prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) för kontinuerliga diskussioner kring den fortsatta finansieringen och strukturerna för den framtida informationsförsörjningen till patienterna. Regeringen har även inom ramen för direktiven (dir 2010:58) till organisationskommittén för inrättandet av en ny oberoende granskningsmyndighet med ansvar för uppföljning och utvärdering av hälso- och sjukvården m.m., givit kommittén i uppdrag att utreda vilken information patienterna och medborgarna efterfrågar, vilken information som finns tillgänglig och vad som saknas för att individen ska kunna göra medvetna val. Regeringen har även tagit initiativ för att patienterna ska kunna agera aktivt och medvetet som konsumenter och patienter i relation till tandvården (se avsnitt 3.6.1). har haft regeringens uppdrag att utveckla information till patienterna. En viktig del har rört patientens möjlighet att få information om priser på olika tandvårdstjänster. Vidare har regeringen initierat och finansierat en rådgivningstjänst avseende tandvård. Arbetet för att stärka patientens ställning inom tandvårdsområdet bör fortsätta. Satsningen på en förbättrad prisjämförelsetjänst påbörjas med målsättningen att lansera tjänsten /2012. In- formationen till patienten ska kompletteras med olika kvalitetsindikatorer. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har under den senaste mandatperioden omreglerat den svenska apoteksmarknaden(se avsnitt 3.4.5 och 3.6.2). Den omreglerade apoteksmarknaden präglas av mångfald och förbättrad tillgänglighet. Ett tiotal aktörer verkar på marknaden, däribland flera mindre aktörer. Det nyinrättade bolaget med 150 apotek som förts från , syftar särskilt till att skapa förutsättningar för små entreprenörer att etablera sig. har cirka 80 av dessa apotek sålts och försäljningen fortsätter . 3.10.2Förbättrad kvalitet och säkerhet för patienten Regeringen har under den gångna mandatperioden initierat en genomgripande patientsäkerhetsreform (se avsnitt 3.8.1). Det krävs ett omfattande arbete för att reformens mål ska nås och för att regeringens intentioner fullt ut ska uppfyllas. Detta arbete kommer att pågå under hela mandatperioden 20112014. I syfte att underlätta genomförandet avser regeringen att leda en nationell samling för patientsäkerhet med berörda parter i vården. Regeringens arbete med att förbättra patientsäkerheten kommer att breddas och utökas . Ett tidsbegränsat stimulansbidrag som utgår enligt en prestationsbaserad modell införs . Pengarna fördelas till landstingen utifrån de resultat som respektive landsting uppvisar. Bristande patientsäkerhet är ofta kopplad till vårdrelaterade infektioner och felaktig läkemedelsanvändning. Även överbeläggningar kan få konsekvenser för patientsäkerheten. Ytterligare en angelägen fråga rör äldre patienter med många läkemedel, s.k. polyfarmaci. För denna patientgrupp kan läkemedelsgenomgångar eller behandlingsstrategier för äldre vara ett sätt att minska riskerna med polyfarmaci. Vidare kvarstår problemet med antibiotikaresistensens som är ett hot mot både hälsa och säkerhet i vården. Antibiotikaanvändningen måste minska och regeringen avser att undersöka förutsättningarna för att ta fram ett nationellt mål för förskrivning av antibiotika. Regeringen avser dessutom att ta fram ett antal indikatorer för att mäta utvecklingen vad gäller patientsäkerheten. Genom att mäta och belöna goda resultat och initiativ skiftas fokus i verk- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 samheten och starka drivkrafter skapas för att nå de resultatmål som satts för verksamheten. Regeringens breda satsning på ökad patientsäkerhet ska leda till en säkrare vård för patienten och ett mer aktivt patientsäkerhetsarbete, vilket i sin tur leder till minskat lidande, färre omoperationer, färre vårddygn och färre sjukskrivningar. presenterades, på regeringens initiativ, en förstudie med förslag om en nationell läkemedelsstrategi (se avsnitt 3.8.6). Staten och landstingssektorn har deltagit i förstudien. Regeringen anser att en nationell läkemedelsstrategi bör utformas med utgångspunkt i dessa förslag. Strategin bör syfta till att samordna och utveckla de statliga och landstingskommunala insatserna bättre så att konkreta förbättringar vad gäller läkemedelsanvändningen åstadkoms. Målsättningarna för läkemedelsstrategin bör vara förbättrade medicinska resultat och patientsäkerhet, jämlik läkemedelsbehandling, kostnadseffektivitet, innovationskraft samt minimal negativ miljöpåverkan. I strategiarbetet bör, vid sidan av de statliga myndigheterna och landstingen, läkemedelsindustrin, apoteksbranschen samt den medicinska professionen involveras. I arbetet bör även relevanta organisationer såsom patientföreningars erfarenheter och kunskap tar tillvara. Regeringens avsikt är att komma överens med landstingen så att en nationell läkemedelsstrategi kan träda i kraft . Regeringen har gett läkemedelsanvändning i uppdrag att vidta de förberedelser som krävs för att kunna realisera delar av förslagen i den nationella läkemedelsstrategin som regeringen aviserade i budgetpropositionen och i handlingsplanen Effektivare läkemedelsanvändning. () prövar vilka läkemedel som ska vara subventionerade och ingå i högkostnadsskyddet för läkemedel. För dessa läkemedel finns således en nationell bedömning. TLV:s förmånsbeslut är ett viktigt beslutsstöd för bl.a. huvudmännens läkemedelskommittéer. När det gäller läkemedel som enbart används i slutenvården, s.k. rekvisitionsläkemedel, görs ingen nationell prövning om ett läkemedels kostnadseffektivitet. I syfte att bland annat öka likvärdigheten och den kunskapsstyrda läkemedelsanvändningen i hela landet har TLV fått i uppdrag att påbörja arbetet med att bygga upp en verksamhet som ska genomföra nationella hälsoekonomiska bedömningar av rekvisitionsläkemedel. Inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin avser regeringen att prioritera insatser för att behandling med läkemedel ska bli säkrare och mer ändamålsenlig. Ett prioriterat projekt, som inletts genom att regeringen tillskjutit medel till , handlar om att göra det möjligt för förskrivare att få tillgång till uppgifter i receptregistret i det expeditionsstöd som bolaget ansvarar för. Regeringen har tidigare beslutat att ett elektroniskt expeditionsstöd ska vara tillgängligt för alla apoteksaktörer på den omreglerade marknaden. Ett expeditionsstöd är ett av flera möjliga verktyg i strävan mot en förbättrad läkemedelsanvändning. Vidare ger ett sådant stöd ökade möjligheter till uppföljning av läkemedelshanteringen och läkemedelsförskrivningen. Arbetet fortsätter och innefattar även den långsiktiga ambitionen att samtliga landstings journalsystem ska ge förskrivaren information om patientens hela läkemedelsanvändning vid förskrivningstillfället. Regeringen har under föregående mandatperiod påbörjat en rad insatser för att förbättra svensk cancervård (se avsnitt 3.8.2). Tillsammans formar de en nationell cancerstrategi. Regeringen avser att tillsammans med landstingen fortsätta arbetet för att förbättra vården till personer som drabbas av cancer bl.a. genom en förnyad överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL). Under nuvarande mandatperiod kommer regionala cancercentrum att tillskapas av sjukvårdshuvudmännen, med stöd av regeringens insatser. Kriterier för dessa centrum kommer att definieras på nationell nivå och särskilda medel kommer att utbetalas till de centrum som uppfyller kriterierna. Regionala cancercentrum är en väg mot en likvärdig vård av hög kvalitet över hela landet. Regeringen har under den gångna mandatperioden genomfört en rad satsningar inom psykiatriområdet. Regeringen bedömer att det finns behov av att göra en samlad uppföljning och analys av hur vård- och stödinsatserna till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning utvecklas , med fokus på nytta för patienten. En sådan uppföljning kommer att initieras som komplement till den uppföljning som redan sker av på regeringens uppdrag. regeringens uppdrag att utveckla statistik, indikatorer och ett system för kontinuerlig rapportering och uppföljning av utvecklingen inom hela psykiatriområdet. Psykiatrisatsningen kommer att pågå även under nuvarande mandatperiod. Det övergripande syftet är att vård- och stödinsatser ska vara kunskapsbaserade, att tillgängligheten ska vara god och att det ska finnas ett bra och varierat utbud av arbete, sysselsättning, boendeinsatser och hjälpmedel för förbättrad hälsa och vardagsliv för personer med psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning. 3.10.3Jämlik vård och självbestämmande för patientens bästa Regeringen anser att det är viktigt att den vård som erbjuds är jämlik. Det handlar om att vården ska hålla en bra kvalitet för alla och att tillgängligheten ska vara god för både kvinnor och män, utrikes födda och inrikes födda oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Den vård som erbjuds ska i möjligaste mån utformas med utgångspunkt i den enskilda patientens behov och önskemål. Kvinnors respektive mäns villkor och behov ska beaktas. Vid dessa avvägningar måste hänsyn tas till att barn har särskilda behov, bl.a. beroende på det individuella barnets ålder och mognad. Även att flickor och pojkar har delvis olika behov måste tas i beaktande. Under föregående mandatperiod har patientens ställning stärkts (se avsnitt 3.6). För att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård avser regeringen att införa en patientlag. En utredning bör belysa hur lagen kan samla och tydliggöra de skyldigheter vårdgivarna har gentemot patienterna. Utredningen bör också undersöka hur en väg för patienten att snabbt och enkelt få invändningar mot vården prövade kan se ut. I utredningen ska även belysas de direkta kostnaderna och de långsiktiga offentligfinansiella konsekvenserna av sådana lagändringar. Regeringen avser även att se över möjligheterna att utvidga de öppna jämförelserna så att de också inkluderar mätning och redovisning av jämlikheten utifrån faktorer som inkomst, utbildningsbakgrund, kön, ålder och bostadsort. Regeringen avser att fokusera på förbättringar av vården och omsorgen till äldre. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 satsning kommer därför att göras på att vården i större utsträckning utgår från patientens behov genom att kontinuiteten förbättras och att vård och omsorgsinsatser samordnas av ansvariga vårdgivare. Den förbättrade samordningen ska också resultera i ökad patientsäkerhet och effektivare resursutnyttjande. Regeringen kommer att överväga om primärvården kan få ett preciserat äldreuppdrag. Regeringen tillsatte en utredning som ska lämna förslag på hur den reglering som avser hälso- och sjukvård åt asylsökande, personer som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning, samt personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för att vistas här kan göras mer ändamålsenlig än . Vidare ska utredaren, mot bakgrund av internationella åtaganden, överväga och lämna förslag på hur en utvidgad skyldighet för landstingen att erbjuda subventionerad hälso- och sjukvård åt de berörda grupperna kan utformas i förhållande till nuvarande reglering. Utredaren ska lämna förslag som innefattar såväl vilken omfattning som på vilka villkor de berörda grupperna ska erhålla sådan vård. Utredningen ska lämna sitt betänkande (se även avsnitt 3.6.3). Den tandvårdsreform som regeringen genomförde 2008 har inneburit att tandvården blivit mer tillgänglig för personer med stora tandvårdsbehov och mer jämlik. Syftet med det nya skyddet mot höga kostnader är att personer med stora behov inte ska avstå från tandvård av ekonomiska skäl. Det allmänna tandvårdsbidraget kompletterar skyddet mot höga kostnader och ska stimulera vuxna att regelbundet besöka tandvården i syfte att förebygga sjukdomar och skador i munhålan. Regeringen avser att vidta särskilda åtgärder för patientgrupper som på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning har ökat behov av tandvård. En arbetsgrupp inom kommer att redovisa förslag till hur ett sådant kompletterande tandvårdsstöd bör utformas. Arbetet med utveckling av nationella riktlinjer inom tandvårdsområdet, samt den förbättrade uppföljningen av tandvårdsområdet som tandvårdsreformen möjliggör, är viktiga instrument för fortsatt utveckling av kvalitet och patientsäkerhet inom tandvården. Regeringen avser följa utvecklingen av tandvårdens resultat och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vilka effekter det nya tandvårdsstödet får, däribland vad gäller kvalitet och effektivitet. Möjligheterna att få bra vård i livets slutskede har ökat, men förutsättningarna ser fortfarande mycket olika ut inom landet beroende på var patienten vårdas. Alla patienter ska kunna vara förvissade om att vården är tillgänglig och erbjuds utifrån den kunskap och erfarenhet som finns samlad nationellt och internationellt. Regeringen har därför gett i uppdrag att utforma ett nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård. 3.10.4Uppföljning till nytta för patienten och allmänheten Regeringen har under den gångna mandatperioden stärkt den öppna redovisningen av hälso- och sjukvårdens processer och resultat (se avsnitt 3.7). Uppföljning är ett viktigt sätt att kontrollera effektiviteten i en verksamhet. Den är också en drivkraft för förbättringsarbete. Om uppföljningen redovisas på ett öppet sätt kan också fler aktörer, bl.a. patientgrupper, engagera sig i resultaten och frågan om behov av fortsatta förbättringar. Uppföljningen av vårdens processer och resultat har i stor utsträckning utgått från ett systemperspektiv. Regeringen vill att patientens upplevelse av vård och bemötande i ökad utsträckning följs upp och integreras i de öppna jämförelser som sker av vårdens resultat. Bland annat kommer detta att ske genom ett fortsatt arbete med nationella patientenkäter och genom att kvalitetsregistren i ökad utsträckning tar in uppgifter från patienterna. spelar en avgörande roll för den svenska hälso- och sjukvårdens utveckling. Registren är också ett ovärderligt verktyg för forskningen. Mot bakgrund av detta är regeringens bedömning att utveckling av de nationella kvalitetsregistren är av största vikt. Ett exempel på redan pågående utvecklingsarbete är arbetet med att skapa en gemensam portal för befintliga och nya kvalitetsregister inom psykiatriområdet. Vidare har regeringen och SKL tillsatt en gemensam arbetsgrupp med uppgift att kartlägga den nuvarande användningen av kvalitetsregistren samt att identifiera problem och utvecklingsbehov. Arbetsgruppen har identifierat en rad angelägna utvecklingsbehov, däribland förenklad inrappor- tering i registren genom utvecklade IT-stöd och snabb återrapportering samt ökade möjligheter att använda registren för forskning och förbättringsarbete. Kvalitetsregistren spelar också en viktig roll för de öppna jämförelser som publiceras av SKL och med regeringens stöd. Öppna jämförelser är bland annat ett viktigt verktyg i arbetet för att uppnå en mer jämlik vård. Utvecklingsarbetet går vidare med utgångspunkt i strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården (se avsnitt 3.7.2). ska de stora reformer som regeringen initierat följas upp i särskild ordning. Det gäller bl.a. psykiatrisatsningen, kömiljarden, patientsäkerhetsreformen, tandvårdsreformen och vårdvalsreformen. Omregleringen av apoteksmarknaden följs upp av Statskontoret och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys). Regeringen avser att, bland annat via dessa uppdrag, följa utvecklingen så att kraven på omregleringen avseende bibehållen säkerhet, trygghet och tillgänglighet för den enskilda individen uppfylls. Tandvårdsreformens genomförande 2008 har inneburit förbättrade möjligheter att följa upp och analysera tandvården. har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera reformen ur ett antal olika perspektiv. Regeringen avser även fortsättningsvis prioritera arbetet med systematisk uppföljning av resultat och kvalitet i tandvården. 3.10.5Systematiska förbättringar, kunskapsbildning och -spridning för en effektiv vård Under den gångna mandatperioden har satsningar genomförts för att öka uppföljningen och den öppna redovisningen av vårdens resultat. Uppföljningen ska ligga till grund för det systematiska förbättringsarbetet inom vården, som i sin tur, tillsammans med forskning och kunskapsbildning och -spridning, bildar en grund för ökad kvalitet, effektiviseringar och förbättrat resursutnyttjande. Arbetet kommer att fortsätta under pågående mandatperiod. Regeringen anser att det finns stora möjligheter att effektivisera vården ytterligare. Figur 3.1 Aktuella utvecklingsområden i hälso- och sjukvården En åtgärd som bör ge en mer effektiv användning av de gemensamma resurserna är ett regeringsuppdrag som tilldelats (). Uppdraget är att identifiera behandlingsmetoder som inte har önskvärda effekter och att ge huvudmännen möjlighet att utmönstra dessa metoder (se avsnitt 3.5.1). Även arbetet med nationella riktlinjer som bedriver på regeringens uppdrag bör resultera i dylika förbättringar. Riktlinjerna täcker nu stora delar av svensk hälso- och sjukvård och utgör ett beslutsunderlag för regionala och lokala prioriteringar. Befintliga riktlinjer kommer att uppdateras och ett antal nya tillkommer, såsom riktlinjer för tandvården, palliativ vård samt riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Tillsammans skapar de en ram för en sjukvård som vilar på evidens och beprövad erfarenhet. De skapar förutsättningar för att patienten ska få en vård av god kvalitet som ger förväntade resultat. Ansvaret för att riktlinjerna implementeras ligger hos sjukvårdshuvudmännen med stöd av . Ett verktyg för att åstadkomma en ökad effektivitet inom vården är en sammanhållen användning av IT. Regeringen har genomfört en rad insatser inom detta område (se avsnitt 3.8.3) och kommer, tillsammans med berörda aktörer, att utveckla den nationella strategin för eHälsa så att den i större utsträckning innehåller operativa och mätbara mål. Tonvikten ska ligga på implementering, konkret patientnytta och resultat. Målen ska samordnas med mål för andra näraliggande områden såsom exempelvis kvalitetsregister och läkemedel. Strategin ska beskriva åtgärder som behövs i syfte att utveckla och införa elektroniska beslutsstöd och en mer strukturerad vårddokumentation. Vidare ska strategin även ha som mål att patienter ska er- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bjudas stöd i det hälsofrämjande arbetet av IT- baserade verktyg. Det kan handla om elektroniska hälsodagböcker och elektronisk inrapportering av hälsoinsatser och hälsovärden till primärvården. Strategin Nationell eHälsa ska samverka med andra sakområden kring gemensamma behov i arbetet med samhällets digitalisering. Det handlar exempelvis om arbetet inom eDelegationen liksom den planerade strategin En digital agenda för . För att åstadkomma ett förbättrat resursutnyttjande är det nödvändigt att hälso- och sjukvårdens arbete i ökad utsträckning fokuserar på förebyggande och hälsofrämjande insatser. Detta är en uppgift för alla vårdgivare. IT-verktyg (som nämns ovan) kan vara ett stöd i arbetet. Likaså ska de nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder som utarbetas vara ett stöd för hälso- och sjukvården i mötet med patienter. Inom ramen för pågående projekt för ersättningssystem bör även folkhälsoaspekter beaktas. Åtgärder har vidtagits för att samordna den statliga kunskapsstyrningen inom hälso- och sjukvården (se avsnitt 3.5.1). Trots detta finns det fortfarande brister, som kan orsaka merarbete för huvudmännen, när de ska implementera nationella vägledningar, riktlinjer och beslut. Myndigheterna på hälso- och sjukvårdsområdet bör utveckla formerna för samverkan när det gäller framtagning av kunskapsunderlag och rekommendationer, kommunikation och spridning av resultaten och systematisk uppföljning och utvärdering av effekterna av kunskapsstyrningen. Det är angeläget att den statliga kunskapsstyrningen är inriktad på att åstadkomma konkreta förbättringar för patienterna. Ansvaret för att implementera kunskapsunderlag och rekommendationer vilar dock på landsting och kommuner. De statliga myndigheterna ansvarar för att kunskapsunderlag och rekommendationer är tillgängliga för vården. Den webbaserade utbildningsplattformen (), som utvecklar på regeringens uppdrag, är ett viktigt medel för kommunikation och kunskapsspridning. En samordnad och utvecklad statlig kunskapsstyrning bör ge väsentliga effektiviseringar av hälso- och sjukvården . Den mest högspecialiserade vården bedrivs till stora kostnader och kräver en närhet till forskning och bör därför bedrivas på ett begränsat antal platser i landet. För att effektivisera denna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vård har regeringen inrättat en rikssjukvårdsnämnd. Nämndens arbete bygger på en dialog mellan stat och huvudmän och också på befintlig kunskap som underlag för nämndens beslut. Regeringen anser att arbetet bör fortsätta och att det är viktigt att besluten är gediget förankrade och efterlevs. ser över processen för beslut om rikssjukvård, vilket är viktigt för att också i fortsättningen ge goda förutsättningar för att fatta välgrundade beslut med bred förankring. Regeringen bedömer att det är angeläget att nämnden prövar möjligheten att, som ett komplement till andra beslutsformer, i vissa fall besluta om rikssjukvård genom ett förenklat förfarande, t.ex. så att flera diagnoser eller åtgärder ingår i samma beslut. Det kan exempelvis gälla ovanliga cancerdiagnoser. Forskning av hög kvalitet är en förutsättning för en evidensbaserad och kunskapsstyrd hälso- och sjukvård. Regeringen har i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) gjort bedömningen att det finns ett behov av långsiktigt stöd för forskning inom särskilt strategiska områden av betydelse för samhället och näringslivet. Inom det medicinska området nämner regeringen bl.a. områdena diabetes, neurovetenskap och epidemiologi. För dessa satsningar anvisas medel till universitet och högskolor inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Satsning på klinisk forskning är också viktigt för regeringens ambition att åstadkomma en mer kunskapsbaserad psykiatri. har därför fått uppdrag från regeringen att inrätta ett 30-tal forskartjänster för kliniskt verksamma medarbetare inom den psykiatriska hälso- och sjukvården. Vidare har två nationella forskarskolor i klinisk psykiatri etablerats. Även inom cancerområdet tar regeringen ytterligare initiativ till att stärka forskningen genom inrättandet av regionala cancercentrum. Ett viktigt syfte med regionala cancercentrum är att förbättra förutsättningarna för cancerforskning på hög internationell nivå. Genom att samla olika cancerverksamheter i regionala cancercentrum som innehåller såväl diagnostik, behandling och befolkningsinriktad prevention som grundforskning, klinisk forskning och utbildning, så skapas förutsättningar för ett mer multidisciplinärt angreppssätt i vård och forskning. Dessutom skapas en starkare integration mellan grundläggande och klinisk forskning samt klinisk verksamhet. Ett ytterligare utvecklingsområde är att omsätta forskningsresultat till praktik i vården så att patient och samhälle får nytta av forskningen. Regeringen, tillsammans med ett antal andra aktörer, finansierar därför Vinnvård. Vinnvård är ett forskningsprogram med syfte att omsätta kunskap till praktik genom att bevilja forskningsmedel till projekt som genererar kunskap om och påskyndar processen att omsätta kunskap till praktik. Regeringen har även, som tidigare nämnts, satsat på att öka vårdens förmåga att tillvarata och omsätta ny kunskap, samt utrangera osäkra eller onödiga metoder, genom att ge SBU ett uppdrag inom detta område. SBU ska starta ett projekt för att tillsammans med olika berörda aktörer identifiera kunskapsluckor och behandlingsmetoder i vården som inte har önskvärd effekt eller där tillräcklig kunskap om effekterna saknas. Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:1