prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — att en lärare stämmer av och gör en bedömning utifrån den enskildes kunskaper gentemot uppställda mål i kursplaner eller ämnesplaner. Då ska betyg sättas. När validering sker inom ramen för en kurs kan det i många fall innebära att utbildningstiden förkortas betydligt samt att en anpassning av såväl utbildningens innehåll som formen för undervisningen respek- tive utbildningen görs. Men en validering kan också resultera i att i be- skrivande form ange vad den enskilde kan. Då ska ett intyg utfärdas. Vid en validering, t.ex. inom ramen för en orienteringskurs, bör en persons faktiska kunskaper dokumenteras. Det kan handla om kunskap och kompetens som förvärvats i olika former av utbildning, arbetsliv, föreningsliv, privatliv etc., såväl inom landet som utomlands. ringen är av vikt både för den enskilde och för samhället, för flexibilitet, Prop. 2009/10:165 rörlighet och ett gott utnyttjande av resurser t.ex. genom att utgångsnivån för studier kan identifieras och att utbildningsinsatser kan anpassas eller förkortas. En utvecklad valideringsverksamhet kräver således ett flexibelt och individanpassat utbildningssystem. Vuxenutbildningen bör kunna erbjuda det som den enskilde vid en validering visar sig behöva för att uppnå en viss formell kompetens eller ett visst utbildningsmål. Regeringen föreslår att en elev i vuxenutbildning, dvs. t.ex. den som är antagen till en orienteringskurs, kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Förslaget innebär inte en generell rätt till valide- ring. Den enskildes rätt respektive huvudmannens skyldighet regleras var för sig för utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. I dessa av- seenden föreslår regeringen inga ändringar jämfört med . För att stärka individens rättssäkerhet föreslås att lagregleringen rörande validering i stora drag utformas i likhet med vad som gäller vid betygssättning. Därför föreslås en bestämmelse om att rektor ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar samt att de regler som gäller för rättelse och ändring av betyg även ska gälla en slutförd validering. Det ska inte heller vara möjligt för huvudmannen att avstå från att skriftligt dokumentera resultatet av en validering och därmed frångå sitt ansvar mot den studerande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om validering. Regeringens bedömning: Någon möjlighet att som ta ut en an- sökningsavgift för utbildning på gymnasial nivå bör inte föras in i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Kommuner och Landsting anser att borttagandet av rätten att ta ut ansökningsavgift för vuxenut- bildning kanske inte innebär så stora ekonomiska konsekvenser när det gäller minskade intäkter. Däremot kan det enligt förbundet påverka huvudmännens planeringsmöjligheter eftersom det finns risk för fler avhopp och tomma platser och att detta kan medföra ökade administra- tiva kostnader. anser att borttagandet av möjligheten att ta ut avgifter är mycket positivt. Skälen för regeringens bedömning: Enligt skollag kan huvudmannen när det gäller gymnasial vuxenutbildning ta ut en ansök- ningsavgift av den sökande. Avgiften ska vara skälig samt återbetalas om den sökande inte kommer in på den kurs som avgiften avser eller om den sökande slutför och får betyg från den kurs som avgiften avser. Regeringen gör bedömningen att bestämmelsen bör tas bort. Den tillämpas i ytterst liten omfattning, sannolikt för att hanteringskostna- derna blir orimligt höga. Ett annat skäl till att ta bort bestämmelsen är att Prop. 2009/10:165 skapa samstämmighet med regleringen för övriga utbildningsformer. 24.18Interkommunal ersättning på gymnasial nivå Regeringens bedömning: Nuvarande bemyndigande som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala er- sättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen bör inte få någon motsvarighet i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: är positiv till bedömningen. Här- ryda kommun menar att lagfästa rutiner kring interkommunal ersättning inte främjar samverkansavtal och samarbete inom kommunförbund. Det är enligt kommunen bättre med frivilliga gemensamma avtal kring er- sättning som kan minimera det administrativa arbetet. Skälen för regeringens bedömning: skollag finns en be- stämmelse som ger regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer möjlighet att meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. Bemyndigandet har tidigare tillämpats på vissa påbyggnadsutbild- ningar av nationellt intresse som varit riksrekryterande. Erfarenheterna av tillämpningen visade på en del negativa konsekvenser. När en kommun låtit anordna kostnadskrävande utbildningar och skickat faktura till elevens hemkommun har det hänt att hela hemkommunens budget- underlag har omkullkastats. Dessa negativa konsekvenser ledde till att bestämmelserna om riksrekrytering och interkommunal ersättning i för- ordningen (2002:1012) om vuxenutbildning togs bort 2005. I stället infördes ett riktat statsbidrag för dessa utbildningar. Bemyndigandet tillämpas således inte längre på påbyggnadsutbild- ningar och har inte heller tillämpats på gymnasial vuxenutbildning. Interkommunala skyldigheter bör i första hand regleras direkt i lagen. Regeringen gör därför bedömningen att bemyndigandet inte bör få någon motsvarighet i den nya skollagen. Särskild utbildning för vuxna 25.1Huvudprinciperna för vuxenutbildning för utvecklingsstörda i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Huvudprinciperna vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: I detta kapitel behandlas i huvudsak frågor som innebär förändringar i sak jämfört med dagens reglering av vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och avser utbildning som skall ingå i skolformen särskild utbildning för vuxna. Huvudprinciperna med utgångspunkt i de av be- slutade målen och strategierna avseende den samlade vuxenutbildningen ska ligga fast. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om gymnasiesärskolan. I direktiven anges att utredaren ska beakta vilka konsekvenser utredarens förslag får för särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå (dir. 2009:84 och dir. 2010:84). Regeringens förslag: Benämningen vuxenutbildning för utvecklings- störda ska ersättas med särskild utbildning för vuxna. Regeringens bedömning: Förkortningen särvux bör inte föras in i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: , och kommun tillstyrker namnändringen. kommun anser att namnändringen bättre beskriver målgruppen för skolformen. vill fästa uppmärksamhet på att begreppet särskild utbildning används på andra ställen i lagen och att det kan misstolkas därför att skolformen särskild utbildning för vuxna avser utbildning för vuxna med utvecklingsstörning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Benämningen vuxenutbildning för utvecklingsstörda är vilseledande eftersom skol- formen även vänder sig till personer som inte är utvecklingsstörda, t.ex. personer med förvärvade hjärnskador. Benämningen bör därför ändras till särskild utbildning för vuxna. Även om förkortningen särvux bör utmönstras ur lagtexten kan förkortningen, som är väl inarbetad, fortsatt Prop. 2009/10:165 användas i andra sammanhang. Regeringens förslag: Personer med autism eller autismliknande till- stånd ska tillhöra målgruppen för särskild utbildning för vuxna endast om de också har en utvecklingsstörning eller en betydande och bestå- ende begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: är positiv till att personkretsen preciseras. , Ungdomar och Vuxna anser att alla de som har varit elever i gymnasie- särskolan ska erbjudas plats i särskild utbildning för vuxna. Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 16 § skollag gäller det som i lagen sägs om utvecklingsstörda även dem som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med autism eller autismliknande tillstånd. Regeringen anser att särskild utbildning för vuxna, liksom utbildning i grundsärskolan och gymnasiesärskolan, endast ska vara förbehållen personer med utvecklingsstörning samt dem med betydande och bestå- ende begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Regeringen föreslår således att personer med autism eller autismliknande tillstånd endast kan tillhöra målgruppen för särskild utbildning för vuxna om de också har en utvecklingsstörning eller om de också har en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föran- ledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Regeringens förslag: Målet för den särskilda utbildningen för vuxna ska vara att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och De som fått minst utbildning ska prioriteras. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna målen har formulerats i överensstämmelse med de mål för vuxenutbildningen som ställt sig bakom upprepade gånger och som Prop. 2009/10:165 återfinns i flera styrdokument. med regeringens förslag i propositionen Vuxnas lärande och utveck- lingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) om mål och strategier för utveckling av vuxnas lärande. Genom att målen föreslås föras in i skollagen som en följd av denna proposition är ovan nämnda riksdagsskrivelse slutbehandlad. Vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. skollag anges att vuxenutbildningen ska ge vuxna tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Ut- gångspunkten för särskild utbildning för vuxna ska även fortsättningsvis vara den enskildes behov och förutsättningar. Detta innebär att dessa kriterier ska vara utgångspunkt vid t.ex. utbildningens förläggning och rum, val av metoder samt innehåll. I övrigt kvarstår de mål som gäller avseende vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Vid prioriteringar av de resurser som avsätts för skolformen särskild utbildning för vuxna bör principen även vara den att när resurserna inte räcker till ska den som erhållit minst utbildning priorite- ras. En persons studier i särskild utbildning för vuxna ska i vissa fall kunna kombineras med studier i andra skolformer för vuxna inom skolväsendet. I avsnitt 24.4 redogörs för regeringens bedömning att bestämmelsen i dagens skollag som säger att bestämmelserna om vuxenut- bildning inte gäller för dem som har behov av utbildning motsvarande grundsärskolan eller gymnasiesärskolan inte bör få någon motsvarighet i den nya skollagen. Detta motiveras bl.a. med att behörighetsreglerna för komvux innebär att det ska göras en bedömning av om den sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och att det är den be- dömningen som avgör om en sökande med utvecklingsstörning ska tas emot till vuxenutbildning eller inte. En person med utveck- lingsstörning kan ha en ojämn begåvningsprofil och i vissa fall ha förut- sättningar att tillgodogöra sig viss utbildning i komvux. Regeringens förslag: Kommunerna ska tillhandahålla särskild ut- bildning för vuxna. Utbildningen ska tillhandahållas på grund- läggande nivå och gymnasial nivå. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att erinra mot Skälen för regeringens förslag: Kommunerna har en Prop. 2009/10:165 skyldighet att tillhandahålla vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Denna skyldighet förtydligas nu genom att det i en av de inledande para- graferna i kapitlet om särskild utbildning för vuxna ska anges att kommunerna ska tillhandahålla särskild utbildning för vuxna. Vidare föreslås att utbildningen kan ligga på två nivåer, grundläggande nivå och gymnasial nivå. Dessa motsvarar det som benämns grundläggande särvux och gymnasial särvux. Förslagen innebär inte någon materiell förändring jämfört med vad som gäller enligt skollag. 25.7Behörighet till utbildning på gymnasial nivå Regeringens förslag: En vuxen med utvecklingsstörning ska vara be- hörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig ska också den vara som är yngre än vad som anges ovan men har slutfört utbildning i gymnasiesärskolan eller likvärdig utbild- ning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Vissa behörighetsregler för gymna- sial vuxenutbildning för utvecklingsstörda finns i lag. föreslår att dessa kvarstår som några behörighetsregler som i dag finns i förordningen (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklings- störda med vissa förändringar förs upp till lag. En vuxen med utveck- lingsstörning ska alltså vara behörig att delta i särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kun- skaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodo- göra sig utbildningen och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. ska också den vara som är men har slutfört utbildning i gymnasiesärskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga be- Uttrycket slutfört innebär att den sökande ska ha avslutat sin utbildning, i regel med slutbetyg från gymnasiesärskolan. Vad som anses vara likvärdig utbildning får bedömas från fall till fall. Det kan t.ex. vara fråga utländsk utbildning, som motsvarar utbildning i den svenska gymnasiesärskolan. När det gäller behörighetsvillkoret att den sökande ska sakna sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, gäller delvis motsvarande skäl för formuleringen som de som har angetts för vuxenut- bildning, jfr avsnitt 24.11. Ett av behörighetsvillkoren för gymnasial nivå som föreslås är att den sökande ska ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. gällande förordningen om vuxenutbildning för utvecklingsstörda anges Prop. 2009/10:165 att den sökande ska ha förutsättningar att följa utbildningen med hänsyn till tidigare studier och annan verksamhet. Den ändrade formuleringen syftar till att få en samstämmighet mellan nivåerna och mellan skolfor- merna vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Ett annat skäl till den ändrade formuleringen är att tydliggöra att en sökande som förvärvat kunskaper i den aktuella kursen i t.ex. gymnasiesärskolan, dvs. har fått betyget E eller Godkänt, inte ska kunna gå om en kurs med hänvisning till att han eller hon saknar kunskaperna. Verksamheten inom särskild utbildning för vuxna ska syfta till att ge människor möjlighet att tillgodogöra sig ny kunskap. Det är däremot inte utbildningens uppgift att ta ansvar för daglig omsorg och stimulans. I detta sammanhang bör nämnas att det är viktigt att vuxna med utvecklingsstörning ges stöd t.ex. inom daglig verksamhet eller studiecirklar för att vidmakthålla de kunskaper de en gång förvärvat genom utbildning. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. Begreppet intagning ska utmönstras ur skollagens bestämmelser och ersättas med begreppet antagning, vilket bättre beskriver vad det är fråga om. Motsvarande språkliga förändring ska även göras för gymnasiesär- skolan, avsnitt 22.6, och vuxenutbildning, avsnitt 24.13. 25.9Bestämmelser om individuella studieplaner, betyg, intyg och validering Bestämmelser om att en individuell studieplan ska upprättas för varje deltagare i vuxenutbildning för utvecklingsstörda finns läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpo 94). Regeringen föreslår att vissa grundläggande bestämmelser om den individuella studieplanen ska framgå av den nya skollagen. En beskrivning av vad som avses med en individuell studieplan, vad som bör ingå däri m.m. finns i avsnitt 24.7 Individuella studieplaner inom vuxenutbildning. 25.9.2 Betyg och intyg I avsnitt 7.4.2 föreslås att allmänna bestämmelser om betyg ska regleras i lag i stället för i förordning. Regeringen föreslår även att vissa bestäm- melser om betyg och intyg, som finns i förordningen (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklingsstörda, utan materiella förändringar ska föras över till den nya skollagen. har beslutat om en ny betygsskala som ska användas när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Regeringens förslag Prop. 2009/10:165 till bestämmelser om betyg är utformade i överensstämmelse med riks- Beslutet innebär en betygsskala med betygsstegen A, B, C, D, E och F. När ett betyg sätts inom särskild utbildning för vuxna gäller dock endast betygen A, B, C, D och E. Inom vuxenutbildning finns bestämmelser som inne- bär att den studerande som så önskar kan välja att få sina kunskaper dokumenterade genom intyg, även om det är möjligt att få betyg på kursen. Regeringen föreslår att det även inom särskild utbildning för vuxna ska vara möjligt att, utöver vad som gäller , få kunskaper dokumenterade i ett intyg om den person som slutfört en kurs vill ha sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. För en närmare beskrivning av motiven till bestämmelserna om betyg och intyg, se av- snitt 24.14. Regeringen föreslår att det ska vara möjligt att få sina kunskaper och sin kompetens validerade även inom ramen för särskild utbildning för vuxna. Begreppet validering ska vidare definieras i lagen även vad gäller denna utbildningsform. Ett utförligare resonemang om validering finns i avsnitt 24.16 Validering inom vuxenutbildning. 26 Utbildning i svenska för invandrare 26.1Huvudprinciperna för svenskundervisning för invandrare i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för svenskundervisning för invandrare (sfi) i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: I detta avsnitt behandlas i huvud- sak sådana frågor som innebär förändringar i sak jämfört med den reglering av svenskundervisning för invandrare som gäller enligt skollag. Huvudprinciperna med utgångspunkt i de av beslutade målen och strategierna avseende den samlade vuxenutbildningen ska ligga fast. Regeringen har i propositionen Nyanlända invandrares arbetsmark- nadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60) lämnat förslag som rör regleringen av svenskundervisning för invandrare. Förslagen berör vissa nyanlända invandrares möjligheter till svensk- undervisning och bestämmelserna föreslås träda i kraft Prop. 2009/10:165 2010. Dessa förslag har beaktats i regeringens förslag till ny skollag. Regeringen har även lämnat förslag i propositionen Svenskundervis- ning för invandrare i folkhögskola (prop. 2009/10:68). De i proposi- tionen föreslagna bestämmelserna föreslås träda i kraft . Dessa har också beaktats i förslaget till ny skollag, se avsnitten 27.4, 27.7 och 28.5. Regeringens förslag: Skolformen svenskundervisning för invandrare ska byta namn till utbildning i svenska för invandrare. Regeringens bedömning: Förkortningen sfi bör inte föras in i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: , , Vil- kommun, , (), () och Samarbetsorganet för etniska organi- sationer i (SIOS) är samtliga positiva till att svenskundervisning för invandrare byter namn. LR tror dock att det finns risk för begrepps- förvirring om begreppet sfi ska utmönstras ur lagtexten men ändå antas leva vidare i dagligt tal. anser att ett namnbyte inte räcker för att höja kvaliteten på utbildningen. SIOS ser inga skäl för att behålla begreppet invandrare eftersom det anses vara omotiverat sär- skiljande och exkluderande. I stället bör skolformen enligt SIOS benämnas grundutbildning i svenska som andraspråk. SFS tillstyrker förslaget men föreslår i stället att ordet invandrare byts ut mot ordet invandrade. SFS menar att den föreslagna formuleringen befäster före- ställningen om att invandring är en egenskap knutet till personen och inte en enskild enstaka handling, dvs. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Benämningen svenskundervisning för invandrare ska ersättas med utbildning i svenska för invandrare. Det finns flera skäl till detta. Utbildningen innefattar mer än svenskundervisning. Den syftar till att ge vuxna invandrare grund- läggande kunskaper i svenska språket, men även läs- och skrivinlärning för dem som behöver det. Läs- och skrivinlärningen kan ske på elevens modersmål. Namnet bör också ändras för att skapa en enhetlig namn- struktur inom vuxenutbildningen samt för att förtydliga att utbildningen är en språkutbildning för invandrare. Som en konsekvens av namnändringen bör även förkortningen sfi ut- mönstras ur lagen. Även om benämningen sfi inte kommer att användas i lagtexten finns det dock inget formellt hinder för en fortsatt användning av förkortningen i andra sammanhang. Regeringens förslag: Målet för utbildning i svenska för invandrare ska vara att vuxna invandrare ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin person- liga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- slag. Remissinstanserna: anser att det är viktigt att personer som kommer till snabbt erbjuds utbildning i svenska för att underlätta deras etablering i samhället. Myndigheten vill poängtera vikten av den fortsatta möjligheten att kombinera utbildning i svenska språket med arbetsplatsförlagd praktik. () anser att det finns ett behov av yrkesinriktad utbildning i svenska i syfte att stärka deltagarnas möjligheter till anställ- ning. anser att det är bra att utbildning i svenska ska kunna kombineras med förvärvsarbete men beklagar att systemet är upp- byggt så att möjligheten att läsa svenska är störst när invandraren är nyanländ och ännu inte har tillräckliga kunskaper om arbetsmarknadens krav. Det bör enligt också vara möjligt att delta i utbildning i svenska för invandrare under olika delar av arbetslivet, kopplat till specifika behov och krav från arbetsmarknaden. () har påpekat att det saknas skrivningar om stöd till personer med funktionsnedsättning.