prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Eftersom EU härigenom kunde blockera frågan beslutade IWC att ordna ett extra för att till dess försöka finna en lösning. tog initiativet till ett expertmöte och till ett rådsarbetsgruppsmöte i , där ett kompromissförslag förhandlades fram, som innebar att totala kvot i kg valkött förblir oförändrad, men där flexibilitet fanns vad gäller val av art. Detta förslag kommer att hanteras av det spanska ordförandeskapet . Ett förslag till ramdirektiv för markskydd presenterades (se faktapromemoria 2006/07:FPM45). Trots intensiva förhandlingar kunde rådet inte nå en politisk överenskommelse vid rådsmötet . har ställt sig bakom kompromisserna i rådet, men framhållit att det är viktigt att ramdirektivet är flexibelt och ger goda möjligheter till nationell anpassning, eftersom markförhållandena och därmed också hoten mot marken varierar kraftigt i . Vårens tjeckiska ordförandeskap gjorde ett tappert arbete för att ge medlemsstaterna ytterligare flexibilitet i genomförandet. Trots an- strängningarna kunde en kvalificerad majoritet återigen inte uppnås inför rådsmötet . Det tjeckiska ordförandeskapet presenterade därför en lägesrapport som konstaterade att någon förändring i positioner inte kunde identifieras och redovisade läget och utestående frågor. Det svenska ordförandeskapet har inte behandlat frågan. Överläggning om svensk ståndpunkt hölls i miljö- och jordbruksutskottet . EU:s medlemsstater är djupt oeniga om vilka regler som ska gälla för genetiskt modifierade organismer (GMO) i unionen. beslut om odling. En översyn av regelverken har påbörjats och kommission förväntas lägga fram en rapport . Medlemsstaterna har röstat om ett antal importärenden : fyra majssorter, en soja, en raps och en nejlika. Besluten har hanterats på sed- En kvalificerad majoritet för eller emot kommissionens förslag har inte kunnat nås, varken i ansvarig kommitté eller i rådet. kännandet av sorterna har därmed överlämnats till kommissionen. har i samtliga fall röstat för förslaget både på kommitté- och Dessutom har två odlingsärenden behandlats av en kommissionskommitté utan att beslut kunde fattas, där röstade Även dessa förslag kommer därför att överlämnas till rådet. lade kommissionen fram förslag om att tre nationella förbud mot genmodifierade majssorter skulle upphävas. skapet föreslog dock att de nationella förbuden skulle behållas, vilket godkändes av rådsmötet med kvalificerad majoritet. röstade nej till rådets förslag om att behålla förbudet mot MON810, men ja till att nationella förbud mot lämnade en röstdeklaration som klargjorde att T25 har tagits fram i syfte att stå emot ett ogräsmedel som sedan länge motsätter sig användningen av, men att inte ifrågasätter den vetenskapliga eller juridiska grunden för kommissionens bedömning. Vid rådsmötet tog som diskussionspunkt upp frågan om hur genetiskt modifierade organismer ska hanteras i fortsättningen. har presenterat ett förslag som innebär att medlemsstaterna själva kan besluta om odling av sådana organismer. Flera länder har ställt sig positiva till det. Frågan kommer att diskuteras vidare i översynen av regelverken som har påbörjats. Farliga ämnen i och avfall från elektriska och elektroniska produkter De gällande direktiven /95/EG om farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS) och 2002/96/EG om förebyggande och behandling av avfall från elektriska och elektroniska produkter (WEEE) syftar till att främja återvinning och bortskaffande av uttjänta elektronik- produkter och att skydda miljön och människors hälsa från de farliga ämnen de innehåller. lade kommissionen förslag till omarbetning av direktiven, i syfte att effektivisera tillämpningen och överensstämmelsen med annan EU-lagstiftning, öka miljönyttan och minska kostnaderna för företagen (se faktapromemoria 2008/09:FPM98 respektive FPM97). Problem som uppmärksammats vid tillämpningen av RoHS-direktivet är främst olikheter i medlemsstaternas genomförande av direktivet i form av icke harmoniserade tolkningar och definitioner, samt olika krav på hur företagen ska visa att de uppfyller direktivets krav. Bakgrunden till förslaget till omarbetning av WEEE-direktivet är problem med registrering och rapportering, att nå uppsatta mål för insamling av uttjänta produkter och att produkterna exporteras till utvecklingsländer. har arbetat för att omarbetningen ska resultera i direktiv med högt miljöskydd utan onödiga merkostnader för konsumenter, företag och kommuner. Förhandlingarna om de båda förslagen till omarbetningar inleddes under det tjeckiska ordförandeskapet och fortsatte under höstens svenska ordförandeskap. På rådsmötet hölls en debatt om vilka produkter direktiven ska omfatta och hur detta ska regleras i syfte att få tydliga politiska signaler för fortsatta förhandlingar. I debatten ställdes frågor om vilka produkter som direktiven ska omfatta och hur detta ska regleras. Det framkom att samtliga medlemsstater stödjer separata omfattningar för de båda direktiven. När det gäller omfattningen för RoHS-direktivet ville en majoritet att alla elprodukter omfattas. För WEEE-direktivet fanns olika uppfattningar. På grund av tidtabell har rådet inte kunnat nå en politisk överenskommelse . Miljö- och jordbruksutskottet höll överläggning om båda förslagen till omarbetningar . Samråd och information med respektive miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet . Det spanska ordförandeskapet hoppas nå en överenskommelse med Europa- parlamentet i första behandling . Ny förordning om biocider och rådets direktiv /8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden antogs 1998. föreslog kommissionen en ny förordning om biocider som föreslås ersätta det nu- varande direktivet (se faktapromemoria 2009/10:FPM13). Förslaget är omfattande och kan väntas ha förhandlats klart först . De grundläggande kraven om vilka produkter som ska tillståndsprövas och prövningens omfattning är i huvudsak oförändrade jämfört med nuvarande direktiv. Det finns dock ett antal viktiga nyheter i förslaget, såsom att det föreslås en centraliserad tillståndsprövning för vissa biocidprodukter och att tillämpningsområdet utvidgas till att även omfatta biocider i behandlade varor och material. Dessutom anpassas lagstiftningen till de regler som överenskommits i den färdigförhandlade förordningen om växtskyddsmedel och REACH (Registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier). En överläggning med om svensk ståndpunkt hölls i miljö- och jordbruksutskottet . har under sitt ordförandeskap haft tematiska diskussioner om de politiskt viktiga huvudfrågorna i förslaget i syfte att fokusera diskussionen och förbereda en bra förhandling. En policydebatt hölls på miljörådet . Debatten var fokuserad och ökade förståelsen för det komplicerade förslaget. Kommissionens förslag att införa ett centralt produktgodkännande som alternativ till nationella godkännandesystem fick ett stort stöd i debatten, eftersom det ansågs ge möjligheter till effektivitetsvinster. Det rådde också i stort sett enighet om att införa s.k. uteslutningskriterier som innebär att de farligaste verksamma ämnena i princip inte ska kunna godkännas. 2009/10:150 fick också ett starkt stöd för att utvidga omfattningen till behandlade varor och material. har börjat sin behandling av förslaget och planerar omröstning i plenum . Det spanska ordförandeskapet kommer att aktivt föra förhandlingarna framåt. Samråd och information med respektive miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet. Merparten av västvärldens fartyg, vilket även kan inkludera svenska fartyg, hamnar förr eller senare på någon av stränder eller varv för upphuggning och återvinning. Hanteringen vid dessa platser är ofta direkt olämplig ur arbetsmiljöhänseende och hanteringen av det farliga avfallet sker inte på lämpligt sätt vare sig från miljö- eller hälsosynpunkt. Mot bakgrund av kommissionens grönbok om bättre fartygsåtervinning (se faktapromemoria 2006/07:FPM102) presenterade kommissionen ett meddelande om bättre nedmontering av fartyg. Frågan har också diskuterats inom bl.a. om transport av farligt avfall, () och (), vilket har lett till en ny IMO- konvention om fartygsåtervinning. Kommissionens meddelande berör framför allt förbättring av tillsyn av nuvarande regelverk för gränsöverskridande transporter av farligt avfall samt skyndsam implementering av den kommande internationella konventionen. antog slutsatser som välkomnar strategin och uppmanar kommissionen att lägga förslag till hur den nya konventionen inom IMO ska genomföras inom EU. nedmontering av fartyg med koppling till EU ska ske vid säkra och Samråd och information med respektive miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet. och jordbruksutskottet informerades om förslaget . väntas påbörja en ratificering av den nya IMO- Människor exponeras för en cocktail av kemikalier. har visat att avkomman får allvarliga skador på könsorganen då mödrarna exponeras för en kombination av olika hormonstörande ämnen i koncentrationer under de nivåer som anses säkra för de enskilda ämnena. Hormonstörande ämnen kopplas i nya studier till försämrad reproduktionsförmåga, fosterskador och flera allvarliga hälsoeffekter. Med traditionell riskbedömningsmetodik bedöms risker för enskilda kemikalier var för sig och gällande EU-lagstiftning tar i mycket liten utsträckning hänsyn till kemikaliers kombinationseffekter. Kommissionen följer frågan och kommer att presentera en rapport som ger en samlad bild av kunskapsläget samt en kartläggning av hur kombinationseffekter har hanterats i olika har engagerat sig i frågan utifrån egna nationella studier och uppmanade vid rådsmötet det svenska Skr. 2009/10:150 ordförandeskapet att arbeta för rådsslutsatser i frågan . bakgrund av detta och frågans vikt beslutade regeringen att gå till mötes och förbereda slutsatser. Initiativet mottogs väl av övriga medlemsstater och rådsslutsatserna kunde antas på rådsmötet . Slutsatserna ger kommissionen i uppdrag att gå igenom befintlig EU-lagstiftning för att se i vilken utsträckning den kan hantera kemikaliers kombinationseffekter, samt föreslå ändringar i lagstiftningen där det behövs. Samråd och information med respektive miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet. presenterade kommissionen en grönbok om hanteringen av biologiskt avfall i EU (se faktapromemoria 2008/09:FPM80). Syftet med grönboken är att undersöka alternativa metoder för hanteringen av bioavfall och förbereda en diskussion om behovet av framtida politiska åtgärder inom EU eller nationellt för hur hanteringen av bioavfall kan förbättras. Vårens tjeckiska ordförandeskap tog upp frågan till förhandlingar i rådet och förberedde slutsatser som antogs av rådsmötet . I slutsatserna konstaterades bl.a. att en förbättrad hantering av bioavfall kan bidra till en hållbar användning av resurser och skyddande av jorden som det bidrar till att motverka klimatförändringar och möjligheten att nå målen om deponering av avfall, återvinning och förnyelsebar energi. Vidare uppmuntrades kommissionen att fortsätta sin konsekvensbedömning och om det bedöms lämpligt förbereda ett lagförslag om biologiskt nedbrytbart avfall . Kommissionen förväntas presentera sin konsekvensbedömning under har verkat för kopplingen till klimat och energipolitiken, betonat betydelsen av minskad deponering av bioavfall och lyft fram kopplingen till avfallshierarkin och användandet av livscykelperspektivet i val av behandlingsmetod (rötning, kompostering eller förbränning). Samråd och information med respektive miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet. Konvention för kvicksilver och eventuellt andra farliga kemiska ämnen Kvicksilver är ett av de allra farligaste miljögifterna. miljön och i föda, särskilt i fisk, över hela världen i så höga halter att både människa och miljö tar skada. Även regioner utan kvicksilver- utsläpp, exempelvis , påverkas negativt p.g.a. att kvicksilvret kan transporteras långa sträckor i luften. styrelsemöte beslutades att förhandlingar skulle inledas om en global och allomfattande kvicksilverkonvention, dvs. omfattar hela livscykeln från gruvbrytning till slutförvar av överskott och avfall, utsläpp av kvicksilver vid förbränning av kol, samt åtgärder i Beslutet var en stor framgång för och EU som varit drivande för globalt bindande regler, mot bak- grund av den kvicksilverstrategi för unionen som kommissionen lade genomfördes under svenskt ordförandeskap Skr. 2009/10:150 ett arbetsgruppsmöte i som enades om rekommendationer till det första förhandlingsmötet, som kommer att äga rum i , om procedurregler, förhandlingsprioriteringar, tidtabell för för- handlingsmötena samt vilket ytterligare underlag som behöver tas fram. EU:s miljöministrar var i sina rådsslutsatser också av den uppfattningen att kvicksilverkonventionen borde förses med en mekanism för möjlig reglering av andra farliga ämnen som orsakar globala problem, i syfte att undvika ytterligare fristående kemikalie- konventioner och främja fortsatta synergier. Denna ståndpunkt vann inte gehör hos . har därför den i rollen som EU:s ordförande verkat för att initiera en process mot ett nytt och mer informerat ställningstagande vid styrelsemötet . Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen tog över ordföranderollen redan innan i förberedelserna till de internationella mötena under Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen. genomförde tillsammans med kommissionen förberedande möten med EU:s nationella ozonexperter och . Två separata möten med EU:s ozonexperter om frågan om att reglera konsumtion och produktion av fluorkolväten (HFC) globalt genomfördes respektive samt ytterligare ett möte i frågan som var gemensamt för EU:s ozon- respektive klimatexperter . Två internationella möten genomfördes under ordförandeskapet; det 29:e öppna arbetsgruppsmötet med föregående seminarier om alternativ till ozonnedbrytande ämnen med hög global uppvärmningspotential och om upplagrade ozonnedbrytande ämnen, i , och det 21:a partsmötet med föregående seminarium om användning av metylbromid för karantäns- och utskeppningsändamål, i . HFC, som är alternativ till ozonnedbrytande ämnen och i många fall har en hög global uppvärmningspotential, var en av de största frågorna som behandlades . En annan viktig fråga rörde hantering av upplagrade ozonnedbrytande ämnen i t.ex. uttjänta kylmöbler. Vid Montrealprotokollets partsmöte fattades en rad beslut som ytterligare syftar till att stärka skyddet för ozonskiktet och/eller klimatet och omfattar bl.a. alternativen till ozonnedbrytande ämnen, hantering av upplagrade ozonnedbrytande ämnen, processagenter, koltetraklorid, användning av metylbromid för karantäns- och utskeppningsändamål samt utvärdering av den multilaterala fonden (MLF) som stödjer utvecklingsländerna i deras utfasning av ozonnedbrytande ämnen. var aktiva som ordförandeskapsland bl.a. i diskussionerna rörande HFC, upplagrade ozonnedbrytande ämnen och budgetrelaterade frågor. Frågan om en reglering av HFC diskuterades även vid klimatkonferensen i . om långlivade organiska föreningar Skr. Målet med är att skydda människors hälsa och miljön mot ämnen som ansamlas i människan och i miljön även långt ifrån de platser där de producerats eller använts. Dessa så kallade POPs-ämnen (Persistent Organic Pollutants) är långlivade organiska föroreningar som kan ge upphov till effekter som cancer, reproduktions- och utvecklingsstörningar. Eftersom det är fråga om så farliga ämnen som sprids över hela världen räcker det inte med regler i eller inom EU för att skydda vår hälsa och miljö. Stockholms- konventionen har fler än 160 länder som parter. Vid parternas fjärde möte togs beslut om att lägga ytterligare nio ämnen till de tolv som redan är reglerade. Förutom PFOS (perfluoroktansulfonat), ett ämne som används i en mängd produkter som textilier och elektronik, är det flamskyddsmedel vanliga i plaster samt vissa bekämpningsmedel som omfattas. För PFOS beslutades om en utfasningsperiod för många användningsområden samt regelbunden översyn av behovet inom vissa områden. Samtliga nio ämnen har bedömts av en internationell expertkommitté (Committee, POPRC). Den svenska handlingslinjen inför partsmötet var att EU skulle verka för tillägg av samtliga nya ämnen. För svensk del var också frågan om att få till stånd en efterlevnadsmekanism av hög prioritet. SAICM (Strategic Approach to ) är en global överenskommelse som syftar till att kemikalier produceras och används på ett sådant sätt att skadliga effekter på människors hälsa och miljön blir så små som möjligt. I den globala kemikaliestrategin SAICM finns målsättningen att alla aktörer ska ha tillgång till kunskap och information om kemiska ämnen i hela livscykeln inklusive kemikalier i varor. Riskerna är ofta störst i fattiga länder där såväl kunskap som information och rätt utrustning ofta saknas, vilket är problematiskt eftersom mycket av miljö och hälsoeffekterna uppstår där varorna produceras, men också där de slutligen hamnar som avfall. Vid SAICM:s andra internationella kemikaliekonferens, ICCM2 (International Conference on ), prioriterades konkreta arbeten inom fyra aktuella områden, varav ett var Bättre information om kemikalier i varor. Frågan hade nominerats av EU på initiativ av . Intresset för frågan har varit stort bl.a. från flera länder i där man identifierat problem med elektronik, men också leksaker och textilier. Bättre kunskap om kemikalier i varor som tillverkas i utvecklingsländer är också viktigt för enstaka företag för att öka möjligheterna för marknadstillträde för dessa produkter. Resultaten ska rapporteras vid nästa konferens som hålls 2012. Ett globalt projekt som leds av FN:s miljöprogram om information om kemikalier i varor ska genomföras för att analysera behov av ytterligare informationssystem och ge förslag till fortsatt arbete. har en ledande roll som ordförande för projektets styrgrupp. Fokus på arbetet kommer att ligga på Skr. 2009/10:150 leksaker, elektronik och textiler. Haven är till sin natur internationella områden som kräver gränsöver- skridande samarbete. EU:s politik och lagstiftning påverkar till stor del tillståndet i våra havsområden och är ett känsligt hav som är särskilt drabbat av övergödning och utfiskning. Under det svenska ordförandeskapet gavs de europeiska havsfrågorna stor uppmärksamhet, och fick särskilt fokus. Inför miljörådet tog initiativ till särskilda rådsslutsatser för att stärka havsarbetet i de olika regionerna i EU, inklusive genomförandet av för Östersjö- regionen. Se även regeringens särskilda skrivelse 2009/10:159. för , som antogs av , ger stor uppmärksamhet till havsmiljön och konkurrenskraften och är den första makroregionala strategin i sitt slag. Strategin, och dess handlingsplan som innehåller en rad konkreta projekt, ger särskild uppmärksamhet till åtgärder för att minska jordbrukets påverkan på miljö, minska påverkan av farliga ämnen och förbättra sjösäkerheten. (Se faktapromemoria 2008/09:FPM151 samt skrivelse till om för ). för kommer att öka möjligheterna att nå konkreta resultat i det regionala arbetet för den miljön som sker i (Helcom) och genomförandet av Helcoms aktionsplan för . Inför miljörådet diskuterades frågor om regionalt havsarbete i den horisontella internationella miljörådsarbetsgruppen och därefter i en särskild grupp av ordförandeskapets vänner. Slutsatserna antogs på miljörådsmötet och innebar att ordförandeskapet också nådde framgång i sin ambition att påskynda ett EU-förbud mot fosfater i rengöringsmedel, samt att utse till ett pilotprojekt för snabbare och mer effektiva åtgärder enligt det strategidirektivet 2008/56/EG. Rådsslutsatserna uppmärksammade även vikten av att använda det strategidirektivet som en plattform för att stödja sektorsintegreringen i genomförandet av EU:s maritima politik, samt behovet av att förbättra koordineringen i genomförandet av EU:s lagstiftning beträffande vatten och frågor. Rådsslutsatserna gavs också stöd till att stärka arbetet med havsplanering i , samt behovet av att förbättra samordningen mellan kustzons- och havsplanering. Betydelsen av att i beslutsfattande ta hänsyn till de ekosystemens värde och skyddet av den miljön belystes, vilket kompletterade den konferens som arrangerade om det ekonomiska värdet av havets ekosystemtjänster . Rådsslutsatserna i miljörådet samordnades med de slutsatser som antogs för arbetet med EU:s övergripande havspolitik, det så kallade blåboksarbetet, samt slutsatser om EU och den Arktiska regionen, där skyddet av havsmiljön var en viktig fråga. har vid ett flertal tillfällen informerats om Regeringens Skr. 2009/10:150 arbete med för och om prioriterade frågor kring marin miljö och , bl.a. inför miljörådet . Frågor kring marin miljö och aktualiserades även under EU- Rysslandsmöte (på ministernivå) om miljö i . 44.6 Utsläpp till luft Industriutsläpp (IPPC/IED) I IPPC-direktivet (direktiv /1/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) regleras tillståndsgivning för anläggningar som släpper ut miljöpåverkande ämnen. Kommissionen presenterade ett förslag till omarbetning av IPPC- direktivet och att det slås ihop med flera sektorsdirektiv, bl.a. om stora förbränningsanläggningar och avfallsförbränning (se fakta- promemoria 2008/09:FPM2). Syftet är att förenkla tillämpningen och att stärka principen om att tillstånd till industrin ska ges enligt bästa tillgängliga teknik. Andra viktiga ändringar är att fler förbrännings- anläggningar inkluderas och att utsläppskraven för stora förbrännings- anläggningar skärps. har gett sitt stöd till förslaget och särskilt att stärka principen om bästa tillgängliga teknik, men anser att det är viktigt att direktivet bidrar till administrativa förenklingar och att det hjälper till att utjämna konkurrensvillkoren inom EU. Överläggning har skett i miljö- och jordbruksutskottet . Förslaget förhandlades intensivt under vårens tjeckiska ordförande- Vid rådsmötet debatterades förslaget och debatten visade på stora skiljelinjer mellan medlemsstaterna i frågor om hur tillstånds- givningen ska hanteras samt vilka anläggningar som direktivet ska Vid rådsmötet nåddes med knapp majoritet en politisk Den politiska överenskommelsen innebar bl.a. en förlängning av tidsperioden för undantag genom nationella övergångs- planer , en något förlängd tidsfrist för omprövning av tillstånd från 4 till , samt att tröskelvärdet för vilka anläggningar som ska omfattas av utsläppsreglerna höjdes från . den mycket balanserade kompromissen i rådet och uppskjutna tidtabell har det inte varit möjligt att komma vidare i förslaget i en andra behandling . Koldioxidkrav för lätta nyttofordon påbörjades förhandlingarna om kommissionens förslag till förordning om koldioxidutsläppen från lätta nyttofordon (se fakta- promemoria 2009/10:FPM46). Förslaget är avsett att komplettera den motsvarande förordningen 443/2009 för personbilar. Det innebär att för varje lätt nyttofordon finns det ett målvärde för utsläppen av koldioxid. Målvärdet beror på fordonets referensvikt. biltillverkarna betala böter till EU. Enligt kommissionens förslag ska Skr. 2009/10:150 regelverket införas med början 2014 men får full effekt först . rådsmötet presenterade det svenska ordförandeskapet en lägesrapport. Ordföranden redovisade utfallet av de inledande förhandlingarna, bl.a. vilka viktiga tekniska frågor som återstår att lösa. Samråd och information med respektive miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet hölls . Det spanska ordförande- skapet hoppas nå en överenskommelse med . Långväga gränsöverskridande luftföroreningar och uteblivet takdirektiv