prop · GX03115 · 2010-03-23 00:00:00 — pet) och lagtexten bör därför kompletteras i detta avseende. 2009/10:115 anser vidare att möjligheten att sponsra ett sportevenemang bör komplet- teras med någon form av begränsningsregel, t.ex. ett högsta antal tillåtna meddelanden . Kammarrätten i rekommenderar att bestämmelsen uttömmande reglerar otillåtet innehåll och därmed inte behöver prövas enligt bestämmelsen om otillbörligt gynnande. Kammar- rätten anser vidare att det är av vikt att sponsringsmeddelanden, i likhet med gällande praxis, anses ingår i det programmet som det avser och att formuleringen omedelbar anslutning till i motsats till begreppet i början och i slutet knappast kan omfattas av definitionen av program. Konsu- mentverket/anser att det bör införas ett förbud mot sponsring av barnprogram. (TU) ifrågasätter om reglerna ska gälla för beställ-tv. Annonsö- rer anser att det av författningstexten bör framgå att det är tillåtet att visa sponsorns namn och/eller tjänst eller annat kännetecken. Förbudet mot sponsring av alkoholdrycker bör tas bort, i vart fall för drycker upp till 15 volymprocent. noterar att för- bigått möjligheten att tillåta sponsringsmeddelande i samband med re- klamavbrott och menar att det är en avvikelse jämfört med AV-direktivet och praxis från och TV samt ologiskt i förhållande till vad som föreslås gälla för produktplacering. Förbundet påpekar också att det verkar oklart om föreslagen bestämmelse om s.k. fakultativa sponsringsmeddelanden även omfattar beställ-tv. Teaterför- bundet anser att sponsringsbegreppet bör utvidgas till att även omfatta program som utformats i samarbete med ett företag, som på annat sätt än genom direkt finansiering av programmet skapar goodwill eller en asso- ciering till nytta för företagets varumärke eller produkter. menar att det bör vara uttryckligen tillåtet att visa sponsorskyltar i samband med annonsavbrott och sponsorns namn och/eller tjänst eller annat känneteck- en. Förbudet mot alkoholsponsring bör tas bort och trailers för program bör kunna sponsras. Enligt finns det skäl att överväga lämpligheten och nödvändigheten av att införa regler om sponsring för beställ-tv. Begreppet sponsring definieras i AV-direktivet som varje bidrag som ges för finansiering av audiovisuella medietjänster eller program av ett of- fentligt eller privat företag eller en fysisk person som inte är engage- rat/engagerad i tillhandahållande av audiovisuella medietjänster eller i produktion av audiovisuella verk, i syfte att främja företagets namn, varumärke, anseende, verksamhet eller produkter (artikel 1 k). Definitio- nen motsvarar i huvudsak definitionen av sponsring i tv-direktivet. I AV-direktivet finns närmare bestämmelser om sponsring (artikel 3f). Till skillnad från tv-direktivet avser regleringen i AV-direktivet spons- ring i såväl tv-sändningar som beställ-tv. Vidare har i AV-direktivet införts mer specifika regler om på vilket sätt sponsrade program ska Dessutom får en medlemsstat enligt AV-direktivet förbjuda att sponsorns logotyp visas under barnprogram, dokumentärprogram och religiösa program. Tv-direktivets bestämmelser om sponsring är genomförda i svensk rätt genom 7 kap. 8 och 9 §§ radio- och TV-lagen. I 7 kap. 8 § första stycket föreskrivs att om ett program som inte är en annons helt eller delvis har bekostats av någon annan än den som bedriver sändningsverksamheten eller som framställer audiovisuella verk (sponsrat program), ska på lämp- ligt sätt i början och slutet av programmet eller vid ettdera tillfället anges vem eller vilka bidragsgivarna är. Bestämmelserna är tillämpliga på såväl ljudradio- som tv-program. I sökbar text-tv ska ett meddelande om spon- sorerna lämnas löpande. Begreppet på lämpligt sätt har fått sin närmare innebörd genom praxis från och TV. Av denna praxis följer att det är nödvändigt att meddelandet innehåller information om att pro- grammet är sponsrat och om vem eller vilka som bidragit till finansie- ringen. Det är således inte tillräckligt med skyltar med skriften Tack till och liknande. Nämnden har vidare accepterat produkter och va- rumärken som beteckning för sponsorer. Nämnden har inte godtagit att både ett företag och en produkt från samma företag sponsrar samma program. Musikillustrationer får förekomma, om de inte innebär att med- delandet kan förväxlas med ett vanligt reklaminslag. Reklamliknande tillägg eller uppgifter om sponsorns adress, telefonnummer, öppettider och liknande får inte heller förekomma i sponsringsmeddelanden. I nämndens praxis har de flesta ärenden som gällt sponsring prövats mot 6 kap. 4 § radio- och TV-lagen. Av paragrafen följer att program som inte är reklam inte på ett otillbörligt sätt får gynna kommersiella intressen. Nämnden har som regel ansett att sponsringsmeddelanden med reklambetonade uttalanden om sponsorns verksamhet, tillägg eller upp- gifter om sponsorns adress, telefonnummer och liknande uppgifter strider mot bestämmelsen. Likaså har ett otillbörligt kommersiellt gynnande ansetts föreligga när någon omväxlande anger ett företags namn och dess produkter som sponsor eller i samma program anger olika produkter från ett och samma företag. Det har inte ansetts acceptabelt att visa bilder av produkter eller andra bilder med anknytning till sponsorns verksamhet i sponsringsmeddelandet. En överträdelse av sponsringsbestämmelsen innebär dock inte alltid även en överträdelse av bestämmelsen om otill- börligt kommersiellt gynnande. Enligt 7 kap. 8 § andra stycket radio- och TV-lagen får ett program som huvudsakligen handlar om nyheter eller nyhetskommentarer inte sponsras. I 7 kap. 9 § föreskrivs vidare att ett program inte får sponsras av någon vars huvudsakliga verksamhet gäller tillverkning eller försälj- ning av alkoholdrycker eller tobaksvaror. Ett sponsringsmeddelande anses i marknadsrättslig mening vara att be- trakta som reklam. Det innebär att annonsreglerna i radio- och TV-lagen är tillämpliga på sponsringsmeddelanden. I 7 kap. 8 § finns dock regler som innebär att sponsringsmeddelanden inte behöver omges av annons- signatur och att de inte ska räknas in i annonstiden. lagen framgår att sponsringsmeddelanden inte får utformas som reklam eller åsiktsannonser (prop. 1995/96:160 s. 114). SVT:s och SR:s villkor för sponsringsmeddelanden framgår av pro- gramföretagens sändningstillstånd och dessa är strängare än villkoren för andra programföretag. Av sändningstillstånden framgår att sponsrings- meddelanden ska vara korta, att de inte ska åtföljas av musik och att de även i övrigt ska ges en neutral utformning. I Radio- och uppdrag ingick även att se över be- stämmelserna om sponsring i radio- och TV-lagen. Enligt utredningen skiljer sig regleringen av sponsringsmeddelanden respektive reklam åt och detta har fört med sig osäkerhet i rättstillämpningen. Det bör därför tydligare i radio- och tv-lagen skiljas på regleringen av reklam och sponsringsmeddelanden på så sätt att sponsringsmeddelanden uttryckli- gen undantas från annonsbegreppet i radio- och tv-lagen. Radio- och TV- lagsutredningen lämnade dessutom förslag om i vilka situationer som sponsringsmeddelanden ska vara tillåtna och hur de ska utmärkas. När det gäller placeringen av sponsringsmeddelanden ansåg utred- ningen att sådana, på samma sätt som , ska lämnas före eller efter det sponsrade programmet. Om endast en klart avgränsad del av pro- grammet är sponsrat bör dock sponsringsmeddelandet lämnas före eller efter denna del. I sådana fall får meddelandet lämnas även före eller efter programmet som helhet. Enligt utredningen är det vidare rimligt att tillåta sponsringsmeddelanden även vid andra tillfällen än i början eller slutet av ett program. Med anledning därav lämnade utredningen förslag till bestämmelser med en uttömmande uppräkning av i vilka situationer, förutom de obligatoriska, som sponsringsmeddelanden får lämnas (fakul- tativa sponsringsmeddelanden). Fakultativa sponsringsmeddelanden föreslogs få lämnas i vissa typer av program, vid växlingar mellan sänd- ning från evenemang och studiosändningar, i samband med avbrott för annonser samt då sändningen av ett sponsrat program övergår från en programtjänst till en annan programtjänst inom samma programföretag. En förutsättning är dock att det sker på ett sådant sätt att varken pro- grammets integritet och värde eller rättighetshavarnas rättigheter kränks. Enligt förslaget får sådana sponsringsmeddelanden lämnas bara om den sammanlagda sändningstiden för programmet överstiger fyrtiofem minu- ter och det är minst mellan meddelandena. Enligt Radio- och bör reglerna om placering av sponsringsmeddelanden vara desamma oavsett om meddelandet sänds med hel eller delad skärm och att sponsringsmeddelanden med delad skärm således inte bör vara tillåtna i vidare omfattning än vad som gäller för sponsringsmeddelanden i allmänhet. Slutligen föreslog Radio- och att det i lagen ska anges att ett sponsringsmeddelande ska innehålla uppgift om att pro- grammet är sponsrat och vem eller vilka som har bidragit till finansie- ringen av programmet. Enligt utredningen får meddelandet inte innehålla säljfrämjande inslag eller annat som kan föra med sig att det kan förväx- las med ett reklaminslag. Skälen för regeringens förslag Yttrandefrihetsgrundlagen och bestämmelser i vanlig lag om förbud mot och villkor för sponsring Som nämnts i avsnitt 6.9 tillåter 1 kap. 12 § yttrandefrihetsgrundlagen bestämmelser i vanlig lag om bland annat kommersiell reklam. Bestäm- melsen är även tillämplig på sponsring. Det innebär alltså att lagregler om förbud mot och villkor för sponsring är tillåtna avseende traditionell tv. Vad gäller beställ-tv kan noteras att motiven till 1 kap. 12 § yttrande- frihetsgrundlagen endast berör möjligheten till lagbestämmelser rörande radio och tv. Som redovisats i avsnitt 6.9 anser regeringen dock att ytt- randefrihetsgrundlagen även tillåter regler om sponsring i beställ-tv. Det finns dock skäl att överväga lämpligheten och nödvändigheten av sådana bestämmelser. Tanken med ett sponsringsmeddelande är att informera mottagaren av en medietjänst om att någon annan än leverantören av tjänsten har bidra- git till finansieringen av ett program som inte är en annons. Syftet är således att skydda mottagaren genom att varna för att det finns en möjlig risk för att sponsorn har haft ett redaktionellt inflytande över programin- nehållet. Detta syfte gör sig även gällande avseende beställ-tv. Med beak- tande därav och då förbud mot och villkor för sponsring inte får anses komma i konflikt med yttrandefrihetsgrundlagen samt de förpliktelser som AV-direktivet medför anser regeringen att regler om sponsring för beställ-tv bör införas i radio- och tv-lagen. Ett sponsringsmeddelande är normalt sett att betrakta som reklam i radio- och TV-lagens mening. Följaktligen är reglerna i radio- och TV-lagen om annonser med vissa undantag tillämpliga på ett sponsringsmeddelan- de. De motiv som ligger till grund för reglerna om sponsringsmeddelan- den och reklammeddelanden skiljer sig emellertid åt. Det främsta syftet med sponsringsmeddelande är att informera om att ett utomstående in- tresse kan ha påverkat programinnehållet. Reklam däremot knyter inte an till ett visst program utan sänds fristående från programutbudet i övrigt. Att syftet med reglerna är olika kommer till uttryck bland annat på så sätt att reglerna om sponsringsmeddelanden är utformade som en skyl- dighet för programföretaget att på ett visst sätt lämna upplysning om att ett program är sponsrat. Sponsringsmeddelanden får enligt förarbetena inte heller utformas som reklam eller åsiktsannonser. I avsnitt 7 föreslås att begreppen reklam och annons ska definieras i radio- och tv-lagen. Genom dessa definitioner kommer sponsringsmed- delanden automatiskt att falla utanför annonsbegreppet. Att särskilt un- danta sponsringsmeddelanden från reklambegreppet i enlighet med Ra- dio- och förslag behövs därför inte. Däremot bör begreppet sponsring definieras i radio- och tv-lagen. I AV-direktivet definieras sponsring som varje bidrag som någon som inte tillhandahåller audiovisuella medietjänster eller producerar sådana verk ger för att finansiera medietjänster eller program i syfte att främja bi- dragsgivarens namn, varumärke, anseende, verksamhet eller produkter. AV-direktivet innehåller således kriterier för syftet med bidraget. Genom att i radio- och tv-lagen också införa sådana syften kommer bidrag från exempelvis Stiftelsen eller andra produktionsfor- mer inte längre att betraktas som sponsring i lagens mening. I likhet med anser regeringen vidare att utöver bidrag med de syften som anges i AV-direktivet bör även sådana bidrag som ges för att främja bidragsgivarens intresse omfattas. Sammantaget bör med sponsring avses bidrag som någon som inte tillhandahåller eller producerar ljudradio, tv- sändning, beställ-tv eller sökbar text-tv ger för att finansiera dessa medie- tjänster eller program i syfte att främja bidragsgivarens namn, varumär- ke, anseende, verksamhet, produkt eller intresse. Begränsningar av vilka program som får sponsras Enligt AV-direktivet får medlemsstaterna förbjuda att en sponsors logo- typ visas under barnprogram. I denna del innebär direktivet ingen nyhet i förhållande till tv-direktivet. Genom AV-direktivet utvidgas dock till- lämpningsområdet till att även omfatta beställ-tv. Eftersom AV- direktivet är ett minimidirektiv är det möjligt att gå ännu längre och helt förbjuda sponsring av barnprogram. Ett sådant förbud övervägdes, men ansågs vid tillkomsten av radio- och TV-lagen inte nödvändigt (prop. 1995/96:160 s. 117). Sponsring av barnprogram är således tillåten (jfr 7 kap. 8 § radio- och TV-lagen). I likhet med anser regeringen att det inte finns skäl att nu införa ett sådant förbud. Detsam- ma gäller införandet av restriktioner för möjligheten att visa sponsrings- meddelanden under barnprogram. Bestämmelsen i AV-direktivet om att nyhets- och samhällsprogram inte får sponsras är redan genomförd i svensk rätt genom bestämmelsen i radio- och TV-lagen om förbud mot sponsring av program som huvud- sakligen handlar om nyheter eller nyhetskommentarer. För att AV- direktivets krav ska genomföras korrekt behöver dock bestämmelsens tillämpningsområdet utvidgas till att också omfatta beställ-tv. Enligt för radio och TV bör enkla meddelanden om tid, väderlek, nyheter eller liknande inte få sponsras. I denna del har nämnden hänvisat till sin praxis. Vid bedömningen av om en sändning utgör ett sponsringsbart program har nämnden tagit hänsyn till omstän- digheter som särskilt namn eller egen vinjett, särskild programledare, eget tema, särskild sändningstid och längd (se även rättsfallet RÅ 2001 ref. 4). Enligt nämnden är avsikten inte att tillåta sponsring av enkla meddelanden. Bestämmelsen i radio- och TV-lagen om förbud mot sponsring av program som huvudsakligen handlar om nyheter eller ny- hetskommentarer bör därför enligt nämnden utvidgas till att också omfat- ta program som inte består av annat , utom angivande av namn eller källa, ett enkelt meddelande om tid, väderlek, nyheter eller motsvarande. har inte utrett frågan om sponsring av enkla medde- landen. Radio- och har dock övervägt frågan. Enligt utredningen bör enkla meddelanden inte betraktas som ett program i sponsringshänseende. Förutom angivna meddelanden om tid, väderlek och nyheter nämndes som exempel en s.k. trailer rörande ett sponsrat Enligt utredningen bör det alltså inte förekomma något spons- ringsmeddelande i anslutning till en sådan trailer. Med ett program i nuvarande radio- och TV-lagen avses detsamma som avses i yttrandefrihetsgrundlagen vilket innebär att enkla meddelan- den inte undantas från programbegreppet (jfr prop. 1995/96:160 s 65). Någon ändring i det avseendet är inte avsedd. Regeringen anser inte att det finns några starka skäl att förbjuda sponsring av enkla meddelanden som t.ex. trailers. Som nämnts ovan får nyhetsprogram inte sponsras. Någon begränsning därutöver av program som inte får sponsras anser regeringen således inte bör införas. Förbudet i radio- och TV-lagen om att ett tv-program inte får sponsras av någon vars huvudsakliga verksamhet gäller tillverkning eller försälj- ning av alkoholdrycker eller tobaksvaror kan behållas (7 kap. 9 § radio- och TV-lagen). AV-direktivet kräver nämligen att ett motsvarande för- bud tas in i den nationella lagstiftningen när det gäller tobaksvaror och gör det möjligt att införa eller behålla ett förbud i fråga om alkoholdryck- er. De hälsoskäl som påtalats avseende tv-sändningar gör sig även gäl- lande avseende beställ-tv. Bestämmelserna i radio- och TV-lagen bör därför ändras på så sätt att förbuden även avser beställ-tv. Vidare följer av AV-direktivet att sponsring som lämnas av läkemedelsföretag är tillå- ten i ett program i en tv-sändning eller i beställ-tv, under förutsättning att sponsringen främjar företagets namn eller anseende, däremot inte sär- skilda medicinska produkter eller behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination. Motsvarande bestämmelser finns i 7 kap. 10 § andra stycket radio- och TV-lagen. De hälsoskäl som påtalats avseende tv- sändningar gör sig även gällande avseende beställ-tv. Bestämmelsen i radio- och TV-lagen bör därför ändras på så sätt att förbudet även avser beställ-tv. Enligt AV-direktivet ska audiovisuella medietjänster eller program som sponsras uppfylla vissa krav. Deras innehåll och, när det gäller tv- sändningar, deras programläggning får inte påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet hos leverantö- ren av medietjänsten. I denna del överensstämmer AV-direktivet i allt väsentligt med tv-konventionen. Redan genom bestämmelserna i 3 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen är direktivets krav på säkerställande av re- daktionellt ansvar och frihet uppfyllt i svensk rätt. Någon särskild lag- stiftning utöver vad som redan gäller enligt yttrandefrihetsgrundlagen behövs således inte i denna del. Av AV-direktivet följer vidare att sponsringen inte får direkt uppmunt- ra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster. Be- stämmelsen motsvarar i allt väsentligt vad som redan gäller för program i tv-sändningar enligt tv-direktivet. Dessa krav, som enligt AV-direktivet även gäller sponsring av beställ-tv, måste således uppfyllas för att Sveri- ge på ett korrekt sätt ska genomföra AV-direktivet. För att genomföra direktivet i denna del krävs att säljfrämjande inslag i sponsringsmedde- landen i tv-program och i beställ-tv uttryckligen förbjuds. anser att det i radio- och tv-lagen därför bör införas en bestämmelse om att ett sponsringsmeddelande inte får innehålla säljfrämjande inslag. När sponsringsmeddelande ska och får lämnas Av AV-direktivet följer att sponsrade program i en tv-sändning och i beställ-tv ska tydligt identifieras som sådana i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. AV-direktivet med- ger vidare att sponsringsmeddelanden lämnas under pågående program. Den gällande regleringen i radio- och TV-lagen innebär att sponsrade program ska markeras i början och slutet av programmet eller vid ettdera tillfället. Reglerna uppfyller således delvis vad som krävs enligt AV- direktivet. Regeringen delar bedömning att det dessutom i ra- dio- och tv-lagen bör införas en bestämmelse för det fall bara en klart avgränsad del av ett program är sponsrat. Utredningen har föreslagit att sponsringsmeddelandet ska visas i omedelbar anslutning till den spons- rade delen. Som Kammarrätten i konstaterat ska sponsrings- meddelanden anses ingå i det program eller den programdel som det avser. Regeringen delar därför kammarrättens bedömning att formule- ringen i omedelbar anslutning till bör ersättas med begreppet i början och i slutet. Bestämmelsen bör gälla såväl när endast en avgränsad del av ett program är sponsrat som när sponsorerna inte sponsrar övriga delar av programmet. Om sändningarna från ett visst evenemang eller en viss tävling under ett sportprogram är sponsrade, ska sponsringsmeddelandet således sändas i början eller i slutet av detta inslag i programmet. En grundläggande förutsättning för att ett sponsringsmeddelande ska få sändas i början eller i slutet till en del av ett program, dvs. normalt sett under programmet, bör vara att det kan ske på ett sådant sätt att inte pro- grammets integritet och värde eller rättighetshavarnas rättigheter kränks. Som redovisats har Radio- och lagt fram ett för- slag som gör det möjligt att bland annat lämna sponsringsmeddelande under pågående program i en tv-sändning. Regeringen delar utredningens bedömning och det finns goda skäl för förslaget. Dock ingår i Radio- och förslag även sponsringsmeddelanden i samband med avbrott för annonser. Denna del finns inte med i förslag. Detta synes dock vara ett förbiseende från utredningens sida. I en tv-sändning bör således sponsringsmeddelanden även få lämnas i sam- band med annonsavbrott. I avsnitt 6.12 behandlas när annonsavbrott får ske. Förslaget innebär att andra program i tv-sändningar än gudstjänster och barnprogram får avbrytas av annonser bara om det kan ske på ett sådant sätt att avbrottet med hänsyn till naturliga avbrott i programmet och programmets längd och karaktär inte påverkar programmets integ- ritet och värde eller kränker rättighetshavarnas rättigheter. Denna be- gränsning kommer följaktligen att gälla även för antalet sponsringsmed- delanden som får lämnas i samband med annonsavbrott. Någon begräns- ning därutöver anser regeringen inte behövs. Sammantaget ser regeringen alltså inte någon anledning att frångå Ra- dio- och förslag när det gäller vilka typer av pro- gram och i vilka situationer sponsringsmeddelanden ska få sändas under pågående program i en tv-sändning. Förslaget bör därför med vissa smär- re justeringar genomföras. I radio- och tv-lagen bör således införas en bestämmelse om att spons- ringsmeddelanden i en tv-sändning får lämnas i början eller i slutet av ett program om bara en klart avgränsad del av programmet är sponsrad och ett sponsringsmeddelande har lämnats i början eller i slutet till den delen, i sportprogram där det förekommer längre pauser och i program som återger föreställningar eller evenemang, i pauser för publiken, i samband med att sändningen övergår från en programtjänst till en annan, vid växlingar mellan sändning från evenemang och studiosändning, i samband med annonsavbrott. AV-direktivet innehåller inte några särskilda tidsbegränsningar när det gäller programmets längd eller hur som måste löpa mellan med- delandena. Som påtalat bör i linje med strävandena att förenkla för företagen några sådana regler inte införas. Däremot anser regeringen att det av hänsyn till tittarna och rättighetsinnehavarna i lagen bör införas en bestämmelse om att ett sponsringsmeddelande inte får kränka programmets integritet och värde eller rättighetsinnehavarnas rättigheter. Som redovisats ovan medger AV-direktivet att sponsringsmeddelanden även lämnas under pågående program i beställ-tv. har inte utrett frågan närmare. Beställ-tv skiljer sig delvis från tv-sändningar och det synes därför inte lika angeläget att som för tv-sändningar närma- re reglera när sponsringsmeddelanden får lämnas under bland annat på- gående program. På samma sätt som för tv-sändningar bör dock gälla att sponsringsmeddelanden i beställ-tv bara får lämnas om det kan ske på ett sådant sätt att programmets integritet och värde eller rättighetshavarnas rättigheter inte kränks. AV-direktivet innebär en helt ny reglering i svensk rätt avseende be- ställ-tv. Det är inte möjligt att närmare bedöma eventuella konsekvenser av förslaget. Framtiden får utvisa om reglerna om sponsring av program i beställ-tv ger upphov till andra frågeställningar än de som har uppkommit beträffande tv-sändningar. När det gäller utformningen av sponsringsmeddelanden föreskrivs att sponsorn ska anges på lämpligt sätt.