prop · GX03174 · 2010-04-09 00:00:00 — Den integrerade ansatsen framhölls som en förutsättning för arbetet med att skapa en hållbar miljö, öka tillväxt och välstånd i regionen, öka tillgängligheten och attraktionskraften samt förbättra säker- heten och tryggheten i regionen. Styrningsmodellen utformades också med sikte på framtida mot- svarande makroregionala strategier inom EU. utvecklas en liknande strategi för Donauregionen. Den politiska styrningen sker genom rådet som beslutar om innehåll, styrning och uppdatering av strategin. Mot bakgrund av strategins regionala karaktär är det rimligt att större genomgångar sker under ett Östersjölands ordförandeskap, vilket Skr. 2009/10:174 sker med cirka två års intervall . av strategin ska ske med stöd av en rapport från kommissionen . Detta sammanfaller med det polska ordförandeskapet i EU. Slut- satserna fastställer även strategins budgetneutrala grund och att strategin i första hand är EU-intern. Samarbete med tredjeländer och regionala aktörer välkomnas. Det löpande samrådet med medlemsstaterna kommer att ske genom den högnivågrupp som kommissionen åtar sig att inrätta med stöd av rådets slutsatser. Högnivågruppen är öppen för samtliga medlemsstater. Ett årligt forum inrättas för konsultation med alla berörda parter om genomförandet och utvecklingen av det som ingår i strategin. Utvärdering utförs av kommissionen. Kommissionen ska också säker- ställa att de stödprogram som kan komma i fråga för genomförandet av strategin beaktar målen med strategin i sina bedömningar. Kommissionens handlingsplan med de konkreta åtgärderna för genom- förandet av strategin är ett levande dokument som fortlöpande upp- dateras. Uppdatering ska ske med stöd av det årliga forumet och högnivågruppen. 4.5.4Ministerkonferens i om och makroregionala strategier i EU som arbetsmodell för makroregionala strategier, förankrades genom en ministerkonferens med ett brett deltagande från Vid mötet deltog även president som särskilt inbjuden talare, vice talmannen från , kommissionären för regionalpolitiska frågor och Europeiska Investeringsbankens ordförande. förankrades dels några vägledande principer för framtida makroregionala strategier, dels enades EU:s om en gemensam deklaration för genomförandet av strategin. behandlade tre vägledande principer för formatet med makroregionala strategier som ordförandeskapet identifierat i arbetet med : den EU-interna dimensionen, budget- neutralitet samt avsaknaden av rättsligt bindande åtgärder. Med den EU-interna dimensionen avses det regionala samarbetet med ett effektivare och fördjupat genomförande av EU:s rättsliga och Det innebär att strategin i första hand är relevant för Samarbete med tredjeland kan bedrivas företrädes- vis, men inte enbart, inom ramen för Nordliga dimensionen. arbete kan också ske inom ramen för de mellanstatliga regionala Den andra vägledande principen, den om budgetneutralitet, har varit av central betydelse för det svenska ordförandeskapet. regionala strategier ska basera sig på befintliga strukturer och ska inte kräva några ytterligare EU-budgetmedel. Det finns omfattande budget- medel som anvisats regionen och som har identifierats som möjliga att nyttja för att stödja flera åtaganden i strategin och som kan användas bättre genom samordnade insatser. Den tredje vägledande principen som berördes vid ministerkonferensen . 2009/10:174 syftar på det samarbetsinriktade arbetssättet och avsaknaden av särskilda tvingande rättsliga instrument. Samarbetet i regionen kan inte påtvingas någon part utan sker på frivillig politisk grund och utan några nya mellanstatliga organisationer. 4.5.5Uppföljning i andra rådskonstellationer Även ett antal andra rådskonstellationer behandlade strategin i sitt arbete under det svenska ordförandeskapet, bl.a. , miljörådet och . 4.6EU, närområdet och världen Det svenska ordförandeskapets målsättning var att stärka EU som global aktör med en tydlig agenda för fred, utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. Strävan var att utveckla EU:s förmåga att agera vid internationella kriser, stärka samarbetet med viktiga partners och bidra till samverkande EU-insatser inom så väl utrikes- och säkerhetspolitik som handels- och utvecklingspolitik. Ordförandeskapets målsättning var också att verka för fortsatta framsteg i utvidgningsprocessen. De resultat som uppnåddes, såväl på det utrikes- och säkerhetspolitiska området som på det utvecklingspolitiska och det handelspolitiska området, bekräftar EU:s utveckling till en allt viktigare global aktör. Under ordförandeskapet hölls toppmöten med , , , , , och . Flera konkreta steg togs vid dessa möten mot ett fördjupat samarbete mellan unionen och dessa länder. Inte minst var klimat- och energifrågorna liksom den globala ekonomin viktiga frågor vid mötena. Totalt hölls ca 200 möten med tredjeländer under ordförandeskapet, varav ett 50-tal på ministernivå. Under det svenska ordförandeskapet gjordes sammanlagt 148 uttalanden som gav uttryck för EU:s åsikt i olika utrikespolitiska frågor, inte minst i frågor som rör mänskliga rättigheter. antog det svenska ordförandeskapets rapport om den nya utrikestjänsten (se också avsnitt 4.1.3). Den utgör grunden för det förslag till tjänstens utformning som den höga representanten ska presentera. Rapporten anger principerna för utrikes- tjänstens organisation, rättsliga grund och finansiering och innehåller riktlinjer för hur tjänsten ska bemannas samt vilken roll som bör ges EU- delegationerna runt om i världen. uppmanade den höga representanten att presentera sitt förslag för beslut i rådet senast . Viktiga steg framåt togs i utvidgningsprocessen. Efter en förhandlings- process, understödd av och kommissionen, kunde ett skiljedoms- avtal om gränsdragningen mellan och undertecknas i . Det möjliggjorde tre anslutningskonferenser då sex förhandlingskapitel kunde öppnas och tio stängas, vilket har fört förhandlingar in i ett slutskede. Rådet antog de finansiella ramarna för EU-anslutning och arbetet med att utarbeta anslut- ningsfördrag för inleddes. EU-förhandlingar tog ett viktigt steg framåt då miljökapitlet öppnades vid anslutningskonferensen . Efter att EU-medlemskapsansökan överlämnats till det svenska ordförandeskapet togs beslut i rådet att uppdra åt kommissionen att utarbeta ett yttrande. Beslut fattades också om att upp- dra åt kommissionen att utarbeta ett yttrande för . Rådet enades om att s.k. interimsavtal med EU kunde börja implementeras och att rådet kommer att ta ställning till ratificeringen av samarbetsavtalet. Överenskommelsen banade väg för en serbisk medlemskapsansökan, som överlämnades till det svenska ord- förandeskapet . Rådet beslutade vidare att under det spanska ordförandeskapet återkomma till kommissionens rekommenda- tion om förhandlingsstart för (fYROM). Rådet beslutade också att den s.k. Samarbets- och verifikationsmekanismen för och kvarstår så länge riktmärkena inte är uppfyllda. Till- sammans med initierade det svenska ordförandeskapet en politisk process med ledarna i för att klargöra förutsätt- ningarna för landets EU-närmande. Processen har fått brett stöd från EU:s medlemsstater och det internationella samfundet. Beslut fattades om viseringsfrihet för , (fYROM) och från . arrangerade det svenska ordförandeskapet och kommissionen en konferens om i . I samband med konferensen undertecknades även Framework, en stor satsning där kommissionen och ett antal banker ingår. Kommissionens bidrag uppgår till och bidrar med . Genomförandet av det Östliga partnerskapet har påbörjats och en rad framsteg nåtts. Beslut togs om att ta fram förhandlingsmandat för nya av- tal med , och . Behandlingen i råds- strukturen av kommissionens mandatförslag inleddes, inklusive om för- djupade frihandelsavtal med och . Förhandlingar med om ett associationsavtal, inklusive ett fördjupat frihandelsavtal, gick framåt och väntas avslutas . Även strukturer för ett fördjupat multilateralt samarbete inom specifika områden som t.ex. räddningstjänst och gränskontroll har kommit på plats. Under ordförandeskapet lanserades ett partnerskap för energieffektivisering och miljö i , initialt med fokus på projekt i . drog aktivt till att beslut fattades av den Europeiska investeringsbanken om en särskild facilitet för länderna inom Östliga partnerskapet samt med innebörd att banken får möjlighet att låna ut . Vid toppmötet i diskuterades integrationsagendan, nästa steg i viserings- dialogen fastlades och ett avtal mellan och Europol under- tecknades. Vid toppmötet i höjde sitt utsläppsminskningsmål inför och bekräftade sin avsikt att bli medlem i WTO. Fem avtal om gränsöverskridande samarbete skrevs under, en varnings- mekanism inför potentiella energikriser lanserades, och parterna kom också överens om att samarbeta närmare inom krishantering. Mötesverksamheten på politisk nivå inom Unionen för återupptogs med tre ministermöten: ett finans-, ett jämställdhets- och ett handelsministermöte. 4.6.4Förstärkt samarbete och politisk aktörsroll i världen Mellanösternfrågorna hade hög aktualitet under ordförandeskapet. Råds- slutsatser antogs som betonar EU:s stöd för ansträngningarna att återuppta fredsförhandlingarna. tydliggjordes EU:s grund- positioner att förhandlingar ska utgå års gränser, att bosätt- ningarna är olagliga och att alla slutstatusfrågor ska ingå i förhandlingarna, inklusive . EU antog också en deklaration om situationen i med krav på och villkorslöst öppnande av gränsövergångar. EU reagerade även kraftfullt på den förvärrade situationen för de mänskliga rättigheterna i genom ett antal uttalanden och deklarationer och i direkta kontakter med de iranska myndigheterna. Rådsslutsatser antogs om den oroväckande utvecklingen i och ett arbete syftande till ett mer strategiskt EU-förhållningssätt till inleddes. Beslut fattades om att EU är redo att underteckna ett associeringsavtal med . Förhandlingar om ett partnerskaps- och samarbetsavtal med avslutades. Relationerna med länderna i har stärkts. En handlingsplan antogs för fördjupat samarbete med och i syfte att stärka EU:s agerande i regionen och det politiska och civila engagemanget i fredsarbetet i . Implementeringen av strategin har inletts. EU gav stöd i samband med presidentvalet , bl.a. finansiellt och genom en valobservatörsmission. Toppmötet i innebar bl.a. en indisk bekräftelse av tvågradersmålet på klimatområdet, tydliga budskap om vikten av mänskliga rättigheter och fördjupat samarbete inom kärnenergiområdet, liksom bekräftelse av vikten av fortsatta framsteg i förhandlingarna om ett frihandelsavtal. Vid toppmötet i överenskoms bl.a. att fortsatt utveckla det strategiska partnerskapet, att fördjupa det ekonomiska samarbetet, att uppgradera partnerskapet på klimatområdet samt att öka ansträngningarna för att sluta ett partnerskaps- och samarbetsavtal. Vid mötet togs också mänskliga rättigheter upp, som är en viktig del i relationen . Ett partnerskaps- och samarbetsavtal (PSA) undertecknades med , det första i sitt slag med ett land i , och ett ramavtal, liksom ett nydanande frihandelsavtal med , förhandlades färdigt och paraferades. Beslut fattades också om att inleda bilaterala förhandlingar med enskilda ASEAN-länder, inledningsvis med . Det transatlantiska samarbetet har stärkts. Vid toppmötet i diskuterades bl.a. klimatfrågan, den ekonomiska och finansiella situationen och EU:s och samarbete i . Det beslutades bl.a. om etablering av ett energiråd, fördjupat samarbete inom utvecklingsområdet, intensifierat samarbete i (), stärkt samarbete om nät- och informationssäkerhet och antagande av en deklaration om nedrustning och icke-spridning. Med hölls bl.a. den första förhandlings- rundan om ett omfattande avtal om handel och investeringar och ett flygtransportavtal undertecknades. Toppmötet , som hölls i , resulterade i ett förstärkt strategiskt partnerskap. Klimatförändringarna och finanskrisen stod i fokus och det beslutades om nära samarbete inom bl.a. G20. Den politiska krisen i krävde ett omfattande engagemang i form av intensiva kontakter i EU-kretsen, med och andra internationella aktörer. Ett flertal uttalanden och delegationer antogs, liksom rådsslutsatser. Stöd gavs till den medlings- process som leddes av president samt till OAS ansträngningar. Vid ett trojkamöte på ministernivå inom ramen för den politiska dialogen med framförde EU starka budskap om krav på respekt för mänskliga rättigheter. En EU-policy för det krigs- och humanitärt drabbade an- togs. Den identifierar regionens utmaningar och EU:s prioriteringar för att uppnå fred och utveckling. Härutöver genomfördes trojkaresor till och i syfte att öka det politiska trycket för genom- förande av nödvändiga reformer. Rådsslutsatser som bekräftade EU:s oro och engagemang för utvecklingen i bl.a. DR , , och antogs. På grund av de politiska kriserna i och genomfördes konsultationer om EU:s bistånd i förhållande till dessa länder. Ett ministertrojkamöte hölls mellan EU och Afrikanska unionen varvid rekommendationer antogs om hur den gemensamma EU- Afrikastrategin, med handlingsplan ska följas upp. En ministertrojka hölls även mellan EU och ECOWAS varvid samarbetet om bl.a. konstitutionella kriser i bekräftades. Toppmötet hölls i och fokuserade på uppföljning av det strategiska partnerskapet mellan och , den internationella ekonomiska krisen, klimatfrågan samt fred och säkerhet. Interimistiska frihandelsavtal undertecknades med ett antal länder i (, , och ) och Stilla havsregionen (och ). Folkrätten och arbetet med mänskliga rättigheter präglades av hög aktivitet både på bilateral och multilateral nivå. Betydelsen av folkrätten lyftes fram i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Över 60 uppvaktningar gjordes i tredjeland med hänvisning till EU:s gemen- samma riktlinjer om mänskliga rättigheter, inklusive om dödsstraffet, tortyr och MR-försvarare. Omkring 85 uttalanden gjordes om enskilda övergrepp på de mänskliga rättigheterna. Över 230 enskilda fall av MR- försvarare vars mänskliga rättigheter kränkts togs särskilt upp genom uppvaktningar och uttalanden. MR-dialoger genomfördes med 17 länder/organisationer och EU:s NGO-forum om mänskliga rättigheter genomfördes i på temat våld mot barn. Ordförande- skapet tog också ett öppenhetsinitiativ som resulterade i ett antal konkreta åtgärder för att öka synligheten i EU:s MR-arbete, bl.a. genom bättre användning av Internet och förbättrad MR-rapportering. Rådet fattade beslut om att EU ska tillträda FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Arbetet med den internationella humanitära rätten stärktes, bl.a. genom rådsslutsatser. Ett stort antal länder uppvaktades för att uppmuntras ansluta sig till den internationella brottmålsdomstolens stadga, respektive erinrades om samarbets- skyldighet gentemot domstolen. Det togs också initiativ för att höja EU:s profil när det gäller stärkt yttrandefrihet på Internet, bl.a. genom att lyfta fram utsatta bloggares, journalisters och andras situation. Ordförandeskapet bidrog till en högnivåkonferens i för att främja anslutningen till provstoppsavtalet. EU:s arbete för ett globalt vapenhandelsfördrag () har intensifi- erats. Ordförandeskapet var vidare pådrivande i arbetet med inrättandet av multilaterala kärnbränslegarantier, och medverkade till beslut i . Rådsbeslut fattades om EU-autonoma sanktioner mot inom dual-use området (produkter med dubbla användnings- områden). Beslut togs om fortsatt EU-stöd till tredjeländer för god exportkontroll avseende försvarsmateriel. Ordförandeskapet drev även inom ramen för arbetet med på för att kvarvarande lager av minor förstörs, att minfält röjs och att bistånd ges åt minoffer. 4.6.5Utveckling av EU:s krishanteringsförmåga Ordförandeskapet drev en ambitiös agenda för fortsatt utveckling av EU:s krishanteringsförmåga. En deklaration om den framtida utveck- lingen av denna förmåga, med beaktande av Lissabonfördragets nya förutsättningar, antogs av rådet . Beslut fattades om att stärka den civila krishanteringsförmågan, bl.a. genom att utveckla användandet av de civila snabbinsatsgrupperna. Åtgärder vidtogs för att förbättra och bredda medlemsstaternas arbete med att ställa mer civil personal till förfogande samt för att stärka utbildning inom jämställdhet och mänskliga rättigheter. EU:s försvars- och utrikesministrar enades om riktlinjer för att öka flexibiliteten och användbarheten av EU:s stridsgrupper. Rådsslutsatser antogs för att främja integrering och effekt- ivisering av sjöövervakningen inom EU. Ordförandeskapet initierade förbättrad samverkan i utvecklingen av civila och militära resurser inom EU. Försvarsministrarna antog vidare en politisk deklaration om vikten av likvärdiga konkurrensvillkor inom försvarsindustrin. Rådet antog också slutsatser om EU:s fortsatta arbete med klimat och säkerhet. EU:s arbete för genomförande av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet har fördjupats. Pågående krishanteringsinsatser var en viktig del av ordförandeskapsarbetet. Bl.a. förlängdes mandatet för Operation utanför . Beslut fattades om att inleda planering för en träningsinsats av de somaliska säkerhetsstyrkorna och att förlänga de civila insatserna i , palestinska området, Skr. 2009/10:174 DR och . EU:s polisinsats i stärktes. 4.6.6Utvecklingsfrågor med fokus på klimat och demokrati Ordförandeskapet arbetade för en effektiv utvecklingspolitik inom EU för att möta dagens globala utmaningar. Detta manifesterades i råds- slutsatser om klimat och utveckling, demokratistöd, samstämmighet och biståndseffektivitet, vilka även utgjorde ordförandeskapets främsta prioriteringar på utvecklingsområdet. Rekommendationerna från den av initierade Internationella kommissionen om klimatförändringar och utveckling lade grunden för agerandet på området. Slutsatser som antogs syftar till att långsiktigt integrera klimathänsyn i EU:s utvecklingssamarbete, att stöd ges till utvecklingsländerna för klimatanpassning samt att uppmärk- samma kopplingen till katastrofriskreducering. Bättre förutsättningar för en mer sammanhållen och effektiv politik för EU:s demokratistöd skapades genom antagande av pelaröverskridande rådsslutsatser på området. Ett ramverk skapades för arbetet med samstämmighet för utveckling för att kunna bedöma den samlade politikens påverkan på utvecklingsmålen. Ett arbetsprogram ska tas fram som fokuserar på de prioriterade områdena handel och finanspolitik, klimat- förändringar, livsmedelssäkerhet, migration och säkerhet. En uppföljning genomfördes av hur EU ska uppnå åtaganden om ökade biståndsvolymer, inte minst för att bidra till att nå millenniemålen. Genom rådsslutsatserna om ökad biståndseffektivitet skapades ramverk för ett effektivare EU- bistånd. Detta är centralt för att uppnå utvecklingsmålen. Rådet antog också slutsatser om hiv/aids, malaria och tuberkulos, vilka lyfter fram det förebyggande arbetet och vikten av mänskliga rättigheter, jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Särskild uppmärksamhet ägnades humanitära frågor, med fokus på att säkerställa EU-ländernas tydliga stöd till FN:s humanitära system. arrangerade ordförandeskapet och kommissionen European Development Days (), det enskilt största mötet i under ordförandeskapet, på temat Citizenship and Development med fokus på demokrati, den globala ekonomiska nedgången samt klimat. Mötet samlade ett tiotal stats- och regeringschefer, ett stort antal ministrar och ett brett urval av experter. hade över 6 000 besökare och över 270 deltagande organisationer. Det svenska ordförandeskapet agerade för att EU ska vara en stark röst för frihandel och stöttade därmed de krafter som hindrat att protektion- istiska åtgärder införs på bred front. Ordförandeskapet var tillsammans med kommissionen pådrivande i försöken att reaktivera Doharundan. Framsteg gjordes i EU:s bilaterala och regionala frihandelsförhandlingar. Särskilt betydelsefullt är avtalet med , som slutförhandlades. Avtalet är det mest långtgående frihandelsavtal som EU framförhandlat och uppskattas vara värt för EU:s exportörer. Vid G20-mötet i enades deltagarna om ambitionen att av- sluta Doha-förhandlingarna , vilket upprepades vid . Flera viktiga WTO-tvister löstes. Ett avtal paraferades som löser den 15-års långa tvisten om EU:s importregim för bananer och beslut fattades i EU som löste tvisten med rörande hormonbehandlat kött. I konkurrenskraftsrådets slutsatser uttrycktes stöd för vikten av öppenhet och handel inom ramen för upp- följningen av Lissabonstrategin, EU 2020-strategin. Företagens sociala ansvar (CSR) lyftes fram vid en konferens, Skydda, respektera, åtgärda, som arrangerades i . Ordförandeskapet företrädde vidare EU vid en global där beslut fattades om en mekanism för översyn av mot korruption. Beträffande exportfinansiering medverkade EU aktivt till att förhand- lingar i om regler som kan främja spridandet av klimatvänliga teknologier fördes framåt. Under ordförandeskapet företrädde rådet i kontakterna med . Statsministern presenterade det svenska 6-månaders- programmet , debatterade Lissabonfördraget samt återrapporterade från och . Svenska ministrar, statssekreterare och tjänstemän framträdde i en lång rad plenardebatter och i utskottsmöten om aktuella frågor. EU-ministern besvarade även frågor till rådet från enskilda ledamöter vid sessionerna i . Vidare företrädde rådet som förhandlingspart vid triloger och förlikningar samt deltog i möten med bl.a. de politiska gruppledarna och utskottsordförandena. höll fem sessioner i under det svenska ordförandeskapet, varav den första var den konstituerande sessionen för det nyvalda parlamentet. Därutöver ägde två s.k. minisessioner rum i . och genomförde flertalet statsråd och statssekreterare kontaktskapande besök i och . Kontakter etablerades med dåvarande utskottsordföranden, föredragande för viktiga sakfrågor, företrädare för de politiska grupperna och svenska ledamöter. Flertalet utskott inbjöds också till för möte med ansvarig fackminister och företrädare för motsvarande riksdagsutskott. Även ledningarna för de tre största partigrupperna besökte . Efter valet till parlamentet utsågs nya utskottsordföranden och föredraganden och kontakter etablerades även med dem. talmanskonferens besökte för en diskussion med regeringen om viktiga sakfrågor under ordförandeskapet och var också inbjudna till möte med den svenska . Inför ordförandeskapet hade statsministern utsett EU-ministern till regeringens särskilde företrädare för kontakterna med Europa- parlamentet. 5.2Arbetet under ordförandeskapet och framträdanden på politisk nivå i Statsministern presenterade det svenska 6-månadersprogrammet i plenum . Därutöver redovisade 22 svenska fackministrar sina särskilda prioriteringar inför respektive utskott i parlamentet. Dessa presentationer ägde huvudsakligen rum . De svenska prioriteringarna diskuterades även vid med utskotts- ordförandekonferensen . Under veckosessionerna i och minisessionerna i närvarade ordförandeskapet som brukligt på politisk nivå. Fram- trädandena i skedde främst och . Framträdandena i under minisessionerna koncen- trerades till . Statsministern framträdde totalt fyra gånger i plenum. Utöver ordförandeskapspresentationen deltog statsministern för att debattera Lissabonfördraget, för att återrapportera från och för att redovisa resultaten från decembertoppmötet och hela ordförandeskapet. EU-ministern deltog i närmare 30 plenardebatter samt vid fyra frågestunder. Dessutom besökte EU-ministern tre olika utskott. Andra statsråd framträdde 14 gånger i plenum för att debattera frågor inom respektive sakområde. Utskotten fick besök av svenska statsråd vid ett drygt fyrtiotal tillfällen. Därutöver uppträdde svenska statssekreterare i utskott och i plenum vid totalt 15 tillfällen. Svenska tjänstemän deltog å rådets vägnar i utskottsmöten, möten med gemensamma parlamentariska delegationer och andra formella möten .