prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — EU är en viktig aktör till stöd för fred och säkerhet i Stora sjöregionen. Det europeiska utvecklingssamarbetet med DR är omfattande. EU är också en betydelsefull politisk aktör och har bl.a. ett särskilt sändebud för regionen. Det särskilda sändebudet har varit aktivt engagerad i de pågående fredsprocesserna i Stora sjöregionen. EU och medlemsstaterna, inklusive , stödjer flera regionala organisationer som arbetar för att främja regional stabilitet och integration, bl.a. Stora sjögemenskapen (CEPGL). Processen för fred och stabilisering i östra tog ett steg i rätt riktning genom de förbättrade relationerna mellan och DRK. Länderna genomförde en gemensam militär aktion mot rebellgruppen med stöd av FN:s fredsbevarande insats i DR , MONUC. Den forna huvudfienden, rebellgruppen , integrerades i DRK:s armé FARDC. är den humanitära situationen alltjämt mycket allvarlig. EU är fortsatt en betydande politisk aktör och ledande inom humanitär hjälp och utvecklingssamarbete i DRK. DR var ett av de länder som fick mest EU-bistånd . Kommissionen gav också ett s.k. betalningsbalansstöd till DR för att lindra de omedelbara effekterna av den globala finansiella krisen. antogs rådsslutsatser som uttryckte oro för utvecklingen i östra som en följd av attacker och övergrepp av bl.a. FDLR och den Slutsatserna fördömde kraftfullt det utbredda sexuella våldet och uppmanade den kongolesiska regeringen att agera Skr. 2009/10:150 mot den rådande straffriheten. EU:s polisinsats i DR , EUPOL fortsatte sin verksamhet till stöd för den nationella polisen. Även den europeiska insatsen för säkerhetssektorreform, , fort- satte sitt arbete med att ge råd till den kongolesiska försvarsmakten i dess arbete med att reformera de nationella väpnade styrkorna. EU:s särskilde representant för de har ett specifikt uppdrag för att främja 1325 och både EUSEC- och EUPOL- insatsen har fått nytt mandat att arbeta särskilt med att bekämpa det sexuella våldet. EU:s engagemang i DR har skett i samråd och samarbete med FN och övriga internationella aktörer. EU och , som innehade det lokala ordförandeskapet , fortsatte på olika sätt att främja dels att rebellrörelsen (LRA) slutgiltigt skulle skriva under Juba-avtalen gällande fred och utveckling i norra , dels att regeringen i , som utlovat, skulle genomföra åtagandena i avtalet så långt möjligt även när LRA:s ledare inte uppfyllde sitt löfte att skriva under. lade en enskild ugandisk parlamentsledamot fram ett lagförslag vilket, om det antas, skulle skärpa en redan hård lagstiftning gentemot homosexuella ytterligare. Lagförslaget föreslår en angivelseplikt och införande av dödsstraff på straffskalan. har som lokal EU-ordförande i vid upprepade tillfällen på hög politisk nivå uttryckt kritik mot den ugandiska regeringens bristande vilja att respektera och skydda HBT-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive oro över det nya lagförslaget. Frågan har också tagits upp i dialog med media, olika politiska partier och enskilda organisationer. efter den kris som bröt ut i samband med valet finns välgrundade skäl för oro över bristen på framsteg igenom- förandet av maktdelningsavtalet. Under svenskt ordförandeskap antog EU rådsslutsatser som uttryckte stöd för AU-panelen, erkände roll som regional aktör, uppmanade till genomförande av maktdelningsavtalet samt uttryckte oro över MR-övergrepp och straffrihet. Budskapet följdes upp lokalt genom politisk dialog på högsta nivå. utfärdade EU ett uttalande i vilket uppmuntrades att upprätta en lokal tribunal samt att samarbeta med ICC. ledde biståndsminister en trojkamission till vilken syftade till att på högsta nivå framföra EU:s starka engagemang för utvecklingen i , oro över bristen på reformer och över tecken på bristande politisk vilja. Biståndsminister tog initiativ till ett trojkabesök i i syfte att trycka på för genomförande av demokratiska reformer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Ett annat syfte med resan var att bygga på det momentum som skapats efter trojkamötet på utrikesministernivå i som var ett första steg på vägen mot en normalisering av förbindelserna mellan och . premiärminister hade även besökt och EU ser fortsatt allvarligt på den politiska situationen i Även efter att en samlingsregering kom på plats , efter att avtalet GPA (Global Political Agreement) om maktdelning och reformer ingåtts, har genomförandet av detta avtal gått EU har viseringsrestriktioner och har fryst tillgångar i för över 200 individer och ett antal företag med kopplingar till dessa Kommissionens bistånd är begränsat och kanaliseras via EU är emellertid fortsatt en stor humanitär givare i och har också beslutat om ett transitionsstöd, bl.a. för stöd till reformer enligt GPA. Den ekonomiska och sociala situationen har förbättrats i landet men politiskt motiverad förföljelse av anhängare till Tsvangirais parti T och representanter för det civila samhället har fortsatt och demokratiska samlingsregeringen och MDC T suspenderade tillfälligt samarbetet inom EU uttalade oro över Situationen i behandlas regelbundet i EU:s politiska dialog med och andra SADC-länder. Särskilda demarcher har under hösten genomförts för att stötta SADC:s engagemang för att lösa den politiska krisen i . Det strategiska partnerskapet mellan och utvecklades hölls en utrikesministertrojka i Under det svenska ordförandeskapet hölls det andra EU toppmötet med deltagande av statsminister i Detta föregicks av en utrikesministertrojka. agendan stod förutom det breddade samarbetet mellan och även globala och ekonomiska frågor med särskild betoning på klimatfrågan och den finansiella krisen. Under det svenska ordförandeskapet tog initiativ till att få konsensus inom EU för ett förslag till en förstärkt och fördjupad politisk dialog och samarbete med Joint . Förslaget inne- Skr. 2009/10:150 håller ett brett spektrum samarbetsfrågor som god samhällsstyrning, håll- bar utveckling, klimatfrågan, forskning och utveckling, utbildning m.m. EU:s samarbete med och (EU-LAC) Kommissionen presenterade sitt meddelande EU and Latin : Global Players in Partnership. Dokumentet samman- fattar relationen EU-LAC och de framsteg som gjorts samt anger ramarna för det framtida samarbetet. Rådsslutsatser med anledning av meddelandet antogs . Ett möte mellan EU:s och Riogruppens utrikesministrar ägde rum i . Vid mötet diskuterades bl.a. den finansiella krisen. Ett EU-LAC hölls i . Bland annat diskuterade man förberedelserna inför det toppmöte med EU:s och stats- och regeringschefer som kommer att äga rum i . Det första högnivåmötet om migration inom ramen för den nyetablerade dialogen mellan EU och LAC, under gemensam ledning av och , genomfördes med framgång . Tema för mötet var kopplingarna mellan migration och utveckling vilket var en tematisk prioritering för det svenska ordförandeskapet på migrationsområdet. Mötet genomfördes i mycket positiv och öppen anda och bedömdes samstämmigt vara en nystart i relationerna mellan och /på migrationsområdet. Förhandlingar med samt länder i Andinska gemenskapen EU:s förhandlingar med fördes framåt , men fick skjutas upp på grund av händelseutvecklingen i i avvaktan på att konstitutionell ordning återställs i landet. Avsikten är att uppnå ett heltäckande associationsavtal på tre pelare politisk dialog, frihandel och samarbete. Likaså skedde betydande framsteg i frihandels- förhandlingarna med tre av länderna i Andinska gemenskapen. suspenderade dock sina förhandlingar med EU . Förhandlingarna med respektive fortsatte och vid året slut återstod endast några få knäckfrågor främst rörande varuhandel och jordbruk. Separata flerpartsförhandlingar med vissa av de andinska länderna specifikt om frihandel hade tillkommit sedan förhandlingarna om ett fullfjädrat associationsavtal på tre pelare med Andinska gemenskapen hade brutit samman . Detta gjorde att och sedermera också avbröt sitt deltagande i handelsdelarna av förhandlingarna. Förhandlingarna med Andinska gemenskapen som helhet om politisk dialog och samarbete en uppdatering av ett avtal avses ske separat, men hade vid Skr. 2009/10:150 årets slut ännu inte kommit igång. Utvecklingsinstrumentet () ersatte fr.o.m. ett tiotal förordningar, däribland förordningen om samarbetet med och . beslutade om strategier för samtliga 18 länder i som är mottagare av EG-bistånd för perioden 20072013. uppgår beloppet för inom DCI till . beslutade om 2009 års handlingsplaner för mottagarländer i . De svenska ståndpunkterna inför beslut i kommittén har bl.a. tagit sin utgångspunkt i principer om nationellt ägarskap, komplementaritet och givarsamordning med betoning på lokal samordning. Även genderfrågor samt demokrati och mänskliga rättigheter har betonats. genomfördes den första MR- dialogen med som uppföljning beslut att fördjupa dialogen i dessa frågor. Det tredje toppmötet EUBrasilien genomfördes framgångsrikt i . Mötet innebar att det strategiska partnerskapet EUBrasilien stadfästes ytterligare. De främsta resultaten från toppmötet var: genomgång av Joint Action Plan (JAP) samt överläggningar om utrikespolitik, klimat, makroekonomi och handel samt interaktion med näringsliv och civilsamhälle. En överenskommelse ömsesidigt om viseringsfritt resande kunde nås. I förberedelsearbetet fördes frågan om trepartssamarbete EUAUBrasilien på energiområdet framåt. En gemensam deklaration antogs. MR-konsultationer i trojkaformat har genomförts med . EUChile genomfördes för sjunde gången i . Fokus för den politiska dialogen låg på klimat- och finansfrågor. Även handelsutbytet och biståndssamarbetet diskuterades. EU och beslutade även att etablera ett samarbete för utveckling och innovation (). Mötet skedde i en positiv anda och de goda relationerna mellan och bekräftades. MR-konsultationer i trojkaformat har även genomförts med . inleddes MR-dialogen mellan och . dialogmöten har ägt rum med EU representerat av den lokala trojkan. Det icke-konstitutionella avsättandet av president utlöste en politisk kris i . Denna har under det svenska ordförandeskapet hanterats med intensiva kontakter mellan huvudstäderna, , och andra internationella aktörer och har resulterat i ett flertal uttalanden och deklarationer samt Det svenska ordförandeskapet har verkat för en återgång till den konstitutionella ordningen bl.a. genom stöd till den medlingsprocess som leddes av president Arias samt till OAS ansträngningar. Den överenskommelse som slöts mellan parterna genomfördes aldrig. hölls därför under svåra omständigheter. Valen ansågs dock av EU vara ett viktigt steg framåt för att lösa den politiska krisen i landet. En utvärdering av relationerna med samt en översyn av EU:s gemensamma ståndpunkt genomfördes . politiska dialogen diskuterades också. Utvärderingen skedde mot bak- grund av framstegen inom området för mänskliga rättigheter. svenska ordförandeskapet har ägnat mycket tid . trojkamöte på ministernivå genomfördes i Mötet hölls inom ramen för den politiska dialog som återupptogs och var det tredje ministermötet under ett Parterna hade på förhand överenskommit att diskutera ut- vecklingssamarbete, mänskliga rättigheter, klimatförändringar och Vid mötet framfördes kraven på demokrati, frigivandet av politiska fångar samt tillträde för internationella röda korset till kubanska Det nionde mötet i den gemensamma kommittén EUMexiko genom- De goda relationerna mellan EU och bekräftades ytterligare och mötet hölls i en god och Den politiska dialogen leddes av det svenska Ett antal på förhand bestämda frågor diskuterades, däribland den finansiella krisen, klimatförändringar, migration och På den sistnämnda punkten diskuterades framför allt våld mot kvinnor, yttrandefrihet och våld mot journalister, försvarare och militära rättssystem. Även handels- och biståndspolitiska frågor avhandlades under ledning av kommissionen. Vid mötet antogs en Ett av de främsta resultaten från mötet var beslutet om att nå avslut i Skr. 2009/10:150 förhandlingarna av det strategiska partnerskapet mellan och i och med lanseringen av partnerskapet i . Det strategiska partnerskapet har ägnats mycket tid av det svenska ordförandeskapet, särskilt förhandlingarna om mänskliga rättigheter, säkerhet och miljö vilka är prioriterade områden för EU. Samarbetet mellan och har fortsatt att fördjupas och stärkas genom det strategiska partnerskapet och genomförandet av den gemensamma handlingsplanen för samarbetet som antogs vid toppmötet och som uppdaterades 2008. Det tionde toppmötet mellan och avhölls i . Vid toppmötet befästes flera initiativ till att vidareutveckla det goda samarbetet, bl.a. inom miljö-, klimat och energiområdet. Förhandlingarna om ett bilateralt frihandels- avtal mellan och har fortsatt, men svårigheter återstår, bl.a. avseende tjänstehandel och offentlig upphandling. har stått högt upp på EU:s dagordning, inte minst med tanke på kopplingen mellan oroligheter i och den allvarliga situationen i . avhölls det första toppmötet mellan och . Parterna enades om att inleda en strategisk dialog angående utveckling, utbildning, teknik och vetenskap, säkerhet, terrorismbekämp- ning, stärkt demokrati, mänskliga rättigheter och ökad handel. fortsatte att driva Pakistanfrågan under sitt ordförandeskap. antog EU:s utrikesministrar en handlingsplan för förstärkning av EU:s insatser i och . ägde den årliga polchefs- trojkan rum vid vilken uttalade uppskattning över arbete för att stärka EU:s insatser vad gäller . återfick en folkvald regering under ledning av partiet . EU bidrog med en stor valobservatörsmission till de väl genomförda parlamentsvalen . EU har därefter fortsatt att noga följa utvecklingen i landet. En viceministertrojka gav tillfälle att framföra EU:s stöd för ett fortsatt demokratiskt reformarbete och ett stärkt skydd för mänskliga rättigheter. premiärminister var en av huvudtalarna vid plenaren om klimatförändringar under EU-arrangemanget European Development Days i . har varit lokal EU-ordförande i . Som en följd av den dramatiska politiska och humanitära utvecklingen i landet har stått högt på EU:s agenda. Under vårens hårda slutstrider mellan den lankesiska armén och den tamilska uppmanade EU:s utrikesministrar vid upprepade tillfällen båda parter att respektera internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter. En vice-ministertrojka besökte landet med samma budskap strax före krigsslutet . Efter krigsslutet har den mycket svåra situationen för de många internflyktingarna stått i fokus. EU har också fortsatt att upprepa vikten av en långsiktig politisk lösning på konflikten mellan folkgrupper. Efter en undersökning av om uppfyller kriterierna för handelsförmåner under delsystemet GSP + () överlämnade Kommissionen en rekommendation till Rådet att tillfälligt dra tillbaka förmånerna. har varit lokal EU-ordförande i . har i hög grad stått i fokus på EU:s agenda , och unionens roll i har blivit tydligare. Under det svenska ordförandeskapet antogs en handlingsplan för fördjupat samarbete med och med ett särskilt fokus på stärkande av EU:s politiska och civila insatser i regionen. Situationen i har förvärrats genom ett utbrett regeringsfientligt våld. har det internationella samfundets insatser, såväl civilt som militärt, ökat och fokuserats ytterligare. EU:s och dess medlemsstaters engagemang i har förstärkts betydligt jämfört . En ministertrojka med genomfördes och EU deltog aktivt i Afghanistan- konferensen i . Genom ordförandeskapet, kommissionen och EU:s särskilda representant för och (EUSR) har EU aktivt bidragit till arbetet inom stödgruppen av särskilda sändebud för och . De diskussioner som förts, såväl i GAERC som i , och de beslut som fattats under det svenska ordförandeskapet har bidragit till en mer enhetlig och aktiv EU-politik avseende och dess närområde. EU:s samverkan med FN, Nato och stora bidragsgivare som har fördjupats . genomfördes president- och provinsrådsval i . EU bidrog såväl finansiellt som tekniskt till dess genomförande och med en valobservatörsmission till dess övervakning. EU bidrog vidare aktivt i den påföljande politiska dialogen för att säkerställa ett valresultat som så väl som möjligt avspeglade de afghanska väljarnas önskemål. Vid rådets möte antogs en handlingsplan för förstärkt EU- engagemang i och . Genom planen, som bygger på EU:s omfattande engagemang i regionen, samlas och Skr. 2009/10:150 prioriteras unionens ansats i syfte att förstärka och förbättra EU:s politiska och civila insatser. Implementeringen av planen har igångsatts. Vid GAERC diskuterade utrikes- och biståndsministrarna gemensamt utmaningarna i utifrån slut- satserna om demokratistöd i EU:s yttre förbindelser. Genom deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan ISAF bidrar EU:s medlemsstater med en stor del av det internationella militära stöd som behövs för att stabilisera . Kommissionen och EU:s medlemsstater är stora bidrags- givare till återuppbyggnad och andra utvecklingsinsatser i . Den polisinsats (EUPOL) som EU etablerade i har förstärkts personellt och konsoliderats i sitt syfte att bidra till uppbyggnaden av en effektiv polis och rättsapparat. har ökat bidragen till missionen från ca 10 till ca 20 poliser och civila experter. Två toppmöten mellan och har ägt rum , ett under tjeckiskt ordförandeskap och ett i under det svenska ordförandeskapet. Vid toppmötet antogs en gemensam deklaration och parterna kom överens om att fördjupa det strategiska partnerskapet. I dialogen vid toppmötet låg fokus på relationen EUKina, klimatfrågan och den ekonomiska krisen. har förhandlingarna om ett partnerskaps- och samarbetsavtal fortsatt. Partnerskaps- och samarbetsavtalet ska täcka mångfalden och bredden i relationen mellan och , både inom det politiska och det ekonomiska området. har i förhandlingarna framhållit att det är angeläget att grundprinciper om bl.a. mänskliga rättigheter samt nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen återspeglas i avtalet. Den politiska dialogen mellan och fortsätter att utvecklas och under det svenska ordförandeskapet har bland annat möten hållits på utrikesminister-, statssekreterar- och utrikesrådsnivå. Under det svenska ordförandeskapet ägde den halvårsvisa dialogen mellan och om mänskliga rättigheter rum i , och EU har därtill nära följt utvecklingen beträffande de mänskliga rättigheterna i . genomfördes möte inom ramen för den årsvisa högnivå- mekanismen i syfte att fördjupa samarbetet på det handelspolitiska och ekonomiska området. Det årliga toppmötet mellan och hölls i . de viktigaste frågorna var att båda sidor förband sig att inleda en reflektionsprocess beträffande vad som ska ersätta nuvarande handlingsplan för samarbetet, Action Plan, när den löper ut . är ett viktigt led i att uppdatera och fördjupa EU:s strategiska partnerskap Skr. 2009/10:150 med . På toppmötet diskuterades även klimatfrågan, hållbar utveckling samt regionala och internationella frågor. Ett ökat fokus på att lösa ut handelshinder på båda sidor samt att fördjupa det ekonomiska samarbetet betonades. Både EU och underströk vikten av de geografiska dialoger som förs; ledde i form av EU-ordförande den strategiska dialogen och dialogen om som hölls i . har EU fortsatt givit sitt stöd till ansträngningar som syftar till att uppnå en kärnvapenfri Koreahalvö, och EU har i detta sammanhang särskilt framhållit vikten av sexpartsprocessen. EU fördömde kärnprovsprängning . Som en följd av kärnprovsprängningen antog resolution (2009) som innebär en skärpning av sanktionerna mot . EU har därefter under det svenska ordförandeskapet fattat beslut om genomförande av säkerhetsrådets beslut och därtill EU-autonoma sanktioner, vilket innebär att EU:s sanktioner utgör en ytterligare skärpning av säkerhetsrådets sanktioner. Parallellt med de skärpta sanktionerna mot har EU signalerat beredskap till fördjupad dialog och ökat utbyte med , när politiska förutsättningar för detta finns. Vidare har EU ånyo lagt fram en resolution till , som sedermera antogs om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Det fjärde toppmötet EUSydkorea hölls . Vid toppmötet fastslogs bl.a. att avslutande av förhandlingarna om frihandelsavtal samt partnerskaps- och samarbetsavtal med kommer att leda till att EU:s relation med uppgraderas till ett strategiskt partnerskap. har, inte minst under det svenska ordförandeskapet, stor kraft ägnats åt att avsluta förhandlingarna om ett frihandelsavtal och ett partnerskaps- och samarbetsavtal. I anslutning till den sydkoreanske presidenten besök i välkomnade EU och att en överenskommelse om frihandelsavtalet nåtts. färdigförhandlades partnerskaps- och samarbetsavtalet. Utvecklingen i har regelbundet funnits på rådets agenda även Rådsslutsatser som bl.a. beklagade avsaknaden av demokratisk utveckling och uppmanade regimen att frisläppa samtliga politiska fångar antogs i samband med att EU:s gemensamma ståndpunkt för förlängdes. Som svar på den fällande domen mot Aung förstärkte EU de restriktiva åtgärderna mot Skr. 2009/10:150 den burmesiska regimen och dess ekonomiska intressen ytterligare. EU:s initiativ antog en resolution som uppmanade att frisläppa Aung och samtliga övriga politiska fångar, i tillägg till den Burmaresolution som EU presenterar i . Trojkamöten på utrikesministernivå genomfördes i marginalen av ASEM utrikesministermöte i , samt i marginalen av klimatkonferensen i . Ett steg mot ett fördjupat samarbete mellan och togs då förhandlingar om ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och inleddes. Situationen i Mindanao och den återupptagna fredsprocessen har kontinuerligt diskuterats i EU-kretsen. inleddes EUPhilippines (EPJUST), ett program som inriktar sig på problemet med förekomsten av utomrättsliga avrättningar i . bidrar med polisiär expertis i programmet. Samarbetet mellan och har fördjupats och stärkts genom undertecknandet av ett partnerskaps- och samarbetsavtal i samband med ett utrikesministermöte i . Avtalet, som omfattar sam- arbete på en rad områden, är det första av sitt slag som EU undertecknar med ett land i . Handel, miljö/klimat, utbildning och mänskliga rättigheter har identifierats som prioriterade samarbetsområden. En särskild dialog mellan och om mänskliga rättigheter har etablerats och kommer att ha sitt första möte . Partnerskaps- och samarbetsavtal med enskilda ASEAN-länder Samarbetet mellan EU och flertalet ASEAN-länder har breddats genom förhandlingarna om partnerskaps- och samarbetsavtal, som pågår med , och . inleddes även förhandlingar med och förberedelser pågår för att inleda förhandlingar även med och . Dessa avtal omfattar samarbete på en rad områden bl.a. mänskliga rättigheter, handel och investeringar, miljö och migration. Regionalt samarbete (ASEM och ASEAN) Samarbetet mellan EU och ASEAN fortsätter att utvecklas, inte minst i takt med att ASEAN har fått formell juridisk status och nya organisatoriska strukturer börjat inrättas i enlighet med ASEAN- Ett utrikesministermöte mellan EU och ASEAN ägde rum i Skr. 2009/10:150 då en ny gemensam handlingsplan för samarbetet Samarbetet mellan och inom ramen för (ASEM) har fortsatt. Bland annat ägde ett ASEM- utrikesministermöte rum i . ASEM:s betydelse bekräftas av intresset från flera länder att bli medlemmar i . Utvidgningen av ASEM är en fråga som ägnats betydande uppmärksamhet . Utrikesministrarna välkomnade vid sitt möte i och ansökningar till ASEM och förberedelser för att dessa länder formellt ska kunna bli medlemmar vid nästa toppmöte i pågår. Även har därefter ansökt om medlemskap. gav kommissionen mandat att inleda förhandlingar om frihandelsavtal med , och ASEAN-länderna. Till följd av att förhandlingarna med ASEAN gått långsamt enades parterna om att göra en paus i dessa för att se över formerna för framtida förhandlingar. På basis av det existerande förhandlingsmandatet beslutade EU om att inleda bilaterala frihandelsförhandlingar med individuella ASEAN-länder, och att förhandlingarna med kan inledas som ett första steg. Målsättningen att sluta ett regionalt avtal mellan EU och ASEAN kvarstår alltjämt.