prop · GY0319 · 2010-10-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:19 Ett steg framåt en ny dansarutbildning Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att meddela före- skrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbild- ning i och om yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Regeringens föreskrifter får avvika från bestämmelser i skollagen (2010:800). Regeringen redovisar i propositionen sina bedömningar om bl.a. läro- tider, antagning, behörighet och lärarbehörighet i syfte att möjliggöra en elitsatsning inom förberedande dansarutbildning och gymnasieskolans yrkesdansarutbildning. I propositionen görs även be- dömningar om en tydligare statlig styrning av dansarutbildningen i form av ett särskilt organ som ska svara för antagningen av elever till utbild- ningen och bidra till utvärdering och utveckling av utbildningens kvalitet. Bedömningar görs också om på vilket sätt det bör beslutas vilka huvudmän som får anordna förberedande dansarutbildning i sin grund- skola respektive yrkesdansarutbildning i sin gymnasieskola samt om statsbidrag till dessa huvudmän och om rekrytering till utbildningen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Dessutom föreslås vissa mindre ändringar i skollagen som avser Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)..................................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Dansarutbildningens historik och problem ...................... En yrkesdansarutbildning av internationell klass............. Bemyndigande gällande dansarutbildning inom grund- och Ökad statlig styrning av dansarutbildningen................................... Riksrekrytering och ersättningsfrågor............................................. Utbildningens omfattning och innehåll........................................... Den förberedande dansarutbildningen ............................. Nationella kurs- och ämnesplaner i dans.......................... Behörighet, mottagande, urval, antagning och avskiljande ............ Behörighet, mottagande, urval och antagning.................. Avskiljande och övergång till annan utbildning............... Elevhem för breddad rekrytering.................................................... Kostnader för landstingsdrivna naturbruksprogram ska kunna ingå i underlaget för riksprislistan .................................................. Beslut om vissa betyg ..................................................................... Riksrekryterande utbildning enligt dagens bestämmelser............... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna ................... Ekonomiska konsekvenser för staten ............................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) ....... 17.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)................................... Ta klass (SOU 2009:27) ....................................................... Ta klass (SOU 2009:27) ....................................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Ta klass (SOU 2009:27)....................................................... Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag................................................. Bilaga 5 Lagrådets yttrande ................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (2010:800), 2.lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 15 kap. 22 § och 29 kap. 26 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 10 kap. 6 a § och 15 kap. 8 a §, samt närmast före 15 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. Regeringen får meddela före- skrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansar- utbildning i . Föreskrifter om sådan utbild- ning som regeringen meddelar i förordning får avvika från be- stämmelserna i denna lag. Regeringen får meddela före- skrifter om särskild utbildning i form av en yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Föreskrifter om sådan utbild- ning som regeringen meddelar i förordning får avvika från be- stämmelserna i denna lag. Betyg ska sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete samt vid utbild- ning på introduktionsprogram även i ämnen. Regeringen får meddela före- skrifter om hur betygssättningen ska gå till. Betyg ska sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete samt i grund- skolans ämnen i de fall undervis- ning i dessa får förekomma i Regeringen får meddela före- skrifter om hur betygssättningen ska gå till. bära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 15 § om vem som beslutar om betyg. bära undantag från bestämmelsen i Prop. 2010/11:19 3 kap. 16 § om vem som beslutar Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 25 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för kommunen att lämna upp- gifter om verksamheten som be- hövs för beslut om bidrag till fristå- ende förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för en kommun eller ett lands- ting att lämna uppgifter om verk- samheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristå- ende skola eller annan enskild verk- samhet har beräknats. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 15 kap. 22 § första stycket tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att det i lagen (2010:801) om införande av skol- lagen (2010:800) ska införas en ny paragraf, 20 a §, av följande lydelse. Om den utbildning som avses med ett beslut i punkt 3 i ikraft- stämmelserna i lagen (2009:1039) andra läsår, ska beslutet dock myndighet som regeringen be- stämmer får besluta att ett sådant beslut ska upphöra . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning bemyndigade regeringen statsrådet och chefen för att utse en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att en svensk yrkesdansarutbildning med inriktning på klassisk dans ska kunna bedrivas (dir. 2008:32). Den av- sedda utbildningen skulle hålla hög internationell klass och leda till an- ställningsbarhet. Utredningen tog namnet . Upp- draget skulle redovisas . förlängde regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2008:135) utred- ningstiden till . Utredaren redovisade sitt betänkande Ta klass (SOU 2009:27) . En sammanfattning av be- tänkandet finns i bilaga 1 och dess författningsförslag i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga i (U2010/1736/G). De lagförslag i denna proposition som inte rör dansarutbildningen ut- görs av mindre justeringar viss betygssättning, skyldighet för landsting att lämna uppgifter och en övergångsbestämmelse, allt rörande gymnasieskolan i fråga om vilka synpunkter har inhämtats från berörd myndighet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Förslaget har delvis anpassats till Lagrådets synpunkter. Detta redovisas i avsnitten 5 och 15 samt i författningskommentaren. Efter lagrådsbehandlingen har förslag om viss betygssättning, skyldig- het för landsting att lämna uppgifter som behövs för beslut om bidrag till fristående skolor och en ändring av en övergångsbestämmelse rörande beslut om riksrekrytering lagts till. Dessa förslag har bedömts inte ha sådant innehåll att de ska granskas av Lagrådet. Därutöver har i förhållande till lagrådsremissen vissa redaktionella och språkliga justeringar gjorts. Den klassiska baletten är ett viktigt inslag i det svenska kulturlivet Frågan om dansarutbildningens framtid är såväl en kulturpolitisk som en utbildningspolitisk fråga. Den klassiska baletten har under mer än två sekel varit ett viktigt inslag i det svenska kulturlivet. Nationalscenen , som har ett särskilt ansvar för den klassiska baletten, har i uppdrag att vårda och främja kulturarvet inom danskonsten och ska kunna hävda sig väl i jämförelse med de främsta scenerna internationellt. återfinns utbildningen i klassisk balett inom det reguljära ut- Prop. 2010/11:19 bildningssystemet. Ett prioriterat område inom kulturpolitiken är att stärka dansen som Den utvärdering av Handlingsprogrammet för den professio- nella dansen som presenterade 2009 visar att det sker en positiv utveckling på dansområdet. Statens stöd till centrala och regio- nala scenkonstinstitutioner m.m. möjliggör konstnärlig utveckling och förnyelse inom danskonsten. gör regeringen en sär- skild satsning på högkvalitativ dans för att skapa internationell uppmärk- Insatserna ska stärka verksamhet samt ge , och ökade förutsätt- ningar att hitta långsiktiga samarbetsformer för dansens utveckling (prop. 2009/10:1, utg.omr. 17, bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:140). Ingen kan säga hur intresset för dansens olika uttrycksformer kommer Regeringen vill dock att den klassiska baletten och dess repertoar ska kunna fortsätta att utvecklas i . om att förvalta ett gemensamt kulturarv, men också om att utveckla och sätta in detta kulturarv i vår egen tid. En satsning på klassisk balett kan även sägas främja den moderna dansen. Denna har delvis utvecklats ur men också som ett uppror mot den klassiska baletten, som ett alternativ till dess form och estetik. En förutsättning för att den klassiska baletten och den moderna dansen ska kunna fortsätta att utvecklas i är att det finns kvalificerade dansare. En konkurrenskraftig yrkesdansarutbildning ska finnas i De klassiska dansarnas arbetsmarknad är internationell. inför ett vägval där vi måste välja om vi ska utbilda klassiska yrkes- dansare eller om kompetensen i huvudsak ska hämtas från andra länder. Ett alternativ till att erbjuda en nationell dansarutbildning kan vara att köpa utbildningsplatser vid någon eller några ledande institutioner i andra länder för det fåtal svenska ungdomar som både har intresse av och förutsättningar för att dansa balett på elitnivå. Avsaknad av en utbildning till yrkesdansare inom klassisk dans i skulle dock i praktiken i hög grad begränsa svenska ungdomars möjligheter att utbilda sig till dansare med denna inriktning. Regeringen anser att det är önskvärt att behålla en svensk utbildning i Utan en nationell utbildning bedöms intresset för den klassiska baletten sannolikt minska och möjligheterna att möta ett fram- tida ökat intresse försämras. Klassiskt skolade dansare bidrar även till den moderna dansen och dess utveckling. På dagens arbetsmarknad för dansare råder ingen strikt uppdelning mellan klassisk balett och modern Där ställs ofta krav på både bredd och spets. regeringen att yrkesdansarutbildningen bör innehålla både klassiska och moderna tekniker samt uttrycksformer. Utbildningspolitikens inriktning är att människor växer med kunskap och möjligheten att lära sig något nytt. Detta stärker individernas position i samhället och på arbetsmarknaden, vilket kan vara avgörande för deras Prop. 2010/11:19 framtid. Det är angeläget att skolans undervisning kan möta alla elevers olika behov. Det gäller såväl elever i behov av extra stöd för att nå målen för utbildningen som elever som behöver en större utmaning. Regeringen har därför inrättat en försöksverksamhet med spetsutbildningar inom gymna- sieskolan (SFS 2008:793) och ungdomar som utövar idrott på elitnivå har genom riksidrottsgymnasierna möjlighet att satsa på sitt idrottande utan att behöva göra avkall på möjligheten att fullfölja en gymnasieutbildning. Även ungdomar som har talang för och vilja att utvecklas till yrkes- dansare inom klassisk och modern dans ska ha möjlighet att göra det inom skolväsendet. En sådan möjlighet finns , men mot bak- grund av bristande kvalitet i dansarutbildningen (se avsnitt 4.2) anser regeringen att flera förändringar behöver göras för att eleverna efter avslutad utbildning ska bli anställningsbara på en arbetsmarknad för klassisk dans. Behovet av dansare för den klassiska repertoaren är litet i . Dansarutbildningen har därmed och kommer alltid att ha en mycket begränsad omfattning. Antalet intresserade elever är jämförelsevis litet och de som är lämpade är än färre. Om det i ska finnas en inter- nationellt konkurrenskraftig dansarutbildning krävs det att dessa få elever ges speciella förutsättningar att utveckla sin talang. Yrkesdansarutbildningen är unik i det svenska utbildningssystemet. Inte någon annan yrkesutbildning inom gymnasieskolan har ambitionen att eleverna ska vara färdigutbildade och konkurrenskraftiga på en inter- nationell arbetsmarknad . Utbildningen ställer stora krav på såväl fysiska förutsättningar som psykisk styrka och musikalitet. Elevens målinriktning måste vara ytterst stark och obruten . För att han eller hon ska kunna nå målen för klassisk dans, måste en adekvat träning påbörjas tidigt och konsekvent fullföljas med successivt stegrad intensitet. Endast i undantagsfall har den som inte förvärvat den klassiska balettekniken under tonåren möjlighet att göra detta senare i livet. Här skiljer sig dansarutbildningen från andra krävande utbildningar, t.ex. de med idrottsinriktning. 4.2Dansarutbildningens historik och problem Yrkesdansarutbildningen i har anor då instiftades i samband med att en balettkår bildades för den nyinrättade i . Denna utbildning var länge den enda i sitt slag i landet. påbörjades utbildning för yrkesdansare även vid i (1949), Balettakademien i (1957) och (1961). De scenbundna utbildningarna hade som främsta mål att utbilda dansare för den egna scenens behov. Regeringen beslutade om en försöksverksamhet med förberedande dansarutbildning inom grund- skolan i , och . Hälften av den tid som be- hövdes för dansundervisningen togs från ämnen och reste- rande fick eleverna ta av sin fritid. Inför /82 utfärdade dåva- rande () föreskrifter för försöksverksamheten och fr.o.m. /83 fastställde SÖ timplaner för verksamheten, med beaktande av beslut om 1980 års läroplan för . Svenska Balettskolans förberedande dansundervisning påbörjades /82 i . Till yrkesutbildningen på gymnasienivå skulle regeringen enligt budgetpropositionen för /79 (prop. 1977/78:100, bet. UbU 1977/78:16, rskr. 1977/78:18) lämna bidrag så att två klasser av en specialkurs för yrkesutbildning av dansare skulle komma till stånd inom gymnasieorganisation. Utbildningen till yrkesdansare startade i /83. övertog det nyinrättade myndighetsansvaret för utbildningen och beslutade att försöksverksam- heten med förberedande dansundervisning fick anordnas i årskurserna 4 9 vid i , och . Försöksverksam- heten skulle omfatta åtta läsår, räknat från och med /92. Liksom tidigare skulle dansundervisningen anordnas genom jämkning av timplan och en särskild timplan för kompletterande frivillig dansundervisning på elevens fritid. fastställde kursplanerna och timplanerna. Yrkesdansarutbildningen förändrades från att vara tvåårig till treårig som en följd av gymnasiereform, vars grund lades i proposi- tionen Växa med kunskaper om gymnasieskolan och vuxenutbild- ningen (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356). I budgetpropositionen föreslog regeringen att försöksverk- samheten med förberedande dansundervisning i skulle permanentas fr.o.m. . ställde sig bakom regeringens förslag (prop. 1998/99:1, utg.omr. 16, bet. 1998/99:UbU1, rskr. 1998/99:98). Den förberedande dansutbildningen regleras i förordningen (1999:250) om förberedande dansutbildning i grund- skolan, som i sin tur utgår från ett bemyndigande i 4 kap. 3 a § 2 och 8 § tredje stycket skollagen (1985:1100). I förordningen om förberedande dansutbildning i ger regeringen, utöver , och kommuner, också kommun rätt att bedriva samma utbildning i årskurserna 79. Statsbidrag lämnas för högst 280 årselevplatser sammantaget i de fyra kommunerna. kommun har beslutat att från inte bedriva någon förberedande dansutbildning. Yrkesdansarutbildning på gymnasial nivå bedrivs /96 som ett specialutformat program med riksrekrytering vid gymnasium/Kungliga i . Genom anslagsvillkor i det årliga regleringsbrevet till fördelar regeringen ett särskilt bidrag för yrkesdansarutbildning till . Det regleras dock inte hur många platser bidraget ska täcka. har mellan 30 och 40 elever antagits till yrkesdansar- utbildningen. Mellan 20 och 30 elever har examinerats. Dagens utbildning når inte målet Kritik har riktats mot den svenska yrkesdansarutbildningen av företrädare för dansprofessionen. Utbildningen har inte bedömts vara tillräckligt bra för att avgångseleverna från gymnasieskolan ska vara konkurrenskraftiga på den internationella arbetsmarknaden för klassisk har allt färre elever från Kungliga Svenska Balettskolan anställts vid exempelvis , Göteborgs- anställdes inte någon av skolans avgångselever vid Operan, eftersom de enligt en enig jury inte ansågs motsvara kraven. har kartlagt kritiken och orsakerna till yrkes- dansarutbildningens otillräckliga kvalitet. För det första hävdar kritikerna att målet för utbildningen inte är klart uttalat. Ska det vara en utbildning för amatörverksamhet eller en utbildning för yrkesdansare på elitnivå? Om det är meningen att det ska vara en elitutbildning, hävdar kritikerna att förutsättningarna för och kraven på utbildningen måste anpassas där- Så är inte fallet i dagens system. En orsak är att skolförfattningarna och den kommunala gymnasieskolans organisation har tvingat fram kompromisser som inte gagnar dansarutbildningen. verken inom skolsystemet har inte konstruerats för att härbärgera en så elitinriktad yrkesutbildning för unga. Ett exempel är att godkända betyg från är det behörighetskriterium som gäller för att bli antagen till yrkesdansarutbildningen. I urval mellan sökande får färdig- hetsprov användas som komplement till urval med betyg som grund. Dessa bestämmelser innebär att elever kan söka och tas emot till en ut- bildning som syftar till dansaryrket, utan att ha rimliga möjligheter att nå målet att bli anställningsbar som dansare. Enligt utredaren har resurser lagts på en alltför stor grupp elever där inte alla har reella förutsättningar att bli yrkesdansare. Avsaknaden av en sammanhållen kursplan för den förberedande dansutbildningen och yrkesdansarutbildningen, där progressionen mellan stadierna tydligt framgår har också lyfts fram som En annan orsak till den otillräckliga kvaliteten är enligt utredaren att dansarutbildningen är kostnadskrävande och att huvud- männen har velat ha ett stort elevantal för att kunna finansiera utbild- Även det uttalade målet i att alla elever ska kunna uppnå målen i alla ämnen och målet för gymnasieskolan att alla elever har rätt att fullfölja utbildningen har enligt utredaren bidragit till att ut- bildningen inte förmått utbilda konkurrenskraftiga dansare. dansarutbildningen behöver i stället utbildningen redan från början anpassas till de elever som har förutsättningar att klara de prestationskrav som definierar yrket. Vidare krävs en hög grad av individualiserad undervisning och därmed en hög personaltäthet för att danseleverna ska uppnå de resultat som önskas. Under har sådana behov inte kunnat tillfredsställas, trots det riktade bidrag som staten tillfört dessa Inga krav på kvalitet eller resultat har varit knutna till stats- Sammantaget har bristerna lett till att få elever utvecklats till dansare av den höga klass som efterfrågas. En yrkesdansarutbildning av internationell klass Regeringen anser att det i ska finnas en yrkesdansarutbildning av internationell klass. En sådan utbildning ska vara en elitutbildning med höga krav på kvalitet. Den blir kostsam och går enligt regeringens be- dömning inte att få till stånd utan ökat statligt stöd och ökad statlig styr- ning. Dansarutbildningen kräver dessutom avsteg från vissa principer för den reguljära grund- och gymnasieskolan. Undantagen görs för en begränsad grupp elever som väljer att satsa hårt på en smal utbildning inom ett område som ställer unika fysiska krav. Dessa elever bör få en utbildning som är av sådan kvalitet att de efter avslutad gymnasieutbildning blir anställningsbara. Ett elittänkande av detta slag har inte rymts inom svensk skola. Regeringen ser dock positivt på att unga talanger kan ut- vecklas inom dansen i och är beredd att i detta fall införa de bestämmelser som krävs. vill regeringen poängtera att dansarutbildningen liksom all annan utbildning inom skolväsendet självfallet ska utformas i överens- stämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänsk- liga rättigheterna som också finns uttalade i den nya skollagen (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Dessa värderingar och rättigheter ska skolan gestalta och förmedla. De omfattar människo- livets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Det måste finnas en medvetenhet om att man i skolan förmedlar värden oavsett om det sker avsiktligt eller inte. I en så elitinriktad utbildning som dansarutbild- ningen är finns det en risk för att vissa av de värden som gäller för skolan sätts på undantag för att ett visst resultat ska uppnås. Med förberedande dansarutbildning avses i det följande den utbildning som föreslås bedrivas inom ramen för årskurs 49 (vilken har benämnts förberedande dansutbildning). Med yrkesdansarut- bildning avses den utbildning som föreslås ges som en yrkesutbildning inom ramen för gymnasieskolan. När båda dessa utbildningar avses an- vänds begreppet dansarutbildning. 5Bemyndigande gällande dansarutbildning inom grund- och gymnasieskolan Regeringens förslag: Regeringen får meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och en yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Föreskrifter om dansarutbildning som regeringen meddelar i förord- ning får avvika från bestämmelserna i skollagen (2010:800) Utredarens förslag: Avviker från regeringens förslag. Utredaren före- slår att både den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarut- bildningen tas in i skollagen som en ny statlig skolform. att närmare bedömningar om denna skolform regleras i en särskild lag. Remissinstanserna: Bland andra Kungliga i , i , kommun och tillstyrker utredarens förslag om en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. kommun påpekar dock att särskild vikt måste läggas vid att läroplanernas värdegrund följs i den nya skolformen. instämmer i utredningens bedömning att det är nöd- vändigt med särregleringar beträffande t.ex. rekrytering, utbildningens förläggning och innehåll samt lärarnas utbildning och yrkeskunnande. Vid en samlad bedömning finner att en egen skolform med statligt huvudmannaskap är att föredra framför särregleringar inom grund- och gymnasieskolan men att särregleringar är fullt möjliga alter- nativ.