prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — 2 Regeringen lämnade en bedömning av utgiftstaket i budgetpropositionen . Den nivå på utgiftstaket som regeringen senare föreslog i budgetpropositionen var densamma som bedömningen i budgetpropositionen , med undantag för tekniska justeringar. Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2009 Ursprungligt fastställt utgiftstak (BP 2008) Tekniska justeringar i BP 2009 Reglering kommunalekonomisk utjämning p.g.a. höjt Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag till kommuner för Reglering kommunalekonomisk utjämning p.g.a. höjd -0,29 Tekniska justeringar i BP 2010 Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag till kommuner för Sänkning av statliga utgifter till följd av kostnadsmässig -2,24 Till följd av tekniska justeringar skiljer sig det ut- giftstak som ursprungligen beslutats från det slutligt fastställda utgiftstaket i stort sett samt- liga år sedan utgiftstaket infördes. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgif- ter som omfattas av utgiftstaket, de takbegrän- sade utgifterna, 2009 till . Därmed underskred utgifterna utgiftstaket med en marginal på (tabell 2.6). De takbegränsade utgifterna blev 11,3 miljar- der kronor högre än den av antagna statsbudgeten . Detta förklaras främst av högre utgifter inom följande utgiftsområden: Allmänna bidrag till kommuner Inom några områden blev utgifterna lägre än be- räknat i statsbudgeten : Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -4,0 Försvar och samhällets krisberedskap -2,6 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -1,7 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande när- -1,2 I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redovisas skill- nader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter vid sidan av statsbud- -0,9 -11,3 1 Den av fastställda statsbudgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av tilläggsbudgetar 2009. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är lägre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten . fastställde utgiftstaket på den nivå som regeringen föreslog i budgetpropo- sitionen . av budgeteringsmarginalen har tagits i anspråk sedan utgiftstaket fastställdes. I tabell 2.7 redovisas hur använd- ningen av budgeteringsmarginalen fördelar sig på effekter av nya förslag, reviderad pris- och löne- omräkning, reviderade makroekonomiska förut- sättningar, volymförändringar och övriga fakto- rer. Tabell 2.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fast- ställandet av utgiftstaket till utfallet -35,1 Reviderad pris- och löneomräkning -8,1 Total förändring av budgeteringsmargi- -16,0 Budgeteringsmarginal i utfallet för Anm: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmargina- len, alltså högre utgifter. Sammantaget har av bud- geteringsmarginalen använts för reformer som regeringen genomfört sedan utgiftstaket fastställdes. Majoriteten av dessa reformer syftade till att mildra effekterna av finanskrisen. Redan i budgetpropositionen presenterade regeringen åtgärder som omfattade satsningar på infrastruktur, forskning och utbildning samt åtgärder för miljö och klimat. Med anledning av den försämrade konjunkturen presenterade regeringen ytterligare åtgärder i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) samt proposition om vårtilläggsbudget. Åtgärderna bestod främst av ett tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting samt arbetsmarknadspolitiska insatser. proposition om hösttilläggsbudget föreslog regeringen bl.a. ytterligare konjunkturstöd till kommuner och landsting som betalades ut i december 2009.3 Makroekonomiska förändringar har ian- språktagit ca av budgete- ringsmarginalen. Den främsta anledningen är den kraftiga ökningen av arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättning. Utgiftsförändringar till följd av ändrade voly- mer har medfört att budgeteringsmarginalen bli- vit större. Det är främst inom utgiftsområde 10 som volymerna har blivit lägre sedan bedömningen i budgetpropositionen då utgiftstaket föreslogs. Antalet sjukpenningdagar uppgick till 36,3 miljoner 2009, vilket är lägre än bedömningen i budgetpropositionen . Antalet personer med sjukersättning uppgick till ca 489 0000, vilket är lägre än bedömningen i budgetpropositionen . Utgiftsförändringar till följd av övriga fakto- rer kan föranledas av nya prognosmetoder, ju- steringar till följd av ny information, korriger- ingar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. änd- ringar i . Sammantaget har bud- geteringsmarginalen blivit större till följd av övriga faktorer. 3 Det tillfälliga konjunkturstödet belastar statsbudgeten 2009. I nationalräkenskaperna samt i resultat- och balansräkningarna i denna skrivelse periodiseras stödet till 2010 eftersom det avses att användas då. Utveckling av statens ekonomi 3 Utveckling av statens ekonomi I detta kapitel redovisas inledningsvis en femårs- översikt över statsbudgetens utveckling. Däref- ter redovisas utvecklingen av vissa nyckelupp- gifter hämtade ur statens resultat- och balansräkning. Vidare lämnas en redovisning av oförbrukade bidrag för perioden 20052009. Av- slutningsvis redovisas de revisionsberättelser med invändning som har lämnat . Statsbudgetens saldo överensstämmer med statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett budgetöverskott innebär följaktli- gen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Tabell 3.1 Statsbudgetens utfall 20052009 UO 125 och 27 -3,3 -1,1 -4,3 -27,9 -0,3 -4,3 -176,1 Statsbudgetens inkomster och utgifter är mycket konjunkturkänsliga. I konjunkturuppgångar bidrar de så kallade automatiska stabilisatorerna till ökade skatteinkomster till följd av bland annat hög hushållskonsumtion och minskade utgifter då exempelvis arbetslösheten är förhållandevis låg. Åren 20052008 stärktes budgetsaldot gradvis från 2005 till att uppvisa ett rekordhögt överskott på 2008 (se tabell 3.1). Det goda ekonomiska läget förklarar en stor del av budgetöverskotten 2005 2008. En betydande del av överskottet 2008 förklaras även av försäljningar av statligt aktie- innehav. På samma sätt förklarar den kraftiga och snabba konjunkturnedgången en stor del av budgetunderskottet 2009. Från ett överskott om 2008 visade statsbudgeten ett underskott på 2009. Statsbudgetens inkomster minskade med nära och utgifterna m.m. ökade med . Drygt hälften av underskottet 2009 förklaras av att lånade upp åt för att förstärka valutareserven. Tabell 3.2 Statsbudgetens inkomster 20052009 -16,0 -10,3 -22,0 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -41,5 -48,2 -51,9 -56,2 -66,8 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -13,6 -13,7 -7,7 -2,4 Statens övriga inkomster (20008000) ökade statsbudgetens inkomster med . Den kraftiga konjunkturnedgången medförde däremot ett dramatiskt fall av inkomsterna med 2009. Variationer över åren är delvis en återspegling av makroekonomiska förändringar, delvis en återspegling av regel- ändringar, händelser av engångskaraktär samt periodiseringar. I tabell 3.2 redovisas statsbudgetens inkomster för åren 20052009 enligt den struktur som gäller för den beslutade statsbudgeten avseende 2009. I tabell 3.2 specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatteinkomster. Skillnaden beror på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår. Statens övriga inkomster, dvs. statsbudgetens in- komster exklusive statens skatteinkomster, vari- erar kraftigt . I huvudsak förkla- ras variationen av tre inkomsttyper; 2000, 3000 samt 7000. Under inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet redovisas aktieutdelningar. dubblerades nästan 2006, bl.a. beroende på en extrautdelning från . Utdelningarna ökade ytterligare , även detta år till stor del beroende på utdelningar av engångskaraktär. Under inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom redovisades 2005 försäljnings- inkomster från försäljningen av aktier i och motsvarande . såldes ytterligare aktier i , vilket ökade inkomsterna med . redovisades stora försälj- ningsinkomster beroende på försäljningar av statens aktieinnehav i OMX, samt som äger . Under inkomsttyp 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet redovisas tillkommande skatter och avräkningar. Under tillkommande skatter redovisas EU-skatter4, som främst utgörs av momsbaserad EU-avgift och tullmedel. har rabatt på avgiften och ska endast betala en tredjedel av ordinarie avgift, vilket innebär att avgiften blir lägre än annars. Beslutet ratificerades emellertid först . Tillsammans med en retroaktiv rabatt blev momsavgiften ca lägre 2009. 4 EU-skatterna redovisas som inkomster på statsbudgetens inkomstsida och betalas ut till EU på statsbudgetens utgiftssida via utgiftsområde 27. Nedgången i den ekonomiska konjunkturen och bortfall av skatteintäkter 2009 Den kraftiga turbulensen på de finansiella marknaderna fick återverkningar på den reala ekonomin. Den globala konjunkturnedgången som följde medförde att svensk BNP minskade både och 2009. Nedgången i BNP på är den största nedgången ett enskilt år sedan andra världskriget.5 Den kraftiga och snabba försämringen av den ekonomiska ut- vecklingen medförde att de totala skatteintäkterna minskade (se diagram 3.1). Diagram 3.1 Totala skatteintäkter Källa: Egna beräkningar. De höga antalet varsel som rapporterades realiserades i högre arbetslöshet och lägre sysselsättning . Försvagningen på arbetsmarknaden ledde till att intäkterna från skatt på arbete blev lägre. Utvecklingen av löne- summan, dvs. antalet arbetade timmar i ekono- min multiplicerat med den genomsnittliga tim- lönen, är av stor betydelse för intäkterna från skatt på arbete. Lönesumman ökade i begränsad omfattning till följd av att antalet ar- betade timmar minskade (se diagram 3.2). 5 Anger volymförändring i förhållande till föregående år. Diagram 3.2 Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma 19962009 Källor: och egna beräkningar. Den globala lågkonjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, har inneburit betyd- ande fall i intäkterna från skatt på företagsvins- ter. Det kraftiga raset i företagens vinster påbör- jades . Som en följd av denna nedgång minskade intäkterna från företagsvinster . Bolagens vinster har sedan fortsatt att falla , vilket har medfört att intäkterna från skatt på företagsvinster också bedöms bli betydligt lägre (se diagram 3.3). Bi- dragande orsaker till de lägre vinsterna var en lägre orderingång i många verkstadsbolag och ökade kreditförluster i banksektorn. Diagram 3.3 Intäkter från skatt på företagsvinster Källa: Egna beräkningar. Osäkerheten på arbetsmarknaden bidrog till att hushållen ökade sitt sparande , vilket bidrog till att hushållens konsumtion ökade svagt. Intäkterna från skatt på konsumtion ut- vecklades därför i måttlig takt . Den svaga ökningen förklaras framför allt av låga skatteintäkter från mervärdesskatten. Intäkterna från mervärdesskatten dämpades också till följd av en ändrad sammansättning i konsumtionen. Efterfrågan på varor som beskattas med den högsta mervärdesskattesatsen, som bilar och andra sällanköpsvaror, föll relativt mycket under 20082009 jämfört med andra varor. I diagram 3.4 redovisas utvecklingen av de un- derliggande mervärdesskatteintäkterna (dvs. effekten av förändrade skatte- och redovisnings- regler är exkluderad) från privat sektor och hus- hållens konsumtion av bilar och sällanköpsvaror 19992009. och början av 2009 minskade de underliggande mervärdes- skatteintäkterna, vilket är ovanligt. Av diagram 3.4 framgår också det dramatiska fallet i hushål- lens konsumtion av bilar och andra sällanköpsva- ror som påbörjades fjärde kvartalet 2008 och som förefaller nått sin botten . Diagram 3.4 Hushållens konsumtion av sällanköpsvaror och bilar i löpande priser och underliggande mervärdesskatt från privat sektor 19992009 Procentuell utveckling jämfört med samma kvartal året innan Underliggande mervärdesskatt från privat sektor Hushållens konsumtion av sällanköpsvaror och bilar Källor: , och egna beräkningar. Den offentliga sektorns skatteintäkter I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. De omfattar även kommunal- skatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är statliga intäkter och för vilka det görs av- drag i slutet av tabellen. Den offentliga sektorns skatteintäkter 2009 beräknas vara högre än vad de var 2005. Detta motsvarar en genomsnittlig årlig utveck- lingstakt på . Regeländringar bedöms ha minskat skatteintäkterna med . Justerat för regeländringar har skatteintäkterna en årlig utvecklingstakt på . Förändringar under skatt på arbete Utvecklingen av intäkterna från skatt på arbete påverkas i huvudsak av skattebasens storlek, skatteregler för de direkta och indirekta skat- terna samt de skattereduktioner som dras från den slutliga skatten. Lönesumman utgör av skattebasens storlek, vilket innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlön har störst betydelse för utvecklingen av skatt på arbete. Den globala konjunkturned- gången har medfört en kraftig minskning av lönesummans utvecklingstakt. ökade lönesumman med , vilket kan jämföras då ökningen av lönesumman var . Ett flertal förändringar som påverkar skatt på arbete har genomförts . Jobbskatte- avdraget förstärktes med ett tredje steg och skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjdes, vilket i budgetpropositionen sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med (se prop. 2008/09:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 6.2.1). genomfördes även en höjning av det särskilda grundavdraget för pensionärer. För kommunernas del kompenserades höjningen genom en motsvarande höjning av statsbidragen. Dessutom sänktes det sammanlagda uttaget Arbetsgivar- och egenavgifter för äldre och ungdomar har sänkts i flera steg. slopades den särskilda löneskatten för personer . Arbetsgivar- och egenavgifterna har, med undantag för ålderspensionsavgiften, halverats för personer i intervallet . utökades ned- sättningen av arbetsgivar- och egenavgifterna för unga och omfattar alla personer som vid årets början inte har fyllt . Förändringar under skatt på kapital Utvecklingen av intäkterna från hushållens skatt på kapital beror främst på utvecklingen av taxe- rade kapitalvinster. Skatt på kapitalvinster ökade 20052007. Den kraftiga nedgången på börsen , i kombination med den finansiella oron , medförde att skatt på bedöms skatt på hushållens kapitalvinster uppgå till . Under 20052007 var intäkterna från skatt på företagsvinster mycket höga. Det var en följd av snabb vinstutveckling och höga vinster i företagen. Men det berodde också på att företa- gen, till följd av den räntebeläggning av periodi- seringsfonderna som infördes , i stor ut- sträckning valde att återföra periodiserings- fonder till beskattning . uppgick intäkterna från skatt på företagsvinster till . Som en följd av den snabba försvagningen av den ekonomiska konjunkturen föll intäkterna kraftigt och uppgick till . Låg- konjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, bedöms leda till ännu lägre skatteintäkter 2009. Utvecklingen av intäkterna från fastighetsskatten förklaras huvudsakligen av regeländringar. infördes en begränsning av fastighets- skatteuttaget på markvärdet, vilket medförde att intäkterna från fastighetsskatten minskade trots den allmänna fastighetstaxeringen och ett högre skatteuttag på vattenkraft. avskaffades den statliga fastighetsskatten på bostäder och ersattes med en fastighetsavgift. Övergången medförde att intäkterna från fastighetsavgiften och fastighetsskatten blev lägre 2008 än 2007. beräknas de uppgå till . Förändringar under skatt på konsumtion och in- satsvaror Utvecklingen av intäkterna från skatt på kon- sumtion och insatsvaror påverkas främst av ut- vecklingen av hushållens konsumtion. Mervär- desskatten är den skatt som inbringar mest intäkter av konsumtionsskatterna. Intäkterna från mervärdesskatt har ökat och beräknas 2009 uppgå till 303 miljarder kro- nor. ökade de under- liggande skatteintäkterna från mervärdesskatt i en snabbare takt än hushållens konsumtions- utgifter. En förklaring till detta var en relativt snabb ökning av hushållens konsumtion av bilar och andra sällanköpsvaror. Dessa varor beläggs med den högsta skattesatsen. En annan förklar- ing till den snabba ökningen i mervärdesskatte- intäkterna var att investeringarna ökade relativt mycket. Konsumtionen av bilar dämpades kraftigt un- der , främst till följd av oron på finansmarknaderna och den globala kon- junkturnedgången. Som en följd av detta däm- pades utvecklingen av intäkterna från mervärdes- skatt. Ett ökat sparande , delvis tillföljd av en oro över situationen på arbets- marknaden, medförde att hushållens konsum- tion ökade svagt. Minskade investeringar och en låg försäljning av bilar bidrog också till att intäk- terna från mervärdesskatt endast ökade i begrän- sad omfattning. började nya regler att gälla för redovisning av mervärdesskatt vid omsättning av bygg- och anläggningstjänster. De nya reglerna innebär att skatten debiteras lö- pande i stället för för färdigställande. Debiteringarna beräknas därför tidigareläggas med cirka . Övergången till de nya reglerna innebär att debiteringar sker enligt det nya och gamla systemet , mervärdesskatteintäkterna är därmed lägre än de faktiska intäkterna 2008 och lägre 2009. Utvecklingen av intäkterna från punktskat- terna är inte på samma sätt kopplade till konjunkturen som intäkterna från mervärdes- skatt. Ett undantag är skatt på energi, där utvecklingstakten för intäkterna dämpades till följd av konjunkturnedgången. De senaste årens utveckling av intäkter från punktskatter förklaras annars i hög grad av skattesatsjusteringar. Exempelvis beror den positiva utvecklingen för intäkter från tobaksskatt till stor del på regeländringar, och då i huvudsak de skattesatshöjningar som genom- fördes 2007. Införandet och återinförandet av trängselskatt i samt införandet av skatt på trafikförsäkringspremier har ökat intäkterna från skatt på vägtrafik med ca . Tabell 3.3 Den offentliga sektorns skatteintäkter 20052009 -71,3 -82,4 -122,0 -139,2 -159,2 -8,5 -8,8 -10,5 -13,4 -20,5 -20,3 -22,3 -23,9 -25,1 -25,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,3 -1,8 -0,8 -2,9 -3,6 -7,6 -5,4 -7,6 -8,2 -7,8 -7,8 -9,4 -7,2 -7,2 -6,5 -435,6 -454,1 -479,1 -515,5 -524,0 -151,0 -159,6 -168,9 -178,1 -178,3 Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (s.k. över- avskrivningar). Enligt de skattepolitiska riktlinjer som antogs av (prop. 2007/08:100 av- snitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259) bör detta slag av uppskjuten beskattning undvikas. De fordringar som är kopplade till olika for- mer av uppskjuten beskattning borde egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. För att ändå få en uppfattning om avtalspensionernas betydelse redovisas i tabell 3.4 det belopp som arbetsgivarna tryggat i försäkringsbolag. Till detta belopp ska läggas kreditförsäkrade pensioner, dvs. sådana som företagen avsatt i balansräkning, pensionsstiftelser och pensions- kassor samt förmånsbaserade pensioner i staten. Ett ytterligare skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skattefordran vilket gör skattningen än mer osäker. För att ändå ge en grov uppskattning av storleken på de skattekrav som den offentliga sektorn har redovisas i tabell 3.4 exempel på uppskjutna skattepliktiga belopp Tabell 3.4 Exempel på uppskjuten beskattning (skattepliktiga belopp) avseende 2008 och Källor: 1Försäkringsförbundet, 2Skatteverket, 3Egna beräkningar utifrån databasen . För att möjliggöra jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt ut- gifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgifts- taket (de takbegränsade utgifterna) för perioden 20052009. Tidsserierna är angivna an- slagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redo- visas i en och samma struktur för åren 2005 2009 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgifts- område. I tabell 3.5 redovisas utgifternas utfall per ut- giftsområde åren 20052009. Skillnader i fördel- ningen mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regel- styrda transfereringssystem, engångshändelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är den förändring av avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften som genomfördes . För- ändringen beräknades öka de kommunala skat- teintäkterna med 2005 och 2006, vilket medförde att statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter minskade 2005 och 2006 med respektive . Sådana förändringar ger upphov till ett brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 3.5). Förklaringar till större tekniska förändringar som påverkar tidsserien finns redovisade i fotnoter till tabell 3.5.6 Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 20052009. Flera utgifts- områden uppvisar en betydande förändring un- der perioden såvitt avser utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna. varierade de mak- roekonomiska förutsättningarna. Till exempel har bruttonationalinkomsten (BNI) ökat , vilket har bidragit till att utgifterna inom bland annat utgiftsområde 7 Internatio- nellt bistånd har ökat. Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. Några av de största volymförändring- arna återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp. Exempelvis har ett minskat antal sjukpenningdagar inneburit minskade ut- gifter inom utgiftsområdet. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna mätt som andel av de takbegränsade utgifterna . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna under perio- den.