prop · GX03204 · 2010-04-20 00:00:00 — Med biträde avses bistånd eller rådgivning som innebär att uppdrags- tagaren har ett gentemot näringsidkaren övergripande ansvar för att års- bokslutet eller årsredovisningen har upprättats i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning. Av punkten 2 framgår att uppgift också ska lämnas om huruvida års- redovisningen har varit föremål för revision. Med revision avses en granskning av en revisor som har utförts i enlighet med lag och som har utmynnat i att revisorn lämnat en revisionsberättelse, se t.ex. 9 kap. aktie- bolagslagen (2005:551) och revisionslagen (1999:1079). Andra typer av revisorsgranskning medför inte att någon uppgift ska lämnas. Det kan förekomma att årsbokslutet eller årsredovisningen inte har färdigställts eller att någon revisionsberättelse inte har lämnats när själv- deklarationen lämnas in till . tionen av inkomstslaget näringsverksamhet får då grundas på ett utkast Prop. 2009/10:204 till årsbokslut eller årsredovisning, vilket lämpligen bör framgå av en bilaga till självdeklarationen. Uppgifter enligt paragrafen ska, om en upp- dragstagare eller revisor har anlitats, lämnas även i sådana fall. Uppgifterna ska lämnas i det formulär för självdeklaration som Skatte- verket fastställer (jfr 4 kap. 1 §). Om skyldigheten att lämna uppgifter enligt paragrafen inte fullgörs, kan förelägga näringsidkaren att komplettera självdeklara- tionen (17 kap. 1 §). Övervägandena finns i avsnitt 11.2. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Lagändringen träder i kraft och tillämpas års taxering. Övervägandena finns i avsnitt 12. Sammanfattning av betänkandet Avskaffande av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32) har alla aktiebolag skyldighet att ha en kvalificerad revis- or. Utredningen föreslår att bara av aktiebolag- en ska ha revisionsplikt. Detta innebär i stort sett en återgång till den ordning som gällde . är revisorn skyldig att granska styrelsens och verkställande direktörens förvaltning. Utredningen föreslår att förvaltnings- revisionen avskaffas. är revisorn skyldig att granska hur revisionsklienten full- gjort sin skyldighet att betala skatt och om det förekommit brott i revisionsklientens verksamhet. I förekommande fall ska revis- orn anmärka på eller anmäla missförhållanden. Utredningen föreslår att dessa bestämmelser upphävs. väljs en revisor för en period av . Utredningen före- slår att mandattiden kortas till . måste det finnas bestämmelser om revision i bolagsordn- ingen. Utredningen föreslår att revisorn ska kunna väljas av bolagsstämma utan stöd i bolagsordningen och att de gamla bolagsordningsbestämmelserna om revision ska upphöra att gälla utan att bolagsstämman behöver fatta beslut om detta. Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som börjar närmast efter . Utredningens förslag beräknas leda till att företagens kostnader för revision minskar med . De positiva effekterna för de företag som helt eller delvis befrias från den nuvarande revisionsplikten och därigenom får möjlighet till väsentliga kostnadsbesparingar är väl belagda. När revisionsplikten avskaffas får de små företagen frihet att välja de redovisnings- och revisionstjänster de behöver. Utbudet på marknaden för dessa tjänster kommer till följd härav att bli mera varierat och priserna på tjänsterna lägre än . Det ger de svenska företagen bättre förutsättningar att möta den hårdnande konkurr- ensen från företag som inte har revisionsplikt eller har lägre kost- nader än de svenska för bl.a. revision. De negativa effekterna är däremot svåra att kvantifiera och de påstådda nackdelarna med att avskaffa revisionsplikten präglas mycket av den oro revisorerna känner inför utsikterna att förlora en monopolställning och utsättas för en hård konkurrens på en marknad i snabb förändring. Skatte- verket och pekar också på möjligheten att skatte- felet ökar och den ekonomiska brottsligheten breder ut sig om revisions- plikten avskaffas. Utredningen anser att farhågorna för ökat skattefusk och annan brottslighet är överdrivna men lägger för säkerhets skull fram förslag i skattelagstiftningen om kompensatoriska åtgärder. Inom EU pågår ett arbete med regelförenkling. Vid ett möte betonade att kraftfulla gemensamma insatser från EU och medlemsstaterna är nödvändiga för att minska de administrativa bördorna, ge de europeiska företagen möjlighet att bli mera konkurrenskraftiga och stimulera ekonomi. Kommissionen har föreslagit att företagens administrativa bördor ska minskas fram . Därvid har betonats att små och medelstora företags kostnader för revision och redovisning är särskilt betungande och att dessa företag skulle gagnas av förenklade regler. Den har förklarat att den vill genomföra den 25- procentiga kostnadsreduktionen . I och övriga medlemsstater i EU pågår således ett omfattande arbete med regel- förenklingar inom bolagsrätt, redovisning och revision. Inom EU finns föreskrifter i bl.a. det fjärde bolagsrättsliga direktivet, som ålägger inte bara alla börsnoterade utan också onoterade företag skyldighet att upprätta årsredovisning och i förekommande fall koncern- redovisning som ska granskas av kvalificerade revisorer. Direktivet med- ger emellertid att det görs undantag för mindre och medelstora onoterade företag. Det gäller såväl möjligheten att tillämpa förenklade redovis- ningsregler som möjligheten att göra undantag från revisionsplikt. Undantag får sålunda göras för onoterade företag som överskrider högst ett av tre gränsvärden avseende balansomslutning, nettoomsättning respektive antal anställda. Från kommer gräns- värdet att vara för balansomslutningen, för nettoomsättningen och 50 för antalet anställda. Av allt att döma går utvecklingen inom EU snabbt mot en ännu mera markerad tudelning av företagen än . Å ena sidan ställs högre och mer sofistikerade krav på den redovisning som ska upprättas av stora företag eller företag som förekommer på finans- och försäkringsmark- naderna, och denna redovisning ska granskas av kvalificerade revisorer enligt krav som är i motsvarade mån höga och sofistikerade. Å andra sid- an ges små och medelstora företag en ökad laglig valfrihet när det gäller att utforma sin redovisning och revision. Avsikten är tydligen att över- lämna åt dessa företag att själva bestämma hur mycket de vill köpa av redovisnings- och revisionstjänster på en fri marknad. För att lätta på bördan av utnyttjar många EU-länder de möjligheter till undantag som erbjuds i direktiv och andra rättsakter. I detta sammanhang kan nämnas att det fjärde bolagsrättsliga direktivets undantagsbestämmelser utnyttjats maximalt i bl.a. , Tysk- land och . Om vidhåller sin ovilja att utnyttja undantagsmöjligheterna i det fjärde bolagsrättsliga direktivet, kommer vi av allt att döma snart att ställas inför EU-krav på redovisning och revision som utformats för stora, börsnoterade företag men som i i så fall måste låt vara i anpassad form tillämpas också på små företag. 1 Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt En strategisk översyn av programmet Bättre lagstiftning inom Europeiska unionen, KOM(2006) 689. I länder som inte anpassar sin bolagsrätt, redovisning och revision till internationellt gångbara nivåer har företagen att välja mellan att gå under i konkurrensen med företag i länder med mindre betungande regler eller flytta till något av dessa länder och driva verksamhet i ursprungslandet De svenska reglerna på dessa områden måste därför anpass- as till den internationella miljö i vilken de svenska företagen arbetar och det måste ske snabbt. Gränsen för revisionsplikt ska sättas vid EU:s maximivärden Utredningens uppdrag är hårt styrt genom regeringens direktiv och går ut på att undanta de små företagen från revisionsplikt. för Utredningen att finna mått på storleken som är lätta att tillämpa, svåra att manipulera, ger möjlighet att jämföra med företag i andra länder och enkelt kan justeras om EU:s gränsvärden ändras. Utredningen menar att om företagens kostnader för administration med anknytning till revision ska reduceras med en fjärdedel , kretsen av företag som undantas från revisionsplikt inte får vara för snäv. lägsta gränsvärden som förtjänar att övervägas i detta sammanhang är antal anställda 3. Sätts gränsvärdena på detta sätt kommer revisionsplikten att omfatta omkring 95 000 aktiebolag, vilket inte är mer än drygt en tredjedel av de omkring 260 000 aktiva aktiebolag som finns i . kommer omkring 165 000 aktiva aktiebolag och drygt 70 000 vilande aktiebolag som har revisor att få välja om de i fortsättningen vill ha revision eller inte. Med gränsen satt på denna nivå försvagas betänkligheterna mot att sätta gränsen högre. De företag som ligger därefter i storleksordning har mer än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Siffrorna, framför allt antalet anställda, ger vid handen att företaget nått en viss kritisk massa och måste organisera sin redovisning, skattedeklarationer och skatteinbetal- ningar på ett betryggande sätt. Sådana företag vill vanligtvis också växa, kanske med förhoppningen att bli sålt till något annat I detta läge har företaget ett starkt eget intresse av att ha sina räkenskaper i ordning och få hjälp med deklarationer och skatterådgiv- Om revisionsplikten avskaffas för dessa företag, kan man därför räkna med att flertalet under alla omständigheter kommer att upphandla de ekonomiska tjänster som de anser sig behöva och därvid ofta välja att ha revision på det sätt som de vant sig vid. avskaffa revisionsplikten för aktiebolag avtar således ju större aktiebolag det är fråga om. Eftersom betänkligheterna mot att avskaffa revisionsplikten för aktie- bolag avtar ju större aktiebolag det är fråga om, finns det för Utredningen inte skäl att närmare analysera gränsvärden som ligger över de gräns- värden som Utredningen funnit vara de lägsta tänkbara, men under de maximivärden som det fjärde bolagsrättsliga direktivet föreskriver. avgörande frågan blir i stället om det är direktivets maximivärden som I jämförelse med de jätteföretag vars värdepapper är noterade på de amerikanska och europeiska börserna och som undantagslöst är skyldiga att tillämpa US GAAP eller IFRS och låta redovisningen granskas av kvalificerade revisorer i enlighet med omfattande revisionsstandarder, framstår företag med en balansomslutning på högst , en nettoomsättning på högst och högst 50 anställda som Vid denna jämförelse framstår det som begripligt att länder som och erbjuder förenklad redovisning och befrielse från revisionsplikt åt alla bolag som på balansdagen inte överskrider två av de nämnda gränsvärdena. Svenska företag befinner sig i ett konkurrensmässigt under- läge i förhållande till företag i bl.a. , och genom att de svenska företagen tvingas ha en mera kostnadskrävande redovisning och revision. Detta underläge kommer att förvärras om Sve- rige nu väljer lägre gränsvärden för revisionsplikten än de som används i ledande länder inom EU. Utvecklingen inom EU kommer med stor sannolikhet innebära att gränserna för revisionsplikten kommer att höjas ytterligare och att fler länder än tidigare väljer maximivärdena för undan- tag från revisionsplikten. På grund av det anförda föreslår Utredningen att alla företag som ligger under mer än ett av det fjärde bolagsrättsliga direktivets gränsvärden år 2008, nämligen för balansomslutningen , för nettoomsätt- ningen och för antalet anställda 50, undantas från revi- Med tillämplig växlingskurs och beaktande av EU:s omräkn- ingsmarginal blir gränsvärdena följande: antal anställda 50. Utredningen föreslår att samma gränsvärden ska gälla för alla associa- tionsformer och för alla koncerner. Dessutom föreslås att alla börsnoter- ade företag samt de flesta företag inom finans- och försäkringsmarknad- erna ska vara skyldiga att ha minst en kvalificerad revisor. Frivillig revision ska uppmuntras Utredningens förslag om en kraftig begränsning av den nuvarande revi- sionsplikten bygger inte på uppfattningen att revision är något onyttigt. Tvärtom menar att revision typiskt sett tillför revisions- klienten ett värde. Det går emellertid inte att försvara tvånget till revision med att denna sker i företagens eget intresse. Tvånget innebär att revi- sionsklienterna inte själva kan välja när de vill köpa tjänster av revisions- bolagen och vilka tjänster de vill köpa. I stället måste de revisionspliktiga företagen betala för en revision med det innehåll som lagstiftaren fastställt och som i princip är detsamma för alla företag som omfattas av revisionsplikten, stora som små. Tvånget innebär att företag som inte behöver någon revision alls belastas med onödiga kostnader. Det gäller för att ta ett exempel de drygt 70 000 vilande aktiebolagen. Det finns dessutom många aktiebolag som visserligen driver rörelse men som ändå inte behöver revision. för att ta ett annat exempel gälla aktiebolag utan anställda som ägs av en enda person som erbjuder ekonomisk eller juridisk rådgivning genom Lika vanligt eller vanligare torde vara att svenska aktiebolag visserlig- en behöver tjänster som en kvalificerad revisor kan ge, men inte hela det revisionspaket som den svenske lagstiftaren föreskriver utan delar av det och inte . Utredningen menar att om revisionsplikten avskaffas i den omfattning som nu föreslås, de företag som därmed får möjlighet att välja om de vill ha revision eller inte, bör lockas att köpa redovisnings- och revisions- tjänster så att den nuvarande höga svenska redovisningsstandarden bevaras och farhågorna om ökat skattefusk och omfattande ekonomisk brottslighet kommer på skam. Till skillnad från EG-rättens definition av lagstadgad revision omfattar en svensk lagstadgad revision inte bara räkenskapsrevision utan även för- Utredningen ser svårigheter med en ordning som innebär att företag, som undantas från revisionsplikt men som önskar exempelvis räken- skapsrevision, inte skulle kunna slippa förvaltningsrevisionen. en risk att företag, som undantas från revisionsplikt men anser sig behöva granskning av räkenskaperna, avstår från att välja en kvalificerad revisor för uppdraget därför att det blir för dyrt om förvaltningsrevisionen ska Utredningen föreslår därför att förvaltningsrevisionen avskaff- Revisorn ska inte yttra sig i frågan om huruvida bolagsledningen ska Som en följd av att förvaltningsrevisionen föreslås avskaffad föreslår Utredningen att revisorer i aktiebolag inte längre ska uttala sig i revi- sionsberättelsen om huruvida bolagsledningen bör beviljas ansvarsfrihet. Denna fråga får i stället bedömas på grundval av de uppgifter som styr- elsen lämnar i förvaltningsberättelsen och på årsstämman. Skyldigheten att vidta åtgärder mot vissa brottsmisstankar, m.m. I ett svenskt revisionsuppdrag ingår att granska och i revisionsberättelsen rapportera om huruvida bolaget fullgjort sina skyldigheter enligt skatte- lagstiftningen samt att vidta vissa åtgärder vid misstanke om brott. finns en risk att företag, som undantas från revisionsplikt men anser sig behöva granskning av räkenskaperna, avstår från att välja en kvalificerad revisor för uppdraget därför att de inte vill riskera anmälan till åklagare, om granskningen leder till misstankar om brott i företaget. föreslår därför att den nuvarande skyldigheten för en vald revisor att dels granska om revisionsklienten fullgjort vissa skyldigheter enligt skattelag- stiftningen, dels vidta åtgärder vid misstanke om vissa brott, utmönstras För att vissa svenska åtaganden gentemot ska fullgöras föreslår Utredningen att bestämmelser om skyldighet för revisorn att självmant anmäla misstanke om bestickning och mutbrott införs i lag. föreslår att denna skyldighet ska gälla oavsett uppdragsgivarens associa- Bestämmelsen ska därför intas i revisorslagen. Utredningen att bestämmelser i olika lagar om revisorers skyldighet att på begäran lämna uppgifter till förundersökningsledare i brottmål över- förs till revisorslagen. Utredningen föreslår en ny bestämmelse som ska ge möjlighet för en aktieägarminoritet som representerar av samtliga aktier i bolaget eller minst en tredjedel av de aktier som är företrädda vid stäm- man att genomdriva lagstadgad revision av bolaget. Är det tydligt att en aktieägarminoritet av tillräcklig storlek önskar lag- stadgad revision och föreslår att en viss person eller ett visst revisions- bolag utses till revisor, ska enligt Utredningens förslag styrelsen i stället för kunna utse personen eller bolaget till revisor, om inte särskilda skäl talar emot det. Aktiebolag utan kvalificerad revisor Utredningens förslag innebär att det i vissa aktiebolag inte kommer att finnas en revisor som utför lagstadgad revision av bolaget. reservationer för att bolaget kan sakna revisor förs emellertid inte in i Revisorn behandlas i detta hänseende på samma sätt som exempelvis verkställande direktören. De flesta aktiebolag har inte en verkställande direktör men aktiebolagslagen förbigår detta förhållande Bestämmelser som innehåller ordet verkställande direktör är inte tillämpliga om bolaget inte har någon och detsamma kommer att gälla bestämmelser i aktiebolagslagen med ordet revisor. Det sagda får betydelse för tillämpningen av bl.a. bestämmelserna i 12 kap. 7 §, 13 kap. 6 §, 14 kap. 8 §, 15 kap. 8 §, 18 kap. 6 §, 19 kap. 24 §, 20 kap. 12 § och 25 kap. 4 §, som alla behandlar den kompletteran- de information om bolagets resultat och ställning som ska lämnas på (en extra) bolagsstämma som inte ska behandla årsredovisningen, men pröva frågor om emission av aktier, teckningsoptioner eller konvertibler, vinst- utdelning, förvärv av egna aktier, minskning av aktiekapitalet och frivill- Till denna information hör ett yttrande av bolagets revisor över styrelsens redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning som har inträffat efter det att den senaste årsredovis- Om bolaget inte omfattas av revisionsplikt och saknar revisor, blir de nämnda bestämmelserna inte tillämpliga och aktieägarna får på stämman fatta beslut utan tillgång till revisorsyttrande. Denna ordning överensstämmer med vad som gällde i små aktiebolag Utredningen har gjort en analys av vad förslaget att slopa revisionsplikt- en för de små företagen kan få för effekt på skatteintäkternas storlek. Sambandet mellan revisionsplikt och kvaliteten på företagens uppgifts- lämnande vid beskattningen är emellertid oviss och effekten av revisions- pliktens slopande på skatteintäkterna är därför oklar. osäkerhet om i vilken mån de små företagen kommer att välja frivillig Utredningen menar emellertid att försiktigheten bjuder att lagstiftaren inte avvaktar med åtgärder till dess det står klart att skattefelet ökat på grund av revisionspliktens avskaffande. Utredningen lämnar därför två förslag till åtgärder som kan kompensera för den skattekontroll som faller bort när det inte längre finns en kvalificerad revisor i varje aktie- För det första föreslås att ska få möjlighet att under löpan- de beskattningsår göra en allmän kontroll av företagens bokföring och göra en snabb, billig och effektiv kontroll av att centrala regler på redo- Den kan exempelvis innebära att företaget företer grund- och huvudbokföringen och visar att alla affärshändelser är löpan- Kontrollen kan genomföras i samband med ett föranmält besök på företaget eller ett avtalat möte i . verket föreslås kunna förelägga företaget att medverka i kontrollen vid äventyr av vite. För det andra föreslår Utredningen att det införs en bestämmelse om att alla näringsidkare ska lämna uppgift i sin skattedeklaration om huruvida deras årsbokslut upprättas eller upprättats med biträde av en uppdragstag- are samt om årsredovisningen granskas eller granskats av revisor. kommande fall ska även namn på uppdragstagaren och revisorn lämnas. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämp- as första gången för det första räkenskapsår som börjar löpa efter den Bestämmelserna om revisorers mandattid föreslås dock träda i kraft . Enligt Utredningens förslag avskaffas revisionsplikten bl.a. i mer än 300 000 registrerade aktiebolag. Utredningen är medveten om att revisor- erna behöver att ställa om till den nya ordningen. utveckla nya tjänster som kan attrahera de företag som kan fritt välja om de önskar revision eller någon annan form av service som erbjuds dem. Även företagen själva och deras intressenter behöver tid för att anpassa sig till det förhållandet att små företag i vårt land inte längre kommer att omfattas av revisionsplikt. Ett sätt att mildra övergången är att genomföra reformen i två steg. tvåstegslösning är emellertid betydligt dyrare än en enstegs. gränsdragningsproblem försvinner också om reformen genomförs i ett steg med de högre gränsvärdena. Avgörande för Utredningen är emeller- tid att det är angeläget för de svenska små företagen att det nuvarande revisionsmonopolet avskaffas och ersätts med fri konkurrens. Reformen bör därför genomföras i ett slag. Ett annat sätt att mildra övergången som Utredningen övervägt är att kombinera den föreslagna höjningen av gränsen för revisionsplikten till EU:s maximivärden med en s.k. opt-out-lösning som skulle innebära att de företag som befrias från revisionsplikt måste ändra sina bolagsord- ningar och besluta på bolagsstämma att bolaget inte vidare ska revideras enligt lag. Erfarenheterna från andra länder visar emellertid att en sådan lösning ger upphov till problem av olika slag. Den strider dessutom mot en grundtanke bakom utredningsuppdraget och Utredningens förslag, nämligen att de små företagen inom loppet av ska befrias från av sina administrativa kostnader. Om det målet ska uppnås bör lagstiftaren inte skapa svårigheter för de företag som önskar utnyttja de möjligheter till kostnadsbesparingar som den nya lagstiftningen ger. Utredningen avvisar därför tanken på en s.k. opt-out-lösning. Den övergångsreglering som Utredningen föreslår innebär följande. Om bolaget vid ikraftträdandet har ett löpande avtal om revision, gäller avtalet till dess avtalstiden löpt till ända. När avtalet löpt till ända ska bolaget till göra anmälan enligt 9 kap. 48 § om att revisorns uppdrag upphört. Vill bolaget ha revision även i fortsättningen, kan bolagsstämman utse den gamle revisorn eller en ny revisor för en ny period. Även detta ska anmälas till enligt 9 kap. 48 § och kräver därför ändrade rutiner hos . I samband med den första anmälan enligt 9 kap. 48 § som görs efter ikraftträdandet av den nya lagstiftningen, ska bolaget ge in en kopia av bolagsordningen i dess senaste lydelse. De bestämmelser som behandlar bolagets revisor ska markeras på ett sådant sätt att det framgår att bestämmelserna har upp- hört att gälla på grund av lag. Om bolaget säger upp det löpande revisionsavtalet att upphöra , ska bolaget till göra anmälan enligt 9 kap. 48 § och därvid bifoga den nämnda bolagsordningen, om det inte redan har skett. Det för- tjänar att påpekas att den nya lagstiftningen ska tillämpas från och med det första räkenskapsår som inleds efter ikraftträdandet. Det innebär att om bolaget vill säga upp avtalet , det bör ske med verkan tidigast från slutet av den årsstämma som har att behandla års- redovisningen för det räkenskapsår som löper vid ikraftträdandet. Den årsredovisningen ska nämligen alltid granskas av en kvalificerad revisor enlig de äldre bestämmelserna. Med Utredningens förslag kommer cirka 240 000 aktiva och 70 000 ej aktiva aktiebolag att befrias från revisionsplikt och därmed från tvånget att betala revisionskostnader. Den sammanlagda besparingen i form av revisionskostnader för de aktiebolag som befrias från revisionsplikt kan uppskattas till i vart fall . För de bolag som omfattas av revisionsplikt resulterar avskaffandet av förvaltningsrevisionen i en sammanlagd kost- nadsbesparing på försiktigt räknat .