prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning ska uppnås. beslutar själv (efter samråd med ) om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. -Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . Tabell 3.10 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. De redovisas i nedanstående tabell. Tabell 3.11 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. Investeringarna omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 2010-2021 och av länen i de regionala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. Investeringar i nationell plan inkl närtid1 Investeringar i regional plan inkl närtid Bärighetshöjande åtgärder inkl närtid Investeringar med överskott från Investeringar i anläggningstillgångar vägar Medfinansiering, förskottering m.m. 1 Inklusive medfinansiering, däribland TEN-medel. Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. sluter fleråriga och har i uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Bemyndigandet föreslås uppgå till 41 i enlighet med tabell 3.13. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i de större projekten. I beräkningarna av bemyndigandets storlek inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningen av bemyndiganderamen har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.13 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -15 861 000 -13 366 000 -11 400 000 -13 500 000 -25 700 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Lån som tas upp av har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade vägprojekt samt för nya investeringar i vissa vägprojekt för vilka trängselskatt eller vägavgifter planeras att tas ut. Låneramen inkluderar räntekostnader för de nya investeringar för vilka trängselskatt eller vägavgifter planeras att tas ut. När det gäller anläggningstillgångar ska dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån i . omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.14 (beräknad nettoupplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt ska använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Den tidigare regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade i både och . De svenska lånen för Svinesundsförbindelsen ska vara slutamorterade till 2022. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade väg-projekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen Tolle- redAlingsås samt genom , Rv 40 delen BrämhultHester, 40 delen HagaLjunga- rum, Rv 45 delen AngeredsbronÄlvängen, Rv 44 delen BåbergVäne Ryr samt Rv 49 . Dessa prioriterade vägprojekt beräk- nas kosta sammantaget prisnivå. Vägprojekten ska amorteras efter färdigställande. Den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 innehåller ett antal investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Det gäller objekt i som enligt Stockholmsöverenskommelsen delvis ska finansieras med trängselskatt, betalstationer för uttag av trängselskatt i , samt de vägavgiftsfinansierade broarna över Sundsvallsfjärden på och över på . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. beslutade därför med anledning av tilläggsbudgetpropositionen 2010 att regeringen får besluta om en låneram i för dessa lån, inklusive lån för räntekostnader (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Lånen för den del av investeringen i dessa projekt som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter beräknas uppgå till 2010. Låneramen 2011 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till 7 . Ökningen beror främst på ett ökat lånebehov för de prioriterade projekten samt lån för de nya projekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. I tabell 3.14 (beräknad nettoupplåning) redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. I tabell 3.15 redovisas ackumulerade skuld 20092021, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 3.14 (beräknad nettoupplåning). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.14 Beräknad nettoupplåning för vägar åren 20102021 1 I beräknad nettoupplåning för Västsvenska infrastrukturpaketet ingår samtliga lån, dvs. såväl för vägsom järnvägsprojekt. Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. Tabell 3.15 Beräknad låneskuld för vägar åren 20092021 1 I beräknad nettoupplåning för Västsvenska infrastrukturpaketet ingår samtliga lån, dvs. lån för såväl vägsom järnvägsprojekt. Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. Merparten av de lån som har lånat upp ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Ett undantag utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med avgifter. Ett ytterligare undantag utgörs av lånen för de nya projekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Andelen lån som återbetalas med trängselskatt eller avgifter kommer att öka successivt i takt med att upplåningen för dessa projekt ökar. I tabell 3.16 nedan redovisas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 det beräknade årliga anslagsbehovet 20092021 för räntor och amortering av de lån som ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringen, vid en kalkylränta på . Tabell 3.16 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för åren 20092021 Justering av anslagsnivåerna i enlighet med den nya nationella planen Regeringen har beslutat om den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021. har i enlighet med detta beslut anpassat planeringen av verksamheten. I konsekvens med detta behöver anslagsnivåerna för 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning justeras för att motsvara nivåerna i den nya nationella planen, som utgår från den av beslutade ramen. I budgetpropositionen (prop. 2008/09, utg.omr. 22, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2009/09:126) beräknade regeringen att anslagen inom infrastrukturområdet skulle ökas med i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Den exakta fördelningen mellan anslagen skulle komma att avgöras efter att åtgärdsplaneringen 2021 var slutförd. I avvaktan på detta lades hela tillskottet tillfälligt på anslag 1:1 Väghållning. Den sammantagna effekten av justeringen av den nationella planen i förhållande till befintliga anslagsnivåer innebär dock att behöver omfördelas från 1:2 Banhållning till 1:1 Uppföljning av nya nationella planen för perioden 20102021 Regeringen kommer från och med budgetpropositionen redovisa genomförandet av den beslutade nationella planen för transportsystemet 2010 2021. Skattebefrielse för alkolås i förmånsbilar Genom en lagändring kommer alkolås i förmånsbilar att skattebefrias. Alkolås ska inte betraktas som sådan extrautrustning som höjer förmånsvärdet vid värdering av bilförmån. Förslaget är en del i strategin för att stimulera till att alkolås blir mer accepterat och använt i samhället. Kostnaden beräknas uppgå till . Finansiering sker delvis genom att anslag 1:1 Väghållning minskas med inom ramen för avsatta medel för trafiksäkerhet. Verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. förs ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i upp på statsbudgeten. Regeringen avser att föra över medel avseende den del av anslagsposten Överskott från trängselskatt under anslag 1:1 Väghållning som trängselskatten i genererat till det nya anslaget. Trängselskatt i införs . Den beräknade intäkten från trängselskatten i som börjar genereras redovisas tills vidare under anslag 1:1 Väghållning. Senast kommer ett särskilt anslag för trängselskatten i att föras upp på statsbudgeten och överskottet från trängselskatten i kommer från detta år att redovisas under detta anslag. Förslag och beräkningar 20112014 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas under anslag 1:2 Väghållning . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2013 och 2014 beräknas anslagen till 20 , 21 respektive 21 . Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. På anslagsposten Trängselskatt i redovisas den beräknade intäkten från trängselskatt i som börjar genereras (se vidare ovan). slås anslagsposterna Bidrag i regionala planer och Investeringar i regional plan samman till en Sammanslagningen innebär att bidrag och investeringar hanteras på likartat sätt som för järnvägsinvesteringar. Tabell 3.17 Anslag 1:1 Väghållning fördelat på anslagsposter och delposter Inv i nationell plan Inv i regional plan2 Räntor och återbetalning av lån Bärighet, tjälsäkring och Bidrag för drift av enskild väg Bidrag i regionala planer 1Beloppen är exklusive nyttjande av överskott från trängselskatt i (2009 utfall om 127 928 tkr; 2010 budgeterat 410 000 tkr; 2010 prognos 242212 tkr) som ingick i 1:1 Väghållning . Inklusive trängselskatt uppgår anslagsutfallet till 21 016 823 tkr. är motsvarande siffror för budget och prognos 20 661 465 tkr respektive 20 644 634 tkr. 2Investeringar i regional plan omfattar inte enbart väginvesteringar. Länsramarna används även för andra trafikslag, särskilt för spårbunden trafik. Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Väghållning Förändring till följd av: -1 142 873 till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 739 941 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 061 100 tkr prisnivå. 4Motsvarar 11 745 020 tkr prisnivå. -myndighetsutövning, främst fastställelse av tågplan och järnvägsplan, -bidrag till enligt avtalet mellan staten och , -kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen, -bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, -investeringar i statliga järnvägar, -drift och underhåll av statliga järnvägar samt trafikledning, -andra insatser, utöver banhållning och bidragsgivning, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen, -räntor och återbetalning av lån för järnvägsändamål upptagna i , -kostnader för ett eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till Svensk-Danska broförbindelsen AB , -kostnader för ett eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till In- frastructure AB, -handläggning av och kostnader för åtgärder förknippade med den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt järnvägslagen (2004:519) ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. beräknas intäkterna av banavgifterna uppgå till . Banavgifterna används för att finansiera banhållning, kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen och trafikantinformation. bedriver, inom ramen för sin verksamhet, ett kontinuerligt arbete för att vidareutveckla formerna för uttag av banavgifter. Detta bedöms leda till successivt ökade avgiftsnivåer . De ökade intäkterna utgör ytterligare tillskott till finansieringen av de kvalitetshöjande insatserna i järnvägsinfrastrukturen, vilket leder till bättre framkomlighet, tillförlitlighet och säkerhet för resenärer, slutkunder och transportköpare. Av tabell 3.20 framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten inom avseende järnväg. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.20 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringar omfattar de investeringar som fastställts i den nationella planen för transportsystemet 20102021. Investeringarna finansieras med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående investeringar för (tabell 3.21). I medfinansieringen ingår bl.a. de medel som erhållit i bidrag från EU (TEN-bidrag). Investeringar i järnvägar enligt nationell plan 1 1 Inkluderar medfinansiering m.m., däribland TEN-bidrag. ingår i sin verksamhet långsiktiga avtal som innebär ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande drift och underhåll. lämnar också bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. föreslår regeringen en bemyndiganderam om 80 . Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden för att svara upp mot den variation som förekom- mer framför allt i de större projekten. Beräkningarna av bemyndigandets storlek omfattar framtida räntekostnader på upptagna lån. I tabell 3.22 redovisas bemyndigandet. Vid beräkningen av bemyndiganderamen har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.22 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -7 532 000 -6 800 000 -7 477 000 -7 544 000 -70 177 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen fattade beslut om att fastställa den nationella planen för utveckling av transport-systemet för perioden 20102021. I skrivelsen Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 (skr. 2009/10:197) lämnar regeringen en redogörelse för åtgärdsplaneringen som lett fram till fastställandet av den nationella planen. I den nationella planen för utveckling av transportsystemet ingår ett antal väg- och järnvägsinvesteringar, vars kostnader helt eller delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. För att finansiera anskaffningen av dessa objekt bör, i enlighet med de principer som uttrycks i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/2009:35), lån få tas upp i . Lån får endast tas upp för den del av objekten där kapitalkostnaderna (räntor och amorteringar) ska finansieras med inkomster från vägavgifter eller trängselskatt. De nya väg- och järnvägsinvesteringar där avtal om denna typ av medfinansiering finns är de objekt i som enligt Stockholmsöverenskommelsen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter (inklusive Förbifart ), de objekt i som ingår i Västsvenska paketet och som delvis ska finansieras med trängselskatt (inklusive Marieholmstunneln och Västlänken) samt broar över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis ska finansieras med vägavgifter. har begärt en redovisning av i vilken utsträckning statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och återbetalning av lån m.m. När det gäller omsättningstillgångar och anläggningstillgångar ska dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i , dessa redovisas samlat i Förslag till statsbudget, finansplan m.m. Inom finns särskilda lån upptagna för att finansiera investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om med anledning av förslagen i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). Låneramen 2011 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . Av den totala låneramen avser låneram för investeringar för de prioriterade järnvägsprojekten , MjölbyMotala, samt järnvägsprojekt i . De olika lånedelarna avseende de prioriterade projekten ska återbetalas i jämn takt under med start när respektive banprojekt färdigställs. För byggandet av föreslår regeringen en låneram om 18 för till i enlighet med det beräknade ackumulerade kreditbehovet vid slutet av 2011. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Av tabell 3.23 framgår hanteras utanför för perioden Tabell 3.23 Beräknad nettoupplåning för järnvägar åren 20092021 I tabell 3.24 nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20092021. Skulden är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Tabell 3.24 Beräknad låneskuld för järnvägar åren 20092021 De lån som har tagit upp i ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av lån. I tabell 3.25 redovisas det årliga anslagsbehovet 20092021 för räntor och återbetalning av dessa lån. Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) ska betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. Anslagsbehovet för denna hyra, som bl.a. inkluderar Botniabanan AB:s kostnader för ränta och avskrivningar, framgår av nedanstående tabell 3.25. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.25 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar åren 20092021 Justering av anslagsnivåerna i enlighet med den nya nationella planen Regeringen har beslutat om den nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021. har i enlighet med detta beslut anpassat planeringen av verksamheten. I konsekvens med detta behöver anslagsnivåerna för 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning justeras för att motsvara nivåerna i den nya nationella planen, som utgår från den av beslutade ramen. I budgetpropositionen (prop. 2008/09, utg.omr. 22, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2009/09:126) beräknade regeringen att anslagen inom infrastrukturområdet skulle ökas med i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Den exakta fördelningen mellan anslagen skulle komma att avgöras efter att åtgärdsplaneringen 2021 var slutförd. I avvaktan på detta lades hela tillskottet tillfälligt på anslag 1:1 Väghållning. Den sammantagna effekten av justeringen av den nationella planen i förhållande till befintliga anslagsnivåer innebär dock att behöver omfördelas från 1:2 Banhållning till 1:1 Väghållning. Uppföljning av nya nationella planen för perioden 20102021 Regeringen kommer från och med budgetpropositionen redovisa genomförandet av den beslutade nationella planen för transportsystemet 20102021. Förslag och beräkningar 20112014 Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att 12 anvisas under anslaget 1:2 Banhållning . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 11 , 12 respektive 12 . gör regeringen följande preliminära beräkning av anslagets fördelning på anslagsposter och delposter, se tabell 3.26. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.26 Anslag 1:2 Banhållning fördelat på anslagsposter Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån Övriga insatser för effektivisering av Anslaget 1:2 Banhållning för perioden 20112014 har beräknats enligt nedanstående tabell (3.27). Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Banhållning Förändring till följd av: -1 997 062 -2 524 057 -2 497 035 -2 701 437 till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Beloppen är av budgettekniska skäl delvis en konsekvens av tidigare fattade beslut om tillfälligt ökade anslag. En tillfällig höjning av anslagsnivån innebär att en motsvarande nedjustering görs året efter. 4Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 454 420 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 454 419 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 452 383 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Anslaget finansierar vidare transportpolitiska utredningar och bolagsförvaltning som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster från anslaget. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transportområdet samt för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget får vidare användas för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt administration av drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser. Anslaget får också användas för avvecklingskostnader som uppstår med anledning av myndighetsomorganisationen för bildandet av .