prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen anser att även om skälen för ett permanent RUT-avdrag är starkare än för ett permanent ROT-avdrag säger detta inget om huruvida det är önskvärt att ha ett permanent ROT-avdrag. Den allra största delen av ROT- arbetena är den typ av arbeten som individerna kan välja mellan att utföra själva och köpa in. ROT-skattereduktionen frigör därför, liksom RUT-skattereduktionen, tid för lönearbete. Ett viktigt syfte med ROT-avdraget är därtill att bidra till att omvandla svartarbete till vitt arbete, vilket enligt regeringen talar för ett permanent avdrag. Risk för att reguljär utbildning överexpanderar i lågkonjunkturer Rådet varnar för att det finns en risk för överdriven expansion av den reguljära utbildningen i lågkonjunkturer. Rådet pekar på att det finns ett stort behov av forskning om effektiviteten av att använda den reguljära utbildningen som konjunkturpolitiskt medel. Expansionen av högskoleplatserna avsåg enligt regeringen att tillmötesgå en del av den kraftiga efterfrågeökning som avspeglades i ett mycket högt söktryck till utbildning. Söktrycket ökade inte enbart av konjunkturella skäl, utan också av demografiska. Den ekonomiska krisen samman- föll nämligen med att mycket stora ungdoms- kullar lämnade gymnasiet. Regeringen bedömde att antalet årsstudie- platser skulle kunna ökas med 10 000 utan att kvaliteten i utbildningen skulle försämras nämn- värt. Kostnaderna för en ökning av antalet platser, i form av kvalitetsförluster, risk för överutbildning och inlåsning i utbildning, bedömdes som förhållandevis små. Vinsterna däremot bedömdes vara betydande, i form av ökat humankapital och ökad anställningsbarhet, minskade negativa stigmatiserande och passivise- rande effekter av tid i öppen arbetslöshet samt positiva indirekta kedjeeffekter då andra individers sannolikhet att finna arbete ökar då poolen av öppet arbetslösa minskar. Samman- taget bedömdes därför en temporär utvidgning av antalet platser som en välavvägd åtgärd. Vad anfört föranleder inte något annat ställningstagande av regeringen. Viss kritik av arbetsmarknadspolitiken Den arbetsmarknadspolitik som bedrivits under nuvarande kris har enligt rådet som helhet varit betydligt bättre utformad än politiken under 1990-talskrisen. anser rådet att regeringen låtit pendeln svänga allt för långt på flera områden. Jobbsökaraktiviteter och coachning har betonats allt för mycket och volymerna i arbetsmarknadsutbildningen har blivit för små Rådet anser att effektivitetsskäl talar för att programvolymerna bör vara betydligt mindre än under 1990-talskrisen, men reser frågan om inte de arbetsmarknadspolitiska programmen (för- utom jobbsökaraktiviteter) har blivit allt för små. Även om det finns goda skäl till större fokus på jobbsökaraktiviteter än tidigare anses sats- ningarna på coachning ha varit för stora i ett konjunkturläge med få lediga jobb. Rådet menar att hög sökintensitet med all sannolikhet har en mindre effekt på chansen att få ett jobb i en djup lågkonjunktur än annars. Det finns därtill enligt rådet anledning att vara fortsatt kritisk till den låga nivån på arbetsmarknadsutbildningen. Rådet är positivt till satsningarna på yrkesvux, men anser att dessa bör ses som ett komplement, inte ett substitut, till arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen vill peka på att arbetsmarknads- politiken är inriktad på att förhindra att arbetslösheten fastnar på en hög nivå, framför allt genom åtgärder som förhindrar långtids- arbetslöshet. Som en del i detta prioriteras resurserna i arbetsmarknadspolitiken på att de arbetslösa upprätthåller en sökaktivitet på rimlig nivå. En erfarenhet från krisåren är att för lite resurser satsades på att stödja de arbetslösas sökarbete, vilket sannolikt förlängde arbetslöshetstiderna. Erfarenheterna visar också att sökaktiviteter är en relativt effektiv åtgärd för att korta arbetslöshetstiderna. I de ytterligare utbildningssatsningar som genomförts har huvudprincipen varit att de som väljer utbildning ska studera med studiebidrag och studielån. En sådan ordning ger individerna tydligare incitament att ta vara på utbildningen. Det är därmed mer sannolikt att utbildningen för den enskilde leder till högre produktivitet och anställningsbarhet. Därtill var det i rådande konjunkturläge önskvärt med relativt långa utbildningar eftersom arbetslösheten för- väntades vara relativt hög . Regeringen konstaterar att yrkesutbildningar är billigare än arbetsmarknadsutbildning, vilket frigör resurser till andra angelägna ändamål. I viss mån finns skäl att tro att en yrkesutbildning är minst lika effektiv som en liknande AMU- utbildning eftersom individen visar engagemang och vilja att anstränga sig för att tillgodogöra sig kursen när en del av finansieringen utgörs av studielån. Det finns också skäl att tro att utbildning inom det reguljära utbildnings- systemet är mindre stigmatiserande än arbets- marknadsutbildning. Regeringen vill poängtera att inte bara arbetsmarknadsutbildningar utan även yrkesvux ska vara inriktade mot bristyrken och regioner som är särskilt hårt drabbade av arbetslöshet. För att få bidrag till yrkesvux ska en kommun kunna visa på ett behov av utbildningen och utbildningen ska planeras i samråd med Arbetsförmedlingen och med företag, organisationer eller andra samman- slutningar som är verksamma inom de branscher som utbildningen är avsedd för. Det kommer att bli svårt att upprätthålla kvalitén i jobb- och utvecklingsgarantin Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin växer snabbt och rådet menar att Arbetsför- medlingen har haft svårt att hitta praktikplatser, att arbetsförmedlarna har många deltagare per handläggare, att det är brist på tid för arbetsgivarkontakter samt svårt att erbjuda heltidsaktiviteter. Rådet anser att dessa problem sannolikt kommer att öka när deltagarantalet växer . Det kommer därför att bli svårt att upprätthålla en god kvalitet i verksamheten. Regeringen kan konstatera att Arbetsför- medlingen tillfördes 2010 för att kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin skulle kunna upprätthållas. Arbetsförmedlingen har initierat ett utvecklingsarbete i syfte att öka aktiviteten inom jobb- och utvecklingsgarantin och andelen personer i arbetsplatsförlagda aktiviteter. Vidare föreslås i denna proposition att Arbetsförmedlingen får ökade resurser 2011, vilket bl.a. motiveras av behovet att öka stödet för deltagarna i garantiprogrammen. Antalet personer i praktik har till mer än dubblerats. Utvecklingen går enligt regeringen åt rätt håll. Bra med kompletterande aktörer i arbetsmarknadspolitiken men behov av bättre utvärdering Rådet är positivt till ambitionerna att i högre grad använda kompletterande aktörer för att öka effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken. Det ställer sig dock tveksamt till om marknaden klarar av att växa enligt regeringens ambition med bra kvalitet i tjänsterna. Därtill anser rådet att det kan bli svårt att utvärdera samarbetet med de kompletterande aktörerna med den information som samlas in. Det anser att avsaknaden av genomtänkta principer för utvärdering av enskilda aktörer är en allvarlig brist. Rådet menar att regeringen när det gäller denna aspekt haft allt för bråttom att privatisera delar av arbetsmarknadspolitiken. Regeringen konstaterar att andelen kompletterande aktörer inledningsvis (2007 och 2008) var begränsad för att därefter växa. Det är därtill viktigt att beakta att finanskrisen gjorde läget på arbetsmarknaden exceptionellt allvarligt. Med anledning av detta bedömde regeringen att marknaden för kompletterande aktörer behövde expandera. utvecklingsarbete avseende upphandlingen av kompletterande aktörer. Regeringen har också skapat möjligheter för Arbetsförmedlingen att använda valfrihetssystem. Rådet anser att regeringens reformer av sjukförsäkringen med stor sannolikhet varit en viktig orsak till den minskade sjukfrånvaron. Det konstaterar bl.a. att rehabiliteringskedjan, med fasta tidpunkter för avstämning vid tre, sex och , kan ha bidragit till minskad sjukfrånvaro. Rehabiliteringskedjan bör också enligt rådet bidra till ökad rättssäkerhet och till att minska de oförklarligt stora variationerna i sjukfrånvaro både geografiskt och . är rådet kritiskt mot genomförandet av sjukförsäkringsreformerna. Rådet menar att även om det inte gått att åtgärda de stora problem som funnits i sjukförsäkringen utan misstag så har misstagen varit allt för många. Kritik mot genomförandet av sjukförsäkringsreformerna Rådet menar att regeringen har fått justera många reformförslag och i andra fall har ändringar i innehållet skett i ett sent skede eller så har undantag införts. Det kritiserar också regeringens sjukförsäkringsreformer för bristan- de genomskinlighet eftersom regelverket är krångligt och de många undantagen i rehabiliteringskedjan innebär att de olika aktörerna i sjukskrivningsprocessen, Försäk- ringskassan inräknad, har haft svårt att tolka reglerna. Enligt rådet har detta successivt blivit värre efter de senaste ändringarna /2010. Rådet kritiserar därför regeringen för ett förhastat och delvis slarvigt genomförande av reformerna. Regeringen anser att det var helt avgörande med en genomgripande reform av sjukför- säkringen för att bryta en passiv sjuk- skrivningsprocess som ledde till en alltför hög sjukfrånvaro. Som helhet har reformen varit mycket framgångsrik. Regeringen bedömer att reformen kommer att öka syssel- sättningen med motsvarande ca 50 000 personer i heltidsarbete. Regeringen anser att och Arbetsförmedlingen i huvudsak har klarat att genomföra reformen på ett bra sätt. De problem som uppstått har så skyndsamt som möjligt åtgärdats för att säkerställa reformens intentioner. Önskvärt att skilja på behandlingen av stock och flöde i sjukskrivningen Rådet anser att regeringen kunde ha beviljat amnesti åt de sjukskrivna och förtidspen- sionerade som redan fanns i systemet (stocken) då de nya sjukskrivningsreglerna infördes och låtit de nya reglerna endast gälla för nyinflödet. Ett sådant förfarande hade enligt rådet gjort det möjligt att pröva de nya reglerna i mindre skala. Regeringen gör i denna fråga en annan bedömning än rådet. Med den av rådet före- slagna ordningen hade många inte fått möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden utan hänvisats till permanent utanförskap. 12.1.3Tydlighet i grunderna för den ekonomiska politiken Otydlig och ologisk uppföljning av överskottsmålet Rådet är positivt till att överskottsmålet lagfästs, men har vissa synpunkter på regeringens upp- följning av målet. Det anser att ett grund- problem med regeringens val av indikatorer för att följa upp överskottsmålet är att den blandar ihop ett bakåtblickande perspektiv, som syftar till att utvärdera om överskottsmålet har uppfyllts, med ett framåtblickande perspektiv, som utgör ett planeringsverktyg för att målet ska uppfyllas . Rådet förordar i stället att endast två indikatorer ska användas: en rullande tillbakablickande indikator och en rullande framåtblickande indikator. Därtill menar rådet att om det uppkommer avvikelser från överskottsmålet över en viss storleksordning (t.ex. ) enligt någon av de två indikatorerna, ska regeringen vara skyldig att i en särskild skrivelse till redovisa orsakerna till detta samt vilka åtgärder den avser vidta. Regeringen anser att uppföljningen av överskottsmålet fungerar väl och ser ingen anledning att ändra metod för denna. Det har skett en rad förtydliganden av hur uppföljningen sker, senast ekonomiska vår- proposition (prop. 2009/10:100). Som framhölls i detta sammanhang anser regeringen att överskottsmålet främst bör vara framåtblickande eftersom det ger målet en styrande roll för finanspolitiken. Mot denna bakgrund bör även bedömningen av måluppfyllelsen främst vara framåtblickande. Även om överskottsmålet främst är framåtblickande bör en bakåtblickande analys användas för att indikera om det finns systematiska avvikelser från överskottsmålet som riskerar att minska sannolikheten för att målet ska nås . Om systematiska avvikelser leder till en kraftigt förändrad skuldnivå kan detta innebära att det finns skäl att ompröva överskottsmålets nivå. Regeringen anser vidare att det är motiverat att använda flera olika indikatorer då överskottsmålet är definierat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Eftersom konjunktur- läget inte kan mätas entydigt använder reger- ingen flera olika indikatorer som kompletterar varandra, och regeringen gör en samlad bedömning av måluppfyllelsen utifrån dessa indikatorer. Därtill vill regeringen peka på vikten av att väga in osäkerheten i det ekonomiska läget, som kan vara olika stor vid olika tillfällen, vid utvärderingen av överskottsmålet. Reger- ingen lägger stor vikt vid att tydligt redogöra för alla de faktorer som den tar hänsyn till när den gör den samlade bedömningen av målupp- fyllelsen för överskottsmålet. När det gäller förslaget om en särskild skrivelse vid avvikelser från överskottsmålet ser regeringen inget behov av en sådan ordning. Inte heller finansutskottet har sett något skäl att införa en sådan reglering (bet. 2009/10:FiU20, s.109). Bedömningen av finanspolitikens inriktning lämnas i de ekonomiska propositionerna, där också eventuella åtgärder för att hantera avvikelser presenteras. Regeringen vill även peka på att det genom en ändring av lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen), som trädde i kraft , har införts en skyldighet för regeringen att under budgetåret redovisa måluppfyllelsen rörande överskottsmålet för . Behov av förbättrad redovisning Rådet har i sina tidigare rapporter efterlyst förbättringar i redovisningen av de arbets- marknadspolitiska programmen, den offentliga sektorns kapitalstock och investeringar, den offentliga sektorns totala nettoförmögenhet och generationskalkyler. Rådet anser att sådana förbättringar inte har skett i tillräcklig omfattning. I sin senaste rapport pekar rådet även på ett behov av förbättrad statistik när det gäller fördelningen mellan kort- och långtids- arbetslöshet över tiden. Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla redovisningen i de ekonomiska pro- positionerna. Utformningen av redovisningen är som regel en avvägning mellan flera olika behov. När det gäller de områden som rådet pekar ut vill regeringen framhålla att inte haft några invändningar rörande redovisningen av dessa ekonomiska vårproposition. Regeringen ska enligt 47 § budgetlagen för redovisa vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakt- tagelser. Den årliga revisionens revisionsberättelser med invändning har anmälts samlat i skrivelsen Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101). I detta avsnitt ges en samlad bild av de iaktta- gelser som revisionen redovisat sedan föregående års budgetproposition samt frågor med nära koppling till revision och kontroll. Redogörelsen inriktas på iakttagelser och åtgärder av större vikt som till exempel rör budget-, effektivitets- eller kontrollaspekter. Eventuella iakttagelser av- seende årsredovisningen för staten kommente- ras. Därtill lämnas en sammanställning över de granskningsrapporter som är slutbehandlade. Dessutom lämnas en samlad förteckning över, och korta referat av, samtliga gransknings- rapporter som lämnats sedan föregående års budgetproposition. Under respektive utgiftsområde redovisas och kommenteras, under , rapporter från effekti- vitetsrevision och revisionsberättelser med in- vändning från den årliga revisionen. har inom ramen för den årliga revisionen granskat 249 myndigheter, andra organisationer och nordiska institutioner med säte i . Därutöver har genomfört årlig revision av 24 bolag och 6 stiftelser i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Beträffande de granskade myndigheterna har i 12 fall revisionsberättelsen lämnats med invänd- ning, vilket innebär att revisionen har konstate- rat ett eller flera väsentliga fel i årsredovisningen eller förvaltningen. En förteckning över vilka myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning, och orsaken till respektive invänd- ning, lämnades i årsredovisningen för staten 2009. Fyra myndigheter har erhållit revisions- berättelser med upplysning. För lämnades 5 revisions- berättelser med invändning. Antalet revisions- berättelser med invändning har därmed mer än fördubblats . Av det totala antalet myndigheter som granskats är det dock endast ett fåtal vars årsredovisningar innehåller väsentliga fel. lämnar normalt inte en invändning om årsredovisningen på ett rättvisande sätt beskriver fel eller brister. Det låga antalet invändningar kan ses som en indikator på att kvaliteten i myndigheternas redovisning överlag är god. Det kan också ses som ett resultat av ambition att upptäcka och påtala felen innan de påverkar årsredovisningen. Vidare har granskningarna av årsredovisningarna resulterat i 117 rapporter till 90 myndigheter. Detta är en ökning av antalet rapporter jämfört med . Ökningen beror i huvudsak på den förändring som införts för myndigheternas resultatredovisning. I avsnitt 12.3 lämnas en kortfattad redogörelse för regeringens fortsatta arbete med att stärka den interna styrningen och kontrollen i staten samt den statliga internrevisionen. Regeringens bedömning avseende de åtgärder som föranleds av revisionsberättelser med invändning redovisas under respektive utgiftsområde. Granskning av årsredovisningen för staten har lämnat revisionsberättelse utan invändning för Årsredovisning för staten 2009 (dnr Fi2010/2763). välkomnar regeringens klar- göranden och redovisning för hur regeringen behandlar och förhåller sig till granskningsrapporter (bet. 2009/10:FiU9). Utskottet noterar att regeringens rutiner för hanteringen av granskningsrapporterna har stramats upp. Utskottet understryker även att ett granskningsärende inte avslutas i sak även om det lagts till handlingarna. I det följande lämnas en redovisning av de av granskningsrapporter som slut- behandlats sedan motsvarande redovisning lämnades föregående år. Att en rapport slutbehandlats hindrar dock inte att sakfrågan i sig ägnas ytterligare upp- märksamhet i regeringens fortsatta arbete med att utveckla och effektivisera den statliga verk- samheten. Vidare lämnas på sedvanligt sätt en redo- visning av slutbehandlade rapporter under respektive utgiftsområde. När det gäller pågå- ende eller kommande arbeten är strävan därtill att i möjligaste mån ange en tidsram. 48 granskningsrapporter slutbehandlats. rapporter som slutbehandlade. Tabell 12.1 Slutbehandlade granskningsrapporter Miljömålsrapporteringen för mycket och för lite Vad och vem styr de statliga bolagen? Det makroekonomiska underlaget i budgetpropositionerna Granskning av interna styrning och kontroll av informationssäkerheten Regeringens uppföljning av överskottsmålet Statlig tillsyn av bostad med särskild service enligt LSS Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter Regeringens styrning av informationssäkerhetsarbetet i den statliga förvaltningen Regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi Statens insatser för att hantera omfattande elavbrott Regeringens analys av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet Sambandet mellan utgiftstaket, överskottsmålet och skattepolitiken regeringens Statens insatser vid anmälningar av vårdskador Kommer patienten till tals? Styrelser med fullt ansvar Regeringens redovisning av budgeteffekter med vind i ryggen? Så förvaltas förmögenheten fem stiftelsers kapitalförvaltning och regeringens roll som Statligt bildade stiftelser - regeringens insyn och uppföljning Dricksvattenförsörjningen beredskap för stora kriser Regeringen och krisen regeringens krishantering och styrning av samhällets beredskap Tvärvillkorskontroller i EU:s jordbruksstöd Regeringens försäljning av av aktierna i Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris? Regeringens hantering av tilläggsbudgeten Hög kvalitet i högre utbildning Granskning av Årsredovisning för staten 2007 Rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten 2008 Stöd till start av näringsverksamhet Ett framgångsrikt program Delpension för statligt anställda tillämpning och effekter Skyddat arbete hos mer rehabilitering för pengarna Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket regeringens redovisning i Omställningskrav i sjukförsäkringen att pröva sjukas förmåga i annat arbete Skatteuppskov Regeringens redovisning av bostadsuppskov och pensionsavdrag En effektiv och transparent plan- och byggprocess? Beslut om sjukpenning har tillräckliga underlag? Energideklarationer få råd för pengarna Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i 2009 års Resursstyrning i högskolans grundutbildning I det följande redovisas korta referat av samtliga granskningsrapporter som lämnat sedan föregående års budgetproposition. Regeringens överväganden med anledning av dessa rapporter redovisas under respektive utgiftsområde. RiR 2009:14 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition har granskat hur regeringen har tillämpat det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition. konstaterar att de indikatorer som regeringen använder för uppföljningen av överskottsmålet ger en mycket begränsad vägledning för inriktningen av finanspolitiken. Vidare noterar att utgifter för och amorteringar av lån i Riksgälden har tidigarelagts. I vårpropositionen föreslår regeringen dessutom att ett extra statsbidrag till kommunerna avseende 2010 ska utbetalas . Konsekvenserna av dessa förslag för utgiftstakets disciplinerande funktion är enligt bristfälligt redovisade i vårpropositionen. Detsamma gäller motiven till att regeringen väljer att lägga vissa utgifter utanför utgiftstaket, exempelvis överföringen till stabilitetsfonden. Myndigheten framhåller även att innebörden av den redovisade framskrivningen med stora underskott i kommunsektorn är svårtolkad. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas i avsnitt 12.6. RiR 2009:15 Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning har granskat Sidas insatshantering och regeringens styrning av stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltningar. anser att det är svårt att avgöra om Sida valt att finansiellt stödja rätt projekt eller program, och om de insatser som Sida stödjer är relevanta för att bygga långsiktig kapacitet, eftersom bedömningarna i Sidas underlag för beslut om stöd till kapacitets- utveckling på ett flertal punkter är ofullständiga. anser vidare att Sidas beslutsunderlag har brister när det gäller att säkerställa att insatserna har tydliga och realistiska har även funnit att Sida inte har någon regelmässig kvalitetssäkring av de projekt- nära utvärderingar som genomförs. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd avsnitt 3.5. RiR 2009:16 Underhåll av belagda vägar har granskat underlag för bedömning av underhållsbehov. bedömer att det finns betydande brister i de planeringsunderlag som använder i den egna organisationen och redovisar för regeringen. Det gäller bedömning av tillstånd, behov av underhållsåtgärder och uppgifter om åtgärdernas kostnader. Underhållet av vägar riskerar enligt att styras delvis slumpmässigt och inte efter behov. säkerställer enligt inte att underhållsmedlen investeras där de bäst behövs. Konsekvensen av detta är enligt att det saknas kunskaper om måluppfyllelse och om målen skulle kunna nås till en lägre kostnad. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer avsnitt 3.6. RiR 2009:17 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budget- propositionen . har granskat hur regeringen har tillämpat det finanspolitiska ramverket i budget- propositionen . konstaterar att regeringen i sin hållbarhetsanalys inte kommenterar hållbarhets- beräkningens innebörd för överskottsmålets nivå och lämplighet. anser att regeringens redovisning av avvikelserna från överskottsmålet är fortsatt bristfällig.