prop · GY0320 · 2010-10-18 00:00:00 — är behörig myndighet för läraryrket och utfärdar enligt skollagen behörighetsbevis för lärare med utländsk examen. Yrkeskvalifikationsdirektivets bestämmelser har införlivats framför allt genom förordningen (1999:1421) om behörighetsbevis för lärare och föreskrifter (HSVFS 2007:7) om behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. Bestämmelserna i de svenska regelverken Prop. 2010/11:20 gäller även för lärare med utbildning från tredjeland. på legitimation för lärare och förskollärare med svensk respektive ut- ländsk examen kommer att återfinnas i 2 kap. 16 § skollagen (2010:800). Konsekvensen av den nya regleringen är att läraryrket fortsätter att vara ett reglerat yrke, men behörighetskravet förändras. Utöver lärar- examen kommer en introduktionsperiod om och en lämplig- hetsprövning att krävas. Med den nya skollagen (2010:800) blir även förskolläraryrket ett reglerat yrke. Detta innebär att det måste prövas om lärare och förskollärare med en utländsk examen och eventuell yrkeserfarenhet lever upp till de nya kraven för att få utöva yrket. Den nya regleringen svarar mot de skyldigheter som följer av anslutning till EU och kommer att anmälas till kommissionen. Ytterligare en konsekvens av den nya regleringen är att uppgiften som behörig myndighet för läraryrket övergår från till . 6.6Särskilda konsekvenser för huvudmän för fristående skolor, förskolor och fritidshem Huvudmän för fristående skolor, förskolor och fritidshem berörs av regeländringen. Enligt Statens skolverks officiella statistik för utbildningsområdet fanns det 2 502 fristående förskolor, 551 fristående fritidshem, 677 fristående grundskolor inklusive grundsärskola och förskoleklass och 414 fristående gymnasieskolor inklusive gymnasiesärskolor. Lika villkor ska gälla för både offentliga och fristående huvudmän. Fri- stående huvudmän har rätt till ersättning från de kommunala huvud- männen och av förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet framgår att bidraget för undervis- ning bl.a. ska avse kostnader för skolans undervisande personal och kompetensutveckling av personalen och liknande kostnader. Häri ligger således kostnader för det som rör t.ex. introduktionsperioden. Regleringen påverkar med andra ord inte konkurrensen mellan skolor annat än om vissa skolor, offentliga eller fristående, lyckas bättre i sin rekrytering än andra och därmed får fler legitimerade och behöriga lärare och förskollärare. Genom det nya legitimationssystemet säkerställs att de fristående skolorna och förskolorna, med vissa undantag, ser till att ha legitimerade lärare och förskollärare som garanterar att elever och barn får en rätts- säker och kvalitetsmässigt god utbildning. Eftersom en stor del av de fristående skolor som berörs har elever som fullgör skolplikt är det rim- ligt att på samma sätt som för offentliga skolor reglera vad som krävs för att vara lärare eller förskollärare i det svenska skolväsendet. Det finns inga skäl att ta särskild hänsyn till små fristående skolor eller förskolor. Är det helt omöjligt att rekrytera legitimerade lärare eller förskollärare finns det möjlighet att göra undantag från huvudregeln. har i sitt remissvar avstyrkt konsekvensutredningen och menar att den är bristfällig då det saknas en närmare redogörelse för hur förslaget påverkar skolföretagens administrativa kostnader. 2010/11:20 påtalar bl.a. att det inte finns någon redovisning av antalet obehöriga lärare i olika skolföretag. Obehöriga lärare, i meningen lärare som saknar lärarutbildning, kan enligt förslagen i propositionen emellertid inte få legitimation. Sådana lärare får enligt regeringens förslag antingen fortsätta sin anställning hos huvudmannen utan examen enligt de regler som föreslås, eller gå en lärarutbildning för att skaffa behörighet för att därefter kunna få legitimation. Detta påverkar dock inte direkt utbild- ningsföretagens kostnader för legitimationssystemet. Regeringen avser att i samarbete med bl.a. , och Kommuner och Landsting följa och analy- sera utvecklingen av legitimationssystemet och de ekonomiska konsekvenserna av reformen. 7.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning 13 § Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utbildning som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Paragrafen har ändrats redaktionellt så att den mer direkt än tidigare anger vem som är behörig och får bedriva undervisningen, i stället för att föreskriva vem huvudmannen får använda för undervisningen. I första stycket införs termen legitimation som ersätter det tidigare kravet som endast avsåg att läraren eller förskolläraren skulle ha en ut- bildning för den undervisning som läraren eller förskolläraren ska be- driva. I stycket anges också att läraren eller förskolläraren ska vara behörig för viss undervisning, vilket innebär att behörigheten kan vara begränsad till att läraren eller förskolläraren får undervisa i en viss del av skolväsendet. Andra stycket ändras så att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utbildning som krävs för att vara behörig för viss undervisning i skolväsendet. Det innebär att bestämmelser enligt första stycket kommer att preciseras i förordning och myndighetsföreskrifter. De nu gällande bestämmelserna, 2 kap. 15 och 16 §§ skollagen, ska utmönstras, eftersom även utländska utbildningar ska kunna ligga till grund för legitimation. Därmed saknas behov av att ha särskilda bestämmelser i skollagen för lärare och förskollärare med I förslaget till 17 och 18 §§ finns bestämmelser om i Prop. 2010/11:20 vilka fall lärare och förskollärare som inte är legitimerade får undervisa. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.1. 15 § En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den under- visning som han eller hon bedriver. Detsamma gäller den som bedriver undervisning i fall som avses i 17 § och 18 § andra stycket 13. Paragrafen har nytt innehåll. Av bestämmelsen framgår att legitimerade lärare och förskollärare har ett individuellt ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver. Detsamma gäller lärare utan legitimation som ska undervisa i tvåspråkiga skolor, lärare i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning samt lärare i yrkesämnen och modersmål eller på individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Rektorn respektive förskolechefen har enligt skollagen ett övergripande ansvar för den inre organisationen och det pedagogiska arbetet. Det har emellertid inte tidigare tydliggjorts vem som ska vara direkt ansvarig för undervisningen och kunna ställas till svars vid eventuella brister i den professionella yrkesutövningen, varför en särskild bestämmelse om detta är motiverad. Lärare och förskollärare som inte omfattas av denna paragraf har självfallet också ett ansvar för att bedriva en så bra undervisning som möjligt, men i dessa fall är det rektorn eller förskolechefen som ytterst är ansvarig. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.1. 16 § ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som 1.har behörighetsgivande examen, 2.med tillfredsställande resultat har genomfört en introduktions- period om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervis- ning som i huvudsak svarar mot examen, och 3.i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. ska efter ansökan komplettera en lärares eller förskol- lärares legitimation med ytterligare behörighet, om han eller hon med tillfredsställande resultat gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning. Paragrafen har nytt innehåll och har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av första stycket framgår de krav som ska vara uppfyllda för att ska meddela en legitimation. Läraren eller förskolläraren ska ha en behörighetsgivande examen, med tillfredsställande resultat ha genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervisning som i huvudsak svarar mot examen, och i övrigt vara lämplig att bedriva undervisning. Med i huvudsak avses att en mindre del av arbetet får ha avsett undervisning som skiljer sig från det läraren eller förskolläraren är utbil- dad för. Har läraren eller förskolläraren inte arbetat heltid bör detta kunna kompenseras av att han eller hon har tjänstgjort . 2010/11:20 stöd av bemyndigandet i 16 b § första stycket kommer regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om det. Av andra stycket framgår att ska komplettera en legi- timation med ytterligare behörighet om läraren har vidareutbildat sig så att han eller hon kan anses behörig för t.ex. ytterligare årskurser eller ämnen, eller som speciallärare. När det gäller förskollärare kan en komplettering av den befintliga legitimationen endast avse en special- lärarexamen. Vid en komplettering behöver läraren eller förskolläraren inte genomföra en ny introduktionsperiod. Med formuleringen med tillfredsställande resultat gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning avses att sökanden avslutat kursen med godkänt resultat. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.2. 16 a § Beteckningen legitimerad lärare respektive legitimerad förskollärare får i skolväsendet bara användas av den som har fått legitimation som lärare eller förskollärare. Av paragrafen, som är ny, framgår att det endast är den som tilldelats legitimation som lärare eller förskollärare som inom skolväsendet får använda beteckningen legitimerad lärare respektive legitimerad förskollärare. Paragrafen har fått sitt innehåll i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.2. 16 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om introduktionsperioden och lämplighetsprövningen enligt 2 kap. 16 § första stycket 2 och 3. Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter i samband med ansökan om legitimation, komplettering av legitimation och utnämning till lektor. Paragrafen är ny. I första stycket stadgas att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om introduktionsperioden och lämplighetsprövningen enligt 2 kap. 16 § första stycket 2 och 3. Föreskrifter om introduktionsperioden kan t.ex. rikta sig till huvudmannen och avse krav på introduktionens innehåll och omfattning, plan för introduktionen och riktlinjer för mentorer. Föreskrifter om lämplighetsprövningen avses bl.a. innehålla kompetensprofiler till ledning för bedömning av lärarens eller förskollärarens lämplighet. Av andra stycket framgår att regeringen får meddela föreskrifter om avgifter i samband med ansökan om legitimation, komplettering av legitimation med ytterligare behörighet och utnämning till lektor. Paragrafen har fått sitt innehåll i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.9. 17 § Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1. annan undervisning på ett främmande språk än språkundervis- Prop. 2010/11:20 ning, och 2. undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inrikt- ning. Lärare som avses i första stycket 1 ska för att få undervisa ha en ut- ländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och ha kompetens att undervisa på det främmande språket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka språk och särskilda pedagogiska inrikt- ningar som avses. Paragrafen har delvis nytt innehåll. Det nya är att det i paragrafens första stycke anges att lärare som inte uppfyller kraven i 13 § ändå får bedriva undervisning i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. I tredje stycket har bemyndigandet utökats så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer också får meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Bemyndigandet kommer att utnyttjas för skolor med Waldorfinriktning. Dessutom har paragrafen i övrigt ändrats redaktionellt utan att någon ändring i sak är avsedd. Som en följd av denna paragraf och 2 kap. 20 § behövs inte längre bemyndigandet i 2 kap. 22 § skollagen varför den kan användas för annat ändamål. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.1. 18 § Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisa- tion som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som mot- svarar den utbildning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser 2.yrkesämne i gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxen- utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenut- bildning. Paragrafen har ändrats så att det av första stycket framgår att en person som inte är legitimerad och behörig enligt 13 § ändå får bedriva under- visningen, under förutsättning att det inte finns någon i huvudmannens organisation som uppfyller kraven eller om det finns något särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen. Om det saknas en lärare eller förskollärare med legitimation och rätt behörighet inom organisationen kan huvudmannen alltså låta en annan lärare eller förskollärare utan Prop. 2010/11:20 legitimation och rätt behörighet bedriva undervisningen, under förutsättning att denna person har tillräcklig kompetens och är lämplig för det. Finns det ingen sådan person inom huvudmannens organisation bör huvudmannen göra ansträngningar för att rekrytera en legitimerad och behörig lärare eller förskollärare. Visar det sig sedan saknas sökande med legitimation och rätt behörighet får en annan lärare eller förskollärare tillfälligt bedriva undervisningen. Det kan vidare vara så att den lärare eller förskollärare som är legitimerad och behörig är direkt olämplig att bedriva undervisningen och t.ex. är föremål för en anmälan till . Även i ett sådant fall får en icke legitimerad och obehörig lärare eller förskollärare i stället användas för undervisningen. I andra stycket anges att en person som inte har både legitimation och uppfyller behörighetskraven får bedriva undervisningen under högst i sänder. Undantagna från detta är lärare som undervisar i modersmål, lärare som undervisar i yrkesämnen i de frivilliga skolformerna och lärare som undervisar i individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.5. 20 § Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymna- siesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller sär- skild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. I paragrafens första stycke ersätts de tidigare kriterierna för att få an- ställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning med ett krav på legitimation. I andra och tredje stycket har det gjorts följdändringar då det numera krävs legitimation enligt första stycket. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.6. 22 § Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning. Paragrafen motsvarar nuvarande 2 kap. 23 § skollagen och har flyttats av Prop. 2010/11:20 redaktionella skäl. Varning och återkallelse av legitimation 23 § ska meddela en legitimerad lärare eller förskollärare en varning, om han eller hon 1.varit oskicklig i sin yrkesutövning, 2.i eller i samband med yrkesutövningen gjort sig skyldig till brott som gör att hans eller hennes lämplighet att verka som lärare eller förskollärare kan sättas i fråga, eller 3.på annat sätt visat sig mindre lämplig att bedriva undervisning. ska återkalla en legitimation, om den 1.har varit grovt oskicklig i sin yrkesutövning, 2.i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvar- ligt brott som gör att hans eller hennes lämplighet att verka som lärare eller förskollärare kan sättas i fråga, 3.på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande, 4.på annat sätt är särskilt olämplig att bedriva undervisning, 5.inte följt ett föreläggande om läkarundersökning enligt 27 kap. 13 §, eller 6.begär att legitimationen ska återkallas. Om det finns särskilda skäl i fall som avses i första stycket 2 eller andra stycket 2, får avstå från att meddela en varning eller återkallelse av legitimationen. meddelar en varning eller beslutar att återkalla en legitimation, ska nämnden underrätta och den legitimerades arbetsgivare om detta. Detsamma gäller om en allmän förvaltningsdomstol efter överklagande beslutar att meddela en varning, återkalla legitimationen eller undanröja nämndens beslut om varning eller återkallelse. Paragrafen är ny. I första stycket anges att ska meddela en legitimerad lärare eller förskollärare en varning, om han eller hon varit oskicklig i sitt yrke, gjort sig skyldig till brott eller på annat sätt visat sig mindre lämplig att bedriva undervisningen. I andra stycket sägs att ska återkalla en legitimation, om den legitimerade har varit grovt oskicklig i sin yrkesutövning, i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott, på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande, på annat sätt visat sig särskilt olämplig att bedriva undervisning, inte följt ett föreläggande om läkarundersökning eller begär att legitimationen ska återkallas. I tredje stycket anges att om det finns särskilda skäl kan Lärarnas an- svarsnämnd avstå från att meddela varning eller återkallelse av legitima- tion. Av fjärde stycket framgår att ska underrätta Prop. 2010/11:20 och den legitimerades arbetsgivare om en varning med- delats eller en legitimation återkallats. Om ett beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol ska meddela och den legitimerades arbetsgivare om en varning meddelats, en legitimation återkallats eller om domstolen undanröjt Lärarnas ansvarsnämnds beslut. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsens innehåll behandlas i avsnitt 4.11. 24 § ska efter ansökan besluta att en legitimerad lärare ska benämnas lektor, om han eller hon har 1.avlagt minst licentiatexamen inom ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnes- didaktik eller har avlagt motsvarande utländsk examen, och 2.under tjänstgöring som lärare visat pedagogisk skicklighet. ska efter ansökan besluta att en legitimerad förskollärare ska benämnas lektor, om han eller hon har 1.avlagt minst licentiatexamen inom ett område som omfattas av förskolans uppdrag eller har avlagt motsvarande utländsk examen, och 2.under tjänstgöring som förskollärare visat pedago- gisk skicklighet. Benämningen lektor ska i skolväsendet förbehållas lärare som avses i första stycket och förskollärare som avses i andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter i fråga om pedagogisk skicklighet enligt första stycket 2 och andra stycket 2. Av paragrafens första och andra stycken, som delvis är nya, framgår att det numera är som utnämner lektorer. Lektorsutnämningar är kopplade till legitimationssystemet och då är det lämpligt att samma instans som meddelar legitimation också utnämner lektorer. Av tredje stycket, som är nytt, framgår att benämningen lektor ska i skolväsendet förbehållas lärare och förskollärare som avses i första och andra styckena. I fjärde stycket, som utformats i enlighet med Lagrådets förslag, anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter i fråga om pedagogisk skicklighet. Dessa bör komma till uttryck i kompetensprofiler. Detta för att närmare precisera innebörden i begreppet pedagogisk skicklighet och vara till ledning för den beslutande myndigheten. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.7. Barns och elevers utveckling mot målen 16 § Betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervis- ningen då betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas till- Prop. 2010/11:20 sammans med en lärare som är legitimerad. Kan dessa inte enas ska betyget beslutas av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar betyg när mer än en lärare bedriver undervisningen när betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från andra stycket för lärare som anställts utan tidsbegränsning med stöd av 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket. Paragrafens innehåll är nytt. I första stycket anges att betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen då betyg ska sättas. Självklart kan underlag för betygssättning inhämtas från andra lärare som tidigare undervisat eleven i ämnet eller kursen, men det är den eller de som bedriver undervisningen vid tiden för betygsättningen som ska fatta beslutet. I andra stycket sägs att om den lärare som undervisat inte är legitime- rad, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Om lärarna inte kan enas beslutas betyget av den legitimerade läraren, under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne betygs- sättningen avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn. Regleringen innebär att om det är möjligt ska betyg beslutas av en legitimerad lärare. Om en legitimerad lärare och en icke legitimerad lärare inte kan komma överens om ett betyg, har den legitimerade före- träde, under förutsättning att denne är behörig i det ämne som avses. Om en legitimerad lärare inte finns att tillgå eller om ingen lärares behörighet medger försteg vid beslutet ska betyg beslutas av rektorn. Av tredje stycket framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar betyg när mer än en lärare bedriver undervisningen vid den tid- punkt när betyg ska sättas. I fjärde stycket anges att regeringen eller den myndighet regeringen be- stämmer får meddela föreskrifter om undantag från andra stycket för lärare som anställts utan tidsbegränsning med stöd av 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.8. 27 kap. och Lärarnas 4 § prövar efter anmälan av frågor om lärares och förskollärares fortsatta rätt att inneha legitimation och om varning ska meddelas. Nämnden prövar dessutom efter ansökan -av den legitimerade om legitimationen ska återkallas, och -av den tidigare legitimerade om en ny legitimation ska meddelas. Paragrafen har nytt innehåll. I första stycket anges att , efter anmälan av , prövar frågor om lärares och förskollärares fortsatta rätt att inneha legitimation och om varning ska meddelas.