prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Folkhögskolorna genomför yrkesutbildning inom ramen för sin ordinarie verksamhet. Denna verksamhet är ett viktigt komplement till övrig eftergymnasial yrkesutbildning som samhället erbjuder. Sedan etableringen av ges folkhögskolorna möjlighet att anordna sina yrkesutbildningar inom detta nya ramverk. De kan därmed ta del av den ökade kvalitetssäkringen som införandet av inneburit. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 läggande vuxenutbildning förväntas antalet studerande öka till följd av det stora antalet nyanlända invandrare med kort tidigare utbildning. Lärarnas kompetens har stor betydelse och lärarna i sfi har fortfarande möjlighet att fortbilda sig inom ramen för regeringens satsning på lärarlyftet. Den förstärkta nationella inspektionen som genomförs av har också betydelse genom att den ökar förutsättningarna för att utbildningarnas kvalitet säkerställs och förbättras. har i enlighet med regeringens förslag beslutat att en folkhögskola under vissa förutsättningar kan få genomföra utbildning som motsvarar sfi. Ett villkor är att folkhögskolan fått rätt att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg (prop. 2009/10:68, bet. 2009/10:UbU14, rskr. 2009/10:215). De nya bestämmelserna i skollagen (1985:1100) trädde i kraft . Statens skolverks uppdrag att utarbeta IT- baserade nationella slutprov för alla utbildningsvägar inom sfi kunde inte genomföras fullt ut bl.a. på grund av tekniska svårigheter. har det därför varit möjligt för kommunerna att själva välja provformat, dvs. pappers- eller IT-baserade prov. Regeringen har för avsikt att ändra uppdraget till att avse en begränsad studie i några kommuner, vilket medför att pappersprov måste kunna användas parallellt i andra kommuner. Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) har ökat i rad och /09 var elevantalet det högsta . Trycket på utbildningssystemet antas bli fortsatt högt. Sambandet mellan elevernas tidigare utbildningsbakgrund och resultatet i sfi är starkt. En kort tidigare utbildning kan göra det svårt att arbeta och verka i . För personer med funktionsnedsättning tycks särskilda undervisningsgrupper ha betydelse för att de ska nå kunskapsmålen. Mot denna bakgrund kommer det även fortsättningsvis att ställas stora krav på sfi och grundläggande vuxenutbildning liksom på kommunernas etableringsinsatser i fråga om tillgänglighet, flexibilitet etc. Regeringen gav 2007 i uppdrag att utveckla kontakttolkutbildningen till en sammanhållen grundutbildning som, om den bedrivs på halvtid, omfattar två terminer. Genom att förkunskapskrav och nationella prov har införts har kvaliteten på utbildningen ökat. Söktrycket till utbildningarna har varit stort . Institutet bör även få bidrag för särskilda utbildningssatsningar på preparandkurser inför auktorisation och kurser i rättstolkning för auktoriserade tolkar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.3.5Profilerade kurser, studiecirklar och kvent. annan gruppverksamhet inom folkbildningen Folkhögskolor och studieförbund är viktiga aktörer inom det livslånga lärandet. Genom folkbildningens mångfacetterade verksamhet bereds många unga och vuxna en chans till höjd utbildnings- och bildningsnivå, personlig utveckling, en meningsfull fritid och ett ökat engagemang i samhällsutvecklingen och kulturlivet. resultatredovisning ger också vid handen att det pågår ett aktivt arbete med att utveckla verksamheten och nå ut till nya grupper. Till folkbildningens mest angelägna uppgifter framöver hör att på alla nivåer fortsätta det systematiska uppföljnings- och utvärderingsarbetet. 6.3.6Stöd till personer med funktionsnedsättning Av tillgänglig statistik framgår inte om efterfrågan på vuxenutbildning för utvecklingsstörda överstiger antalet tillgängliga platser. Övrigt stöd till personer med funktionsnedsättning, t.ex. specialpedagogiskt stöd, bedöms även fortsättningsvis behövas i motsvarande omfattning som 2009. Folkbildningen är fortfarande en viktig aktör i arbetet med att nå personer med funktionsnedsättning. Deltagare med funktionsnedsättning utgjorde av deltagarna i folk- konstaterar också att antalet deltagare med funktionsnedsättning varit mycket stabilt över åren. ger ett förstärkningsbidrag för insatser för deltagare med funktionsnedsättning och invandrare med brister i svenska språket. Resursförstärkningen ges till både folkhögskolor och studieförbund. Medlen kan användas till exempelvis pedagogiska merkostnader och anpassning av läromedel. uppgick bidraget till varav gick till folkhögskolor. Exempelvis har många folkhögskolor byggt upp en verksamhet anpassad till deltagare med en specifik funktionsnedsättning. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) betonade regeringen att uppföljningen och utvärderingen måste ske mer fre- centralbyrån en enkätundersökning som vänder sig till tidigare folkhögskoledeltagare som har någon form funktionsnedsättning. Undersökningen kommer att redovisas . Det statistiska materialet kan därmed utgöra grunden för en mer ingående analys av området . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7 Universitet och högskolor och högskolor omfattar högskoleutbildning och forskning vid statliga universitet och högskolor, utom , samt utbildning och forskning vid högskolor med enskild huvudman. Inom området finns anslag för universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare, ersättning för klinisk utbildning och forskning samt anslag för och Verket för högskoleservice. Nedan redovisas övergripande resultat för universitet och högskolor. För en mer detaljerad bild av högskolesektorn hänvisas till (2010:10 R) och statistiska databas, den s.k. NU- databasen. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor uppgick till . De direkta statliga anslagen till universitet och högskolor uppgick till . Dessa har ökat med 2 miljarder jämfört med föregående år. Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget innebär detta att av verksamheten vid universitet och högskolor är statligt finansierad. I förhållande till bruttonationalprodukten avsätter till högskolesektorn. Genomsnittet för är . 7.3 Sammanslagning av lärosäten 7.2Övergripande om universitet och beslutade i enlighet med regeringens Det finns sammanlagt 52 universitet och högskolor som ger akademisk utbildning i . Av dessa är 14 statliga universitet och 21 statliga högskolor. Därutöver finns det tre enskilda utbildningsanordnare, som har tillstånd att utfärda examina t.o.m. forskarnivå, nämligen , och i . Det finns också tio enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå och fyra utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda psykoterapeutexamen. förslag i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) att verksamheterna vid och skulle ingå i ett nytt universitet fr.o.m. . Regeringens förslag baserades på en gemensam ansökan från de båda lärosätena inkommen . För merkostnader med anledning av förberedelser för och genomförande av sammanslagningen har anvisat sammanlagt för 20082010. En organisationskommitté (U 2008:11) tillsattes för att enligt sitt direktiv (dir. 2008:146) ange förutsättningar och ramar för det nya , Linnéuniversitetet. Kommittén lämnade sin slutrapport (dnr U2010/2105/UH). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 direktivet har organisationskommittén lämnat ett förslag till utvärdering av processen. Av slutrapporten framgår att en viktig förutsättning för genomförandet av sammanslagningen har varit att projektet vuxit fram lokalt och att ledningarna vid de båda lärosätena har drivit processen framåt. Vidare har sammanslagningens olika moment till största delen genomförts med arbetsinsatser från befintlig personal och med ett ledarskap som har utmärkts av kommunikation och lyhördhet. Linnéuniversitetet började sin verksamhet och hade då 14 235 helårsstudenter och ca 2 000 anställda. har det bedrivits ett omfattande utvecklingsarbete av det nationella kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning. gav regeringen i uppdrag att lämna förslag på ett nytt system för kvalitetsutvärdering av utbildningar (U2009/1444/UH). Uppdraget genomfördes i nära samverkan med universitet och högskolor, och . redovisade uppdraget i rapporten för lärande förslag till nya kvalitetsutvärderingar för högskoleutbildningar (U2009/3620/UH). Regeringen överlämnade propositionen Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139) till som beslutade om den (bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Det nya nationella systemet för kvalitetssäkring av högre utbildning består av kvalitetsutvärdering av utbildningar och prövning av examenstillstånd. ansvarar för att dessa utvärderingar och prövningar genomförs. Kvalitetsutvärdering av utbildningar bör främst avse bedömning av utbildningarnas resultat. Vidare ska resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, förutom på grundval av antal helårsstudenter och helårsprestationer, fördelas på grundval av kvalitetsutvärdering av utbildningars resultat. Det nya utvärderingssystemet kommer att tas i bruk och resurstilldelning baserad på kvalitet påbörjas . Parallellt med utvecklingsarbetet har avslutat tidigare påbörjade kvalitetsgranskningar. Det tidigare kvalitetssäkringssystemet omfattade ämnes- och programutvärderingar, kvalitetsarbetsgranskningar, prövningar av examenstillstånd, tematiska studier och utmärkelsen framstående utbildningsmiljö. I det system för kvalitetsutvärdering av ämnen och program som började tillämpa senare delen av 2007 granskades först utbildningarna översiktligt för att ge en nationell bild av ämnet eller utbildningen. Utifrån denna kunskap beslutade sedan verket att göra fördjupade granskningar av de ämnen eller program där kvaliteten bedömdes vara hotad eller där det fanns intressanta exempel från kvalitetssynpunkt. Sammanlagt presenterades nationella bilder av 215 olika utbildningar. Totalt 182 fördjupade granskningar, som hade påbörjats , avslutades . Dessa fördjupade granskningar innebar också en omprövning av examenstillstånd för de berörda utbildningarna. Det resulterade i att examenstillståndet ifrågasattes för 21 utbildningar på grundnivå och avancerad nivå, och för 26 utbildningar på forskarnivå. För dessa utbildningar ska lärosätet redovisa till vilka åtgärder som har vidtagits. Verket har även följt upp de utbildningar vars examenstillstånd ifrågasattes . Huvuddelen av dessa utbildningar var lärarutbildningar. Ingen av de ifrågasatta utbildningarna fick sitt examenstillstånd återkallat. Därutöver har utbildningar som leder till socionomexamen vid 16 lärosäten utvärderats utifrån de kvalitetsaspekter som generellt tillämpat vid tidigare nationella programutvärderingar. Sju lärosäten fick sitt examenstillstånd ifrågasatt och ska redogöra för de åtgärder som har vidtagits. har prövat 30 ansökningar om examenstillstånd. Sju av dessa ärenden avsåg ansökningar från enskilda utbildningsanordnare, vilka hade remitterats till verket från regeringen. Även kvalitetsarbetet vid sex lärosäten har granskats . Vid ytterligare åtta lärosäten påbörjades kvalitetsarbetsgranskningar, vilka avslutades . Samtliga lärosäten bedömdes ha ett godtagbart eller gott kvalitetsarbete. Två övriga utvärderingar har genomförts, dels utmärkelsen framstående utbildningsmiljö, dels en studie om förkunskaper och krav i högre utbildning. har till uppgift att utöva tillsyn för att öka rättssäkerheten för allmänheten och för enskilda individer. I tillsynsverksamheten används tre arbetsmetoder: tillsynsbeslut, tillsynsbesök och tillsynsprojekt. Ett tillsynsbeslut kan t.ex. grunda sig på en anmälan från en enskild person eller på att verket på annat sätt fått kännedom om ett befarat missförhållande. Det kan också vara en uppföljning av ett tidigare tillsynsbeslut. fullföljdes 151 tillsynsbeslut och uppföljningar jämfört med 141 . Majoriteten av dessa var resultat av anmälningar från enskilda. En orsak till ökningen kan vara att har infört en möjlighet för enskilda att göra tillsynsanmälningar via webbplatsen. sammanställde och analyserade verket de tillsynsbeslut som fattats 20052008 efter anmälan från enskild person. Rapporten visar att studenter på grundnivå och avancerad nivå främst anmäler problem som rör tillgodoräknande och examination som doktorander främst anmäler problem som rör handledning och antagning. Trots att sanktionsmöjligheter saknas, konstaterar verket i rapporten att kritiken ofta leder till att missförhållanden reds ut och rättas till. genomför regelbundet tillsynsbesök vid universitet och högskolor. Resultaten dokumenteras i rapporter och följs upp . genomfördes tre tillsynsbesök och fyra uppföljningar av tidigare tillsynsbesök. Verket tar även initiativ till fördjupade utredningar och seminarier i frågor som bedöms ha betydelse för studenternas rättssäkerhet och lärosätenas efterlevnad av regler. har fem tillsynsprojekt genomförts, bl.a. har en seminarieserie om plagiering genomförts samt en tidigare rapport om information och kontroll av högskolelärarnas bisysslor följts upp. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet utländska studenter som påbörjar studier vid svenska universitet och högskolor fortsätter att öka. /2000 har antalet inresande studenter tredubblats och /09 uppgick antalet till 36 600, av vilka var kvinnor och män. De utländska studenternas andel bland högskolenybörjare har ökat från //09. Totalt utgjorde de inresande studenterna av samtliga studenter i /09. Av de utländska studenterna kom 23 700 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram (s.k. free mover-studenter) och 13 000 inom ramen för utbytesprogram. Bland de fritt inresande studenterna var män och kvinnor. Bland övriga studerande i är könsfördelningen den omvända män och kvinnor. Bland de inresande inom ramen för utbytesprogram var könsfördelningen jämnare män och kvinnor. Drygt en tredjedel av de fritt inresande studenterna /09 kom från länder i . Bland dessa kom flest från och . Jämfört med föregående läsår har antalet fritt inresande studenter ökat mycket från , och . Diagram 7.1 Antal in- och utresande studenter läsåren 1998/992008/09 Källa: SCB/ Andelen fritt inresande studenter som studerar på program har varierat men har andelen ökat. En anledning till ökningen är att antalet utbildningar som ges på engelska blivit allt fler, särskilt på avancerad nivå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av de fritt inresande studenterna på program och på fristående kurs. Av dem som studerade på ett program var det som studerade på ett program på avancerad nivå. Skillnaden mellan antalet studenter som kommer till för att studera jämfört med antalet svenskar som åker utomlands för att studera fortsätter att öka även om antalet svenska studenter som studerade utomlands under /09 ökade något. Under läsåret studerade 24 400 svenska studenter utomlands, vilket är en ökning jämfört med läsåret innan. Nära 19 500 av dessa studerade utomlands som fritt utresande studenter utanför utbytesprogram och ca 5 000 inom ramen för något utbytesprogram. De flesta som studerar utomlands gör det endast en eller ett par terminer men allt fler utresande läser en hel utbildning utomlands. av de utresande studerade i som allt fler väljer att studera i . Bland de utresande studenterna var kvinnor och män. Svenska studenters deltagande i Erasmusprogrammet ökade /09 och totalt åkte knappt 2 700 studenter utomlands inom för studier eller praktik. Av samtliga studenter som avlade examen i /09 hade studerat utomlands under sin utbildning. De flesta som har studerat utomlands återfinns bland personer med arkitektexamen och personer med juristexamen. Gruppen examinerade inom vård- och omsorgsområdet (exkl. läkare) samt undervisningsområdet har en mycket låg andel som studerat utomlands . Lärarutbyte sker bl.a. inom ramen för Erasmusprogrammet. Under /09 har antalet utresande lärare vid svenska lärosäten inom programmet ökat markant. Samma läsår åkte 521 lärare ut för att undervisa vid ett annat europeiskt lärosäte. Personalfortbildning inom har rönt stort intresse och antalet deltagare från svenska lärosäten uppgick till 159 under /09. I propositionen Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid (prop. 2008/09:175, bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282) presenterade regeringen insatser för ökat utresande bland studenter och lärare. Insatserna har resulterat i att Internationella programkontoret inom utbildningsområdet har fördelat 171 studentstipendier om ca till svenska universitet och högskolor. Dessa medel ska användas till svenska studenter som deltar i utbyte med lärosäten i . Genom programkontoret har fördelats till svenska universitet och högskolor inom ramen för satsningen på ökad lärarmobilitet. har i uppdrag att göra bedömningar av utländska utbildningsmeriter för att bidra till att personer med utländsk högre utbildning ska kunna integreras på den svenska arbetsmarknaden. Verket beslutar även om behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. Antalet ärenden om bedömning av kunskaper för yrkesverksamhet har efter en period av kraftig ökning, , nu stannat upp och minskat något jämfört med . Förklaringen är främst att den stora tillströmningen av ärenden som rör irakiska utbildningar för yrkesmässigt erkännande har avtagit. Ansökningarna från personer med irakisk utbildning utgör dock fortfarande den i särklass största gruppen. har det elektroniska ärende- och dokumentationssystemet som införts resulterat i en ökad effektivitet. Jämfört har ca 600 fler personer fått ett bedömningsutlåtande. Det motsvarar en ökning med . Kompletterande utbildning för personer med utländsk examen har möjligheterna till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen ökat. Utbildningarna har gått från att vara allmänna till att bli specifika för olika yrkesgrupper. pågick kompletteringsutbildningar enligt regeringsuppdrag för ca 30 jurister och 200 lärare vid flera lärosäten. Dessutom påbörjades kompletterande utbildningar för personer med avslutad läkar- och sjuksköterske- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildning från tredje land vid fyra lärosäten. har bara ett fåtal personer slutfört dessa kompletterande utbildningar, varför det är för tidigt att utvärdera dessa satsningar. kvinnor på tekniska utbildningar. Arbetet med att öka andelen män på lärar- och vårdutbildningar visar inte lika goda resultat. 7.7Utbildning på grundnivå och Under /09 fortsatte ökningen av fortsatte antalet helårsstudenter att öka och uppgick till drygt 300 000. Antalet helårsstudenter har ökat vid alla lärosäten utom vid tre av de konstnärliga högskolorna, och sammantaget ökade antalet helårsstudenter med 22 . Det är den största procentuella ökningen . Vid , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, samt har antalet helårsstudenter ökat med mer än tusen helårsstudenter. Jämfört var antalet helårsstudenter nästan 50 000 fler. Drygt hälften av samtliga helårsstudenter läser kurser inom samhällsvetenskap eller juridik. Området är det klart största för både män och kvinnor och företagsekonomi utgör det enskilt största ämnet. På andra plats för kvinnor kommer humaniora och bland männen teknikområdet. Den nya utbildnings- och examensstrukturen med uppdelning av kurser efter utbildningsnivåerna grundnivå respektive avancerad nivå började tillämpas /08. /09 var närmare 88 000 studenter registrerade på kurser på avancerad nivå, vilket motsvarar av samtliga studenter. Högst andel studenter på avancerad nivå fanns inom områdena teknik och medicin/odontologi. Av studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgör kvinnor och män . Skillnaderna är stora mellan utbildningsområden och det är endast inom det konstnärliga området och inom naturvetenskap som könsfördelningen är jämn. Särskilt framträdande är den ojämna könsfördelningen inom teknik samt inom vård- och omsorgsutbildningarna. Fördelningen har varit oförändrad . Lärosätenas arbete för att uppnå en jämnare könsfördelning på utbildningar med sned könsfördelning ger framför allt resultat när det gäller att öka andelen Under läsåret påbörjade drygt 94 000 personer högskolestudier , vilket är fler än föregående läsår. Delvis förklaras ökningen av att antalet inresande studenter fortsatte att öka och uppgick till 24 300 (se avsnitt 7.5 Internationalisering). Även antalet svenska högskolenybörjare har dock ökat och uppgick /09 till 69 700, vilket nästan är i nivå med den tidigare högsta noteringen från /03. Ökningen av antalet svenska högskolenybörjare hänger delvis samman med att årskullarna i åldern är ovanligt stora . Medianåldern för högskolenybörjare har varit . Exkluderas de inresande studenterna sjunker medianåldern för högskolenybörjare till . av de svenska högskolenybörjarna var /09. Denna andel har successivt ökat . har antalet svenska högskolenybörjare endast ökat i åldersgruppen medan antalet har minskat i åldersgruppen . Antalet högskolenybörjare har varit i det närmaste oförändrad. Tabell 7.1 Högskolenybörjare /09 inklusive resp. exklusive inresande studenter efter inriktning Program mot generell examen Program mot generell examen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.2 Antal studenter i högskoleutbildning Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Anm.: Inklusive helårsstudenter vid , , i samt övriga enskilda utbildningsanordnare. * Student som är registrerad i svensk grundläggande högskoleutbildning. Uppgifterna avser läsår. 2009 innebär /09. Nästan hälften av högskolenybörjarna läser enbart fristående kurser. Till viss del förklaras detta av ökningen av antalet inresande studenter. Distansutbildningen inom högskolan har fortsatt att öka. Under /09 uppgick antalet distansstudenter till 119 000, vilket är 17 600 fler än föregående läsår och nästan fyra gånger så många som . Det innebär att drygt var fjärde student numera läser på distans eller kombinerar distansstudier med campusförlagda studier. Av distansstudenterna läser campuskurser. Av de studenter som enbart läser på distans var registrerade på deltid. Jämfört med övriga studenter är drygt dubbelt så många distansstudenter och andelen kvinnor är högre. Flest studenter som enbart var registrerade på distanskurser /09 hade med 8 260 studenter och med 7 990 studenter. Vid motsvarar antalet av samtliga studenter. Högst andel studenter som enbart är registrerade på distanskurser har dock Högskolan på . Andra lärosäten med studenter på enbart distanskurser är , och . I nuvarande resurstilldelningssystem för utbildning på grundnivå och avancerad nivå åligger det lärosätena att anpassa utbildningsutbudet efter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Regeringen fastställer ett takbelopp för varje lärosäte, dvs. mot vilket lärosätet har rätt att avräkna antalet helårsstudenter och helårsprestationer med ersättningsbelopp som fastställs i regleringsbrev för olika utbildningsområden. översteg utbildningsvolymen tilldelade takbelopp. Under dessa år utbildades således fler studenter än lärosätena fick ersättning för. beslutade att öka anslagen till universitet och högskolor. började antalet helårsstudenter att minska vid flera lärosäten, vilket resulterade i ett ökat anslagssparande. har flertalet lärosäten utbildat färre studenter än vad som varit möjligt utifrån de ekonomiska ramarna. ökade dock såväl antalet högskolenybörjare som antal helårsstudenter, och det totala utfallet för universitet och högskolor uppgick till av tilldelade medel för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Efterfrågan på utbildning varierar över åren och påverkas främst av konjunkturläget och storleken på ungdomskullarna. Stora ungdomskullar kombinerat med den ökade arbetslösheten är också den viktigaste förklaringen till det höga studentantalet och antagningsstatistiken talar för en fortsatt stark efterfrågan (se tabell 7.3 Antal helårsstudenter, tilldelat takbelopp och utfall per lärosäte 2009). sökte totalt 360 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor, vilket är en ökning jämfört med .