prop · GX03246 · 2010-09-15 00:00:00 — En försäkringsförening som har gått i likvidation får dock meddela sådana livförsäkringar som föranleds av gällande försäkringsavtal. Förfarandet vid överlåtelse av rörelsen vid likvidation eller konkurs anpassas till det som gäller för försäkringsbolag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran Bakgrund: Reglerna om likvidation och upplösning av ekonomiska föreningar finns i 11 kap. En förening kan upphöra genom likvida- tion eller konkurs. Den kan även upphöra genom att den avförs från registret. Reglerna om likvidation av understödsförening finns i 4062 §§ UFL. En understödsförening kan upphöra genom likvidation eller konkurs. Den kan däremot inte upphöra genom att avföras från registret. Det är inte ovanligt att en understödsförenings försäkringsverksamhet upphör genom att dess försäkringsbestånd överlåts till en annan försäkrings- givare och därefter likvideras. Skälen för regeringens förslag Bestämmelsen i 11 kap. 1 § FL behandlar s.k. frivillig likvidation och överensstämmer med 40 § UFL, med två undantag. I en understöds- förening gäller att om inte samtliga röstberättigade förenat sig om ett likvidationsbeslut och det därför erfordras två föreningsstämmor, måste den ena föreningsstämman vara en ordinarie stämma. Vidare ska ett likvidationsbeslutet i en understödsförening godkännas av Finansinspek- tionen genom registrering. Någon särreglering för försäkringsföreningar i förhållande till bestämmelserna i om frivillig likvidation bedöms inte vara nödvändig. Fråga om likvidation vid försämring av den ekonomiska ställningen Bestämmelsen i 11 kap. 2 § FL ålägger styrelsen att genast till stämman hänskjuta frågan om likvidation om det på grund av inträffade förluster eller av annan orsak finns anledning att anta att föreningens ställning Prop. 2009/10:246 fortgående kommer att försämras så att föreningens skulder inte täcks av Motsvarande bestämmelser saknas för understöds- föreningar. I stället finns de näringsrättsliga reglerna med bl.a. krav på att en understödsförening ska ha tillgångar som är tillräckliga för att trygga försäkringsutfästelserna. För understödsföreningar som meddelar tjänste- pensionsförsäkring finns även krav på kapitalbas. Vidare har Finans- inspektionen möjlighet att ingripa om kraven inte uppfylls. Denna typ av regler, som också kommer att finnas i den nya försäkringsrörelselagen, ger ett visst skydd för medlemmarna, men skyldigheten enligt FL för styrelsen att på ett tidigt stadium till stämman hänskjuta frågan om likvidation gör det möjligt för stämman att fatta beslut i frågan om verksamheten ska fortsättas och vilka åtgärder som ska vidtas. Förfarandet i FL kan endast vara till fördel för medlemmarna. Bestämmelsen i 11 kap. 2 § FL bör därför gälla även för försäkrings- föreningar. Tvångslikvidation på grund av för lågt antal medlemmar En av tvångslikvidationsgrunderna för ekonomiska föreningar är när medlemsantalet gått ned under det lägsta tillåtna antalet. Bestämmelsen i 11 kap. 3 § FL innebär att styrelsen möjligt ska hänskjuta frågan om likvidation till stämman när medlemsantalet gått ned under tre medlemmar. För understödsföreningar gäller, enligt 41 § andra stycket UFL, att styrelsen genast till ska anmäla att med- lemsantalet gått ned under det lägsta tillåtna antalet. Det bedöms inte finnas något behov av en särregel i förhållande till 11 kap. 3 § FL för försäkringsföreningar. Det kan här noteras att Finans- inspektionen är skyldig att ingripa om försäkringsbeståndet i ett försäkringsföretag är för litet för en erforderlig riskutjämning. Övriga fall av tvångslikvidation Tvångslikvidationsgrund föreligger också enligt 11 kap. 4 § FL om föreningen enligt stadgarna är skyldig att träda i likvidation, om verksamheten drivs på ett sätt som uppenbarligen inte motsvarar de förutsättningar under vilka registrering har skett och i vissa fall om förutsättningarna för att anses som ekonomisk förening är I dessa fall beslutar rätten om likvidation. ringsmyndigheten enligt 11 kap. 4 a §§ FL besluta om likvidation om föreningen inte på föreskrivet sätt har kommit in med anmälan till registreringsmyndigheten om sådan behörig styrelse, verkställande direktör eller särskild delgivningsmottagare som ska finnas enligt FL. För en understödsförening föreligger tvångslikvidationsgrund när ett förhållande inträffar som enligt stadgarna medför att föreningen ska upphöra med sin verksamhet, när konkurs avslutas med överskott, när hela rörelsen överlåtits och när det saknas till registret anmäld styrelse. samtliga fall är det rätten som beslutar om likvidation. Bestämmelserna i 11 kap. 4 och 4 a §§ bör kunna gälla även för försäk- Därutöver bör de tvångslikvidationsgrunder som finns för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag finnas även Av samma skäl bör även när det gäller försäkringsföreningar ha rätt att anmäla likvidationsgrund eller ansöka om likvidation. Företagets associationsform är här inte av Bestämmelsen i 11 kap. 18 § FL innebär att upplösning kan ske av en ekonomisk förening utan likvidation, om någon anmälan rörande föreningen inte har kommit in till registreringsmyndigheten under de tio ska då undersöka om föreningen har upphört med sin verksamhet genom brev till den senast registrerade adressen och genom kungörelse i Post- och . ännu efter kungörandet inte framgår att föreningen fort- farande består, ska registreringsmyndigheten genast avföra föreningen ur Föreningen är därmed upplöst. Motsvarande möjlighet till upplösning saknas för understöds- Varken deras särart eller karaktären på verksamheten kan motivera särregler i förevarande avseende. bör därför kunna upplösas vid utebliven anmälan till registrerings- Det torde framför allt få betydelse för små försäkrings- föreningar där den offentliga tillsynen inte drivs lika aktivt som för försäkringsföretag med en mer omfattande verksamhet. Bestämmelserna i 11 kap. 19 och 20 §§ FL om att en förening är upplöst när en konkurs avslutas utan överskott, om att rätten i vissa fall ska besluta om likvidation av en förening i konkurs samt om registrering och ställföreträdare i konkurs motsvarar i sak de som gäller för under- Något behov av särregler i förhållande till FL för försäk- ringsföreningarna bedöms inte finnas. Bestämmelserna i 54 57 , 61 och 72 §§ UFL reglerar vissa förhållanden under likvidation av en understödsförening, nämligen om antagande av nya medlemmar, utgivande av försäkringsförmåner, överlåtelse av rör- elsen samt möjligheter att förordna likvidator och I likhet med vad som föreslås gälla för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag bör det även för försäkringsföreningar råda ett förbud mot att meddela nya försäkringar efter beslut om likvidation Ett undantag bör dock gälla för sådana livförsäkringar som föranleds av gällande försäkringsavtal. Detta har betydelse framför allt Regler liknande det som finns i UFL om överlåtelse av livförsäk- ringsbestånd vid likvidation bör föras in i den nya försäkrings- För försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade kan det vara av stort intresse att föreningens verksamhet kan avvecklas Prop. 2009/10:246 genom att rörelsen överlåts till en annan försäkringsgivare. kan ingångna avtal fortsätta att gälla hos en ny försäkringsgivare. Förfarandet vid överlåtelse under likvidation bör anpassas till de mer moderna reglerna i 15 kap. FRL om frivillig överlåtelse av försäkrings- bestånd. Bestämmelsen i 58 § UFL medger ett förenklat likvidationsförfarande om det kan antas att en understödsförening som har trätt i likvidation saknar tillgångar eller att tillgångarna inte täcker likvidationskostnaderna. Rätten kan då, efter hörande, förklara att likvidationen ska läggas ned och föreningen anses upplöst. Möjligheten till ett förenklat förfarande saknas numera för ekonomiska föreningar, men fanns enligt föreningslag. Med hänsyn till de nya näringsrättsliga krav som kommer att gälla enligt den nya lagen, kan det för många mindre föreningar finnas behov av ett enkelt avvecklingsförfarande som inte medför onödiga kostnader. Detta behov bör beaktas vid utformningen av övergångsreglerna till den nya lagen. Det finns dock inte skäl att ta in denna typ av särregler i den nya försäkringsrörelselagen. När det gäller försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som har försatts i konkurs följer det av 14 kap. 21 § FRL att Finans- inspektionen kan utse allmänt ombud. Avser konkursen ett livförsäk- ringsbolag ska ett sådant ombud alltid förordnas. Ett allmänt ombud ska delta i konkursen som konkursförvaltare och har till uppgift att bl.a. bevaka att försäkringstagarna kommer i åtnjutande av sin förmånsrätt Motsvarande regel saknas för understödsföreningar, vilket, beror på att försäkringstagarna i understödsföreningar saknar sådan förmånsrätt. Eftersom samma regler om förmånsrätt nu föreslås gälla för alla försäkringsföretag, bör även reglerna om allmänt ombud i konkurs vara likalydande för alla försäkringsföretag och anpassas till motsvarande reglering på bankområdet (se avsnitt 6.3.12). Beslut om att en likvidation ska upphöra För ömsesidiga försäkringsbolag har föreslagits särregler i förhållande till FL som innebär att beslut om att en likvidation ska upphöra och företagets verksamhet återupptas inte får fattas, om grund för tvångslikvidation föreligger enligt den nya försäkringsrörelselagen. Ett exempel är att försäkringsföreningen saknar tillstånd att driva försäkringsrörelse. Vidare finns för ömsesidiga försäkringbolag ett krav på att ett beslut om att återuppta verksamheten inte får fattas om det inte finns full täckning för företagets förpliktelser. Motsvarande särregel bör gälla även för försäkringsföreningar. Regeringens förslag: Bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar om fusion ska tillämpas av försäkringsföreningar. Härigenom kommer även den lagens bestämmelser om gränsöverskridande fusion, om arbetstagares medverkan vid sådana fusioner samt om möjlighet att under vissa förutsättningar få en fråga om tillstånd att verkställa en fusionsplan framskjuten att gälla försäkringsföreningarna. Det införs en särregel om att bara en försäkringsförening eller en motsvarande juridisk person med hemvist i en annan stat inom EES än genom fusion får överta en annan försäkringsförenings samtliga tillgångar och skulder. Reglerna till skydd för föreningens borgenärer ges en annan utformning än i FL. ska vid ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen pröva att försäkringstagare och andra borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet. får motsätta sig att en försäkringsförening deltar i en inhemsk såväl som gränsöverskridande fusion, med hänsyn till allmänintresset. Förfarandet vid frivillig överlåtelse av försäkringsbestånd anpassas till det som gäller för försäkringsbolag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. Bakgrund: Regler om fusion (såväl inhemska och gränsöverskri- dande) finns i 12 kap. I samband med genomförandet i svensk rätt av EU:s direktiv om gränsöverskridande fusioner (2005/56/EG) trädde även nya regler om inhemska fusioner mellan ekonomiska föreningar i kraft.15 Dessa regler överensstämmer i stora delar med fusionsbestämmelserna i . En fusion innebär enligt 12 kap. 1 § FL att två eller flera ekonomiska föreningar kan gå samman genom att samtliga tillgångar eller skulder i en eller flera av föreningarna övertas av en annan förening. upplöses den eller de överlåtande föreningarna utan likvidation och medlemmarna blir i stället medlemmar i den övertagande föreningen. Lagen skiljer mellan två former av fusion. Den ena formen, absorption, innebär att en eller flera ekonomiska föreningar går upp i en annan förening. Den andra formen av fusion, kombination, innebär att två eller flera föreningar förenas genom att de bildar en ny förening. Med stöd av artikel 4 i direktiv /56/EG infördes en bestämmelse som innebär att under vissa förutsättningar ska kunna få en fråga om tillstånd att verkställa en fusionsplan framskjuten. Regler om fusion saknas för understödsföreningar. I stället finns regler om överlåtelse av försäkringsbestånd (överlåtelse av understödsförenings rörelse utan föregående likvidation, 63 och 64 §§ UFL). Överlåtelse kan användas både när det gäller att överlåta ett helt försäkringsbestånd och vid överlåtelse av en del av ett försäkringsbestånd. Enligt UFL kan dock 15 och rådet direktiv /56/EG av om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar. en understödsförening delta i bildandet av ett europakooperativ genom fusion (86 § UFL). Skälen för regeringens förslag: För försäkringsaktiebolag finns bestämmelser om fusion i 15 kap. FRL. I avsnitt 6.3.11 föreslås att bestämmelserna i om fusion ska tillämpas av försäkring- aktiebolagen. Genom ett särskilt förfarande, som bl.a. innebär att måste lämna tillstånd till att verkställa fusionsplanen, fungerar som något av en ställföreträdare för borgenärerna (försäkringstagarna) och bevakar deras intressen. I avsnitt 7.2.11 föreslås också att ömsesidiga försäkringsbolag ska få fusioneras. De ömsesidiga försäkringsbolagen ska då tillämpa bestämmelserna i 12 kap. Motsvarande särregler som föreslås för försäkrings- aktiebolagen, föreslås även för de ömsesidiga försäkringsbolagen. Frågan är om försäkringsföreningens särart skulle ställa hinder i vägen för att tillåta även sådana föreningar att fusionera. Att verksamheten avser försäkring har uppenbarligen inte ansetts hindra fusion mellan försäkringsaktiebolag. Inte heller kan föreningsformen anses utgöra ett hinder då fusionsregler funnits för ekonomiska föreningar. Vidare finns möjlighet för understödsföreningar att genom beståndsöverlåtelse av en understödsförenings alla försäkringar till en annan understödsförening åstadkomma motsvarande effekt som vid en fusion. I motsats till fusion krävs dock likvidation av den ena understödsföreningen. Sist men inte minst gäller också att en försäkringsförening kan delta i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Mot denna bakgrund finns inget hinder att tillåta försäkringsföreningar att fusionera. Fusion bör således utgöra en till beståndsöverlåtelse alternativ metod för samgående mellan två eller flera försäkringsföreningar. De regler som gäller för ekonomiska föreningar bör då i huvudsak gälla även för försäkringsföreningar. Med hänsyn till försäkringsrörelsernas särart och till att motiven för särreglerna är väsentligen desamma inom de finansiella områdena bör de utformas i nära överensstämmelse med varandra. Detta innebär att Finans- inspektionens tillstånd ska krävas. Av samma anledning behövs särregler som överensstämmer med försäkringsaktiebolagens i fråga om inlämnande av fusionsplan till för prövning om tillstånd att verkställa planen och prövning om att försäkringstagare och andra borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet. Därmed ska förfarandet i 12 kap. 14 § FL med kallelse på föreningens borgenärer, enligt vilket var och en av borgenärerna kan motsätta sig verkställandet av fusionsplanen, ersättas. Liksom för försäkringsbolag bör rätt att motsätta sig en fusion med hänvisning till allmänintresset gälla för försäkrings- föreningar avseende såväl inhemska som gränsöverskridande fusioner. Det finns även skäl att begränsa fusionsmöjligheten så att endast en försäkringsförening genom fusion kan överta en annan försäkrings- förenings samtliga tillgångar och skulder. Gränsöverskridande fusion Prop. Eftersom de allmänna fusionsreglerna för inhemska fusioner genom detta lagstiftningsärende föreslås bli gällande för försäkringsföreningarna är det naturligt att låta regler om gränsöverskridande fusion i FL bli tillämpliga även för gränsöverskridande fusioner mellan försäkrings- föreningar och dess motsvarigheter. Liksom för inhemska fusioner bör samma från 12 kap. FL avvikande särregler gälla även vid gränsöverskridande fusioner. Liksom vid en inhemsk fusion måste den övertagande försäkringsföreningen vid en gränsöverskridande fusion ha tillstånd att driva försäkringsrörelse. Vid gränsöverskridande fusion genom kombination, där den övertagande föreningen ska ha sitt säte i , ska ansökan om tillstånd och godkännande av stadgarna göras i samband med ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplanen. Vid gränsöverskridande fusion, där det övertagande företaget har eller ska ha sitt hemvist i en annan EES-stat än , måste konstatera ett redan befintligt verksamhetstillstånd genom underrättelse från den utländska tillsynsmyndigheten enligt 2 kap. lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Bestämmelserna om överlåtelse av en understödsförenings rörelse motsvaras för försäkringsbolagen av bestämmelserna om överlåtelse av försäkringsbestånd. Bestämmelserna gör det möjligt att överlåta ett helt bestånd eller en del av ett bestånd mellan försäkringsföretag som inte drivs i samma företagsform. Bestämmelserna om överlåtelse av en försäkringsförenings försäkringsbestånd bör anpassas till det som gäller för försäkringsbolag. Regeringens förslag: Bestämmelserna om skadestånd m.m. i lagen om ekonomiska föreningar ska gälla även för försäkringsföreningar. Skadeståndsansvar ska även gälla vid överträdelse av regler i den nya försäkringsrörelselagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. Bakgrund: För ekonomiska föreningar finns regler om skadestånd i 13 kap. Motsvarande bestämmelser för understödsföreningar finns i 76 och 76 a §§ UFL (med hänvisning till 106 109 §§ föreningslag) och i 36 § UFL (med hänvisning till 6366 §§ 1951 års Skälen för regeringens förslag: Skadeståndsbestämmelserna i 13 kap. 14 §§ FL överensstämmer i sak med dem som gäller för understödsföreningar och kan därför gälla även för försäkringsföreningar, med det tillägget att motsvarande skadeståndsansvar också ska gälla vid överträdelse av bestämmelser i den nya försäkringsrörelselagen. För understödsföreningar gäller skadeståndsansvar även för den som Prop. 2009/10:246 utför försäkringsteknisk utredning åt föreningen. I avsnitten 6.3.16 och 7.2.12 föreslås att skadeståndsansvar för aktuarien i ett försäkringsföre- tag inte längre ska gälla. Någon särregel motsvarande den som finns i UFL bör därför inte införas. Förutsättningar för att väcka talan om skadestånd enligt bestäm- melserna för ekonomiska föreningar i 13 kap. 5 och 6 §§ FL skiljer sig från dem som gäller för understödsföreningar. Skillnaderna beror på att UFL bygger föreningslag, där möjligheterna att väcka talan om skadestånd var mer restriktiva än enligt nuvarande FL. Det saknas skäl för att behålla de mer restriktiva reglerna som gäller för under- stödsföreningar, och någon särreglering är därför inte nödvändig. Skadeståndsansvar ska, utöver vad som följer av nuvarande FL, även gälla vid överträdelse av regler i den nya försäkringsrörelselagen. Regeringens förslag: En försäkringsförenings firma ska innehålla ordet försäkringsförening i stället för orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. eller förkortning av det uttrycket får inte tas in i en bifirma. Härutöver ska bestämmelserna om firma i lagen om ekonomiska föreningar gälla för försäkringsföreningar. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens I promemorian lämnas inga förslag beträffande bifirma. föreslår att det införs en bestämmelse om bifirma i den nya lagen. ingen erinran mot förslaget. Bakgrund: Regler om ekonomiska föreningars firma finns i 14 kap. En ekonomisk förenings firma ska innehålla orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. Den ska tydligt skilja sig från andra firmor som är införda i föreningsregistret. Det är endast ekonomiska föreningar som får använda dessa beteckningar i sin firma. associationsrättliga beteckningen får inte användas i en förenings En understödsförenings firma ska enligt 12 § UFL innehålla ett av orden understödsförening eller försäkringsförening. föreningen endast meddelar sjukhjälp får firman i stället innehålla ordet Firman får inte innehålla ordet erkänd eller såväl orden ömsesidig som försäkring. Firman ska tydligt skilja sig från andra understödsföreningars registrerade firmor. I övrigt gäller det som föreskrivs i firmalagen. Varken firman för en ekonomisk förening eller för en understöds- förening får innehålla ordet bolag eller något annat som betecknar ett bolagsförhållande så att det kan leda till missförståndet att ett bolag Skälen för regeringens förslag: En genomgång av nu existerande understödsföreningars firmor visar att det finns en stor variation av beteckning på företagsformen. och har Prop. 2009/10:246 föreslagit att beteckningen understödsförening benämningen försäkringsförening. Dessa utredningar ansåg att ordet understöds- förening är föråldrat och bör utmönstras. Regeringen instämmer i denna bedömning. En försäkringsförenings firma föreslås således innehålla ordet försäkringsförening i stället för orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. I enlighet med vad anför bör också framgå i den nya lagen att beteckningen försäkringsförening, eller förkortning av det uttrycket, inte får tas in i en försäkringsförenings bifirma. Förutom särregler för att beakta detta är det rimligt att försäkringsföreningarna i övrigt tillämpar bestämmelserna i om firma. Regeringens förslag: Bestämmelser om registrering m.m. i lagen om ekonomiska föreningar ska gälla för försäkringsföreningar med undantag för att försäkringsföreningar ska registreras i försäkringsregistret. beslut i tillståndsärenden enligt lagen om ekonomiska föreningar ska överklagas enligt bestämmelserna i den nya försäkringsrörelselagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. Bakgrund: Regler om registrering av ekonomiska föreningar finns i 15 kap. Motsvarigheten för understödsföreningar finns i 3, 65 och 66 §§ UFL. är registreringsmyndighet för ekonomiska föreningar och är registreringsmyndighet för understödföreningarna. Både FL och UFL bygger på att tredje man ska kunna lita till de upp- gifter som är införda i förenings- respektive understödsföreningsregistret. Enligt 15 kap. 2 § FL ska utan dröjsmål kungöra i Post- och vad som införs i föreningsregistret, med undantag för registrering av underrättelse enligt 11 kap. 20 §. Enligt 15 kap. 3 § FL ska det som kungjorts anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det inte av omständigheterna framgår att han varken kände till eller borde ha känt till det som kungjorts. För understödsföreningar gäller inte kravet på kungörande i Post- och . Mot den som har inhämtat kännedom om vad registret innehåller beträffande ett visst förhållande kan ändring i samma förhållande åberopas endast om han visas ha ägt vetskap om ändringen (jfr 66 § UFL). Enligt 15 kap. 4 a § FL ska ur registret avföra ställföre- trädare för ekonomiska föreningar om de har blivit försatta i konkurs, fått förvaltare eller näringsförbud. Motsvarande bestämmelser saknas för För understödsföreningar finns detaljerade regler om vad som ska föras in i registret i UFL. Motsvarande regler för ekonomiska föreningar finns i förordningen (1987:987) om ekonomiska föreningar. Bestämmelserna i och UFL skiljer sig åt när det gäller hur beslut Prop. 2009/10:246 ska överklagas. Skälen för regeringens förslag: Även fortsättningsvis ska vara registreringsmyndighet för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag. Så bör även vara fallet för försäkrings- föreningar. I förhållande till FL föreslås att registrering ska ske i försäkringsregistret i stället för föreningsregistret. Den ordning som i övrigt gäller för ekonomiska föreningar i fråga om registrering m.m. överensstämmer i sak med den som gäller för försäk- ringsbolag. Några särregler för försäkringsföreningar bedöms därför inte behövas.