prop · GX03168 · 2010-03-23 00:00:00 — I propositionen föreslås satsningar på s.k. strategiska forsknings- områden, varav energiforskning är ett. I och med att har beslutat om att antaga propositionen förstärks energiforskningen med totalt varav avser arbete med grundläggande energi- forskning och går till . Övriga medel går direkt till satsningar inom universitet och högskola på tre olika områden: storskalig förnybar elproduktion och dess integration i elnätet, elektriska drivsystem och hybridfordon, energikombinat, forskning om alternativ till fossila bränslen samt miljö- och klimatanpassad produktion av biomassa för råvaror och biobränslen, inklusive. I propositionen konstateras att det är angeläget med en väl fungerande samverkan mellan grundforskning och tillämpad sådan inom energi- Ett exempel på ett sådant område är forskning kring avskiljning och lagring av koldioxid (CCS). I propositionen konstaterar regeringen vidare att innovationer uppstår i ett dynamiskt och komplext samspel mellan forskningsorganisationer, entreprenörer, näringsliv och samhället i övrigt. Därför menar regeringen . 2009/10:168 att ett antal specifika åtgärder bör vidtas, såsom ökat stimulerande av nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat, ökad tillgång på riskkapital samt en förstärkning och förnyelse av industriforsknings- instituten. 2.9Propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) Partiledarna i slöt en överens- kommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik. Som ett resultat av denna överenskommelse överlämnade regeringen propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163) till . I propositionen föreslås att den svenska energipolitiken ska bygga på samma tre grundpelare som energi- samarbetet inom EU, dvs. ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. I propositionen ges även förslag på ett antal mål för klimat- och energipolitiken i enlighet med EU:s mål, samt av betydelse för verksamhet kring forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet. Exempelvis anges en vision om att ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Svensk elproduktion konstateras stå på två ben: vatten- och kärnkraft. För att minska sårbarheten bör ett tredje ben i elproduktionen utvecklas så att kraftvärme, vindkraft och övrig förnybar elproduktion kan svara för en betydande del av den totala elproduktionen . Insatserna ska bidra till att uppnå nationella och internationella energi- och klimatpolitiska mål, och regeringen gör bedömningen att stöd till forskning och innovation även fortsättningsvis bör vara en integrerad del av energipolitiken. Insatserna bör fokuseras på områden där har en nationell styrkeposition i form av naturresurser och/eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik och/eller kunnande. Många av formuleringarna i denna proposition är således snarlika tidigare av formulerade och beslutade mål för de långsiktiga energipolitiska insatserna. Det som dock markant skiljer sig mot tidigare är att regeringen aviserar att man avser återkomma till med förslag om avskaffande av avvecklingslagen och borttagande av kärn- tekniklagens bestämmelser om förbud mot nya kärnkraftreaktorer för att möjliggöra ett kontrollerat generationsskifte i den svenska kärnkraften. 2.10Vissa styrande dokument för den internationella verksamheten konstaterade i sitt slutbetänkande EFUD en del i omställningen av energisystemet (SOU 2003:80) att är ett alltför litet land för att ha kritiska massor inom särskilt många energiforskningsområden. Därför är det enligt utredningen av stor vikt att verkar för en effektiv rollfördelning mellan olika länder med utgångspunkt i att forskningssatsningarna bör ske där de komparativa Skr. 2009/10:168 fördelarna är störst. Propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem 2005/06:127) betonar att är ansvarig myndighet för den internationella samverkan inom energiområdet. Därmed bör myndigheten i sitt strategiska arbete ta ökad hänsyn till möjligheterna med internationellt samarbete. Myndigheten bör även stödja arbete för att initiera och utforma framgångsrika ansökningar inom strategiskt viktiga områden. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) konstateras att svenska forskare är framgångsrika inom EU:s ramprogram för forskning, samt att trenden är en ökad integration inom det europeiska forskningsområdet. Enligt propositionen når allt fler länder insikten om att forskning är en strategisk resurs i den globala konkurrensen. För del betonas behovet av att öka kunskaps- inhämtningen både innanför och utanför . Enligt propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163) bör de internationella insatserna fokuseras på områden där har en styrkeposition i form av naturtillgångar och/eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik och/eller kunnande. Insatserna ska enligt regeringen bidra till att uppnå nationella och internationella energi- och klimatpolitiska mål. I budgetpropositionen påpekar regeringen att myndighetens arbete med EU:s energiforskning, främst programkommittén för energi i sjunde ramprogrammet samt arbetet med EU:s strategiska energi- teknikplan, skulle kunna förankras tydligare i myndighetens övriga FoU- verksamhet. I rapporten redovisas strategi för forsk- ning, utveckling, demonstration, innovation och kommersialisering (EFUDIK) för perioden 20112014. bortom denna utvärdering. Icke desto mindre är redogörelsen för myndighetens planerade inriktning av värde ur ett utvärderingsperspektiv eftersom strategin visar vilka utmaningar myndigheten har identifierat och vilka ambitioner man har. problem och utvecklingsområden denna utvärdering har identifierat (se avsnitten 35) har myndigheten redan identifierat och formulerat strategier för i Fokus III. Fokus III har utarbetats mot bakgrund av behovet av en strategisk plan för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet som diskuteras i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Fokus III bör enligt myndigheten kunna utgöra beslutsunderlag för eventuella beslut om förändringar i verksamhetens omfattning och inriktning . konstaterar att de prioriteringar som togs fram för perioden 20072010 och i forsknings- och innovationsstrategin för 20092012 fortfarande till stor del är såväl aktuell som relevant. Myndigheten konstaterar vidare att detta är naturligt då fastlagda mål och visioner för verksamheten sträcker sig över lång sikt och då det Skr. 2009/10:168 övergripande syftet är att bidra till omställningen till ett hållbart energi- För den kommande perioden är, enligt Fokus III, de mest väsentliga förändrade förutsättningarna de EU-gemensamma energi- och klimat- målen , EU:s strategiska energiteknikplan (SET-planen) som utgör en samverkansmöjlighet med kraftfulla europeiska instanser, det tilltagande intresset för klimatfrågan som ger nya möjligheter till introduktion och tillämpning av ny teknik och nya tjänster, samt att ett antal teknikområden har utvecklats till en mognadsgrad som lämpar sig för demonstration och introduktion i industriell skala. Generella slutsatser som myndigheten drar i Fokus III är följande: Myndigheten bör fortsätta öka insatserna för att främja kommersialisering och marknadsintroduktion av ny teknik och nya tjänster. Parallellt med detta bör andra former av resultat- användning beaktas, t.ex. att resultat används som beslutsunderlag i företag och myndigheter samt för utveckling av nya styrmedel. Behovet av kompetensförsörjning till näringsliv och samhälle på energiområdet kommer att kräva fler välutbildade personer. Detta är en viktig uppgift för energiforskningen. Energisystemforskningens ambitionsnivå bör höjas och system- inriktade och områdesöverskridande frågor ägnas särskild upp- märksamhet. Exempel på sådana områden är integration av el- och hybridfordon i elsystemet och bättre utnyttjande av spillvärme och restenergi från industrin i bebyggelsen. Den kraftfulla satsningen på utbyggnad av vindkraften innebär ett behov av kraftfulla insatser kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering av vindkraftteknik i sam- verkan med övriga statliga insatser. Ambitionen bör ökas kring framtagande av underlag för bedömning av potentialer. Arbetet med s.k. syntesrapporter bör utökas som ett led i ökad resultatspridning, information och kommunikation. Utvecklingsplattformarnas resurser och kontakter ska användas för att säkra kvalitet och relevans samt bidra till samverkan, omvärldsbevakning, kommunikation och resultatspridning. Resultat från internationella samarbeten såsom IEA, Nordisk energiforskning och bilaterala samarbetsavtal bör tas till vara i högre utsträckning i det nationella arbetet och vice versa. Insatser bör öka för kompetenshöjning av betydelse för svenskt deltagande vid utformning av energipolitiska mål och styrmedel, inte minst inom EU. Operationalisering och budgetering av strategier och prioriteringar föreslås ske genom strategiska diskussioner inom (se avsnitt 4.1.1) samt i den årliga verksamhetsplaneringen. I propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem anges att energiforskningsprogrammets relevans och kvalitet ska utvärderas . Givet insatsernas långsiktiga natur är det svårt att dra långtgående slutsatser . Det är även viktigt att verksamheten bedrivs med kontinuitet. Enligt regeringens bedömning bör därför denna första utvärdering vara något mindre genomgripande än nästa utvärdering, som planeras till 20132014. Utvärderingen har syftat till att undersöka om arbetar enligt intentionerna i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127), om arbetet ger eller i de fall resultat ännu inte hunnit nås kan förmodas ge de resultat och effekter som förväntas, samt hur omvärlden uppfattar Energimyndig- hetens arbete och effektivitet. Eftersom denna utvärdering kan ses som en halvtidsutvärdering och en mer omfattande utvärdering planeras genomföras har utvärderingen även givit förslag på frågor att undersöka närmare i nästa utvärdering. Frågor som utvärderingen sökt besvara är bl.a. följande: Arbetar myndigheten med tydliga och uppföljningsbara mål? I vilken utsträckning bidrar verksamheten till utveckling av energi- systemet, ökad kunskap och kompetens samt kommersialisering och övrigt nyttiggörande av resultaten? Uppnås ökad fokusering av resurserna? Hur fungerar myndighetens roll som huvudansvarig för forskning och utveckling inom energi- området? I utvärderingen ingår även att sätta insatser i relation till insatser som görs av andra aktörer, såväl statliga som privata. har haft regeringens uppdrag att ta fram underlag för regeringens utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet. Det underlag som konsulten tagit fram baseras dels på litteraturstudier av ett antal styrdokument, strategier och utredningar, dels på ett 30-tal intervjuer med personer. Några av dessa är personer arbetar inom , medan flertalet representerar universitet, högskolor, institut, företag eller andra organisationer och myndigheter som sökt stöd eller samverkat med på Intervjuerna har utifrån ett antal gemensamma frågeställningar fokuserat på de områden som de olika intervjupersonerna haft särskild När det gäller kvantitativa resultat och långsiktiga effekter har utvärderingen baserats på den statistik och de uppgifter som Energi- myndigheten presenterat i sin årsredovisning och andra dokument. Uppdragets preliminära resultat redovisades vid en hearing den Skr. 2009/10:168 . Vid hearingen gavs olika typer av intressenter, såsom forskare, entreprenörer, energiintensiva företag, energibolag och andra myndigheter, tillfälle att kommentera resultaten. Uppdraget slut- rapporterades därefter till . 4 Resultat av utvärderingen I det följande redovisas resultaten av regeringens utvärdering av de av administrerade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet . Redovisningen baseras i hög utsträckning på underlag som tagits fram och sammanställts av . Resultaten analyseras i avsnitt 5, som också innehåller regeringens bedömningar med anledning av utvärderingen. 4.1Energimyndighetens organisation och verksamhet I egenskap av sektorsmyndighet spänner verk- samhet över ett brett område. Utvärderingen behandlar dock enbart de delar av myndighetens organisation och verksamhet som har kopplingar till forskning och innovation. Fram till , och därmed under merparten av den studerade perioden har varit organiserad i fyra sak- avdelningar, med ett varierande antal enheter, samt vissa stödfunktioner. Av störst relevans för denna utvärdering är energiteknikavdelningen som har ansvarat för finansiering av projekt och program för forskning, utveckling och demonstration, avdelningen för affärsutveckling och kommersialisering som har ansvarat för bl.a. villkorslån och kontakter med företag i tidiga kommersialiseringsfaser, och systemanalys- avdelningen som bl.a. har ansvarat för viss tvärvetenskaplig forskning och för att tillvarata kunskap som genererats inom verksamheten och använda den i prognoser och policyunderlag. Vidare har Internationella sekretariatet ansvarat för samordning av myndighetens internationella arbete. Myndigheten har gjort en genomlysning av sin organisation och en ny struktur för denna introducerades . I den nya organisationen finns de fyra sakavdelningarna analysavdelningen, teknikavdelningen, avdelningen för främjande och avdelningen för tillväxt, där teknikavdelningen i huvudsak motsvarar den tidigare energiteknikavdelningen och ansvarar för merparten av forsknings- finansieringen. Därutöver finns en stabsavdelning och en avdelning för verksamhetsstöd. Forskning, utveckling och demonstration En central del i arbete är det stöd som ges till forskning och utveckling inom energiområdet för att öka kunskapen om tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Myndigheten har sex prioriterade temaområden som syftar till att systematiskt driva kunskapen och tekniken framåt för att bidra till energiomställningen genom tillämpbara, mätbara och kommersialiserbara resultat. Dessa temaområden är: byggnaden som energisystem, Inom varje temaområde bedrivs arbetet med hjälp av s.k. utvecklings- plattformar, där energisystemets intressenter involveras för att säkerställa samhälls- och näringslivsrelevansen i de mål som sätts upp och den verksamhet som bedrivs. Inom de olika temaområdena har ett antal prioriterade delområden har identifierats: Analys av energipolitiska styrmedel och Analys av energimarknadernas funktion. Att skapa ett centrum för energi- och resurs- effektivt byggande och förvaltning. system, IT, information och beteende. industrins processer, i första hand inom massa- och pappersindustrin. avseende andra generationens drivmedel, i första hand etanol från skogsråvara och förgasning av biomassa. hybridfordon och fortsatt effektivisering av förbränningsmotorn, samt anpassning denna för alternativa drivmedel. Utvecklingen av ett robust och mer effektivt kraftsystem med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet. Elproduktion från flödande energikällor, i första hand vattenkraft och vindkraft. Insatser som skapar goda förutsättningar för en svensk solcellsindustri. En förstärkt resursbas för uthållig Insatser för ökat elutbyte genom effektiva processer, i första hand från klimatneutrala Inom varje temaområde ryms forsknings-, utvecklings- och/eller demonstrationsprogram. Myndigheten delfinansierar, i samarbete med näringslivets intressenter, forskning och utveckling på högskolor, universitet och institut. Denna forskning kan tjäna till att besvara forskningsfrågor som är relevanta för att utveckla verksamheten och på så sätt möjliggöra marknadsintroduktion inom respektive område. Myndigheten ger även stöd till företag, t.ex. i form av delfinansiering av pilot- och demonstrationsanläggningar som möjliggör att teknik testas innan den kommersialiseras. Temaområdena indelas i sin tur i mer specifika s.k. utvecklings- områden. Exempel på sådana är solceller, vattenkraft och vindkraft inom temaområdet kraftsystem. För att ett projekt ska få stöd av måste det uppfylla en rad kriterier när det gäller utveckling av energisystemet, kunskap och kompetens samt kommersialisering. Projektet ska inte bara ha potential att bidra till energiomställning och stöttas av en stark svensk kompetens på området, det ska även bedömas ha en stark kommersialiserings- potential, dvs. ha goda industriella och marknadsmässiga förutsättningar, ge möjlighet till samverkan med näringslivet eller ge möjligheter till affärsutveckling för att skapa nya produkter eller tjänster. Det ska även göras en riskbedömning för att påvisa att statens riskavlyft är avgörande för att satsningen ska komma till stånd. En viss andel högriskprojekt är både tillåten och önskvärd i portföljen. Detta för att potentialen för omställning av energisystemet kan vara stor vid en lyckad insats. Lågriskprojekt kan nedprioriteras om de bedöms kunna komma till stånd med hjälp av marknaden. tillämpar ett portföljtänkande i sina forsknings- och innovationssatsningar, vilket ska säkerställa att insatserna har en balans mellan lång och kort tidshorisont, ämnesmässigt djup och bredd samt högre och lägre risk. Vidare ska satsningarna täcka alla sex temaområden. Portföljens satsningar ska ske i hela innovationskedjan, från grundforskning till kommersialisering. Ansöknings-, bedömnings- och beslutsförfarandet Skr. Myndigheten ger bidrag till enskilda projekt och till projekt inom ramen för något av de program som drivs. Bidrag kan sökas löpande eller i samband med utannonserade utlysningar. Då en enskild ansökan kommer in till myndigheten bereds och granskas den av en sakkunnig handläggare. Projektet bedöms utifrån hur väl det överensstämmer med de energipolitiska målen och myndighetens prioriterade områden, som redovisats ovan. Då ansökningar inkommer inom ramen för annonserade utlysningar inom program bedöms de oftast av en särskild programkommitté. För projektförslag inom ramen för program måste syftet och målet stämma överens med programförklaringen. Beslut om stöd för projekt eller hela program eller om avslag av ansökningar fattas på olika nivåer beroende på projektets eller programmets omfattning, i enlighet med en av regeringen fastställd delegationsordning. Beslut om stöd fattas på avdelningsnivå, beslut om stöd fattas av generaldirektören och beslut om stöd fattas av (se nedan). () utses av regeringen och nuvarande ledamöters förordnande sträcker sig fr.o.m. t.o.m. . Nämndens uppdrag är att verka för fördjupad samverkan med näringslivet kring forskning, utveckling och demonstration. Nämnden beslutar även om stöd till forskning, utveckling och demonstration enligt förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning, utveckling samt innovation inom energiområdet. Olika typer av stöd kan ge olika typer av stöd beroende på i vilken fas ett projekt befinner sig. Verktygen anpassas efter projektens förutsättningar och behov. används de stödformer som anges i tabellen nedan. Stödnivåerna anges av och förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet. Bidrag (olika hög andel finansiering beroende på om projektet är av grundforskningskaraktär eller ett utvecklingsprojekt) Bidrag (lägre andel finansiering än för FoU- startade , som syftade till att öka effekterna av det kapital och andra resurser som staten genom investerade i FoU inom energiområdet. Avsikten var att förbättra förutsättningarna för att skapa ekonomiskt och miljömässigt hållbar tillväxt i . Detta arbete involverade metodutveckling och en kartläggning av andra aktörer på marknaden. Myndigheten identifierade ett glapp när det gällde tillgång till stöd och finansiering mellan FoU-fasen och tillväxt/expansionsfasen, vilket försvårade för företag inom energibranschen att bli livskraftiga. Detta ledde till att ett affärsutvecklingsprojekt startade, vars verksamhet syftade till att resultat från forskning och utveckling i högre grad än tidigare skulle nå marknaden i form av kommersiella produkter eller tjänster. Inom ramen för detta projekt skulle erbjuda branschrelevant kompetens inom affärsutveckling för att hjälpa företagen in på marknaden. Som en följd av detta interna arbete startade avdelningen för affärsutveckling och kommersialisering för ökat kommersialiserings- och näringslivsfokus i verksamhet. är detta en permanent funktion inom myndigheten. , då nya organisation trädde i kraft, finns en enhet för affärsutveckling under avdelningen för tillväxt. Nedan beskrivs den verksamhet som tidigare bedrevs inom avdelningen för affärsutveckling och kommersialisering men som bedrivs inom enheten för affärsutveckling. Mål för affärsutveckling och kommersialisering I regleringsbrev angavs följande mål för innovation och kommersialisering: att stödja och främja svenskt näringslivs utveckling och introduktion av nya produkter och tjänster på marknaden som bidrar till omställningen till ett hållbart energisystem såväl i som globalt, och att bidra till kommersialisering av projektresultat genom att aktivt stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential med såväl affärsutvecklande åtgärder som finansiellt stöd. Måluppfyllelsen skulle återrapporteras med hjälp av de indikatorer som slogs fast i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Under arbetet med regleringsbrevet nära halverades omfånget av myndighetens regleringsbrev och det specifika målet för affärs- utveckling och kommersialisering togs bort. har dock valt att göra ovanstående mål till sina egna, och kravet på återrapportering till är detsamma som . är inriktad mot att identifiera och utveckla affärsidéer och företag inom energisektorn. och affärsutvecklingsstöd till företag inom energisektorn som behöver Skr. 2009/10:168 hjälp att utveckla företaget efter FoU-fasen. Genom stödet till företag syftar verksamheten till att främja målet om energiomställning och tillväxt. Det stöd som enheten erbjuder ges i den kritiska fas då företag inom energisektorn ofta har svårt att få tillgång till kapital på marknaden. Genom uppstartsstöd, affärsutveckling och kontaktskapande ska verk- samheten hjälpa företagen i tillväxtfasen att bli investerbara för riskkapitalister. Verksamheten bedrivs av elva medarbetare, varav sju arbetar som affärsutvecklare, och förfogar över en budget om ca . har påbörjat ett arbete för att i viss mån standardisera affärsutvecklingsverksamheten och en lathund för arbets- flödet har tagits fram. Ur inflödet av förfrågningar bedöms idéer utifrån om de uppfyller uppsatta kriterier för innovationsstöd, vilket ofta ges i form av rådgivning, affärsutvecklingsstöd eller villkorslån. Villkorslån innebär i korthet att stödet betalas tillbaka om projektet går med vinst. Om någon annan form av stöd lämpar sig bättre än villkorslån, kan ärendet lotsas vidare till andra avdelningar där t.ex. demonstrationsstöd kan ges. Om ansökan uppfyller kraven för villkorslån, är nästa steg att tillsammans med sökanden upprätta en projektplan, fatta beslut om stöd och genomföra finansieringen. Sedan ges löpande stöd under projekt- tiden. Viktiga avstämningar är de lägesrapporter om projektet som skickas in till avdelningen. Efter projekttidens slut avslutas ärendet. Enheten får ca 250 preliminära förfrågningar, vilka leder till ca 100 ansökningar . Efter granskningsprocessen återstår ca 1520 ärenden som går till beslut. Inflödet till enheten i form av förfrågningar om affärsutvecklingsstöd eller finansiellt stöd kan komma internt eller externt. Det externa flödet består av idéer från universitet och högskolor, företag eller entreprenörer. Det interna flödet består av idéer som kommer från projekt som redan fått någon form av stöd från myndigheten.