prop · GX03130 · 2010-05-27 00:00:00 — transaktionskostnader (tabell 3.8). Redovisning av kostnader på detta sätt är emellertid mindre vanligt förekommande, vilket försvårar jämförelser med andra kapitalförvaltande institutioner. De samlade kostnaderna som andel av fondkapitalet förklaras till stor del av fondkapitalets utveckling. till följd av minskade resultatberoende avgifter (sämre förvaltningsresultat) och sänkta transaktionskostnader. Tabell 3.8 Buffertfondernas samlade förvaltningskostnader (procent) Källa: Pensionssystemets årsredovisning 2009. I detta avsnitt görs en sammanställning av AP-fondernas årsredo- visningar avseende redovisade resultat, måluppfyllelse, portföljstruktur och, i förekommande fall, förändringar av förvaltningsverksamheten. En slutsats av sammanställningen är att jämförbarheten kan förbättras med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper som verktyg och att genomlysningen av AP-fondernas verksamhet kan utvecklas Detta gäller FörstaFjärde och Sjätte , eftersom Sjunde AP-fonden ska jämföras med övriga fonder i premiepensions- Med motiveringen att AP-fondernas redovisningsregler kan behöva anpassas över tiden framgår det inte av lagen vilka redovisningsprinciper som bör gälla för fonderna. I förarbetena till lagen anges att det i första hand bör ankomma på fonderna att, med hänsyn till lämpliga redovisningsregler för jämförbara finansiella företag, utveckla och etablera en gemensam praxis inom ramen för god redovisningssed. Denna praxis bör ge en rättvisande bild så att fondernas årsredovisningar ger en god genomlysning av verksamheten (prop. 1999/2000:46 s. 133). Utvecklingen inom den internationella standarden för finansiell rapportering (IFRS) går i riktning mot ökade krav på öppenhet, t.ex. genom känslighetsanalyser avseende värdering och beskrivning av Enligt fondernas revisorer är det regelverk som etablerats för finansiella bolag (IFRS) mer transparent än det regelverk som FörstaFjärde och Sjätte har etablerat. noterar också att FörstaFjärde AP-fonderna planerar att utvärdera en övergång till IFRS . I enlighet med lagens förarbeten bör AP-fonderna utveckla sina redovisningsprinciper i linje med kraven för finansiella företag, där det bör vara av särskild vikt för fonderna att beakta behovet av öppenhet. Det finns en skillnad mellan fonderna när det gäller värderingen av onoterade innehav per . innebär generellt att en fullständig värdering av riskkapital- fondernas innehav inte är tillgänglig för att AP-fonderna ska hinna ta Skr. 2009/10:130 med den i årsredovisningen. Denna problematik har AP-fonderna löst på olika sätt, bl.a. till följd av att de haft olika tillgång till aktuell information. FörstaFjärde AP-fonderna baserar värderingen vid utgången av 2009 på uppgifter från tredje kvartalet. Sjunde AP-fonden använder också senast tillgänglig information men justerar därefter värdet, , med utvecklingen av ett index (Eurostoxx 50). däremot baserar sin värdering på uppgifter per . I det fall uppdaterad värdering saknas från fonder som investerar i onoterade företag har justerat värdet för att återspegla fjärde kvartalets utveckling. Mot bakgrund av att både lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) och lagen (2000:193) om är mindre tydliga på detta område ökar behovet av samordning mellan fonderna. Främst FörstaFjärde AP- fonderna bör därför, i samråd med revisorerna, fortsätta arbetet med de gemensamma redovisningsprinciperna så att utestående frågor om årsredovisningarnas innehåll kan lösas på ett tillfredsställande sätt. FörstaFjärde och Sjätte redovisar förvaltningsavgifter för onoterade innehav, där återbetalning sker före vinstdelning och bedöms sannolik, som en del av anskaffningskostnaden. Detta avser vanligen förvaltningsavgifter till riskkapitalfonder. FörstaFjärde AP-fonderna har identiska uppdrag att förvalta diversifierade portföljer bestående av marknadsnoterade aktier och räntebärande instrument som är utgivna för allmän omsättning, inhemska såväl som utländska. Därtill har fonderna vissa möjligheter att investera i onoterade fastighetsaktier samt i riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade aktier. Styrelsen för respektive AP-fond ska fastställa närmare mål och riktlinjer för verksamheten med utgångspunkt i fondernas övergripande uppdrag att vara till nytta för pensionssystemet. (Se avsnitt 3.3.2 för en beskrivning av uppdrag och placeringsregler.) översteg utbetalningarna av pensioner inbetalningarna av pensionsavgifter, vilket medförde ett nettoutflöde från FörstaFjärde AP-fonderna på sammanlagt . Fondernas avkastning 2009 var i genomsnitt , vilket innebär att en stor del av fondernas förluster 2008 återhämtades. Detta är framför allt en effekt av att svenska och utländska aktier uppvisade en kraftigt positiv avkastning (se avsnitt 2.2). Den svenska räntemarknaden hade en marginellt negativ avkastning (-0,), medan utländska räntebärande värdepapper, mätt som amerikanska statsobligationer (inkl. valutaeffekt) hade en mer betydande negativ avkastning (-10,). Fondernas avkastning på ränte- bärande tillgångar var dock bättre, till följd av att fonderna under finanskrisen beslutade att behålla obligationer med kreditrisk (s.k. kreditobligationer) vilka återhämtat sig . Avkastningen på alternativa tillgångar, framför allt riskkapitalfonder, har haft en eftersläpning i förhållande till utvecklingen av aktier och Fondernas gemensamma innehav i fastighetsbolaget hade en avkastning på -1,. Första AP-fondens resultat uppgick till (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (-21,föregående år). överfördes till pensionssystemet (föregående år mottog fonden ett nettoinflöde från och avvecklings- fonden på totalt ). Fondkapitalet ökade till (föregående år). Tabell 4.1 Första AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar mot pensionssystemet och även överföringar från avvecklingsfonderna. Första AP-fondens långsiktiga mål är en genomsnittlig avkastning efter kostnader på , mätt över en rullande femårsperiod. 20052009 uppgick avkastningen till efter kostnader, vilket innebär att fonden inte nådde sitt mål. I samband med att fonden införde en ny investeringsmodell avskaffades ett separat mål för den aktiva förvaltningen. För investeringar i riskkapitalfonder har fonden som mål en långsiktig avkastning på MSCI World Index plus , efter kostnader. beslutade fonden om en ny investeringsmodell som fokuserar på de överordnade strategiska besluten om investeringar i olika tillgångsslag och marknader. Bakomliggande motiv är erfarenheten att de strategiska besluten är den viktigaste förklaringen till avkastning. Den nya modellen uppges vara långsiktigt inriktad men även flexibel och föränderlig, i syfte att möta svängningarna på de finansiella marknaderna. Fondens långsiktiga mål på avkastning har fastställts med utgångspunkt i att den automatiska balanseringen i pensionssystemet ska aktiveras vid så få tillfällen som möjligt. Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt fondkapital (föregående år ). Till detta kommer utgifter på sammanlagt () som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som en kostnad. Av dessa utgör (föregående år) prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, vilka endast utbetalas under förutsättning att den externa förvaltaren uppnår en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå. utbetalades i rörlig ersättning till anställda (exklusive vd och ledningsgrupp). Första AP-fonden beslutade att införa en ny förvaltningsmodell. Förändringarna kommer enligt fonden att leda till minskade förvaltnings- och transaktionskostnader med . Därtill anges att kostnaderna för fondens informationssystem kommer att reduceras . Effekterna, som till viss del har slagit igenom , uppstår framför allt . Tillsammans med AndraFjärde AP-fonderna pågår också ett arbete för att utvärdera möjligheterna till kostnadsbesparingar genom ytterligare samarbeten inom administrativa funktioner. Första AP-fondens bedömning är dock att den potential som finns är begränsad i jämförelse med de besparingar som redan har initierats inom t.ex. samarbetet runt etik- och miljöfrågor i , juridik- och skattefrågor, redovisnings- och värderingsfrågor samt gemensam röstningsplattform. Tabell 4.2 Första AP-fondens redovisade avkastning (procent ) -40,0 -39,9 -41,5 -22,4 -21,7 Aktiv avkastning före kostnader -0,7 -3,4 -3,5 Total avkastning efter kostnader -21,9 Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Utländska aktier och räntebärande tillgångar avser valutasäkrad avkastning. I utländska aktier ingår , och . Som framgår av tabell 4.2 är det avkastningen på marknadsnoterade tillgångar, framför allt aktier, som förklarar fondens resultat för året. Första AP-fonden redovisar också en komponentuppdelning av resultatet i absoluta tal, där det framgår att utländska aktier lämnat det största bidraget (14,) följt av svenska aktier (9,). Till följd av kronans förstärkning bidrog fondens valutaexponering, som vid årets utgång uppgick till , negativt (-1,) till fondens resultat. Avkastningen på räntebärande tillgångar har påverkats positivt av en hög andel kreditobligationer och realränteobligationer. Fondens negativa avkast- ning för alternativa investeringar förklaras av nedvärdering av innehav i onoterade aktier i fastighetsbolag och valutakurseffekter i fonder. har dock alternativa investeringar uppvisat den högsta genomsnittliga avkastningen i portföljen (17,), tätt följt av aktieinvesteringar på tillväxtmarknader. Även svenska aktier och räntebärande tillgångar har bidragit positivt till fondens genomsnittliga avkastning på efter kostnader. Genom sin nya förvaltningsmodell följer Första AP-fonden inte längre upp resultatet för noterade tillgångar i förhållande till ett jämförelseindex, Skr. 2009/10:130 varför uppgift om aktiv avkastning saknas. Tabell 4.3 Första AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) Drygt (56,) förvaltas internt, uppdelat på tre olika placeringsenheter. Enheten allokering implementerar och driver arbetet med fondens strategiska portfölj. ökade aktieandelen (tabell 4.3), med störst relativ ökning mot och tillväxtmarknader. Enheten aktieförvaltning är uppdelad på förvaltning av svenska respektive europeiska aktier. Den nya investeringsmodellen har bl.a. inneburit en längre investeringshorisont, ett färre antal innehav och en inriktning mot större och medelstora bolag. Enheten ränte- och valutaförvaltning förvaltar fondens räntebärande tillgångar och hanterar valutasäkring av delar av fondens utländska tillgångar. För att uppnå en mer kostnadseffektiv hantering av fondens valutaexponering har fonden infört en mer dynamisk process för att hantera valutakursförändringar. ökade andelen externt förvaltat kapital med 2 procent- enheter till . Merparten av kapitalet avser marknadsnoterade tillgångar som inte förvaltas internt, dvs. förvaltning av aktier i , , och tillväxtmarknader, samt europeiska och amerikanska företagsobligationer. Fondens alternativa investeringar består av innehavet i (som FörstaFjärde AP-fonderna äger gemensamt), värderat till vid årets utgång, och investeringar i riskkapital- och hedgefonder samt s.k. extraordinära investeringsmöjligheter. De investeringsmöjligheter som fonden tillvaratagit i spåren av finanskrisen avser räntebärande tillgångar och ingår i den portföljen. Vid årets utgång hade fonden investerat i onoterade tillgångar (exklusive fastigheter) och hade återstående investeringsåtaganden om (föregående år redovisades totalt investeringsåtagande, , varav hade investerats). Marknadsvärdet på fondens onoterade tillgångar (exklusive fastigheter) uppgick vid årets utgång till (2,föregående år). AP-fondens resultat uppgick till (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (-24,föregående år). 2009/10:130 överfördes till pensionssystemet (föregående år mottog fonden ett nettoinflöde från och avvecklingsfonden på totalt ). Fondkapitalet ökade till (föregående år). Tabell 4.4 Andra AP-fondens fondkapital (mkr) Överföringar innehåller nettobetalningar mot pensionssystemet och även överföringar från avvecklingsfonderna. Andra AP-fondens långsiktiga mål är en real avkastning på per Måluppfyllelsen redovisas för den senaste femårsperioden 2009, under vilken den genomsnittliga reala avkastningen uppgick till , vilket innebär att fonden inte uppnådde sitt mål. huvudsakliga förklaringen som anges är avkastningen på de globala aktiemarknaderna som uppgått till i genomsnitt under ingick ett specifikt mål för fondens aktiva förvaltning i det övergripande målet, det målet har tagits bort. Aktiv avkastning och tillåten risk följs upp inom ramen för fondens process för riskbudget, där de olika förvaltningsteamen i organisationen tilldelas mandat för sin förvaltning. Fondens överordnade mål fastställs med utgångspunkt i att minimera de negativa effekterna på framtida pensioner som en konsekvens av att den automatiska balanseringen i Fonden anpassar löpande fördelningen mellan tillgångsslag i den strategiska portföljen till marknadens förutsättningar på medellång till lång sikt. Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Till detta kommer utgifter på 194 miljoner kronor (föregående år) som, i enlighet med AP- fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som Av dessa utgör ( föregående år) prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, vilka endast utbetalas under förutsättning att den externa förvaltaren uppnår en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå. utbetalades i rörlig ersättning till anställda (exklusive vd och ledningsgrupp). Tillsammans med Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna pågår ett arbete för att utvärdera möjligheterna till kostnadsbesparingar genom ytterligare samarbeten inom administrativa funktioner, utöver de som förekommer inom etik- och miljöfrågor, genom , juridik- och skattefrågor, redovisnings- och värderingsfrågor samt Andra AP-fonden kommenterar inte Tabell 4.5 Andra AP-fondens redovisade avkastning (procent ) -42,0 -29,5 -25,4 -23,6 Aktiv avkastning före kostnader -1,8 -0,4 -1,1 -1,9 Total avkastning efter kostnader -24,1 Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Utöver avkastningen per tillgångsslag (tabell 4.5) presenterar Andra AP-fonden bidragen från respektive tillgångsslag till den totala avkastningen. Av denna s.k. komponentuppdelning framgår att svenska respektive utländska aktier svarar för vardera av den totala avkastningen. Räntebärande tillgångar bidrog med till avkastningen, vilket förklaras av investeringar i statsobligationer, kreditobligationer, samt räntebärande värdepapper med exponering mot tillväxtmarknader. Alternativa investeringar bidrog sammantaget med -2,till den totala avkastningen. Inom alternativa investeringar uppvisade onoterade fastighetsaktier och konvertibler en positiv avkastning, medan riskkapitalfonder hade en negativ avkastning . För den senaste femårsperioden 2009 har samtliga likvida tillgångar bidragit positivt till den genomsnittliga avkastningen på . Resultatet av fondens aktiva förvaltning översteg jämförelseindex . I denna siffra ingår inte resultateffekter som är relaterade till fondens passiva exponering av den strategiska portföljen. Denna resultateffekt uppgick till -0,2009. Högst aktiv avkastning uppvisade förvaltningen av svenska aktier (1,) och räntebärande instrument (0,), medan avkastningen för utländska aktier var sämre än jämförelseindex. 20052009 har den aktiva avkastningen i genomsnitt varit sämre än jämförelseindex, där den aktiva förvaltningen av svenska aktier har varit svagast (-0,). Av fondens totala kapital förvaltas internt. Svenska aktier har en särskilt hög andel intern förvaltning, . De mandat som lagts ut externt avser sådana tillgångar/marknader och strategier där fonden ser goda möjligheter till avkastning men inte har interna resurser för egen förvaltning. Den externa förvaltningen uppvisade en positiv aktiv avkastning. Tabell 4.6 Andra AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. I tabell 4.6 framgår att har andelen räntebärande och alternativa tillgångar samt svenska aktier ökat i Andra AP-fondens portfölj, medan utländska aktier har minskat. fattade Andra AP-fonden strategiska beslut om att öka exponeringen mot krediter, från och att minska valutaexponeringen. I fondens alternativa investeringar ingår innehav i onoterade fastighetsaktier (), samt riskkapitalfonder och konvertibler (vardera). Jämfört med Första, Tredje och har Andra AP-fonden en annorlunda exponering mot fastighetsmarknaden genom att, utöver det gemensamma innehavet i , äga fastighetsbolaget (tillsammans med ). har fonden ingått tre nya investeringsåtaganden om med riskkapitalfonder. Fondens sammanlagda investeringsåtaganden i onoterade aktier uppgick vid årets utgång till , varav hade investerats (föregående år , varav 4,8 miljarder hade investerats). Marknadsvärdet av onoterade aktier (exklusive fastigheter) uppgick vid årets utgång till (föregående år ). beslutade Andra AP-fonden om en ny förvaltnings- strategi, som fick fullt genomslag . I syfte att förenkla organisationen lades en avdelning för intern aktiv förvaltning av globala aktier ned och antalet interna förvaltningsmandat minskade. Därtill bildades en ny avdelning (strategisk exponering och trading) vilken har ansvar för ett antal aktiva förvaltningsmandat, fondens valutarisk- hantering samt exponering och återbalansering av fondens strategiska portfölj. Tredje AP-fondens resultat uppgick till (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (-19,föregående år). överfördes till pensionssystemet (föregående år mottog fonden ett nettoinflöde från och avvecklings- fonden på totalt ). Fondkapitalet ökade till (föregående år). Tabell 4.7 Tredje AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar mot pensionssystemet och även överföringar från avvecklingsfonderna. senaste femårsperioden , vilket innebär att fonden inte har nått sitt mål. Målet för den aktiva förvaltningen, inom ramen för fondens s.k. alfastrategier, var en absolut avkastning på . I årsredovisningen framgår dock endast målet , vilket är . Resultat uppgick till och därmed uppnåddes målet . För alternativa investeringar finns mål om genomsnittlig årlig avkastning, mätt . För fastigheter är målet , för onoterade aktier och för life science-aktier . Uppgift saknas i årsredovisningen om måluppfyllelse. Fondens långsiktiga mål på minst fyra procents real avkastning har fast- ställts med utgångspunkt i att fonden ska bidra till pensionssystemets långsiktiga finansiering och att den automatiska balanseringen ska kunna undvikas. Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Till detta kommer utgifter på sammanlagt (föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som kostnad. Av dessa utgör () prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, vilka endast utbetalas under förutsättning att den externa förvaltaren uppnår en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå. utbetalades i rörlig ersättning till anställda (exklusive vd och ledningsgrupp), vilket motsvarar i snitt 1,4 månadslöner per anställd. Tillsammans med Första, Andra och Fjärde AP-fonderna pågår ett arbete för att utvärdera möjligheterna till kostnadsbesparingar genom ytterligare samarbeten inom administrativa funktioner, utöver de som förekommer inom etik- och miljöfrågor, genom , juridik- och skattefrågor, redovisnings- och värderingsfrågor samt gemensam röstningsplattform. Enligt Tredje AP-fonden har vissa initiativ initierats som lett till minskade kostnader för pensionssystemet. Tabell 4.8 Tredje AP-fondens redovisade avkastning (procent ) -38,8 -21,9 -20,5 Aktiv avkastning före kostnader -1,4 -0,5 -18,8 -31,6 Total avkastning efter kostnader -19,8 Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Avkastning för utländska aktier och räntebärande värdepapper är inklusive valutasäkring. Tredje AP-fonden redovisar fondens sammanlagda avkastning utifrån en komponentuppdelning. Av fondens avkastning på (16,före kostnader) svarade noterade aktier för det största positiva bidraget, , följt av räntebärande värdepapper och alfastrategier (renodlad aktiv förvaltning) Alternativa investeringar bidrog sammantaget negativt med -0,. De regioner som uppvisade högst avkastning i aktieportföljen var tillväxtmarknader, och . Avkastningen inom räntebärande värdepapper förklaras till stor del av investeringar i kreditobligationer i , och . I förhållande till övriga stora buffertfonder påverkades Tredje AP-fonden i högre grad av den svaga utvecklingen inom alternativa investeringar , på grund av sin relativt höga exponering mot sådana investeringar (tabell 4.9). Den negativa avkastningen för fastigheter förklaras främst av nedvärdering av innehavet i . Förvaltningen av portföljen nya strategier syftar till att tillvarata tillfälliga, investeringsmöjligheter som uppstår på marknaden. Resultatet för året förklaras av investeringar i säkerställda banklån och life-science- bolag. har Tredje AP-fonden strävat efter att renodla förvaltningen av fondens likvida tillgångar, via en s.k. alfa- och betaseparering. Metoden innebär att förvaltningen delas upp i en del som avser marknadsexponering (beta) och en del som avser aktivt positionstagande (alfa). Viss aktiv förvaltning bedrevs inom betaförvaltningen, vilket förklaras med investeringar i kreditobligationer (fonden beslutade under finanskrisen att behålla dessa tillgångar och förlusterna har delvis återhämtats ). Som en konsekvens av att alfaförvaltningen sker genom positionstagande utan att investera kapital i de underliggande tillgångarna redovisar fonden inte längre någon uppdelning av fondkapitalet i aktiv eller passiv förvaltning. För den senaste femårsperioden uppvisar Tredje AP-fonden en aktiv förvaltning som överstiger jämförelseindex före kostnader. Motsvarande aktiva resultat efter kostnader kan inte beräknas. av fondens kapital förvaltas externt. Tabell 4.9 Tredje AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. Tredje AP-fonden utmärker sig bl.a. genom ett betydande innehav av alternativa placeringar. Investeringarna syftar till riskspridning i portföljen och att skapa högre avkastning genom att utnyttja risk- och likviditetspremier på investeringar i mindre likvida tillgångar. De alternativa placeringarna består av fastigheter, onoterade aktier samt så kallade nya strategier (investeringar av opportunistisk karaktär). Investeringarna i fastigheter uppgick till , en marginell minskning jämfört med . Andelen onoterade aktier, vilket även inkluderar infrastrukturtillgångar, översteg vid utgången av 2008 det lagstadgade kravet på maximalt av fondkapitalet. Efter att nivån hade återställts , genomförde fonden ett fåtal nya investeringsåtaganden, ingen av dessa i infrastruktur. Fondens investeringsåtaganden i onoterade aktier uppgick vid årets utgång till , varav hade investerats (föregående år , varav hade investerats). Marknadsvärdet uppgick vid årets utgång till (10,föregående år), varav infrastrukturtillgångar . Portföljen nya strategier är under uppbyggnad och består av life-scienceaktier, försäkringsrelaterade värdepapper, säkerställda banklån, noterade mycket små bolag (micro cap) samt jordbruksmark. Vid årets utgång uppgick den sammanlagda exponeringen mot sådana nya strategier till .