prop · GY031d102 · 2010-10-12 00:00:00 — 55 För mer detaljerade uppgifter se tabell U1 i Underbilagan. I detta avsnitt fördelas barnbidraget lika mellan sammanboende. 2.2Justerad disponibel inkomst högre för sammanboende De inkomster som redovisats är individuella. Men de flesta personer lever i ett hushåll med delad ekonomi och har olika försörjningsbörda beroende på hur många barn som finns i hushållet. För att få jämförbarhet av den ekonomiska standarden mellan olika hushåll kan justerad disponibel inkomst beräknas. I detta begrepp justeras den samlade hushållsinkomsten med hänsyn till hushållets försörjningsbörda.56 Den justerade disponibla inkomsten för sammanboende är jämnare fördelad än den individuella disponibla inkomsten för såväl kvinnor som män. Sammanboende i åldern 45 utan hemmavarande barn har en justerad disponibel inkomst som är högre än genomsnittet, se diagram 2.2.57 Diagram 2.2 Relativ justerad disponibel inkomst i olika hushållstyper 2008 Justerad disponibel inkomst för samtliga =100. Ensam 20 - 44 Ensam m barn 7-17 Ensam m barn 0-6 Källor: Statistiska centalbyrån och egna beräkningar. Ensamstående har i genomsnitt en justerad disponibel inkomst som är mellan än genomsnittet i riket. Ensamstående kvinnor har genomgående en lägre justerad disponibel inkomst än ensamstående män. Ensamstående kvinnor med barn har en lägre justerad disponibel inkomst än ensamstående män med barn.58 56Se underbilagan för en beskrivning av hur justeringen görs. 57Orsaken till att sammanboende män och kvinnor inte har alltid identisk justerad disponibel inkomst är att makarna ibland ingår i olika åldersgrupper. 58Det finns brister i statistiken om växelvis boende barn, då de ofta är folkbokförda hos mamman trots att de även bor hos pappan. En följd av detta är att justerad disponibel inkomst för ensamstående kvinnor med barn ibland underskattas, och att justerad disponibel inkomst för män utan hemmavarande barn överskattas. 2.3Brist på jämställdhet även för äldre kvinnor och män Pensionens nivå beror på arbetsinkomster tidigare i livet. Bristen på ekonomisk jämställdhet för pensionärer är därför en följd av den brist på jämställdhet som rådde då de var förvärvsaktiva. Ett jämställt arbetsliv leder därför i förlängningen även till jämställdhet för dem som gått i pension.59 Inkomstsammansättningen förändras genom livet Inkomsterna från pensionssystemen ser olika ut för yngre och äldre pensionärer. Det beror delvis på de allmänna pensionssystemens framväxt. ATP-systemet infördes och det krävdes då av intjänande för att uppnå full pension. Många äldre ålderspensionärer hann inte tjäna in full ATP innan de gick i pension. Pensionärernas inkomster kommer huvudsakligen från de offentliga systemen men i varierande grad även från tjänstepension eller privata försäkringar. Vissa grupper av äldre, främst ensamstående kvinnor, har även boendestöd. Avkastning på kapital och kapitalvinster utgör också en inkomst för många pensionärer, i synnerhet för män. Sammanboende pensionerade män har högst individuell disponibel inkomst I genomsnitt uppgår den individuella disponibla inkomsten för ensamstående kvinnliga pensionärer till av de ensamstående manliga pensionärernas. För sammanboende kvinnliga pensionärer är skillnaden större och deras individuella disponibla inkomst motsvarar av de manliga pensionärernas. En orsak till att skillnaderna är mindre mellan ensamstående kvinnor och män än mellan sammanboende är att många ensamstående kvinnor har änkepension. och lägst () har sammanboende kvinnor som är . 2010/11:1 BILAGA 3 Tabell 2.3 Disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och åldersgrupp 2008 Medelvärde, kronor och kvinnors andel, procent. Anm. Att justerad disponibel inkomst inte är för alla sammanboende beror på att personer redovisas efter individuell ålder. Vid beräkning av justerad disponibel inkomst ingår även make/maka som inte har fyllt . Källor: och egna beräkningar. Sammanboende pensionärer har högre justerad disponibel inkomst än ensamstående För en ensamstående är justerad och individuell disponibel inkomst samma sak. Vid beräkning av justerad disponibel inkomst gör man antagandet att alla inom ett och samma hushåll har samma inkomst. Sammanboende kvinnor har därför trots låg individuell inkomst högre justerad disponibel inkomst än ensamstående män och kvinnor. Orsaken till detta är att sammanboende manliga pensionärer i genomsnitt har högre pension än ensamstående. Kvinnor som är har den lägsta disponibla inkomsten. De har ofta en låg inkomstpension till följd av begränsat förvärvsarbete tidigare i livet. En annan faktor som bidrar till att yngre pensionärer har högre inkomster är att vissa pensionsförmåner utbetalas efter pensioneringen. Ytterligare en orsak till att äldre pensionärer har lägre disponibel inkomst än yngre är att pensionerna inte räknas upp lika snabbt som lönerna. Detta medför att skillnaden mellan pensionen och en genomsnittlig lön kommer att öka ju man varit pensionerad.60 59 Samtliga personer över 65 benämns här pensionärer, även om de inte uppbär ålderspension. Somliga i åldersgruppen förvärvsarbetar fortfarande, medan andra redan lämnat arbetsmarknaden . Mer information om pensionärernas ekonomiska situation finns i kapitlet om UO 11 i denna proposition eller i Ds 2006:13 Var det bättre förr? Pensionärernas ekonomiska situation . 60 Pensionerna räknas normalt upp med förändringen av inkomstindex minskad , den s.k. tillväxtnormen. Denna motsvarar det förskott på pensionen som man får då pensionen beräknas första gången. Om den automatiska balanseringen är aktiverad påverkas utvecklingen även av denna. 2010/11:1 BILAGA 3 2.4Socialförsäkringarna jämnar ut inkomstskillnaderna mellan könen Det finns stora skillnader mellan kvinnors och mäns inkomster från socialförsäkringssystemen. Andelen kvinnor som får någon typ av ersättning är högre och kvinnor får i regel ersättning än män. Detta är särskilt tydligt när det gäller föräldraförsäkringen. Genom att ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemen baseras på löneinkomsten får kvinnor lägre ersättning per dag än män. En faktor som bidrar till att socialförsäkringarna verkar utjämnande på inkomsterna mellan könen är att män oftare än kvinnor har inkomster som överstiger de tak för intjänande av förmåner som finns i försäkringssystemen. Tabell 2.4 Skattepliktiga transfereringar 2008 Miljarder kronor, antal (1 000-tal) och procent. Antal personer (1000-tal) Andel m transferering, % Anm: Antal och andel personer avser dem som erhållit ersättning . Källor: och egna beräkningar. Utbetalningarna av skattepliktiga transfereringar har ökat för kvinnor och minskat för män . Detta medför att kvinnornas andel av utbetalningarna har ökat väsentligt. har antalet personer med transfereringar minskat markant, ungefär lika mycket för kvinnor som för män. Detta innebär att kvinnor nu får ersättning med högre belopp eller för längre perioder . 2.5Mäns uttag av föräldrapenning fortsätter att öka Av särskilt intresse ur jämställdhetssynpunkt är uttaget av föräldrapenning. Föräldrapenningen ger föräldrar rätt till 480 dagars ledighet per barn. Om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet har var och en rätt till hälften av dagarna. En förälder kan överlåta sina dagar till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag som är reserverade för respektive mamman eller pappan. I de allra flesta familjer väljer mannen att överlåta en del av sin ledighet till kvinnan. Männens andel av de utbetalda föräldrapenningdagarna har ökat , i synnerhet då uttaget fördubblades från till 20,6 procent.61 Ökningen av pappornas uttag av föräldrapenningdagar har fortsatt även efter 2006 men i långsammare takt. svarade män för av föräldrapenningdagarna och kvinnorna för . Diagram 2.3 Uttag av föräldrapenningdagar fördelat efter Män tar alltså ut något mer än en femtedel av föräldraledigheten, men tre män av fem tar inte ut någon föräldraledighet alls . Kvinnor och män använder också föräldraförsäkringen på olika sätt. Kvinnor sprider i högre grad ut dagarna och förlänger på så sätt tiden hemma med barnet. Kvinnor tar också ut majoriteten, , av garantidagarna.62 För tillfällig föräldrapenning, i dagligt tal vård av sjukt barn, är uttaget betydligt jämnare fördelat. Kvinnor tog ut och män av dagarna 2009. Å andra sidan har könsfördelningen av de uttagna dagarna i stort sett varit oförändrad (65,1989). Jämfört med 1997 har alltså andelen män som tar ut föräldrapenning ökat kraftigt och såväl andelen manliga mottagare som mäns andel av 61Innefattar ej tillfällig föräldrapenning. 62Garantidagarna är dagar med lägstanivåersättning. Nivån höjdes 2006 per dag. det utbetalda beloppet har ökat väsentligt. Som framgår av tabell 2.5 är den utbetalda föräldrapenningen räknat i kronor jämnare fördelad än dagarna, till kvinnor och till män. Män har i genomsnitt högre lön än kvinnor och får därför högre föräldrapenning per dag. Till följd av fler uttagna ersättningsdagar får kvinnorna ändå en högre andel av utbetalningarna. utbetalades i genomsnitt per kvinna och per man.63 Tabell 2.5 Föräldrapenning 1997 och 2008 Miljarder kronor, antal (1 000-tal) och procent. Antal personer (1000-tal) Andel m föräldrapenning, % Källor: , , egna beräkningar. För varje årskull barn har pappornas uttag av föräldrapenning ökat successivt. Ett nivåskift inträffade för barn födda , sannolikt till följd av att den så kallade andra pappamånaden infördes. För barn som uppnådde ålder 2008 hade av papporna tagit ut mer än två månaders föräldrapenning. För barn som föddes före den andra pappamånadens införande var det av papporna som tog ut mer än två månaders föräldrapenning.64 För att få till stånd en mer jämställd föräldraförsäkring och för att förbättra förutsättningarna för jämställdhet på arbetsmarknaden har regeringen infört en jämställdhetsbonus. Ju jämnare man delar på föräldrapenningdagarna, desto större blir bonusen. Bonusen gäller för barn födda . Eftersom mammorna ofta är hemma den är det än så länge svårt att uttala sig om hur uttaget av föräldrapenning har påverkats av reformen. De resultat som publicerats tyder dock på att jämställdhetsbonusen än så 63Både föräldrapenning vid barns födelse och tillfällig föräldrapenning ingår. 64Se SOU 2005:73 Reformerad föräldraförsäkring - Kärlek, omvårdnad, trygghet, s. 147156. 2010/11:1 BILAGA 3 länge inte haft någon effekt på uttaget av föräldrapenning.65 Även jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt för föräldrarna att fördela föräldraledigheten mellan sig. Genom att jobbskatteavdraget är högst vid låga arbetsinkomster får två makar som arbetar halva året var behålla mer av arbetsinkomsten än om en är helt föräldraledig och en jobbar . 2.6Män betalar mer skatt än kvinnor Män har i genomsnitt högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor och betalar därför mer skatt på inkomst, kapital och andra tillgångar än kvinnor. Mäns högre beskattningsbara inkomst medför också att de betalar såväl mer kommunalskatt som statlig inkomstskatt. Det genomsnittliga beloppet 2008 på slutlig skatt för män var och för kvinnor . Till följd av bl.a. jobbskatteavdraget var den slutliga skatten lägre än . Således bidrar även skattesystemet till en omfördelning av disponibel inkomst från män till kvinnor.66 3Den ekonomiska jämställdhetspolitikens inriktning och effekter 3.1En strategi för jämställdhet inom arbetsmarknad och näringsliv Ekonomisk jämställdhet främjas av regeringens insatser som syftar till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. Det är viktigt att den ekonomiska politiken har ett jämställdhetsperspektiv. Arbete måste löna sig för såväl kvinnor som män. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta för såväl anställda som egenföretagare. Kvinnor har lägre inkomster och arbetar ofta deltid. Jobbskatteavdraget kan därför få större relativ 65 , M., Jämställdhetsbonusen En effektutvärdering, 2010. 66 Effekter av jobbskatteavdraget på fördelningen mellan kvinnor och män redovisas i avsnitt 3.4 i denna bilaga. 2010/11:1 BILAGA 3 betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter att gå från deltidstill heltidsarbete. Dessutom bidrar jobbskatteavdraget till att göra det mer lönsamt för föräldrar att fördela föräldraledigheten mer jämställt. Arbete och ansvar för hem och familj måste gå att förena. Skattereduktion för utgifter för hushållsarbete underlättar för kvinnor och män att förena arbetsliv och familjeliv, vilket gynnar kvinnors arbetskraftsdeltagande. Regeringen har även infört en jämställdhetsbonus för att förbättra förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap och jämställt deltagande i arbetslivet. lämnade regeringen skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av vilka som är de viktigaste utmaningarna för att uppnå jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet samt vilken inriktning politiken bör ha. Vidare redovisas de insatser som regeringen har genomfört och avser att genomföra. Strategin omfattar särskilda åtgärder på . Jämställdhetspolitiken har 2010 tillförts , vilket innebär en tiodubbling av resurserna jämfört med tidigare. 3.2Jämställdhet bra för tillväxten Regeringens mål om ökad jämställdhet och hög tillväxt går hand i hand. Jämställdhet bidrar till ekonomisk tillväxt genom att människors kompetens och skaparkraft tillvaratas och främjas. Om kvinnor arbetade i lika hög grad som män och till samma lön skulle ökningen av BNP-nivån bli betydande. Under det svenska EU-ordförandeskapet arrangerades därför en konferens för att fördjupa kunskapen om sambandet mellan jämställdhet och tillväxt. En viktig faktor för den långsiktiga tillväxten i mogna ekonomier är hur väl man utnyttjar arbetskraften. Under förklaras en stor del av tillväxten inom OECD- området av ökad kvinnlig sysselsättning. har uppskattat att hälften av tillväxten av arbetsutbudet och en fjärdedel av den ekonomiska tillväxten förklaras av den minskade skillnaden mellan kvinnors och mäns förvärvsdeltagande.67 Så länge kvinnor och män inte arbetar i samma utsträckning finns således en outnyttjad resurs. Under starkt förenklade antaganden har tillväxtpotentialen uppskattats till i och inom EU som helhet.68 Beräkningen bygger på antagandet att kvinnor och män har samma: -sysselsättningsgrad och samma genomsnittliga arbetstid. -yrkesstruktur och samma andel företagare. Även om beräkningen är starkt stiliserad och är att betrakta som ett tak indikerar den att en mer jämställd arbetsmarknad rymmer en betydande tillväxtpotential. 3.3Drivkrafterna till arbete har förbättrats mest för kvinnor Regeringens politik är främst inriktad på att stärka arbetslinjen och på att göra det mer lönsamt att arbeta. Om man får behålla mer av en inkomstökning ökar viljan att arbeta. Den s.k. marginaleffekten visar hur stor andel av en liten bruttolöneökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Den genomsnittliga marginaleffekten har minskat sedan alliansregeringen tillträdde.69 Marginaleffekterna är högre för män än för kvinnor, se tabell 3.1. Detta beror på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och därmed i genomsnitt lägre marginaleffekter. För dem med allra lägst inkomst är dock marginaleffekten högre till följd av inkomstprövade bidrag. Marginaleffekterna har minskat för såväl kvinnor som män. Minskningen har varit något större för kvinnor till följd av deras lägre 67OECD (2008) Gender and sustainable development. Maximising the Economic, Social and Environmental Role of Women. (2009) Gender equality, economic growth and employment. 69Redovisningen avser effekterna av den samlade politiken och inkluderar redan fattade beslut och förslagen i denna proposition. Hänsyn har enbart tagits till de förslag som berör individers och hushålls disponibla inkomst och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. Orsaken till detta är i första hand jobbskatteavdraget som främst riktar sig mot låg- och medelinkomsttagare. Jämfört med 2006 har alltså drivkrafterna till en mer jämställd arbetsfördelning förbättrats. Tabell 3.1 Marginaleffekt för olika hushållstyper 2010 Procent och procentenheter. -5,6 -6,3 -6,5 -5,8 -4,6 -4,8 -5,7 -4,6 -6,2 -6,2 -5,9 -5,7 -5,8 -5,5 Källor: och egna beräkningar. Trots att kvinnor i genomsnitt har lägre marginaleffekter än män är det inte givet att de tjänar mer på att öka sitt arbetsutbud räknat i kronor eftersom de har lägre lön. När hushållen överväger om de ska arbeta mer eller mindre ser de sannolikt till hur mycket mer eller mindre pengar de kommer att få i plånboken. I ett hushåll med sammanboende är det sannolikt att många tar hänsyn till vem som tjänar mest på, eller förlorar minst, på att förändra sin arbetstid. I tabell 3.2 nedan visas hur mycket arbetsinkomsten räknat i kronor förändras vid en ökning av arbetstiden med en timme.70 Män tjänar i genomsnitt mer på att öka sin arbetstid än kvinnor. Orsaken till detta är att kvinnors lägre marginaleffekter inte väger upp effekten av mäns högre löner. Genom att hushållens inkomster räknat i kronor förändras mer då mannen ändrar sin arbetstid kostar det alltså hushållen mer att mannen går ner i arbetstid än kvinnan. Man kan därför konstatera att de ekonomiska drivkrafterna bidrar till att upprätthålla en traditionell arbetsfördelning, där kvinnan arbetar i hemmet och mannen på den öppna arbetsmarknaden. Genom att kvinnors löner ökat snabbare och marginaleffekterna minskat mer för kvinnor , har dock drivkrafterna 70 Arbetsinkomsten har räknats om till heltid och därefter dividerats med en antagen årsarbetstid . 2010/11:1 BILAGA 3 räknat i kronor förbättrats mer för kvinnor än för män. Tabell 3.2 Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2010 Förändring av arbetsinkomsten vid en ökning av arbetsutbudet med . Kronor (löpande pris). Källor: och egna beräkningar. Även om hushållen vill ändra sitt arbetsutbud är det inte säkert att det är praktiskt möjligt. Kvinnor arbetar ofta i branscher med en hög andel deltidstjänster och det kan därför vara svårt att öka arbetstiden även om man så önskar. Genom att män i högre grad än kvinnor redan arbetar heltid är deras möjligheter att öka arbetstiden mer begränsade. En flexiblare arbetsmarknad som förbättrar möjligheterna att gå upp till heltid för de som vill och kan skulle därför vara en fördel ur jämställdhetssynpunkt. 3.4Arbetsutbudseffekterna är större för kvinnor än för män Lägre marginaleffekter förväntas i förlängningen medföra ett ökat arbetsutbud, dels genom att fler förvärvsarbetar, dels genom att de som redan är sysselsatta arbetar fler timmar. Tabell 3.3 visar hur de beräknade långsiktiga arbetsutbudseffekterna varierar mellan kvinnor och män.71 Ökningen av antalet arbetade timmar är större för kvinnor än för män, jämfört . Av den totala ökningen i arbetade timmar beror på förändringar i 71 För en ingående beskrivning av använd metod se Rapport från ekonomiska avdelningen 2009:1 Arbetsutbudseffekter av reformer på inkomstskatteområdet 20072009. 2010/11:1 BILAGA 3 kvinnors och på förändringar i mäns arbetsutbud. Tabell 3.3 Arbetsutbudseffekter av regeringens politik 20062010 Totalt antal arbetade timmar Arbetade timmar, givet arbete både före och efter reformer Källa: Egna beräkningar. Också den procentuella ökningen av antalet sysselsatta, dvs. personer som börjar arbeta men som inte gjorde det tidigare, är större för kvinnor (2,) än för män (1,). Även när det gäller förändringen av arbetstiden för dem som redan arbetar är ökningen större för kvinnor än för män, . Resultaten är i linje med de effekter som presenterats i liknande studier i litteraturen, t.ex. att arbetsutbudet för kvinnor och låginkomsttagare är känsligare för ekonomiska incitament än arbetsutbudet för män respektive höginkomsttagare. förväntas påverka kvinnor och män ungefär lika mycket, respektive 7,3 procent.73 Diagram 3.1 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20062010 Källa: Egna beräkningar. Förslagen i denna proposition beräknas öka inkomsterna något mer för kvinnor än för män.74 Den samlade direkta effekten av de föreslagna åtgärderna på individuell disponibel inkomst beräknas bli något större för kvinnor (0,) än för män (0,). 3.5På sikt ger reformerna samma inkomstökning för kvinnor och män Ändrat arbetsutbud och genomförda reformer beräknas komma att påverka den individuella disponibla inkomsten för kvinnor och män ungefär lika mycket. Genom att män i genomsnitt har högre löneinkomster än kvinnor och i större utsträckning arbetar heltid blir de direkta effekterna något större för män än för kvinnor. beräknas den direkta effekten av regeringens politik bli en ökning av individuell disponibel inkomst för män och för kvinnor. Skillnaden jämnas ut i ett längre perspektiv då regeringens politik kan förväntas öka arbetskraftsutbudet, och därmed arbetsinkomsterna, mer för kvinnor än för män. Sammantaget innebär det att regeringens politik 72 Uttryckt i helårsarbetskrafter motsvarar dessa procenttal en total ökning av arbetsutbudet med 130 000 helårsarbetskrafter, varav 65 000 kvinnor och 65 000 män. 3.6Om lönegapet minskade skulle arbetsutbudet öka Lönegapet bidrar till att upprätthålla arbetsfördelningen i hushållen, men också arbetsfördelningen på marknaden.75 Genom att kvinnor får sämre utbyte av lönearbete än män påverkas deras arbetsutbud negativt. Detta kan vara en av orsakerna till att kvinnor har såväl lägre arbetskraftsdeltagande som en högre andel deltidsarbetande än män. Olika faktorer styr arbetsfördelningen i hemmen. Normer och traditioner påverkar, men även ekonomiska drivkrafter. För hushållen medför kvinnors sämre utbyte av lönearbete att en traditionell arbetsfördelning, där männen 73 Beräkningarna har genomförts med FASIT-modellen. De regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter framgår av tabell U.2 i underbilagan. 74 Följande förslag beaktas: Höjt grundavdrag för pensionärer, höjt bostadsbidrag för barnfamiljer (införs 2012), höjda studiemedel (fr.o.m. ) och höjt schablonavdrag vid uthyrning av privatbostad. 75 SOU 2004:43 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. arbetar på marknaden och kvinnorna utför mer av det obetalda arbetet i hemmet, är ekonomiskt lönsam. För samhället som helhet innebär detta att arbetskraften inte används på bästa sätt. En studie från visar att den negativa effekten av lönegapet på BNP främst förklaras av de negativa incitamenten.76 Att hushållen reagerar på ekonomiska drivkrafter är tydligt. Införandet av särbeskattningen i medförde att kvinnornas arbetsutbud började växa snabbt. Man kan också se detta vid jämförelser mellan olika länder, där sysselsättningsgraden generellt sett är lägre i länder där makarna sambeskattas.77 Om lönegapet mellan könen minskade skulle därför kvinnors arbetsutbud öka som fördelningen av det obetalda arbetet sannolikt skulle bli mer jämställt. Om kvinnorna jobbar mer måste männen i vissa hushåll jobba mindre för att vardagspusslet ska gå ihop. För att beräkna de potentiella vinsterna av en minskning av lönegapet mellan kvinnor och män har därför genomfört en modellsimulering.78 Enligt denna skulle en ökning av alla kvinnors löner medföra att sysselsättningen ökar med 4 100 helårspersoner för kvinnor och minskar med ca 800 helårspersoner för män. Netto innebär detta en sysselsättningsökning med ca 3 300 personer. Räknat i arbetade timmar innebär detta en ökning för kvinnor och en minskning för män med 0,05 procent.79 Orsaken till att männens sysselsättning minskar är att kvinnornas högre arbetsutbud medför en annan arbetsfördelning inom hushållen. 2010/11:1 BILAGA 3 Den största delen av förändringarna förväntas i sammanboende hushåll där fler kvinnor kommer att arbeta fler timmar, men även ensamstående kvinnor skulle arbeta mer. Hela minskningen av männens arbetsutbud beräknas ske i sammanboende hushåll.