prop · GX03175 · 2010-03-23 00:00:00 — grupplivförsäkring ska tillämpas, 4.som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453) åt enskild i den verksamhet som bedrivs av socialnämnderna, eller 5.som underlag för beslut om och kontroll av vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. och får även behandla personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 7 § för att till- handahålla information utanför den egna myndigheten på grund av 1.sådan bestämmelse om skyldighet att lämna ut uppgifter till andra myndigheter som avses i 10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 2.sådant medgivande att lämna ut uppgifter som följer av särskilda bestämmelser i lag eller förordning, 3. sådan skyldighet att lämna ut uppgifter som följer av gemen- skapsrätten inom Europeiska unionen, eller 3. sådan skyldighet att lämna ut uppgifter som följer av unionsrätten, eller 1 Senaste lydelse 2009:1009. 4. åtaganden i samarbetet inom Europeiska ekonomiska samarbets- området eller i avtal om social trygghet eller utgivande av sjukvårds- förmåner som ingått med andra stater. det för kommunerna och lands- pensioner får ha direktåtkomst till pensioner får ha direktåtkomst till ha direktåtkomst till social- läggning av ärenden där regler om läggning av ärenden där regler om Bestämmelserna i 16 § och 18 § Bestämmelserna i 16 § och 18 § gäller också för tjänstepensions- och det gemensamma organet. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet andra stycket får omfatta. andra styckena får omfatta. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 114 kap. 8 och 20 §§ samt 117 kap. 6 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 7 § får också behandlas av och för tillhanda- hållande av information som behövs 1. som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd åt enskilda i den verksamhet som bedrivs av och arbetslöshetskassorna, 2. för samordning av tjänste- pensioner i den verksamhet som pensioner i den verksamhet som bedrivs av Statens tjänstepensions- och det för kommunerna och verk och det för kommunerna och för administration av personal- för administration av personal- 3. för handläggning av ärenden 3. för handläggning av ärenden regler om statens tjänstegruppliv- där regler om statens tjänste- försäkring ska tillämpas, grupplivförsäkring ska tillämpas, 4.som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453) åt enskild i den verksamhet som bedrivs av socialnämnderna, eller 5.som underlag för beslut om och kontroll av vårdnadsbidrag enligt lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag. och det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personal- pensioner får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen i den utsträckning det behövs för samordning av tjänstepensioner med socialförsäkringsförmåner. får även ha direktåtkomst till social- försäkringsdatabasen i den ut- sträckning det behövs för hand- läggning av ärenden där regler om statens tjänstegrupplivförsäkring ska tillämpas. och det för kommunerna och lands- tingen gemensamma organet för administration av personal- pensioner får ha direktåtkomst till socialförsäkringsdatabasen i den utsträckning det behövs för samordning av tjänstepensioner med socialförsäkringsförmåner. får även ha direktåtkomst till social- försäkringsdatabasen i den ut- sträckning det behövs för hand- läggning av ärenden där regler om statens tjänstegrupplivförsäkring ska tillämpas. Bestämmelserna i 17 och 19 §§ Bestämmelserna i 17 och 19 §§ gäller också för pensionsverket gäller också för tjänstepensions- och det gemensamma organ som verket och det gemensamma organ avses i första stycket. som avses i första stycket. Bestämmelserna i 7 och 8 §§ ska tillämpas på förmåner som enligt lag eller annan författning eller regeringes beslut månatligen eller ska betalas ut av eller Pensions- myndigheten. heten svara för utbetalningen av myndigheten svara för utbetal- ningen av statliga tjänstepensioner. Motsvarande gäller pensioner som 8 §§ på sådana pensioner. 8 §§ på sådana pensioner. Ärendet och dess beredning I förevarande proposition behandlas nedanstående betänkanden, rapporter och promemorior, eller delar av dessa. I flertalet av dessa betänkanden m.m. har något författningsförslag inte tagits in. I de fall författningsförslag har tagits fram och behandlas i denna proposition återfinns dessa i bilagor till propositionen. Sammanfattningar av de betänkanden m.m. som behandlas i denna proposition har tagits in som bilagor till propositionen. Samman- fattningarna har begränsats till de frågor som behandlas i propositionen. Vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga sektorn och rådet antog direktivet 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn1, det så kallade PSI-direktivet. Direktivet innehåller en upp- sättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter. Direktivet trädde i kraft och skulle vara genomfört i medlemsstaterna . PSI-direk- tivet finns som bilaga 1. Direktivet har delvis införlivats genom förord- ningen (2008:31) om villkor vid vidareutnyttjande av information från statliga myndigheter. Europeiska kommissionen har ifrågasatt det svenska införlivandet (se avsnitt 14.2.2). Regeringen tillsatte genom beslut en arbetsgrupp inom med uppgift att utreda hur ett korrekt genomförande av PSI-direktivet kunde säkerställas. Arbets- gruppens slutrapport (dnr Fi2009/4998) har legat till grund för en departementspromemoria, Vidareutnyttjande av handlingar genom- förande av PSI-direktivet (Ds 2009:44), som tagits fram inom Finans- departementet. I promemorian lämnas förslag på genomförande av PSI- direktivet i svensk rätt. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Promemorians lagförslag finns som bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2009/6260). beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). Utredningen, som antog namnet (Fi 2003:02), överlämnade betänkandet Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10). Utredningens sammanfattning av betänkandet i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 5. 1 EUT L 345, 31.12.2003, s. 90 (Celex 32003L0098). Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna finns för- tecknade i bilaga 6. En sammanställning av yttrandena har publicerats (Ds 2008:17). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att se över den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123). Utredningen, som antog namnet förvaltningskommitté, har lämnat delbetänkandet Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter (SOU 2007:107) och slutbetänkandet Styra och ställa förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 2008:118). Utredningens sammanfattning av betänkandena i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 7. Betänkandena har remissbehandlats. Remissinstanserna finns för- tecknade i bilaga 8. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Fi2008/7973). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera styrformen resultatstyrning (dir. 2006:30). Utredningen, som antog namnet (Fi 2006:07), över- lämnade betänkandet Att styra staten regeringens styrning av sin förvaltning (SOU 2007:75). Utredningens samman- fattning av betänkandet i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 9. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna finns för- tecknade i bilaga 10. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Fi2007/8709). Utveckling av lokal service i samverkan Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att stödja de statliga myndigheterna i deras arbete med att inrätta lokala servicekontor och att stödja andra samverkansinitiativ (dir. 2007:68). Utredningen, som antog namnet Utveckling av lokal service i samverkan (Fi 2007:06), överlämnade delbetänkandet Styr samverkan för bättre service till medborgarna (SOU 2008:97). Utredningens sammanfattning av betänkandet i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 11. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna finns för- tecknade i bilaga 12. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Fi2008/6714). Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av vissa stabsmyndigheter, Ekonomi- styrningsverket, Kammarkollegiet, Statskontoret och Verket för förvalt- Prop. 2009/10:175 ningsutveckling, i syfte att effektivisera stabsorganisationen och dess verksamhet (dir. 2007:20). lämnades betänkandet Ett stabsstöd i tiden (SOU 2008:22) till regeringen. Utredningens samman- fattning av betänkandet i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 13. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna finns för- tecknade i bilaga 14. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Fi2008/1994). Regeringen gav 2007 i uppdrag åt en särskild utredare att närmare analysera koncentration och samordning av länsstyrelsernas kärn- verksamhet. Utredningen, som tog sig namnet Koncentrations- utredningen, lämnade promemorian Koncentration av länsstyrelseverksamhet (Ds 2007:28). Utredningens sammanfattning av betänkandet i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 15. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna finns för- tecknade i bilaga 16. En sammanställning av remissyttrandena finns i (dnr Fi2007/604). Översyn av den statliga inköpssamordningen Regeringen gav Statskontoret i uppdrag (dnr Fi2008/4012) att göra en översyn av den statliga inköpssamordningen och analysera behovet av verksamheten. Statskontoret har i rapporten effektivare statlig inköpssamordning analys och förslag (2009:12) redovisat resultatet av utredningsarbetet. En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 17. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna finns förtecknade i bilaga 18. En sammanställning av remissyttrandena finns i Finans- departementet (dnr Fi2008/4012). En promemoria har tagits fram inom med förslag till lagändringar som är föranledda av att byter namn till . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 19. Promemorians lagförslag finns i bilaga 20. Promemorian har remitterats till berörda myndigheter, dvs. Arbets- givarverket, , , Pensionsmyndig- heten, och . Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2010:369). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 21. finns i bilaga 22. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 14.4.2 och 14.6.2 och i Vissa redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissen. 4Förvaltningens betydelse för demokrati, delaktighet och tillväxt Vikten av en väl fungerande offentlig förvaltning Regeringen vill se ett starkt och välmående , där det personliga ansvarstagandet betonas som det finns en vilja att möta olika behov av välfärdstjänster. ska vara ett öppet land där alla människor kan leva sida vid sida. som det positiva i globaliseringen ska bejakas måste dess avarter i form av internationell brottslighet såsom människohandel och terroristbrott bekämpas. Regeringen vill också se en samhällsgemenskap där alla medborgare och invånare, kvinnor och män, har goda möjligheter att förverkliga sin egen potential, utöva sina rättigheter samt fullgöra sina skyldigheter. Medborgarna ska ha ett så stort inflytande som möjligt över förhållanden som påverkar deras egen tillvaro. Den offentliga förvaltningen har en viktig roll för att uppnå detta och för det demokratiska statsskicket. Hur förvaltningen förverkligar de folkvaldas politik är en central fråga i förvaltningspolitiken. Den offentliga förvaltningen har, som bl.a. visat, en avgörande betydelse för utvecklingen av en hållbar ekonomisk tillväxt. En väl fungerande och tillgänglig förvaltning tillsammans med välskötta offentliga finanser, fritt företagande med effektiv konkurrens, tydlig äganderätt och frihandel är grunden för ett starkt och välmående . Staten har vidare en viktig roll i att upprätthålla samhälleliga institutioner i form av regler och övervakande organ för att en marknadsekonomi ska kunna existera och utvecklas. En effektiv förvaltning är därför ett viktigt medel för att nå regeringens övergripande mål om en hållbar tillväxt med fler jobb i fler och växande företag. De flesta människor kommer så gott som , direkt eller indirekt, i kontakt med någon del av den offentliga sektorn. Barn går i förskolor och skolor, nya företag inregistreras, sjuka får vård, flygtrafik dirigeras, polisen gör ingripanden, museer besöks, livsmedel kontrolleras, forskning och utbildning bedrivs, beslut överklagas, varor förtullas, lagförslag utarbetas och finansmarknaden övervakas. För att bara nämna en del av den mångfacetterade offentliga verksamheten. Kommunala och statliga myndigheter fattar tusentals beslut som påverkar människors vardag och transfererar staten till svenska hushåll. Myndigheternas arbete påverkar i hög grad näringslivet, t.ex. genom regelgivning och tillsyn. Med en årlig upphandling har den offentliga sektorn också stor ekonomisk betydelse för många företag. En annan central uppgift för många myndigheter är att tillföra kunskap till den politiska beslutsprocessen. Det är därför viktigt att offentlig verksamhet är öppen och tillgänglig samt att den bedrivs sakligt, opartiskt och med stor noggrannhet som skattebetalarnas pengar används så effektivt som möjligt. Offentligt anställda har alla och envar ett stort ansvar gentemot medborgare och skattebetalare. Den finansiella krisen och dess återverkningar på ekonomin och samhället understryker vikten av en förvaltning som arbetar för att göra det enklare för medborgare och företag. En effektiv förvaltning med tydliga spelregler minskar kostnaderna för såväl medborgare som företag och utgör därför en viktig förutsättning för en stabil och långsiktigt hållbar utveckling. under de som varit medlem i EU har vikten av internationell samverkan för att möta internationella ut- maningar varit tydligare. För ett handelsintensivt och exportdrivet land som är EU:s inre marknad oerhört viktig. Internationell samverkan och ökad handel bidrar till högre tillväxt och sysselsättning i . Europeiska unionen påverkar på ett flertal områden i hög grad innehållet i och utförandet av de nationella myndigheternas uppgifter. Det gemensamma regelverket kan även på andra sätt begränsa eller styra det nationella statliga åtagandet. Myndighetskontakter mellan medlems- stater och gentemot Europeiska unionens organ har efter hand institutionaliserats och blivit en ordinarie del i den svenska stats- förvaltningen. har en i huvudsak väl fungerande offentlig förvaltning. Detta är en viktig svensk konkurrensfördel att slå vakt om. Globaliseringen, förändringarna i befolkningsstruktur, teknikutvecklingen och ändrade förväntningar från medborgarna gör att offentlig verksamhet ständigt måste ses över, förbättras och vidareutvecklas. Morgondagens för- valtning vilar på en lång tradition som den ska ha ett starkt inslag av förnyelse och förmåga till nyskapande. Denna proposition behandlar huvudsakligen den statliga förvaltningen. I vissa frågor behandlas dock även den kommunala förvaltningen. I sådana frågor bör utgångspunkt för olika initiativ vara hela den offentliga sektorn och inte enbart den statliga förvaltningen. Det finns emellertid stora skillnader mellan den statliga och kommunala sektorn när det gäller regeringens möjligheter att styra. har ett långtgående och om- fattande kommunalt självstyre där kommunernas och landstingens upp- gifter enligt grundlag ska anges i lag. Regeringens styrning av de statliga verksamheterna är mer direkt. Det är väsentligt med en effektiv styrning av båda sektorerna och med en förvaltningsutveckling av hela verk- samhetsområden t.ex. utbildning eller infrastruktur oavsett huvud- man. Förvaltningspolitiken syftar till en rättssäker och effektiv förvaltning och till att utveckla förvaltningen som helhet och dess samlade nytta för medborgare och företag. Politiken innefattar främst frågor och principer som gäller generellt i förvaltningen, oavsett verksamhetsområde. bl.a. frågor om styrning, organisering, utnämningar, kompetensförsörj- ning, ledning samt teknisk och administrativ utveckling. EU-medlemskapet har inneburit nya krav på statsförvaltningens Många av de frågor som hanteras är komplexa. och institutioner involveras i beslutsprocessen vilket ställer stora krav på en professionell beredningsprocess. Medlemskapet medför också nya verksamhetsformer och nya krav på styrning och kontroll. Den svenska statsförvaltningen har varit under ett starkt förändringstryck Antalet anställda har minskat från nära 500 0002 till omkring 230 0003 (se bilaga 23). skett genom avregleringar av offentliga monopol, bolagisering av flertalet affärsverk och delegering av statlig verksamhet till kommunerna. Antalet myndigheter har minskat från närmare 1 400 till omkring 400 (exklusive utlandsmyndigheterna), bl.a. som ett resultat av att ett tiotal s.k. myndighetskoncerner omvandlats till s.k. en-myndigheter (se avsnitt En allmän bestämmelse om överklagande av myndighetsbeslut till domstol har införts. Näringsverksamhet har i ökad utsträckning skilts från myndigheternas verksamhet och bolagiserats. styrningen har utvecklats genom stärkt budgetdisciplin och en budgetlag. har under andra rört sig från en traditionell myndighetsutövning till produktions-, service- och Medan förvaltningen tidigare främst hade att avgöra ärenden som gällde medborgarnas rättigheter och skyldigheter har många myndigheter även i uppgift att tillhandahålla olika typer av tjänster till medborgare, kommuner, organisationer och företag. senare år har myndigheters tjänsteproduktion vidareutvecklats utifrån nya verksamhetsmodeller och med hjälp av Internet och nya elektroniska tjänster, t.ex. webbtjänster. Regeringen bedriver ett omfattande förvaltningspolitiskt reformarbete. Fokus för arbetet har legat på att klargöra statens roll och uppgifter, att sätta medborgare och företag i centrum, att förbättra styrningen genom tydligare rollfördelning och bättre dialog mellan regeringen och myndigheterna samt att effektivisera förvaltningen och förenkla mötet med medborgare och företag genom elektronisk förvaltning. Flertalet av de initiativ som regeringen aviserat för att utveckla förvaltningen har redan lett till åtgärder. Som exempel kan följande 2 Här ingår lärarna som hade statligt reglerade anställningar, dock var de ej anställda, och 3 Inklusive ca 12 000 arvodister. -Omfattande förändringar i myndighetsstrukturen har genomförts inom flera områden för att stärka rättssäkerheten och öka effektiviteten antalet myndigheter har minskat med 87 (inklusive förändringar i domstolsväsendet) . -Utnämningspolitiken har reformerats (skr. 2009/10:43). -Arbetet med e-förvaltningen har intensifierats, t.ex. har e-fakturor införts i hela statsförvaltningen, utvecklingsprojekt om förvalt- ningsgemensamt IT-stöd för e-beställningar och e-upphandling har inletts. -E-delegationen har inrättats för att stärka utvecklingen av en tillgänglig e-förvaltning och skapa goda möjligheter för myn- dighetsövergripande samordning. -Ledningsformerna har förtydligats och ansvaret för myndigheter- nas verksamhet har tydliggjorts genom myndighetsförordningen (2007:515) och förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. -Styrningen av statliga myndigheter och verksamheter har setts över och former för en mer verksamhetsanpassad styrning håller på att utvecklas. -Regeringens syn på den offentliga tillsynen har presenterats för (skr. 2009/10:79). -Samtjänstlagen (2004:543) har ändrats för att underlätta för statliga myndigheter, kommuner eller landsting att ingå avtal om att för varandras räkning lämna upplysningar, vägledning, råd och handlägga enklare förvaltningsärenden. -Regelförenklingsarbetet för företag har intensifierats vilket redovisats i skrivelser till (skr. 2007/08:131 och skr. 2008/09:206). -Ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter har möjliggjorts genom ett antal lagändringar (prop. 2007/08:160, bet. 2008/09:KU2, rskr. 2008/09:28). Förslagen syftar till att minska antalet felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, öka effektiviteten vid myndigheterna samt förbättra servicen. -En språklag (2009:600) har införts där det bl.a. anges att språket i domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet är svenska. -Flera satsningar på upphandlingsområdet som underlättar för före- tagande och tillväxt har genomförts, t.ex. ett nationellt upp- handlingsstöd. -Ett offentligt myndighetsregister har gjorts tillgängligt på webben som ett led i arbetet med att göra förvaltningen mer överskådlig (). -Regeringens stabsstöd har organiserats om och bl.a. resulterat i att regeringens stöd för uppföljning och utvärdering har förstärkts. -Systematiska och oberoende myndighetsanalyser har börjat genomföras. -Under det svenska ordförandeskapet i EU antogs en minister- deklaration om e-förvaltning genom vilken grunden har lagts till ett fortsatt aktivt samarbete mellan unionens alla medlemsstater beträffande gränsöverskridande e-tjänster och infrastrukturella -, och har på regeringens uppdrag utvecklat en kontaktpunkt som ger svenska och utländska tjänsteföretag möjlighet att via Internet finna information på ett samlat ställe samt ansöka om de eventuella tillstånd som krävs för att få utöva tjänsteverksamheten i fråga. Inrättande av dessa e-förfaranden utgör en del av genomförandet av tjänstedirektivet (prop. 2008/09:187). Kontaktpunkten är integrerad i den portal som utvecklats av , Skatte- verket och (). -Regeringen har beslutat finansiera ett projekt avseende en koordinator för samordning av standardiseringsfrågor. -Det satsas på ett särskilt forsknings- program om demokrati och offentlig förvaltning. Programmet utgår bl.a. från frågor om det offentliga uppdragets omfattning och utformning samt förvaltningens ansvarsfördelning, styrning och organisering (prop. 2008/09:50). I denna proposition aviseras ytterligare åtgärder. Regeringens förslag: Nuvarande mål för förvaltningspolitiken upphävs och ett nytt mål införs med lydelsen: En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU- arbete. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen avskaffades indelningen i politikområden. Målet för politikområdet Effektiv statsförvaltning upphävdes och ersattes med ett samlat mål för hela utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning. tillstyrkte förslaget till nytt mål för utgiftsområdet men ansåg att det fanns utrymme att tydliggöra målformuleringarna för att underlätta analysen av måluppfyllelsen. Utskottet menade vidare att regeringen bör överväga att införa mål som mer är kopplade till verksamheter eller olika grupper av verksamheter inom utgiftsområdet (bet. 2008/09:FiU2). Den förvaltningspolitiska delen av nuvarande mål (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU2, rskr. 2009/10:163), med lydelsen att stärka statsförvaltningens förmåga att lösa sina uppgifter rättssäkert och effektivt till nytta för medborgare, näringsliv och beslutsfattare samt att tillsynen ska bedrivas effektivt, föreslås upphävas. Enligt regeringens uppfattning behövs ett nytt mål för förvalt- ningspolitiken.