prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — tema miljö och klimat Regeringens skrivelse 2009/10:214 tema miljö och klimat Regeringens skrivelse 2009/10:214 Art.no: UD 10.042 ISBN: 91 7496-423-3 Foto: (omslag, s. 8); (omslag, s. 22); (omslag, s. 70); (omslag); (omslag); (omslag, s. 102); (omslag); (omslag, s.108) Tryck: Danagårds Grafiska, 2010 Skr. Att följa .....................................................upp resultat inom biståndet Metod .................................................................................och material Miljö och klimat................................................................................................ Miljösituationen .........................................i samarbetsländer Det svenska ................utvecklingssamarbetet inom miljö och klimat Kommissionen om klimatförändringar och utveckling Resultat från det bilaterala utvecklingssamarbetet 25 slumpmässigt ........................................................utvalda insatser Bedömning av insatsernas resultat Utvärderingar .....................från det bilaterala utvecklingssamarbetet Resultat från multilaterala utvecklingsorganisationer och EU ...........................................................................-kommissionen Fonden för minst utvecklade länder UNDP:s miljö och klimatinsatser Slutsatser .....................................................avseende miljö och klimat 3 Resultatbedömning ...........................av samarbetet med fyra samarbetsländer 3.4.1 .............................................Utvecklingssamarbetets inriktning 3.4.3 ..............................................................Bedömning av resultaten Slutsatser .............................................av samarbetet med fyra länder 4 Verksamhetsnära ..........................................................................prestationer Bilaga 1: Globalt .................................................................utvecklingssamarbete Bilaga 2: Svenskt .................................................................utvecklingssamarbete Bilaga 3: Förklaringar ...........................................till förekommande förkortningar Bilaga 4: Förteckning ..............................................................över biståndstermer Utvecklingssamarbetet genom Sida med miljö och hållbar utveck- ling som huvudsyfte och delsyfte, 20072009.................................. Utvecklingssamarbete genom Sida avseende stöd som är relaterat till utsläppsminskning och klimatanpassning, 2004-2008.............. Fördelning slumpmässigt utvalda insatser........................................ Kapacitetsbyggnad av i ....... Handlingsprogram för Nilens sjöar................................................... Internationellt utbildningsprogram om elförsörjning..................... Ecosanres 2, 20062010...................................................................... Utvecklingssamarbetet med , 2004-2009, fördelat på sektor................................................................................ Utveckling i , indikatorer från PRSP........................... Utvecklingssamarbetet med , 2004-2009, fördelat på sektor................................................................................ Utveckling i , indikatorer från PRSP......................................... Utvecklingssamarbetet med , 2006-2009, fördelat på sektor............................................................................... Utvecklingssamarbetet med , 20042009, fördelat på sektor................................................................................ Tabell 1.1 Bistånd per bilateral givare efter andel av BNI samt inom parentes efter absoluta tal, 2009...................................................................... Tabell 2.3 Svenskt utvecklingssamarbete per biståndskanal, 2008................. Tabell 2.4 Svenskt utvecklingssamarbete genom Sida per samarbetsform, Utvecklingssamarbete genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på sektor, 20072009....................................................... Utvecklingssamarbete genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på landkategorier, 20072009......................................... Utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på samarbetsform, 2009.................................................. Utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på kanal, 20072009........................................................ Slumpmässigt utvalda insatser fördelade på samarbetsform...... Slumpmässigt utvalda insatser fördelade på kanal...................... Slumpmässigt utvalda insatser, bedömning av grad Slumpmässigt utvalda insatser, bedömning av grad Slumpmässigt utvalda insatser, bedömning av grad Internationellt bistånd i löpande priser samt som andel av BNI, Bilateralt bistånd per region, 20012008...................................... Bilateralt bistånd per inkomstkategori som andel av BNI, Bilateralt respektive multilateralt bistånd, 20012008............... Utvecklingssamarbete genom Sida per region, 2000 och 2009............................................................................... Svenskt bistånd rapporterat till /DAC, 20002009........ Svenskt utvecklingssamarbete genom Sida per huvudsektor, regeringens reformarbete för att skapa ett modernt, effektivt och verklig- hetsanpassat bistånd där resultat och kvalitet står i fokus fortsätter. Jag har en stark övertygelse om att våra svenska biståndsmedel kan och ska bidra till att förbättra fattiga människors liv. Det är med den övertygelsen regeringen genomfört och fortsätter att genomföra reformer i det svenska biståndet. beslutade regeringen om en modell för förstärkt resultatstyrning i utvecklingssamarbetet, som bland annat innebär att en årlig redovisning av biståndets resultat lämnas till . lämnade regeringen, någonsin, en sådan samlad redovisning. Årets skrivelse är den andra i ordningen och har den tematiska inriktningen miljö och klimat. Den inklude- rar även fyra samarbetsländer, där särskilda resultatbedömningar genomförts som en del i utarbetandet av nya samarbetsstrategier. Många av de insatser som redovisas i denna skrivelse visar på goda prestatio- ner på program- och projektnivå. Däremot har vi inte kommit lika långt med att redovisa effekter, både på kort och på lång sikt. När det gäller det tematiska området miljö och klimat är exempel på effekter minskade utsläpp, hantering av farligt avfall, nya institutioner och förbättrad vattentillgång. Flera lärdomar dras i skrivelsen, exempelvis vikten av att stärka samarbetsländernas kapacitet, ägarskap och engagemang för miljö- och klimatfrågor. Resultatredovisningen för de fyra länderna är omfattande. Inom ramen för målen i samarbetsstrategierna har framsteg gjorts som kan bidra till förbättrade levnadsvillkor för fattiga människor. Vårt arbete med att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska utvecklingssamarbetet går framåt. Vi kan säga mer om resultat från den verksamhet stödjer än vi kunde . Det finns modeller och arbetssätt för hur vi ska arbeta med resultat. handlar det om att gå ett steg längre i genomförandet och skapa en transparent resultatkultur inom hela biståndsförvaltningen. Det är så vi ska värna biståndets innehåll och skapa ett kontinuerligt lärande om biståndets resultat. I slutändan handlar det om att värna biståndets legitimitet. Skrivelsen är en del i regeringens arbete för att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska biståndet, och därigenom, på ett effektivt sätt bekämpa fattigdom och förtryck. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Världsfattigdomen är en av vår tids största globala utmaningar. Trots att stora framsteg gjorts det lever miljontals människor fortfarande i fattigdom, förtryck och konflikter. De senaste årens globala kriser i form av klimat-, ekonomisk- och finansiell kris samt livsmedelskris har på ett mycket påtagligt sätt illustrerat hur globala kriser ofta drabbar sårbara grupper och fattiga länder särskilt hårt. Biståndet är ett verktyg, men inte det enda. En förutsättning för att ska kunna bidra till hållbar global tillväxt och fattigdomsminskning är därför en utvecklingspolitik som omfattar både ett effektivt bistånd och en samstämmighetspolitik som innefattar viktiga delar av centrala politikområden. Grundläggande är att samarbetsländerna själva förmår att mobilisera resurser och politisk vilja för en positiv samhälls utveckling för alla medborgare. har avsatt av prognostiserad BNI för inter- nationellt bistånd. Regeringen har upprätthållit denna höga nivå. upp- går den s.k. biståndsramen till . uppgick det fak- tiska utfallet till , vilket motsvarar av BNI. Rätt använt kan biståndet ha en strategisk roll för utveckling genom att komplettera andra finansiella flöden och politiska beslut. Regeringen har gjort stora ansträngningar för att reformera det svenska biståndet för att skapa ett modernt, effektivt och verklighetsanpassat bistånd där resultat och kvalitet står i fokus. För att kunna motivera fortsatt höga biståndsvolymer och göra rätt priorite- ringar måste regeringen, och den svenska allmänheten få bättre kun- skap om vilka resultat det svenska utvecklingssamarbetet bidrar till. Det hand- lar i grunden om att skapa förutsättningar för ökat ansvarsutkrävande i genomförandet av biståndsinsatser. Har det svenska utvecklingssamarbetet bidragit till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor? Har reformsamarbetet i bidragit till att stärka demo- krati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till EU och dess värde grunder? Och hur bör biståndet utformas för att ge bästa möjliga resultat? En tydlig och transparent redovisning av biståndets resultat och hur vi kan använda resultatet till att förändra och förbättra det svenska utvecklingssam arbetet är viktigt för att motivera ett generöst bistånd. Regeringen har inlett ett omfattande förändringsarbete inom både det multilaterala och det bilaterala utvecklingssamarbetet där resultat står i fokus. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT påbörjade regeringen ett långsiktigt arbete med att förbättra styr- ningen och resultatredovisningen inom det svenska utvecklingssamarbetet. Kravet på resultat är inte bara ett svenskt krav utan grundas i internationella överenskommelser. Flera förändringar har genomförts, i linje med Parisdeklarationen och Agenda for Action (AAA) för ett effektivt bistånd. Utvecklingssamarbetet har inriktats geografiskt och tematiskt på de länder och områden där svenska insat- ser bedöms kunna göra så stor nytta som möjligt. Vidare har ett omfattande arbete genomförts för att förbättra de metoder och biståndsformer som används för att bedriva utvecklingssamarbetet och följa upp dess resultat. Det nya biståndet har tre tydliga kännetecken. För det första är en aktiv biståndsgivare och samarbetspartner med en tydlig normativ agenda baserad på det rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling som ska genomsyra alla insatser. För det andra är bistånd bara en delmängd av världens samlade bistånd. är därför aktiv i det internationella arbetet för effektivisering och samordning av biståndet. För det tredje har regeringen genom ett ökat land-, sektor- och resultatfokus valt att inrikta sig på områden där har komparativa fördelar och där resultat bedöms kunna uppnås. har regeringen bedrivit ett systematiskt arbete för att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska utvecklings- samarbetet. Med samarbetslandets mål och resultatramverk som utgångspunkt har kraven på uppföljning och resultatredovisning skärpts. Resultatarbetet är fortsatt centralt för att vi ska kunna göra rätt prioritering, till rätt kostnad och fatta så informationsbaserade beslut som möjligt. För såväl befolkningen i samarbetsländerna som för den svenska allmänheten är det angeläget att veta att biståndet gör nytta och används på bästa sätt. En tydlig och transparent redovisning av biståndets resultat och av hur biståndet konkret bidrar till fattigdomsminskning är centralt för att över tiden säkerställa lärande inom såväl den svenska biståndsförvaltningen och inom samarbets ländernas förvaltningar som i den samordning som sker med internationella givare. En viktig del i detta arbete är att förbättra resultatredovisningen till och allmänheten. lämnade regeringen, någonsin, en samlad redovisning av biståndets resultat. Som regeringen påpekade i förra årets skrivelse är det dock inte ändamåls enligt att lämna en heltäckande redovisning av verksamheten . För att fördjupa resultatredovisningen kommer regeringen därför att välja ut någon eller några delar av verksamheten. har regeringen därför valt att lämna en resultatskrivelse som fokuserar på resultat av biståndet på miljö- och klimat- området som är en av regeringens tre tematiska prioriteringar. De andra två är demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet och kvinnors roll i utveck ling. De tematiska prioriteringarna har valts för att regeringen anser att de är särskilt viktiga för fattigdomsbekämpning och att bedöms ha ett tydligt mervärde och stora möjligheter att kunna påverka utvecklingen i rätt riktning. Genom att fortsätta arbetet med att sätta tydligare mål, skapa system och rutiner för att följa upp biståndsinsatser på olika nivåer skapas förutsättningar för att successivt förbättra resultatredovisningen. Därmed förbättras också möjligheterna för regeringen och att fatta informerade beslut. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Regeringens avsikt är att fortsätta att anpassa biståndet till dagens globala verklighet. En viktig åtgärd är att öka insynen i biståndet och ställa tydliga krav på resultat, så att vi kan lära av både framgångar och misstag. Bara så kan bistån- det göra verklig nytta i fattiga människors liv. Insyn och öppenhet är grund läggande förutsättningar för demokratiskt ansvarsutkrävande oavsett om man befinner sig i eller i något av de länder som samarbetar med. Transparens är inte bara centralt för kampen mot förtryck och fattigdom, utan också för biståndets möjligheter att stödja denna kamp så effektivt som möj- ligt. Regeringen har därför för avsikt att införa en transparensgaranti som gör det enklare för alla att ta del av information om det svenska biståndet. En cen- tral målsättning är att synliggöra biståndsflöden och göra det möjligt att följa hela biståndskedjan från beslut till genomförande, uppföljning och resultat. Informationen ska finnas tillgänglig digitalt i öppna format. Det skapar bättre underlag för planering, styrning och beslut men även prioriteringar av det svenska biståndet. Under innevarande mandatperiod har regeringen prioriterat frågor om miljö och klimat i utvecklingssamarbetet. Klimatförändringar och miljöpåverkan är några av de största utmaningarna som världens länder står inför. De är gräns överskridande till sin karaktär, försvårar fattigdomsbekämpning och kräver globalt och regionalt samarbete och ansvarstagande från alla världens länder. Utvecklingssamarbetet kan spela en viktig roll i att förebygga och minska de negativa effekterna av klimatförändringar och miljöpåverkan, för att slå vakt om fattiga människors förutsättningar att förbättra deras levnadsvillkor. Det svenska utvecklingssamarbetet inom området miljö- och klimat har gjort stor nytta i relation till uppställda mål. Regeringens bedömning är att många av de insatser som redovisas i denna skrivelse visar goda prestationer på program- och projektnivå. Däremot är det betydligt svårare att redovisa effekter, både på kort och på lång sikt. Slutsatser när det gäller miljö och klimat Det är en utmaning att identifiera och förmedla de komplexa samband som finns mellan miljö, fattigdomsminskning och tillväxt. Det är ytterligare en utmaning att utifrån insikterna om dessa samband arbeta vidare för att inte- grera klimat och andra miljöfrågor i alla sektorer, även de som inte traditionellt kopplar samman fattigdomsminskning och miljö. Miljöfrågorna har fått ett större utrymme i svenskt utvecklingssamarbete . användes () av utvecklingssamarbetet genom Sida till insatser vars huvudsyfte var att främja miljö och hållbar utveckling och () till insatser som hade detta tematiska område som delsyfte. Klimatfrågan har fått större genomslag i utvecklings- samarbete, mycket beroende på ett växande intresse i samarbetsländerna, som i sin tur stärkts av regeringens tematiska prioritering miljö och klimat. I ett slumpmässigt urval bestående av 25 insatser inom området miljö och klimat REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT har till exempel beaktat klimatfrågorna. Det innebär att insatserna direkt eller indirekt bidrar till klimatanpassning eller utsläppsminskning. Det finns ett antal exempel på insatser där effekter på kort och medellång sikt kan redovisas. Det handlar bland annat om minskade utsläpp, hantering av farligt avfall, nya institutioner, certifiering av skogsbestånd och förbättrad vattentillgång. Flertalet insatsresultat som redovisas i denna skrivelse är dock på presta- tionsnivå, exempelvis publikationer, rådgivning, utveckling av riktlinjer, utbildnings- och informationsinsatser, nya lagar och förordningar. Många insatser inom miljö och klimat syftar till att integrera miljöfrågorna i andra sektorer samt öka det tvärsektoriella samarbetet mellan ministerier i våra samarbetsländer. Exempel på det är den dialog om miljöfrågor som förs inom ramen för budgetstödet i . För att underlätta genomslaget av miljöintegrering har genom utbildningsinsatser och utveckling av strategier hjälpt samarbetsländer att synliggöra miljö- och klimatdimensioner. Svenskt stöd har i flera fall bidragit till att omsätta politiska prioriteringar i planer och program för förbättrad miljöövervakning och kontroll. I vissa fall har , utöver att ha gett stöd till översyn och utveckling av nationell miljöpolicy, även stärkt kapaciteten för kontroll och efterlevnad. Exempel på detta är »Environmental Programme Support« i där har finansie- rat utbildning av inspektörer och skapat partnerskap med polisen för att öka efterlevnaden av miljöregler. som det är svårt att på kort sikt fastställa att dessa prestationer gett effekter i form av en bättre hantering av miljöfrågorna, är ovan nämnda prestationer indikationer på att svenskt bistånd bidrar till miljömässigt hållbar utveckling. Insatser i samarbete med det civila samhället har i flera fall gett goda resul- tat, både lokalt och på nationell policynivå. Civila samhället kan utöva påver- kan och bidra till att driva igenom beslut och handlingsplaner för en bättre miljö. Stödet till Tarun i är ett exempel på detta. Genom att samla människor kring vattenfrågan, en nyckelresurs i ökenstaten , har de med små ekonomiska bidrag lyckats åstadkomma en genomgripande förvandling och multidimensionell fattigdomsminskning av hela samhällen. Utvecklingssamarbetet via Sida till multilaterala organisationer avseende miljö och klimat har fördubblats i jämförelse med 2008. Denna typ av stöd kombineras ofta med en aktiv dialog. Dialogen har exempelvis bidragit till att stöd till förnybar energi ökat och att ekosani- tetslösningar har kommersialiserats och blivit tillgängliga för fler människor i samarbetsländer. Det är svårt att göra en sammanfattad redovisning av resultat för det multi- laterala stödet, t.ex. per organisation eller sektor, eftersom det handlar om ett stort antal aktörer med olika mandat. En generell slutsats är emellertid att multilaterala organisationer är särskilt viktiga på miljö- och klimatområdet på grund av frågornas gränsöverskridande karaktär. Antalet multilaterala organisationer och fonder med uttalat miljösyfte har ökat, liksom de större utvecklingsorganisationernas insatser på miljö- och klimatområdet. har drivit och fått igenom tydliga krav på effektivisering och fokusering av verksamheten i de olika organisationerna vilket bidragit till att förbättra deras REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT förutsättningar för att åstadkomma resultat. Det finns dock en tydlig risk att ökningen av antalet initiativ leder till en ökad fragmentering på miljöområdet. En stor del av det svenska miljö- och klimatbiståndet bedrivs fortfarande i pro- jektform. För att minska fragmenteringen och öka koordinering, effektivitet och nationellt ägarskap bör verka för att stödet genom programansatser ökas och att principerna för biståndseffektivitet även följs i multilaterala sam- manhang i linje med den svenska strategin för multilateralt utvecklingssamar- bete. Som en del av arbetet med att effektivisera det samlade internationella utvecklingssamarbetet bör driva på för utökad samverkan och samord- ning mellan olika multilaterala organisationer. Organisationerna som arbetar med olika typer av miljöinsatser har varie- rande sätt att redovisa resultat. I flera fall finns det brister när det gäller syste- matiken i resultatredovisningen hos respektive organisation. Stärkt resultat styrning och resultatredovisning är en genomgående viktig fråga i dialog med de multilaterala utvecklingsorganisationerna. Syftet är såväl att stärka effektiviteten hos de multilaterala organisationerna som att få en tydlig redovisning av resultaten av organisationernas verksamhet. Dessa frågor tas upp löpande med alla multilaterala organisationer och är centrala svenska krav i påfyllnadsförhandlingar (förhandlingar framförallt mellan givarna om nya fleråriga finansieringsåtaganden till en fond). Resultatorienteringen förbättras nu generellt i organisationerna men i de flesta fall gäller dessa för programme- ringsperioder som ännu inte är avslutade. Nedan följer ett antal lärdomar både vad gäller det svenska bilaterala och multilaterala biståndet inom miljö och klimat som särskilt förtjänar att lyftas fram (för fler lärdomar se avsnitt 2.6). Iutvecklingsländerärdetoftapolitisktsvårtattförebyggaframtidamiljö problem genom att avstå från kortsiktiga vinster i närtid. Historiskt sett har miljö- och klimatfrågor inte fått genomslag i nationella strategier för fattig- domsminskning. Ett samarbetslands uttalade politiska prioritering inom miljö- och klimatområdet omsätts inte alltid i lagar, planer och budgetalloke ringar. ska även fortsatt ha miljö- och klimatfrågor som en utgångs- punkt för dialog och utvecklingssamarbete såväl bilateralt som multilateralt. Integreringavmiljöfrågorisamtligasektorerskaparbättreförutsättningar att åtgärda underliggande drivkrafter som leder till att miljöproblem upp- står. Strategiskt påverkansarbete och politisk dialog på hög nivå kan under- lätta tvärsektoriell integrering av miljöfrågorna. ska verka för en ökad integrering av miljöfrågor i flera sektorer. Miljö-ochklimatrelateratutvecklingssamarbeteäroftaprocesserdärde förväntade effekterna ligger långt fram i tiden. Utvecklingsfrågor inom området är ofta komplexa med många aktörer med skilda uppfattningar och intressen. Komplexiteten gör det svårt att finna entydiga indikatorer och skapa robusta och lätthanterliga uppföljnings- och resultatredovisnings system. ska även fortsättningsvis arbeta aktivt för att förbättra och använda samarbetsländernas egna system för uppföljning. är en förutsättning för att åstadkomma resultat. Flera utmaningar vad gäller samarbetsländernas ägarskap för miljö- och klimatbistånd kan noteras. Miljö- problem är ofta gränsöverskridande och därmed svåra att påverka för ett REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT För att nå resultat krävs ofta en god regional samverkan och ett gemensamt ansvarstagande. Miljöfrågor är ofta lågt prioriterade i samarbets- ländernas statsbudgetar, vilket innebär att det saknas nationella resurser för genomförande av miljöfrämjande åtgärder. Det är därför viktigt med en tyd- lig strategi för när och hur samarbetsparten ska ta det fulla ansvaret, inklu- sive finansiering, för en insats. ska verka för att öka samarbetsländers engagemang och ägarskap för miljö- och klimatfrågor.