att uppnå kostnadseffektivare verksamhet. Parallellt med detta har , genom ett konsultuppdrag, genomfört en analys av uppdragsarkeologins ekonomi för att ta fram underlag för beslut om verksamhetens framtida organisationsform. RAÄ har genomfört flera utvecklingsinsatser som bl.a. lett till ökade internationella kontakter, ett mer utvecklat interaktivt arbete samt ett ökat kunskapsutbyte med utbildningssektorn. har rätt till viss ersättning från staten för kulturhistoriska kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen. Den kyrkoantikvariska ersättningen bidrar till att det kyrkliga kulturarvet bevaras på ett strategiskt och långsiktigt sätt. lämnade regeringen en skrivelse till med en redovisning av användningen av ersättningen samt vilka resultat som uppnåtts genom ersättningen . Vidare behandlade skrivelsen bl.a. tillståndsgivning och tillsyn, tillgängligheten till kyrkliga kulturminnen och brottsligheten kopplad till dessa samt samverkans-, kompetens- och kunskapsfrågor som är sammanhängande med den kyrkoantikvariska ersättningen (skr. 2008/09:220). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Verksamhetsområdet kulturmiljö har haft en god måluppfyllelse. De statliga insatserna på kulturmiljöområdet bidrar till att viktiga delar av kulturarvet bevaras och brukas och kulturell mångfald främjas och ingår som en naturlig del i ett övergripande samhälleligt klimat- och hållbarhetsperspektiv. Insatserna leder till att levande och omhändertagna kulturmiljöer kan berika människors liv, skapa goda livsmiljöer och ge förutsättningar för utveckling av nya idéer och verksamheter i hela landet. Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta och även fördjupa det inledda arbetet med att hitta nya och effektiva former för samverkan för kulturmiljöarbetet för att nå målet om ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gör regeringen bedömningen att myndigheterna inom kulturmiljöområdet, dvs. RAÄ och länsstyrelserna, bör fördjupa sin samverkan för att stärka humanistiska och historiska perspektiv i arbetet för en hållbar samhällsutveckling. har i revisionsberättelse lämnat invändning mot anslagsredovisning avseende anslag 7:1 . anser att anslagsredovisningen inte stämmer överens med den underliggande redovisningen. bedömer att årsredovisningen i övrigt är i allt väsentligt rättvisande. Regeringen noterar att myndigheten avser att vidta åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen enligt rekommendationer. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 210 897 tkr prisnivå. 3Motsvarar 211 182 tkr prisnivå. 4Motsvarar 210 887 tkr prisnivå. Anslaget används för RAÄ:s förvaltningskostnader. RAÄ är myndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. RAÄ ska bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för att hoten mot kulturmiljön möts. Andra uppgifter är att utföra arkeologiska undersökningar och svara för konservering samt vård av kulturminnen och kulturföremål. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca , varav ca avser arkeologisk uppdragsverksamhet. Förutom dessa inkomster rör det sig framför allt om entré- och försäljningsinkomster samt inkomster från konserveringsverksamhet. Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen.