prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — 38 § Frågor om antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymna- sieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning prövas av en särskild nämnd. 39 § Avgifter får inte tas ut för insatser för omvårdnad i boendet eller habilitering som tillhandahålls av staten, en kommun eller ett landsting i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. 40 § Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet för elever på Rh-anpassad utbildning. Hem- eller, i förekommande fall hemkommunen, ska betala ersätt- ning för kostnader för habilitering. Ersättningarna ska betalas till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningar enligt första stycket. 16 kap. Utbildning på nationella program i gymnasieskolan Kapitlets innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om utbildningarnas utformning och innehåll (225 §§), gymnasieexamen (2628 §§), behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen (2941 §§), utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med offentlig huvudman (4251 §§), och utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola (5255 §§). Utbildningarnas utformning och innehåll Yrkesprogram och högskoleförberedande program 2 § Av 15 kap. 7 § framgår att de nationella programmen är yrkes- program eller högskoleförberedande program. 3 § Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fort- satt yrkesutbildning. Alla elever på yrkesprogram ska inom ramen för sin gymnasieutbild- ning ges möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleut- bildning som påbörjas på grundnivå. 4 § De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt Prop. 2009/10:165 utbildning på högskolenivå. 5 § Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 2. 6 § För varje nationellt program ska det finnas examensmål som inne- håller mål för programmet. Nationella inriktningar och särskilda varianter 7 § Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar och särskilda varianter, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. 8 § Inriktningarna är nationella. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella inriktningar som ska finnas. 9 § Frågan om en särskild variant ska godkännas ska prövas av . 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och särskilda varianter. 11 § Inom yrkesprogrammen får det finnas gymnasial lärlingsutbild- ning, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Erbjudande av viss utbildning 12 § När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt program får huvudmannen också låta erbjudandet omfatta att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlings- utbildning inom programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ett sådant erbjudande ska ges inom vissa program. Avvikelser från ett nationellt programs innehåll Prop. 13 § får besluta om avvikelser från struktur, innehåll och examensmål för utbildningar på nationella program. Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som anordnas av en offentlig huvudman fattas i samband med beslut om riksrekrytering enligt 45 §. Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som anordnas av en enskild huvudman fattas efter en prövning som motsvarar prövningen av riksrekryterande utbildningar enligt 45 §. Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för beslut enligt tredje stycket. 14 § Om det finns särskilda skäl, får huvudmannen besluta att en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll får avvika från vad som annars gäller för programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana avvikelser som avses i första stycket. 15 § De nationella programmen är avsedda att genomgås på tre läsår. Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas än Om huvudmannen har fått tillstånd till det av , får denne besluta att en utbildning får fördelas än tre läsår. Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande 16 § Av 15 kap. 11 § framgår att utbildningen på nationella program i huvudsak ska vara skolförlagd om inte annat följer av bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning i 11 §. Ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet för att ett yrkesprogram ska få anordnas samt om undantag från 15 kap. 11 §. Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid 17 § Utbildningen på nationella program ska bedrivas som heltids- studier. 18 § Elever på yrkesprogrammen har rätt till minst 2 430 undervis- ningstimmar och elever på högskoleförberedande program har rätt till minst (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervisnings- 19 § Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymna- Prop. 2009/10:165 siepoäng. 20 § Utbildningens omfattning framgår av en poängplan i bilaga 3. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen. Ämnen, gymnasiearbete och kurser 21 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om ämnesplaner. 22 § I utbildningen ska det ingå ett gymnasiearbete. 23 § Utbildningen inom varje ämne ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng som kursen 24 § Har en elev efter avslutad kurs eller genomfört gymnasiearbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs och att få gå om en kurs. 25 § För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. 26 § Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och ut- bildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskole- förberedande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. För elever som har betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program ska gymnasieexamen utfärdas, om villkoren i 27 eller 28 § är uppfyllda. 27 § Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har god- kända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar 1. en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk, Prop. 2009/10:165 engelska och matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng i varje 2. gymnasiearbetet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket 1 som ska vara godkända och om andra kurser som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram. 28 § Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i 1. svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 2.engelska om sammanlagt 200 gymnasiepoäng, och 3.matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng. Gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket som ska vara godkända. Behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen 29 § För de nationella programmen gäller, utöver vad som föreskrivs i 15 kap. 5 §, de ytterligare behörighetskrav i fråga om godkända betyg från eller motsvarande utbildning som följer av 3034 §§. 30 § För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i svenska, engelska och matematik och i minst fem andra ämnen. 31 § För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs god- kända betyg i svenska, engelska, matematik och i minst nio andra ämnen. 32 § En sökande till ett nationellt program som saknar godkänt betyg i engelska men uppfyller övriga behörighetskrav ska ändå anses behörig om den sökande 1.på grund av speciella personliga förhållanden inte har haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en betydande del av sin tid i eller motsvarande utbildning, och 2.bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. 33 § En sökande som på annat sätt än genom grundskolestudier har förvärvat likvärdiga kunskaper i ett ämne ska vid tillämpningen av be- hörighetsreglerna anses ha godkänt betyg i ämnet. betyg i svenska som andraspråk likställas med godkänt betyg i svenska Prop. 2009/10:165 vid tillämpningen av behörighetsreglerna. 34 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att särskilda förkunskapskrav ska gälla för vissa utbildningar. 35 § En ansökan till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska ges in till den sökandes hemkommun. Avser ansökan mer än en utbildning ska den sökande ange i vilken ordning han eller hon önskar komma i fråga. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. Beslut om behörighet och mottagande 36 § Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot. Rätten att fullfölja utbildningen 37 § En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program, en nationell inriktning eller en särskild variant har rätt att hos huvud- mannen eller, om huvudmannen är offentlig, inom samverkansområdet fullfölja sin utbildning på det påbörjade programmet eller den aktuella inriktningen eller varianten. Första stycket gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras . 38 § Vad som sägs i 37 § gäller på motsvarande sätt den elev som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning. Om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning kan anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet avse att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram. 39 § Om huvudmannens erbjudande av ett nationellt program om- fattade att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning enligt 12 §, har den elev som påbörjat programmet rätt att fullfölja utbildningen på den nationella in- riktningen, den särskilda varianten respektive som gymnasial lärlingsut- bildning enligt 37 och 38 §§. 40 § Rätten att fullfölja utbildningen enligt 3739 §§ gäller också efter ett studieuppehåll på högst ett läsår för studier utomlands. Någon rätt att fullfölja utbildningen enligt första stycket finns dock Prop. 2009/10:165 inte, om det erbjudande som avses i 12 § när det lämnades förenades med ett uttryckligt förbehåll att det inte gäller vid studieuppehåll. 41 § I 49 § finns ytterligare bestämmelser om rätten för en elev i en skola med offentlig huvudman att fullfölja sin utbildning när eleven flyttar till en annan kommun. Utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med offentlig huvudman Skyldighet att erbjuda utbildning 42 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar. Mottagande i första hand 43 § Av de behöriga sökande till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbild- ning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. 44 § Utöver vad som följer av 43 § ska de som är behöriga sökande tas emot i första hand om de sökt till 1.sådan utbildning som avses i 43 § och med hänsyn till sina person- liga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit de har sökt, 2.ett nationellt program eller till en nationell inriktning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder den sökta utbildningen, 3.gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet, 4.ett nationellt program och åberopat att huvudmannen inom det sökta programmet anordnar en nationell inriktning som börjar senare än första läsåret och som hemkommunen inte erbjuder, 5.ett yrkesprogram som saknar nationella inriktningar och åberopat att huvudmannen anordnar programmet i huvudsak skolförlagt och som hemkommunen inte erbjuder, eller 6.en utbildning som det har fattats beslut om riksrekrytering för enligt 45 §. 45 § får för nationella program besluta att det till en viss utbildning i första hand ska tas emot sökande från hela landet (riks- Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för att en viss utbild- ning ska kunna bli riksrekryterande. 46 § Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Mottagande i andra hand 47 § Andra behöriga sökande än de som ska tas emot i första hand enligt 43 och 44 §§ får tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen. 48 § Innan en kommun eller ett landsting tar emot en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes hemkommun. dock inte inhämtas, om det med hänsyn till tidigare avgivet yttrande eller av andra skäl är onödigt. Rätt att fullfölja utbildningen för en elev som flyttar 49 § En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansom- rådet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hem- kommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. 50 § En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för ut- bildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även ett landsting som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkansområdet för Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning. 51 § Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat, och annat inte heller följer av andra och tredje styckena, ska den interkommunala ersättningen motsvara anord- Prop. 2009/10:165 narens självkostnad. När eleven har tagits emot i andra hand enligt 47 §, ska ersättningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsva- rande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden. När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola 52 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. 53 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 54 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande be- hov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 55 § För utbildning på sådana nationella program och nationella inrikt- ningar som hemkommunen erbjuder, ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet eller den inriktningen. För utbildning på särskilda varianter och för sådan utbildning som av- ses i 13 § tredje stycket ska hemkommunen betala det grundbelopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i andra stycket, har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder. 17 kap. Utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (215 §§), bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en gymna- sieskola med offentlig huvudman (1627 §§), och bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en fristå- ende gymnasieskola (2836 §§). 2 § Introduktionsprogrammen är programinriktat individuellt val, individuellt alternativ, och 3 § Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet, programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de så snart som möj- ligt ska kunna antas till det programmet, yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden, och språkintroduktion att ge invandrarungdomar som anlänt till en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möj- liggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. 4 § Programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever. Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. 5 § Preparandutbildning ska pågå högst . Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får preparandutbildningen förlängas till . 6 § Utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och huvudmannen finner att det är för- enligt med syftet med elevens utbildning. Plan för utbildningen och individuell studieplan 7 § Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. 8 § Utöver de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 912 §§ för de olika introduktionsprogrammen. 9 § Preparandutbildning står öppen för ungdomar som saknar de god- kända betyg som krävs för behörighet till alla nationella program enligt 16 kap. 30 och 31 §. 10 § Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §, men från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. 11 § Yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna för ung- domar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. 12 § Språkintroduktion står öppen för ungdomar som har an- länt till och som inte har de godkända betyg som krävs för behö- righet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 § och som behöver en ut- bildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymna- sieskolan eller till annan utbildning. 13 § En ansökan till programinriktat individuellt val eller till yrkesin- troduktion som har utformats för en grupp elever ska ges in till den Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. Beslut om behörighet och mottagande 14 § Den huvudman som anordnar utbildningen prövar om en sökande till programinriktat individuellt val eller till yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever är behörig och om den sökande ska tas Rätten att fullfölja utbildningen 15 § En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den plan för utbildningen, enligt 7 § första stycket, som gällde när utbildningen inleddes. Om eleven har medgett att planen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. Utbildning på introduktionsprogram vid en gymnasieskola med Skyldighet att erbjuda utbildning 16 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hem- kommunen erbjuds preparandutbildning, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Utöver vad som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning och kommunen bedömer att de har förutsättningar att klara utbildningen. Anordnande av programinriktat individuellt val 17 § En kommun eller ett landsting som anordnar ett yrkesprogram får anordna programinriktat individuellt val som är inriktat mot yrkes- Utbildning anordnad av landsting 18 § Ett landsting får, utöver vad som följer av 17 §, efter överens- kommelse med en kommun anordna yrkesintroduktion och individuellt Mottagande till utbildningar som utformats för en grupp elever 19 § En kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat indi- viduellt val eller yrkesintroduktion som har utformats för en grupp elever ska ta emot alla de behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. Om det finns platser över på utbildningen, sedan alla sökande som ska tas emot enligt första stycket har antagits, får kommunen eller ta emot andra behöriga sökande till utbildningen. 20 § får för programinriktat individuellt val besluta att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet (riksrekrytering). Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Mottagande till utbildningar som inte utformats för en grupp elever 21 § En kommun som anordnar preparandutbildning, yrkesintroduktion som inte har utformats för en grupp elever, individuellt alternativ eller