prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Medlemsländerna ska särskilt sträva efter att minska andelen elever som avbryter sin skolgång till och dessutom öka andelen som avslutar en eftergymnasial utbildning till . Förbättrade villkor för forskning och utveckling samt innovationer I kombination med ett väl fungerande utbildningssystem är forskning och innovation centralt för att klara den ökande konkurrensen som globaliseringen innebär samt de stora miljö- och samhällsutmaningar vi står inför. EU har enats om att förbättra villkoren för forskning och utveckling med målet att de offentliga och privata FoU-investeringarna sammantaget ska uppgå till av BNP. Dessutom är det viktigt att följa upp resultatet av forskningen i termer av innovationer. Europeiska kommissionen avser att återkomma med konkreta förslag på hur detta kan göras. Klimatfrågan är en av de största utmaningar som mänskligheten står inför. På grund av dess globala omfattning är internationell samverkan nödvändig. För att klara höga klimatpolitiska ambitioner krävs ökad användning av effektiva ekonomiska styrmedel och omställning till mer klimatvänlig produktion och konsumtion, där utgångspunkten är att den som förorenar också ska betala. EU understryker betydelsen av de tidigare överenskomna klimatmålen: utsläppen av växthusgaser ska minska med i förhållande till nivåer, de förnybara energikällornas andel av den slutliga energikonsumtionen ska öka till och energieffektiviteten ska öka . På klimat- och energiområdet finns redan nationella mål fastställda. Dessa mål ligger fast. har åtagit sig att minska utsläppen av växthusgaser jämfört med . nationella klimatmål är att våra utsläpp bör vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter inom EU (EU-ETS). har också åtagit sig att andelen förnybar energi ska öka till 2020. Det nationella målet är satt till av den totala energianvändningen 2020. har dessutom beslutat om ett mål för energieffektivitet, uttryckt som en minskad energiintensitet till 2020 jämfört med . I linje med den fastlagda 2020-strategin arbetar nu EU-länderna med att införa nationella mål och utarbeta nationella reformprogram. Regeringen arbetar med att integrera strategin i och kommer att utforma nationella mål för de fyra områden där sådana ännu inte formulerats. har tillsammans med den lägsta inkomstspridningen i världen. Inkomst- spridningen mätt med Gini-koefficienten har varit stigande (se diagram 1.14). Detta gäller såväl i som i många andra västländer. minskade inkomst- spridningen något i samband med finanskrisen. Diagram 1.14 Inkomstspridningens utveckling Gini-koefficienten för justerad disponibel inkomst Anm.: Uppgifter utgör en prognos. Källor: och egna beräkningar. Det finns flera förklaringar till den långsiktigt ökade inkomstspridningen. En förklaring är kapitalinkomsternas växande betydelse och dess koncentration till grupper med höga inkomster. Dessutom har löneskillnaderna ökat mellan dem som arbetar som skillnaderna i disponibel inkomst mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar också har ökat. har de som arbetar haft en snabbare inkomsttillväxt än de som inte arbetar (se diagram 1.15). Yngre pensionärer () har haft en relativt snabb inkomstutveckling medan inkomsterna utvecklats långsammare för äldre pensionärer () och ensamstående föräldrar. Diagram 1.15 Inkomstutveckling för olika grupper 1991 2011, (Justerad disponibel inkomst kr) Källor: och egna beräkningar. En följd av de långsiktigt ökade inkomst- skillnaderna är att även den relativa andelen med låg ekonomisk standard har ökat (se diagram 1.16). Låg ekonomisk standard är ett relativt begrepp. I absoluta termer ökar även inkomsterna för dem med låga inkomster. Ökningstakten är dock lägre vilket förklaras av att de som arbetar haft med reallöneökningar medan transfererings- inkomsterna i allt väsentligt bara följer prisökningarna. Det är framför allt ensamstående föräldrar, yngre ensamstående utan barn och äldre ensamstående pensionärer som är överrespresenterade bland dem med låg ekonomisk standard. Diagram 1.16 Andel med inkomster av medianen 2010 Anm. 1: Inga utfallsdata finns ännu tillgängliga . Uppgifterna är således en prognos. Anm. 2: Relativ 60 anger andel med inkomster av median. Absolut 60 anger andel med inkomster av median. Källor: och egna beräkningar. Den främsta förklaringen till varför hushåll har låg ekonomisk standard är en svag anknytning till arbetsmarknaden. En stor andel av denna grupp arbetar deltid eller inte alls och försörjs till stor del av transfereringar. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 fört en politik för att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. Tillsammans med förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringen minskar jobbskatte- avdraget trösklarna in på arbetsmarkanden. Därmed stimuleras människor till ökad arbetstid då marginal- och tröskeleffekter sänks, framför allt för låg- och medelinkomsttagare. När fler arbetar och färre försörjer sig på sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället gradvis. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är därför att få fler i arbete. 1.7Regeringens politik för tillväxt och full sysselsättning Den övergripande inriktningen för politiken ligger fast - att nå upp till överskott har högsta prioritet Finanspolitiken bör utformas för att uppnå en så hög varaktig välfärd som möjligt. Det sker genom att politiken är inriktad på uthållig och hög tillväxt, hög sysselsättning, välfärd som kommer alla till del samt på att upprätthålla makroekonomisk stabilitet. För att uppnå dessa mål är långsiktigt uthålliga offentliga finanser en grundläggande förutsättning. Det skapar stabilitet och utrymme att föra en expansiv finanspolitik vid en framtida ekonomisk nedgång. Det ger också förutsättningar för att kunna genomföra angelägna reformer. Att säkra framtida överskott i de offentliga finanserna har därför högsta prioritet. Om det därutöver uppstår ett reformutrymme bör det användas till att stärka välfärden och att genomföra skattelättnader i nämnd ordning. Varaktigt hög sysselsättning och minskat utanförskap står fortsatt i fokus. Den ekonomiska politiken för att minska utanför- skapet bör befästas genom att vårda genomförda åtgärder inom bl.a. skattesystemet, arbets- löshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Det är viktigt att säkerställa att avsikterna med Den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska kunna få ersättning. ska reformen öka drivkrafterna och stödet till dem som kan komma tillbaka i arbete. Stora förändringar, likt sjukförsäkringsreformen, kan leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Regeringen kommer fortsatt att följa utvecklingen och avser att se över om regelverken och deras tillämpning fått icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. Ytterligare åtgärder bör genomföras för att öka arbetsutbudet och underlätta efterfrågan på arbetskraft, särskilt bland grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Det är viktigt att reformerna också fortsättningsvis inriktas på att förbättra ekonomins funktions- sätt. Därigenom kan utanförskapet förebyggas, konkurrenskraften förbättras och välfärden öka för alla. Som konstaterats i avsnitt 1.6.1 är regeringens bedömning att det i rådande konjunkturläge inte finns skäl att vidta några ytterligare stora stabiliseringspolitiska åtgärder utöver de som redan beslutats, förutom att låta de automatiska stabilisatorerna verka. Politiken bör i stället inriktas på att vårda återhämtningen och säkra överskott i de offentliga finanserna inför nästa konjunkturnedgång, men också på att förebygga flaskhalsar och tendenser till överhettning när ekonomin tar fart. Stabiliseringspolitikens inriktning vid en eventuell ny konjunkturnedgång Även om tillväxtutsikterna för har ljusnat och tecknen på en ekonomisk återhämtning har blivit än tydligare jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition, finns det mot bakgrund av riskbilden goda skäl att redan nu principiellt diskutera inriktningen på stabiliseringspolitiken i händelse av en snar ny konjunkturnedgång. Erfarenheterna av hanteringen av den senaste krisen visar att i den mån strukturellt riktiga åtgärder kan ge god stabiliseringspolitisk effekt, och det finns ett framtida reformutrymme, bör sådana åtgärder genomföras. också bättre förutsättningar att motverka problem med flaskhalsar och tendenser till överhettning i en efterföljande konjunktur- uppgång. 1.7.3Regeringens satsningar i denna proposition Sedan 2010 års vårproposition har konjunkturen och de offentliga finanserna utvecklats starkare än vad som då förväntades. Resursutnyttjandet i ekonomin är emellertid fortsatt lågt. Även om konjunkturen förstärks och utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande ser positiv ut är osäker- heterna i vår omvärld betydande. Regeringen väljer därför att inte inteckna det reformutrymme som huvudscenariot indikerar . Reformutrymmet ska främst användas till att värna och utveckla välfärden och för att ytterligare förbättra villkoren för arbete och företagande. Möjligheterna att genomföra förslagen villkoras dock strikt av att de offentliga finanserna inte äventyras. Regeringen prioriterar i budgetpropositionen reformer med följande inriktning: -Full sysselsättning och minskat utanförskap. -Ökad kunskap. -och utveckla välfärden och minska krisens ofärdseffekter. -Förbättra miljö och klimat. Därutöver redovisas i avsnitt 1.7.4 reformambitioner inom olika områden, som regeringen avser att återkomma till i kommande propositioner . I vilken takt och omfattning som dessa reform- ambitioner kommer att genomföras är beroende av säkerställt reformutrymme. I tabellen nedan redovisas de åtgärder som föreslås eller aviseras i denna proposition. Det är nya åtgärder som läggs till de ca som aviserades ekonomiska vårproposition, och som inkluderade sänkt skatt för pensionärer, infrastruktursatsningar, slopad revisionsplikt och höjt flerbarnstillägg. Tabell 1.7 Reformer i budgetpropositionen -Indirekta effekter av -0,7 -0,6 -0,3 2,01,2 Anm: Beloppen är avrundade. 1Beloppen avser förslag som lämnas i hösttilläggsbudgeten . 2Beloppet påverkar inte det finansiella sparandet. 1.7.3.1Full sysselsättning och minskat utanförskap Full sysselsättning är regeringens viktigaste mål. Alla som kan arbeta ska också kunna få ett jobb. Arbete är grunden för att kunna påverka sin egen tillvaro men även för nationens välstånd. En viktig uppgift för arbetsmarknadspolitiken är att förhindra att människor blir arbetslösa . Det finns grupper som unga, utrikes födda, äldre och funktionshindrade som har svårare att etablera sig på Regeringen föreslår ytterligare åtgärder för att öka arbetsutbudet och för att öka efterfrågan på arbetskraft, särskilt bland grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Ett dynamiskt näringsliv med nya och växande företag ökar sysselsättningen och bidrar till finansieringen av vår gemensamma välfärd. Regeringen föreslår därför ytterligare reformer för att förbättra näringslivsklimatet. I regeringens reformambitioner för den resterande delen av mandatperioden ingår också ett antal åtgärder för att öka utbudet och efterfrågan på arbetskraft (se avsnitt 1.7.4). De ljusare utsikterna för ekonomi innebär att åtgärderna för att mildra krisens negativa konsekvenser för arbetsmarknaden successivt kommer att anpassas efter det nya arbetsmarknadsläget. Strategin kommer fortfarande vara att motverka långa arbetslöshetstider samt att säkerställa att de människor som är arbetslösa står till arbets- marknadens förfogande och är anställningsbara när arbetskraftsefterfrågan vänder upp. I takt med att arbetskraftsefterfrågan tar fart kommer politiken återigen inriktas mot de mer långsiktiga problemen på arbetsmarknaden som håller nere den varaktiga sysselsättningen. Åtgärder kommer att vidtas för att volymerna i arbetsmarknadspolitiska program ska kunna återgå till nivåerna före krisen. För att den ökande arbetskraftsefterfrågan ska leda till en varaktigt högre sysselsättning är det viktigt att arbetslösa söker och finner jobb och att långtidsarbetslösheten minskar. Långtidsarbetslösheten har ökat till följd av krisen. En hög långtidsarbetslöshet kan leda till att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå och till ökat utanförskap. Regeringen föreslår därför att det särskilda anställningsstödet förstärks tillfälligt 2011 och 2012 genom en höjning av taket för ersättning till arbetsgivare. En handledarersättning, s.k. handledarstöd, till arbetsgivaren införs dessutom. När antalet lediga jobb nu ökar är det viktigt att de arbetslösa söker arbete. Regeringen föreslår därför att coachningsinsatserna ökas i förhållande till vad som tidigare beslutats. Vidare föreslås i denna proposition föreslås 6 000 nya praktikplatser , vilket tillsammans med redan beslutade åtgärder innebär 14 200 helårsplatser. Ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög även om en stor del av ungdomar som är registrerade som arbetslösa är studerande. De ungdomar som inte avslutat sina gymnasiestudier löper särskilt stor risk att hamna i utanförskap. I budget- propositionen föreslog regeringen en temporär satsning på folkhögskolorna för ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. I denna proposition föreslås en förlängning av denna satsning med . Därutöver föreslås det högre studie- bidraget inom studiemedelssystemet tillfälligt bli tillgängligt för arbetslösa ungdomar mellan som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan för studier på komvux. Ungdomarna ska för att få det högre studiebidraget vara inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och ha avbrutit studierna innan . För att arbetslösa ungdomar lättare ska kunna ta korta tillfälliga jobb utan att riskera att därigenom inte omfattas av jobbgarantin, föreslås att en ramtid införs. Ramtiden innebär att det är tillåtet att arbeta en månad och ändå omfattas av jobbgarantin. Arbetsförmedlingen föreslås vidare få extra resurser . Andelen långtidsarbetslösa har ökat till följd av krisen. Det finns ett behov av att bl.a. öka stödet för deltagarna i garanti- programmen och för personer med funktions- nedsättning. Regeringens nya satsningar på anpassning av arbetsmarknadspolitiken i denna proposition omfattar totalt 2011 och sammanlagt för perioden 2014. Invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Invandringen bidrar dessutom till att motverka ett minskat arbetsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. Arbete och egen försörjning bidrar till att stärka självkänslan, som arbete ger kontakter med andra och kunskaper i det svenska språket. Utrikes födda har, i förhållande till personer som är födda i , betydligt lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet, även om stora variationer förkommer. Faktorer som försvårar för de utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden inkluderar diskriminering, bristande språk- kunskaper samt sämre tillgång till informella nätverk. Som ett fortsatt led i att bekämpa utanförskapet för de utrikes födda föreslås bland annat förbättringar av sfi-lärarnas kompetens som en del av lärarlyftet och en förstärkning av instegsjobben genom en höjning av subventionsgraden från samt ersättning för företagens kostnader för hand- ledning. Vidare aviseras därutöver en satsning på att höja kvaliteten på skolor i utsatta områden . Entreprenörskap och hållbar tillväxt Ett innovativt och dynamiskt näringsliv med god anpassningsförmåga är centralt för tillväxt och sysselsättning. Regeringen har därför vidtagit ett stort antal åtgärder i syfte att förbättra näringslivsklimatet. Det har blivit lättare och billigare att anställa och regelverken har förenklats. Arbetet med att säkra ett livskraftigt näringsliv kommer att drivas vidare. En god offentlig och kommersiell service skapar förutsättningar för att hela landet ska kunna växa. Genom landsbygdsprogrammet ska landsbygdens villkor ytterligare förbättras . För att stärka innovationsklimatet ytterligare föreslås bl.a. en satsning på ALMI:s rådgivnings- och mentorverksamhet, innovationsfinansiering genom , ytterligare satsningar på regelförenkling för företagen samt särskilda satsningar på exportrådgivning till små- och medelstora företag. En särskild satsning görs för att stärka utvecklingskraften i norra inland, Inlandsinnovation. Ökat entreprenör- skap och utvecklad innovationsförmåga ska bidra till förnyelse av ekonomin. Regeringens satsning på kvinnors företagande fortsätter. Satsningen på rådgivning och mentorskap för företagare, bl.a. invandrare, förstärks. Satsningarna uppgår till ca för perioden 20112014. Därutöver föreslås på höst- tilläggsbudget för Inlandsinnovation. Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder Förbättrade villkor för andrahandsuthyrning av bostäder kan stimulera utbudet på andrahandsmarknaden. Regeringen föreslår en höjning av schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet från till . Åtgärden ska träda i kraft . Regeringen har under förra mandatperioden vidtagit en rad åtgärder för att förbättra utbildningssystemets olika delar, däribland en gymnasiereform och en höjning av studie- medlen. Gymnasieskolan reformeras bl.a. i syfte att förbättra genomströmningen. Ett annat sätt att öka andelen individer som fullföljer sin utbildning är reformer som gör att elever kommer bättre förberedda till gymnasiet. Fokus för regeringens kommande satsningar ligger därför på . Där har de genomsnittliga studieprestationerna försämrats som spridningen ökat om man studerar betygsutvecklingen. Nedgången är därmed sannolikt som störst för de med sämre förutsättningar. Ur fördelningssynpunkt är det önskvärt med breda satsningar på utbildning i tidig ålder. Kunskap föder kunskap, vilket betyder att goda grundkunskaper ger bättre förutsättningar att tillgodogöra sig vidare utbildning. Särskilt för barn som upplever svårigheter i skolan är tidiga insatser betydelsefulla. En generell utgångspunkt är att det är både kvantiteten av och kvaliteten på utbildningen som ska stärkas. I praktiken betyder det att eleverna ska få mer av lärarledd undervisning av välutbildade och kompetenta lärare. Denna utgångspunkt stämmer väl med vad forskningen på området visar. Forskning indikerar att mer undervisning i form av lärarledda lektioner påverkar elevers prestation i positivt, särskilt för yngre elever och i ämnen där barn kan förväntas få mindre hjälp och influenser hemifrån, främst matematik. Forskning visar också att lärare är mycket viktiga för elevernas studieprestationer, särskilt deras ämnes- pedagogiska kunskaper tycks vara betydelsefulla. Regeringen föreslår bl.a. följande reformer: -Den största satsningen någonsin på lärlingsutbildning, 30 000 lärlingsplatser inrättas i gymnasieskolan och 5 900 inom vuxenutbildningen. -Ett lärarpaket med förlängt lärarlyft, stärkt pedagogiskt ledarskap, vidareutbildning av obehöriga lärare och forskarskolor. -Utvärdering av elevernas kunskaper med tidigare betyg och fler nationella prov. -Stöd till elever som behöver extra hjälp i skolarbetet genom en förlängd läsa-skriva- räkna-satsning och förlängd satsning på sommarskolor. -En fortsatt kamp mot diskriminering och mobbning genom förebyggande arbete. -Ett riktat bidrag för att stärka elevhälsan 2012 och 2013. -Stärkt undervisning i matematik, natur- vetenskap och teknik genom förlängd s.k. MNT-satsning, fler lektionstimmar i matematik i och en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. -En satsning på entreprenörskap i skolan och skapande verksamhet. -Bättre skolor i utsatta områden genom incitament till skolor som utvecklar sitt arbete och blir bättre på att ge elever goda kunskaper. -Förbättrad utvärdering av utbildnings- området. En ny utvärderingsfunktion inrättas fr.o.m. . Det ska löna sig att vara en bra lärare och att bli en bättre lärare. Regeringen avser därför att tillsätta en arbetsgrupp för att analysera hur ett stimulansbidrag kan utformas som kan utgå till skolhuvudmän som inför lönesättningsmodeller som belönar lärare vars undervisning visar en positiv påverkan på elevernas resultat och trivsel. Regeringen har genomfört stora satsningar på fler utbildningsplatser inom yrkesvux/komvux, samt universitet och högskolor. Mot bakgrund av dels att svensk ekonomi fortfarande befinner sig i en lågkonjunktur, dels för att motverka ungdomsarbetslösheten föreslår regeringen på hösttilläggsbudgeten att ytterligare 10 000 platser på yrkesvux skapas för /2011. Regeringen fortsätter arbetet med att öka kvaliteten i den högre utbildningen. I propositionen Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139) redogör regeringen för sina bedömningar vad gäller ett Den kvalitets- baserade resurstilldelningen kommer att omfatta ca och fasas in 2013. För att ytterligare stärka kvaliteten inom den högre utbildningen föreslår regeringen en höjning av Höjningen av ersättningen per helårsstudent riktas mot de samhällsvetenskapliga och humanistiska utbildningarna och möjliggör en ökad lärartäthet och en ökad andel disputerade lärare. höjde regeringen studiemedlet. Vidare höjs det s.k. fribeloppet . Regeringen bedömer nu att studenternas ekonomi behöver förbättras ytterligare. Studiemedlets lånedel höjs därför med ca per studiemånad . Totalt uppgår kostnaderna för de föreslagna reformerna på utbildningsområdet till , varav föreslås anvisas på hösttilläggsbudget och föreslås . 1.7.3.3Värna och utveckla välfärden och minska krisens ofärdseffekter Välfärden ska hålla högsta kvalitet och komma alla till del efter behov. Grunden för att nå dit är en solidarisk och offentlig finansiering. Avgörande för att långsiktigt värna välfärden är ökad sysselsättning och starka offentliga finanser. Välfärdssystemet finansieras solidariskt med främst skattemedel. För att upprätthålla legitimiteten och förtroendet för transfererings- systemen bland skattebetalarna är det viktigt att utbetalningar sker och enbart till dem som är berättigade till stöd. Regeringen arbetar aktivt vidare med dessa frågor samt med att bekämpa svartarbete och annat skattefusk. För många av välfärdstjänsterna är kommuner eller landsting huvudmän. Den ekonomiska och finansiella krisen har på ett väsentligt sätt påverkat den kommunala ekonomin och därmed också kommuners och landstings förutsättningar att tillhandahålla dessa välfärdstjänster. Likaså har pensionärerna som en konsekvens av krisen fått se sina inkomstpensioner, före skatt, sjunka. Regeringen har tidigare vidtagit åtgärder för att undvika nedskärningar inom kommunsektorn och för att mildra den lägre pensions- uppräkningen. I denna proposition föreslås ytterligare åtgärder. Övriga områden där regeringen presenterar reformer är hälso- och sjukvård, äldrepolitik, familjepolitik och jämställdhet. Tillfälligt statsbidrag till kommunsektorn En viktig utgångspunkt för regeringen är att bevara förtroendet för att det offentliga klarar att tillhandahålla viktiga välfärdstjänster såsom utbildning, vård och omsorg. Kommunsektorn har tillförts i tillfälligt höjda statsbidrag . ekonomiska vårproposition aviserades en permanent höjning av det generella statsbidraget med . Det ekonomiska läget har förbättrats sedan 2010 års ekonomiska vårproposition beslutades. Trots starkare ekonomisk utveckling bedöms dock kommunsektorns inkomster utvecklas svagt . Tillfälligt höjda statsbidrag till kommun- sektorn bidrar till att upprätthålla kvaliteten i kommunernas välfärdstjänster och att hålla uppe den kommunfinansierade sysselsättningen. Regeringen gör bedömningen, utifrån den beräknat relativt svaga inkomstutvecklingen i kommunsektorn och det begränsade behovet av stabiliseringspolitiska åtgärder, att kommunsektorn bör tillföras ett nytt tillfälligt statsbidrag om 2011. Tillsammans med den permanenta höjningen av statsbidraget på tillförs kommunsektorn därmed totalt 2011.