prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — behandlade rådsarbets- gruppen för konventionell vapenexport frågan om medlemsländernas genomförande av ståndpunkten. I gruppen fördes vidare diskussioner om genomförandet av rådets och om förenklade regler för överföring av försvarsrelaterade produkter inom unionen (det s.k. ICT-direktivet). publicerades EU:s elfte årliga rapport om medlemsstaternas vapenexport och exportkontroll. slutfördes genomförandet av den gemensamma åtgärden om stödverksamhet i tredjeland för god exportkontroll av försvarsmateriel, inkl. främjande av EU:s gemensamma ståndpunkt. En viktig del av detta arbete var en av det svenska ordförandeskapet arrangerad tvådagars workshop i med deltagande från , , och . fattades ett rådsbeslut om att denna stödverksamhet ska fortsätta . Ansträngningarna för att på global nivå uppnå ett fördrag om regler för internationell vapenhandel ett (ATT) intensifi- erades . EU:s linje inför FN-möten i frågan samordnades löpande. Genomförandet av EU:s särskilda insatser för att påverka andra stater att stödja ett ATT fortsatte i form av ett antal regionala seminarier. Under det svenska ordförandeskapet genomfördes sådana i , och . Produkter med dubbla användningsområden EU:s medlemsstater fortsatte sitt arbete för att stärka regelverk, arbetsrutiner och samarbetsformer bl.a. som en följd av åligganden genom FN:s säkerhetsråds resolutioner om icke-spridning. Arbetet bedrevs i rådsarbetsgruppen för produkter med dubbla användningsområden på grundval av kommissionens förslag till ändring av förordningen om kontroll av produkter med dubbla användnings- områden (1334/2000). beslutades om en ny förordning, EG 428/09, som ersätter 1334/2000. Bland nyheterna märks exportkontroll i samband med transitering av varor med dubbla användningsområden från ett tredjeland, genom EU:s territorium, till ett annat tredjeland samt av för- medling av sådana produkter. Förordningen trädde i kraft . behandlade arbetsgruppen främst s.k. generella export- tillstånd på basis av ett förslag som kommissionen presenterade . Andra frågor som togs upp gällde bl.a. samarbete mellan export- kontrollmyndigheter och tullmyndigheter, samt utformning och genom- förande av sanktioner med anledning av . Det svenska ordförandeskapet ledde samordningen av EU:s positioner inför möten i de multilaterala exportkontrollregimerna (främst missilteknologikontrollregimen och Australiengruppen). EU använder alltmer så kallade riktade sanktioner som ett utrikespolitiskt instrument för att påverka regimer i tredjeländer. har EU genomfört FN-sanktioner, infört nya självständiga sanktioner eller förstärkt, förlängt eller moderniserat de befintliga sanktionerna mot följande tredjeländer: Sanktionerna mot och dem som gällt särskilda förhållanden kring (fYROM) har upphävts. EU:s övriga sanktioner mot olika länder har lämnats oförändrade . EU har därutöver beslutat om sanktioner mot personer och enheter som saknar särskild koppling till ett bestämt tredjeland eller region. Detta gäller personer och enheter som: - har samröre med talibanerna, eller - är inblandade i andra terroristhandlingar, eller -är åtalade av, eller motarbetar det arbete som utförs av för det (ICTY). EU har fortsatt arbetet med reformer för att stärka rättssäkerheten i EU:s sanktionsregimer genom att införa förbättrade procedurer. har nya procedurer införts för EU:s genomförande av FN-sanktionerna mot talibanerna och . Beslut om sådana sanktioner mot individer, grupper och enheter motiveras numera både av FN och EU och särskild underrättelse lämnas till dem som berörs. Särskilda möjligheter till om- prövning har också införts för EU-besluten vid sidan av möjligheten att överklaga rådsbeslut som avser frysning av tillgångar till EU:s dom- stolar. EU:s allmänna sanktionsriktlinjer har moderniserats. EU har fortsatt sitt arbete mot terrorism internt inom EU (se avsnitt 19.1.6) och externt med utgångspunkt i EU:s övergripande strategi mot terrorism och mot terrorism. Terrorism är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell samverkan och på det internationella området har fokus varit på förebyggande insatser med särskild betoning på att försöka motverka rekrytering och radikalisering och bygga upp rätts- och polisväsendet i tredjeland. Förberedelser för insatser i , och inom ramen för kommissionens stabilitetsinstrument har intensifierats. En diskussion om utvecklingssamarbetets roll för att förebygga terrorism har initierats och i detta arbete har varit drivande genom framtagandet av skriften of development cooperation in the prevention of terrorism. EU har medverkat i genomförandet av mot terrorism och bidragit i arbetet med att försöka nå en överenskommelse om en övergripande konvention mot terrorism. har flera initiativ tagits i syfte att stärka EU-samarbetet på det konsulära området samt förbättra rutiner och verktyg för samordning och informationsutbyte mellan såväl EU:s huvudstäder som lokalt vid en konsulär kris. De tjeckiska och svenska ordförandeskapen har arbetat vidare med flera av dessa initiativ. genomförde respektive ordförandeskap konsulära utbildningar för tjänstemän från EU:s medlemsstater. På initiativ av det svenska ordförandeskapet och under dess ledning, har rådsarbetsgruppen för konsulära frågor antagit en intern informationsstrategi syftande till att förbättra kunskaperna om de omfattande EU-relaterade konsulära åtaganden som existerar på såväl huvudstads- som lokal nivå, samt ett dokument med rutiner och verktyg för effektivare samordning och informationsutbyte mellan EU:s huvud- städer i händelse av en konsulär kris. I arbetet med att utveckla det konsulära samarbetet har betonat Skr. 2009/10:150 vikten av att det konsulära kris- och katastrofsamarbetet också fortsatt ska bygga på frivillighet, mellanstatlighet och på de resurser och förmågor som medlemsländerna har för att möta nationella behov. Inga nya strukturer bör skapas och inte heller några nya resurser på EU-nivå. En bred samsyn råder bland medlemsländerna om detta. 9 Den gemensamma handelspolitiken mål är att främja frihandel genom att värna och utveckla öppna, enkla, rättvisa och legitima spelregler för internationell handel och investeringar. Detta gynnar såväl export, import och investeringar som utvecklingsländernas möjligheter att delta i världshandeln och dra nytta av globaliseringens fördelar. verkar för att detta synsätt ska få genomslag i EU:s gemensamma handelspolitik både i världshandelsorganisationen och i andra fora, inklusive EU:s bilaterala och regionala handels- och associeringsavtal. Syftet är att skapa förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i , övriga EU och omvärlden. Dessa målsättningar har varit vägledande i förberedelser inför och arbete under ordförandeskapet i EU på handelspolitikens område. De WTO-förhandlingar som går under benämningen Doharundan, inleddes i , , . Förhandlingarna, som bland annat omfattar handel med jordbruksvaror, industrivaror och tjänster, har varit svåra och präglats av flera sammanbrott . prioritet för , inte minst i rollen som EU-ordförande , har varit att EU ska bibehålla en hög ambitionsnivå och så aktivt som möjligt medverka till att förhandlingarna ska kunna föras framåt och avslutas . Den globala ekonomiska krisen, och de tendenser till protektionism som följer i dess spår, har gjort en slutlig uppgörelse i Doharundan än mer angelägen. Det var därför välkommet att EU visade ett tydligt ledarskap vid i och bidrog till en tydlig politisk signal om vikten av att avsluta Ett resultat av G20-mötet var att man under hösten gjorde försök att återuppta förhandlingsarbetet i bland annat genom ett fortsatt tekniskt arbete och ett antal möten på högre Flera nyckelaktörer har även mötts bilateralt. Doharundan stod inte formellt på dagordningen för WTO:s sjunde ministerkonferens, som ägde rum den 30 november2 december, men vid konferensen bekräftades att en genomgång av förhandlingsläget ska Aid for Trade-arbetet syftar till att ta ett helhetsgrepp om det handels- relaterade stödet till utvecklingsländer, att stödja deras deltagande i handelsförhandlingar samt att utveckla kapacitet såväl att producera som att exportera och importera. har haft en central roll i Aid for Trade-arbetet och avsätter fortsatt betydande resurser på området. Inriktningen på arbetet anges i EU:s Aid for Trade-strategi . Enligt strategin har EU utlovat att uppnå ett bistånd inom området om : från kommissionen och från medlemsstaterna. Målet uppnåddes i princip då kommissionens och medlemsstaternas gemensamma handelsrelaterade stöd uppgick till . Den största Aid for Trade-aktiviteten var den andra globala översynen av Aid for Trade som hölls i med uppföljning , inklusive framtagande av de gemensamma prioriteringar som ska styra Aid for Trade-agendan . prioritering har fortsatt varit att analysera fattigdomsperspektivet i det handelsrelaterade biståndet för att se hur ökad handel gynnar de allra fattigaste människorna i utvecklingsländer. 9.2EU:s regionala och bilaterala handelspolitik För EU:s handelspolitiska arbete regionalt och bilateralt har ett antal del- strategier inom olika områden utarbetats. för marknadstill- träde i tredjeland har ytterligare utvecklats och ambitionen är att framöver fortsatt stärka och förbättra detta instrument. Medlemsstater- na och Kommissionen har i nära samarbete fokuserat på de viktigaste handelshindren på EU:s 30 största marknader. Gemensamt verkar man sedan på alla nivåer gentemot tredjeland för borttagande av hindren. Under ordförandeskapet i EU har arbetat aktivt för att stärka den externa handelspolitikens roll inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Arbetet har resulterat i en konkret signal från till den inkommande kommissionen om vikten av en agenda för extern handel i uppföljaren till Lissabonstrategin, EU 2020-strategin. Särskilt välkommet är att en sådan agenda också förutses omfatta en utvärdering av EU:s egen öppenhet. Regionala och bilaterala frihandelsavtal EU förhandlar bilaterala och regionala frihandelsavtal med prioriterade länder och regioner, som komplement till de multilaterala förhandling- arna i WTO. Kommissionen fick 2007 mandat av medlemsländerna att inleda frihandelsförhandlingar med , och med länderna i (ASEAN). Kommissionen fick också mandat att inleda förhandlingar om associationsavtal med och Andinska gemenskapen, där handel är en viktig del. inleddes dessutom förhandlingar med och och med . förs även förhandlingar med samarbetsråd (GCC) och . I förhandlingarna ska kommissionen verka för breda och ambitiösa frihandelsavtal som även innefattar frågor såsom investeringar, konkurrens och offentlig upphandling. Förhandlingarna har kommit olika långt. Betydande framsteg har dock gjorts i ett antal förhandlingar. Särskilt betydelsefullt är att förhandlingen om det ekonomiskt viktiga avtalet med avslutades framgångsrikt. Avtalet med , som slutförhandlades under det svenska ordförandeskapet, är det mest långtgående frihandelsavtal EU har framförhandlat och uppskattas vara värt för EU:s exportörer. Avtalet kommer att behöva godkännas av rådet och . EU beslutade även att inleda bilaterala förhandlingar med enskilda ASEAN-länder, som det slutliga målet om ett regionalt avtal kvarstår. Som ett första steg inleds förhandlingar med . Arbetet med att förhandla de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och AVS-länderna en grupp bestående av ett 70-tal utvecklingsländer i , och fortsatte . inställning är att partnerskapsavtalen ska vara ett instrument för AVS-ländernas utveckling. Processen är komplicerad då förhandling- arna sker mellan parter på olika utvecklingsnivåer. Därför finns en medvetenhet om betydelsen dels av stöd till AVS-länderna för anpassning och utveckling, dels av generöst tillträde för länderna till EU:s marknad. Förhandlingarna var 2007 starkt försenade. För att undvika att de mer utvecklade utvecklingsländerna skulle drabbas av tullhöjningar efter antog flera AVS-länder kommissionens förslag till interimslösning. Arbetet fortsatte för att formellt underteckna samtliga interimsavtal, vilka enbart omfattar varuhandel. Formella under- tecknanden skedde med regionerna SADC (, , och ), (Papau och ) och (Eastern/Southern , , , och ). Slutmålet är dock fortfarande fullödiga ekonomiska partnerskapsavtal som omfattar fler handels- relaterade områden än varuhandel. enades (Cariforum) och EU om ett fullödigt avtal. valde vid den formella undertecknandeceremonin att inte formellt underteckna avtalet, men kunde ansluta sig. har förhandlingar fortsatt för att gå vidare från interimsavtal till regionala fullödiga partnerskapsavtal. Förhandlingarna går långsamt och grupperna har ännu inte nått fram till slutförhandlade avtal. Vid biståndsministrarnas möte diskuterades läget i förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen. deltog i egenskap av ordförande i vid de formella Skr. 2009/10:150 undertecknandeceremonierna för interimsavtalen med och samt vid undertecknandet av för anslutning till det fullödiga avtalet. 9.3EU:s arbete med företags sociala ansvar Frågor om företags sociala ansvar (Corporate Social Responsibilitity, CSR) behandlas i en högnivågrupp med representanter från medlems- staterna och möts . Det svenska ordförandeskapet ordnade en konferens på temat Skydda, Respektera, Åtgärda, baserat på FN:s arbete för att stärka företagens ansvar för ekonomisk och miljömässigt hållbar utveckling, något som medlemsstaterna och kommissionen avser att vidareutveckla. 9.4.1 Handelspolitiska skyddsåtgärder (antidumpning, subventioner och skyddsåtgärder) Handelspolitiska skyddsåtgärder består av tullar, kvoter eller överens- För att kunna införa skyddsåtgärder krävs, enligt WTO, att importen från tredjeland har orsakat skada för industrin i EU. Dessutom måste det särskilt fastställas att det ligger i EU:s intresse att införa sådana åtgärder. Den svenska uppfattningen är att dylika skydds- åtgärder och då främst antidumpning är allvarliga ingrepp i det fria handelsutbytet mellan länder och bör utnyttjas mycket restriktivt. nuvarande systematiska användningen av antidumpning, ofta med protektionistiska motiv, hindrar nödvändig omställning av industrin och strukturanpassning i ekonomin vilket hämmar EU:s ekonomiska utveck- har konsekvent framfört behovet av en reformering av regelverket i liberal riktning. Skyddsåtgärder bör endast komma ifråga när de är till fördel för samtliga aktörer i EU, inklusive konsumenter och Under ordförandeskap har arbetet med att öka transparensen på detta område fortsatt. Arbetet inleddes av och har starkt stöd av EU:s medlemsländer, intressenter och kommissionen. presenterade kommissionen ett förslag med ett antal transparensåtgärder som skulle påbörjas . En ny och klart förbättrad hemsida med utökad information och med särskilt hänsynstagande till SME:s har Ett viktigt arbete med att förenkla de frågeformulär som intressenter måste besvara för att framföra sina åsikter till kommissionen i enskilda antidumpningsfall har inletts. En större mängd förslag från kommissionen på handelspolitiska skyddsåtgärder och då nästan uteslutande antidumpning har behandlats Det har skett en ökning av antalet nya antidumpning- undersökningar, vilka också inbegriper svenska företag som medförslag- I de flesta fallen har förslagen godkänts med en klar majoritet. 2009/10:150 har följt sin traditionella frihandelslinje och motsatt sig de flesta förslagen på nya och förlängda antidumpningsåtgärder. Efter att tidigare i stort sett bara rört insatsvaror för industrin ställs nu alltfler krav på antidumpningsåtgärder också mot importen av konsumentvaror framför allt från såsom engångsficktändare, lågenergilampor, konserverade citrusfrukter, sämskskinn, frysta jordgubbar, cyklar, strykbrädor, sadlar och stearinljus. Olika typer av stålprodukter från främst drabbas också ofta av krav på skyddsåtgärder. fick under sitt ordförandeskap även hantera det kontroversiella fallet om förlängning av antidumpningstullarna på läderskor från och . Efter besvärliga förhandlingar med starkt skilda uppfattningar mellan medlemsländerna röstades kommissionens förslag om förlängning igenom i rådet med minsta möjliga majoritet. Inom ramen för EU:s särskilda tullförfarande för bearbetning under tull- kontroll fick ett svenskt företag tillstånd att importera etanol från tredjeland för bearbetning till biobränslet E85/E95, vilket ger en lägre tull för slutprodukten. kunde tillståndet förlängas och ytterligare två svenska företag fick liknande tillstånd. Detta har haft en positiv betydelse för priset och tillgången av /E95 på den svenska marknaden. Efter intensiva förhandlingar nåddes under det svenska ordförandeskapet en överenskommelse i handelstvisten om bananer mellan EU och banan- exporterande länder i samt i och . Överenskommelsen sätter punkt för en över och upp- slitande handelstvist och innebär att EU åtagit sig att successivt sänka tullarna för bananer . Exportörerna i och , som kan exportera bananer till nolltull till EU, kompenseras finansiellt. 9.4.4Diskussion om framtidens handelspolitik Under det svenska ordförandeskapet initierades en diskussion bland EU:s medlemsstater kring handelspolitiska utmaningar , inte minst i ljuset av den ekonomiska krisen. Diskussionen förutses fortsätta under kommande ordförandeskap. Finanskrisen har präglat EU:s, och G20:s arbete med statliga EU och har lanserat interna informationsprocesser om alla nationella åtgärder som vidtagits för att möta en starkt ökad efterfrågan från exportörerna. Inom EU har kommissionen infört ett Skr. 2009/10:150 tvåårigt undantag från regeln att kortfristiga affärer mellan höginkomst- länder inte får ges statliga exportkreditgarantier. har EU varit pådrivande för de OECD-beslut som fattats för att medge mer flexibel exportfinansiering inom kärnkraft och förnybar energi. Förhandlingar om gemensamma regler för kommersiella samt om flexiblare villkor för klimatvänliga teknologier har förts framåt särskilt under det svenska ordförandeskapet, och beslut förväntas . EU har även lyckats få att acceptera en dialog om exportkrediter. Med anledning av det svenska ordförandeskapet hölls ett informellt möte i EU:s exportkredit- grupp i med fokus på exportfinansiering i projekt med positiva klimateffekter. 10 EU som global utvecklingsaktör Den globala ekonomiska nedgången och klimatförändringarna har präglat utvecklingsarbetet inom EU . EU:s utvecklings- politik spelar en avgörande roll för att bidra till att lösa dagens globala utmaningar. har arbetat för en effektiv utvecklings- politik inom EU, inte minst . Detta har bland annat manifesterats i rådsslutsatser om klimat och utveckling, demokratistöd, samstämmighet och biståndseffektivitet vilka även var prioriterade frågor inom utvecklingsområdet under ordförandeskapet. Rådsslutsatser har även antagits om EU:s stöd till utvecklingsländerna i hanterandet av den ekonomiska krisen. 10.1EU:s stöd till utvecklingsländerna i hanterandet av den ekonomiska och finansiella krisen Den globala ekonomiska och finansiella nedgången har slagit extra hårt mot fattiga länder och befolkningsgrupper. Internationell efterfrågan och handel har minskat och det globala biståndet riskerar att sjunka. Fallande råvarupriser, minskade remitteringar och internationella investeringar har drabbat utvecklingsländerna hårt. De ekonomiska och sociala framsteg som uppnåtts vad gäller millenniemålen riskerar att omintetgöras av den globala ekonomiska nedgången. Vid rådet för yttre förbindelser kom EU:s biståndsministrar överens om en samlad respons till stöd för utvecklingsländernas hantering av den ekonomiska krisen. Genom rådsslutsatser beslutades att EU skulle mobilisera tillgängliga resurser och instrument för att öka finansiella flöden till utvecklingsländer samt att sociala sektorer i utvecklingsländerna måste skyddas. Behovet av samstämmighet för utveckling i EU:s samlade agerande betonades i detta sammanhang. En ny så kallad flexibilitetsmekanism för särskilt sårbara utvecklingsländer inrättades. Stöd utlovades till utvecklingsländernas egna ansträngningar att förbättra inhemsk resursmobilisering och skapa bättre investerings- klimat. Kvantiteten och kvaliteten på EU:s handelsrelaterade bistånd skulle ökas för att t.ex. främja regionala integrationsprocesser i Skr. 2009/10:150 utvecklingsländer. Referenser gjordes även till ökad biståndseffektivitet. Vid rådet återbekräftades också tidigare EU-åtaganden om biståndsnivåer och 2015. Uppföljningen av hur alla EU:s medlemsländer ska nå biståndsmålen är en viktig utmaning, inte minst för att bidra till uppfyllandet av millenniemålen, som följdes upp under det svenska ordförandeskapet vid rådet för yttre förbindelser . Även bekräftade EU:s åtaganden om offentligt utvecklingsbistånd och angav att stats- och regeringscheferna skulle återkomma till frågan vid sitt möte . Även G20:s toppmöte i bekräftade gjorda åtaganden om bistånd. EU har tagit ett ledarskap i klimatfrågan och är världens största biståndsgivare (EU:s bistånd och medlemsstaternas bistånd samman- räknat). Kopplingen mellan klimatförändringarna och utveckling är en viktig och högprioriterad fråga för . Utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna, drabbas hårdast av klimatförändringarnas effekter då deras befintliga motståndskraft är låg. Klimatförändringarna försvårar möjligheterna att nå millenniemålen. tog initiativ till en Internationell kommission om klimatförändringar och utveckling, som leddes av biståndsminister . Kommissionen lanserade sin rapport the gaps () i FN och presenterade rapporten vid rådet för yttre förbindelser . Rekommendationerna från denna kommission har bidragit till arbetet för att synliggöra frågan om klimatförändringar och utveckling, främst vad gäller utvecklingsländernas anpassning till klimatförändringarna och lagt grunden för agerande under ordförandeskapet. Bland annat antogs rådsslutsatser om klimat och utveckling vid rådet för yttre förbindelser . Syftet med dessa är att långsiktigt integrera klimathänsyn i EU:s utvecklingssamarbete, att stöd ges till utvecklings- länder för arbete med klimatanpassning och dess integrering i utvecklingsplaner, samt att en betydande ökning av finansiering behövs för anpassning och utsläppsminskningar i utvecklingsländer. Slutsatserna betonar även kopplingen mellan anpassning och katastrofriskreducering, samarbetsländernas perspektiv och ägarskap samt vikten av den mänskliga dimensionen och det lokala perspektivet i arbetet för anpassning till klimatförändringarna. 10.3 Demokratistöd i EU:s yttre förbindelser Demokrati är en prioriterad fråga i regeringens samlade utrikespolitik. Kopplingen mellan demokrati, rättsstat, respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet, ett barnrättsperspektiv och långsiktig och hållbar utveckling Som en viktig global aktör och världens största biståndsgivare har EU en enorm potential för ett effektivt demokratistöd i sina yttre förbindelser. Resultaten i EU:s samlade ansträngningar för Skr. 2009/10:150 demokratistöd i yttre förbindelser kan dock förbättras. de olika verktygen användas mer ömsesidigt förstärkande som en del av en sammanhållen EU-politik. Detta skulle öka effektiviteten i EU:s demokratistöd samt stärka EU som global aktör. För att bidra till bättre samstämmighet, effektivitet och samordning av EU:s demokratistöd i genomförandet av EU: s utvecklingspolitik och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken antogs under ordförande- skapet pelaröverskridande rådsslutsatser på området. Rådsslutsatserna beslutades gemensamt av utrikesministrarna och biståndsministrarna vid rådet för yttre förbindelser . En handlingsplan bifogades slutsatserna och EU-institutionerna, i samarbete med medlemsstaterna, ska rapportera tillbaka till rådet om de framsteg som gjorts. EU har som en del i sitt arbete för att främja mänskliga rättigheter och demokrati ett valobservatörsuppdrag.