prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — 2:40 Högskolan på : Grundutbildning 2:51 Försvarshögskolan: Grundutbildning 2:52 Enskilda utbildningsanordnare på 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och 2:54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 2:55 Ersättningar för klinisk utbildning och 3:1 : Forskning och 3:2 : Avgifter till internationella 3:5 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4:1 Internationella programkontoret för 4:2 m.m.: Avgifter till internationella 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena Summa Vissa gemensamma ändamål 1:16 Myndigheten för kvalificerad 1:17 Bidrag till kvalificerad 2:24 : Forskning och 2:34 : Forskning och 25:78 Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning Totalt för utgiftsområde 16 Utbildning och 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde '16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Vissa anslag minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltnings- projektet kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 3.3 Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning har i huvudsak följande omfattning och behandlas i följande avsnitt. -Barn- och ungdomsutbildning förskoleverksamhet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förskoleklass skolbarnsomsorg grundskola gymnasieskola specialskola särskola sameskola svensk skola i utlandet vuxenutbildning (komvux) vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) svenskundervisning för invandrare (sfi) utbildning inom kvalificerad yrkesutbildning folkbildning vissa kompletterande utbildningar med enskilda huvudmän universitet och högskolor med statlig huvudman (högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning) och enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning statlig finansiering av forskning och forskningsmyndigheter. I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings- och högskoleområdet och vissa myndigheter inom forskningsområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska . De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgår till ca , inklusive medel från kommuner och landsting. Delar av de medel som kommuner och landsting avsätter för utbildning finansieras genom de generella statsbidragen till kommunerna. Huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i utgiftsområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och viss vuxenutbildning (bl.a. komvux, särvux och sfi). Därutöver finns fristående huvudmän som bedriver verksamhet som motsvarar förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Staten är huvudman för specialskolan och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom folkbildningen (främst folkhögskolor och studieförbund) förekommer framför allt enskilda huvudmän. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Anslagen inom utgiftsområdet finansierar endast till en mindre del förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning, som främst finansieras med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna samt vissa riktade statsbidrag. Avgifter svarar för en del av finansieringen av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter, men utgör i övrigt en mycket liten andel. Anslagen inom utbildningsområdet finansierar högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor och de enskilda utbildningsanordnarna inom högskoleområdet samt yrkeshögskoleutbildningar, kvalificerade yrkesutbildningar och vissa kompletterade utbildningar. ska högskolestudier finansieras till viss del genom avgifter i och med införandet av studieavgifter för tredjelandsmedborgare. Forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor finansieras genom direkta anslag och medel från anslagsfinansierade forskningsråd. Forskning finansieras även av forskningsstiftelser, EU och andra externa finansiärer. Nedanstående figur och efterföljande tre tabeller ger en översikt över utgiftsområdet och bygger på statistik från om inget annat anges. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 35 universitet och högskolor samt 17 enskilda utbildningsanordnare Utbildning på forskarnivå Avancerad nivå Grundnivå 23 år Vuxenutbildning för utvecklingsstörda, särvux Svenskundervisning för invandrare, sfi 17 nationella program 3 år Svensk skola i utlandet Särskola för elever med utvecklingsstörning Obligatorisk särskola 9/Gymnasiesärskola 4 år Specialskola för elever med vissa funktionshinder av kvinnorna av männen Högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå av kvinnorna av männen går vidare till gymnasieskola av flickorna av pojkarna*** *Siffrorna omfattar de examinerade i högskolans grundutbildning /012004/05 som övergått till forskarutbildning t.o.m. /09. **Siffrorna omfattar de som avslutade sina gymnasiestudier /06. ***Siffrorna omfattar de som avslutade sina grundskolestudier /09. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.4 Antal barn och studerande 2004-20091, 1 000- tal (KY) och Yrkes- ningar (YH)6, 10 avancerad nivå5, 8, 1Uppgifterna avser läsår och antal barn/elever/studerande och är hämtade från officiella statistik om inget annat anges. 2Avser antalet inskrivna barn . 4Antal elever i reguljär utbildning. 5Antal, omräknat till heltidsstuderande. 6Avser kalenderår som sammanfaller med läsårets vårtermin. 7Avser antal deltagande i långa kurser. 8Avser helårsstudenter på grundnivå exkl. uppdragsutbildning. 9Avser antal doktorander med minst 1 procents aktivitet . Uppgifterna ej kompletterade med efterrapporteringar. Källa: NU-databas. 10Uppgifterna till 2009 är hämtade från Myndigheten för årsredovisning 2009. 11Uppgiften är hämtade från NU-databas. Tabell 3.5 Offentliga kostnader budgetår 2004-2009, YH, KY (t.o.m. 1Redovisningen omfattar inte polisskolan, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning samt övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. 2Preliminära uppgifter , dock ej vad gäller KY, universitet och högskolor och studiestöd. 3Nettokostnad exklusive avgifter. 4Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 5Inkluderar komvux, särvux, sfi och () (). 6Insamlingsmetoderna för folkhögskolornas och studieförbundens kostnader har ändrats varför jämförbara siffror saknas. 7Inkluderar forskning och forskarutbildning. 8Inkluderar kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. 9Totalsumman avseende 2004 är exkl. folkhögskolor och studieförbund. Tabell 3.6 Antal lärare/personal och studerande fördelade på kön, 2004-20091, 1 000-tal skolbarnsomsorg2, 3, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vuxenutbildning (totalt) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 KY och YH7, 11 Grundläggande högskoleutbildning7, 9, 12 = Uppgift saknas. 1Uppgifterna avser läsår och antal barn/elever/studerande och omräknat till heltidstjänster och är hämtade från officiella statistik om inget annat anges. 2Avser antalet anställda, exkl. arbetsledare, som arbetar med barn. 4Avser antal årsarbetare. 5Avser antal tjänstgörande lärare. 6Avser antalet lärare i heltidstjänster, utbildningar med statsbidrag/studiestöd. Följande mättidpunkter gäller för: Grundläggande högskoleutbildning: VT: kurser som påbörjas (ca) (ca) . HT: kurser som påbörjas (ca) (ca) . KY och YH: för 2009 och 2009-10-21 för 2006-2008. 8Avser antal deltagare i långa kurser. 9Avser helårsstudenter i grundutbildning exkl. uppdragsutbildning. 10Avser antal doktorander med minst 1 procents aktivitet . Uppgifterna ej kompletterade med efterrapporteringar. Källa: NU- databas. 11Uppgifterna till 2009 är hämtade från Myndigheten för årsredovisning . 12Totaluppgiften är hämtad från NU-databas. Kompletterat med könsuppdelning. Huvudmannaskap och finansieringsformer varierar mellan olika verksamheter inom utgiftsområdet. Statens styrmedel och insatser består av: -Statlig finansiering. Anslagen inom utgiftsområdet utgör inte den dominerande finansieringskällan. Finansiering sker dels genom kommunala medel, dels genom de generella och riktade statsbidragen till kommunerna. Högskolesektorn och finansieras i huvudsak genom direkta statliga anslagsmedel. Anslagen avser statlig verksamhet samt bidrag till och enskild verksamhet. Anslagsmedel används inte bara till löpande verksamhet utan också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla och förnya den befintliga verksamheten. Anslagen till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå är huvudsakligen prestationsrelaterade. -Reglering och uppställande av mål. För utgiftsområdet fastställs mål och regler som föreskrivs i lagar och andra författningar. Vidare ingår mål för de statliga myndigheternas verksamhet. För folkbildningen fastställer staten riktlinjer med syften och återrapporteringskrav när det gäller statsbidraget. beslutar om statsbidrag enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. För förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och kommunernas vuxenutbildning gäller skollagarna (1985:1100 och 2010:800), olika skolformsförordningar, läroplaner och andra förordningar. För gäller lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller främst högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som hänvisar till vissa krav på utbildningen i högskolelagen. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten . , inklusive verksamheten vid den tidigare myndigheten ljud- och bildarkiv som innebär insamlande, bevarande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. -Uppföljning eller granskning. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och har uppföljnings- eller gransknings- och i vissa fall statistikansvar på sina respektive områden. svarar för utbildnings- och forskningsstatistik. -Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda myndigheterna, utom Skolinspektionen, har samtliga ett utvärderingsansvar på sina respektive områden. Skolor, förskolor, fritidshem och kommuner ska upprätta kvalitetsredovisningar. Skolinspektionen genomför regelbundet tillsyn i varje kommun när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och fristående skolor samt vuxenutbildning. Vidare ingår i myndighetens uppgifter tillståndsprövning för fristående skolor. I myndighetens ansvar ingår såväl tillsyn över som kvalitetsgranskning av det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen m.m. Universitets och högskolors kvalitetsarbete är ett åliggande enligt högskolelagen. utvärderar löpande utbildningar vid alla universitet och högskolor. beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. För konstnärlig utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd för statliga universitet och högskolor. För annan utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd för statliga högskolor. Vidare yttrar sig verket om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 () som är en myndighet under , ska inom ramen för sitt uppdrag utvärdera effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. Skolinspektionen har ansvar för tillsyn över det offentliga skolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg m.m. Myndigheten för har tillsyn över utbildningarna inom . Inom universitets- och högskolesektorn utövar tillsyn inom sitt ansvarsområde. ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utveckling av verksamheten så att nationellt fastställda mål och likvärdighet i utbildning uppnås inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning. Inom högre utbildning och forskning ska ett kontinuerligt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor bedrivas. -Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet inom de utbildnings- och forskningspolitiska områdena är en viktig del av de statliga insatserna. Verksamheterna inom utgiftsområde 16 har ett nära samband med verksamheter inom andra utgiftsområden. Den största delen av verksamheterna inom utgiftsområdet bedrivs av kommunerna. Verksamheterna finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Forskningsverksamheten vid universitet och högskolor finansieras utöver medel från utgiftsområde 16 med medel från andra utgiftsområden, stiftelser och externa finansiärer. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs och finansieras inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Folkbildningen finansieras inom utbildningsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det internationella utbildningssamarbetet bidrar till att öka kvaliteten i svensk utbildning samt till att ge ökad kunskap om och förståelse för andra länder och deras kulturer. Med detta främjas även enskildas möjligheter att studera och arbeta utomlands. En utbildning av hög kvalitet stärker möjligheter att stå starkt inför globaliseringens utmaningar. Internationellt lyfts utbildningens betydelse fram i allt fler sammanhang. har den internationella dimensionen varit påtaglig i den svenska utbildningspolitiken. Under det svenska ordförandeskapet i EU belystes den europeiska dimensionen när det gäller det svenska reformarbetet. Dialogen och erfarenhetsutbytet syftar till att ge medlemsländerna bättre förutsättningar att möta de gemensamma utmaningar som finns på utbildningsområdet, t.ex. att öka yrkesutbildningens attraktionskraft och stödja lärares och skolledares kompetensutveckling. Det internationella samarbetet inom utbildningsområdet stöds genom en rad samarbetsprogram. De största av dessa är EU:s program för utbildningssamarbete Programmet för livslångt lärande, Nordiska ministerrådets program Nordplus samt det nationella programmet för samarbete och utbyte inom högre utbildning med länder i tredje världen. Genom dessa erbjuds stöd för enskilda personers rörlighet samt samarbetsprojekt för alla utbildnings- och verksamhetsformer: förskolan, skolan, den högre utbildningen, vuxenutbildningen och kompetensutvecklingen i arbetslivet. I syfte att öka utbildningarnas kvalitet är målet att rörligheten för alla grupper inom utbildningssystemet ska öka samt att allt fler utbildningsinstitutioner ska kunna ta del av internationella samarbetsprojekt. och antog en rekommendation om inrättandet av en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF). antog ministerrådet och även en rekommendation om inrättandet av ett europ- eiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET) samt en europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (EQAVET). Dessa tre rekommendationer syftar till att ge konkreta verktyg för att öka mobiliteten och det livslånga lärandet i och är ett resultat av det fördjupade samarbetet om yrkesutbildning inom EU, den s.k. Köpenhamnsprocessen som initierades 2002. Det nationella genomförandet av EQF beskrivs närmare i avsnitt 6.2.1. utsåg till det europeiska året för kreativitet och innovation. Syftet med året var att främja kreativitet i utbildningen, visa hur ett livslångt lärande kan vara en pådrivande kraft bakom innovation samt utgöra en viktig faktor för att bidra till enskilda personers yrkesmässiga utveckling. Internationella programkontoret för utbildningsområdet var nationell samordnare och som ordförandeland genomförde den europeiska slutkonferensen för året. Tre av de svenska prioriteringarna på utbildningsområdet resulterade i rådsslutsatser under det svenska ordförandeskapet. Lärares och skolledares kompetens stod i fokus för det informella utbildningsministermötet som ägde rum i . Rådsslutsatserna som behandlade denna fråga betonade vikten av att attrahera kompetenta personer till läraryrket samt att ge dem en bra utbildning, yrkesintroduktion och kontinuerlig kompetensutveckling inom yrket. Även utbytesprogram för lärare ska utvecklas och stödjas. Ministrarna konstaterade i slutsatserna att inriktningen mot ett mer pedagogiskt ledarskap bland skolledare bör underlättas och stödjas. Inom ramen för den s.k. kunskapstriangeln samspelet mellan utbildning, forskning och innovation lyfte det svenska ordförandeskapet fram universitetens roll och hur de tre komponenterna måste integreras för att möta de utmaningar står inför. Detta gjordes dels genom en särskild konferens, dels genom antagande av rådsslutsatser. har genom arbetet med kunskapstriangeln fört en närmare samverkan mellan utbildning, forskning och innovation högre upp på agendan för EU-samarbetet. Bakgrunden till rådsslutsatsen om utbildning för barn med invandrarbakgrund och deras integrering i utbildningssystemet var kommissionens grönbok och den efter- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Rådet konstaterade bl.a. att inkluderande utbildningssystem med stark betoning på likvärdighet och kvalitet är mest effektiva för att stödja elever med invandrarbakgrund. Det svenska ordförandeskapet arbetade fram rådsslutsatser som innebar fortsatt samarbete på europeisk nivå inom den öppna samordningsmetoden. Andra frågor som uppmärksammades under ordförandeskapet var könsskillnader i utbildningsresultat, yrkesutbildningens framtidsfrågor och kvalitetssäkring av högre utbildning. beslutade att etablera det gemensamma strategiska ramverket Utbildning 2020. Detta strategiska ramverk följer upp arbetet som gjorts under programmet Utbildning 2010 där utbildningsministrarna enades om gemensamma mål för utbildningssystemen (se avsnitt 3.5.3 för en presentation av de framsteg som har gjorts för att uppnå dessa mål). I ligger fokus på kärnområdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Arbetet inom utbildningsområdet har koncentrerats kring utbildning för demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter samt interkulturell förståelse. Ett nytt arbetsprogram för (20102014) har antagits. Nordiska ministerrådets globaliseringsarbete som initierades av de nordiska statsministrarna har varit intensivt och haft hög prioritet. Målet är att rusta de nordiska länderna för att de framgångsrikt ska kunna hantera de utmaningar och möjligheter som globaliseringen medför samt bidra till ett kunnigare, synligare och mer välmående . I fokus för globaliseringssatsningen inom utbildnings- och forskningsområdet står framför allt toppforskningsinitiativet. Det är den största nordiska forsknings- och innovationssatsningen någonsin och knyter samman de starkaste nordiska forsknings- och innovationsmiljöerna inom klimat, energi och miljö. Reformarbetet inom för att uppnå en 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet har framskridit väl. för utbildning och forskning har bl.a. diskuterat hur arbetet inom rådet ska kunna förbättras, särskilt vad gäller beslutsformer och styrningsfrågor. och utveckling () spelar en betydelsefull roll när det gäller analys av utbildningspolitik. Kärnan i verksamheten på utbildningsområdet utgörs av jämförande studier, analyser, statistik och indikatorer. deltar i Programme for International Student () som är ett av flaggskeppsprojekt som syftar till att undersöka i vilken grad deltagande länders utbildningssystem bidrar till att femtonåriga elever, som snart kommer att ha avslutat den obligatoriska skolan, är rustade att möta framtiden. Genom olika prov undersöks elevernas förmågor inom tre kunskapsområden; matematik, naturvetenskap och läsförståelse. Nästa rapport presenteras . Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC), som inrättades 2008, är ett OECD-initierat program som avser att mäta den vuxna befolkningens kunskaper och kompetens i ett antal länder. deltar tillsammans med 24 andra länder i en pilotstudie . En första undersökning planeras till 2011 och en internationell jämförande rapport ska publiceras 2013. Programmet kommer att möjliggöra jämförelser mellan länder och ge indikatorer på vuxnas kunskaper och kompetens. Genom samarbete med Europeiska kommissionen är avsikten att resultaten även ska kunna användas till indikatorer inom EU-samarbetet. deltar i förstudie Assessment of Higher Education Learning Outcomes (AHELO) om utvärdering och uppföljning av högre utbildning. deltar i den del av studien som behandlar ämnesmässiga förmågor när det gäller ingenjörsutbildningar. En första testperiod är planerad att genomföras vid svenska lärosäten . har tillsammans med fem andra länder deltagit i projekt on Migrant Education. Syftet med projektet har varit att undersöka vilka insatser som ger bäst utbildningsresultat för första och andra generationens invandrarelever. En landsrapport för och en sammanfattande rapport för hela studien presenterades . konstaterar att elever med invandrarbakgrund når sämre skolresultat än elever födda i landet. Skillnaden är särskilt tydlig för första generationens invandrarelever. Enligt har en jämförelsevis väl utvecklad politik för integration i skolan. innebär det stora utmaningar att få genomslag för dessa insatser i det starkt decentraliserade svenska systemet. I sin landrapport lyfter frågor om t.ex. lärarutbildning, kommunens ansvar för skolan, segregation samt utvärdering av reformer och insatser. genomförde även en s.k. av . I denna påtalas vikten av att utbildningssystemet på olika nivåer, inklusive universitet och högskolor i ökad utsträckning samverkar med det lokala och regionala näringslivet. påtalar även behovet av att den svenska arbetskraften behöver bli mer entreprenöriell och att en entreprenöriell kultur och medvetenhet bör grundläggas redan i tidiga skolår. är för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation. Varje medlemsland ska enligt konstitution ha en nationalkommission. Denna ska utgöra en länk mellan landets regering och . nationalkommission är Svenska .