prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — För att statsbudgetens saldo ska överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas nettout- låning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för Riksgäldskonto- rets nettoutlåning . Beräkningen i statsbudgeten uppgick till . Skillnaden mellan ut- fall och statsbudget blev således . I tabell 5.60 specifice- ras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten. CSN, studielån m.m. 1 Endast vissa delposter är specificerade Förklaringen till den stora avvikelsen gent- emot statsbudgeten är att lånat motsvarande i Riks- gäldskontoret för att återställa valutareserven. Detta behövdes för att under den finansiella krisen lånat ut amerikanska dollar till svenska banker och ingått swapavtal med centralbankerna i , och samt utökat engagemangen till internationella valutafonden. Förstärkningen av valutareser- ven är temporär och kommer att avslutas när avvecklat de åtgärder som gjorts med anledning av finanskrisen. beslutade om ett lån till på högst 6 500 miljoner kro- nor, som ett tillägg till IMF:s samordnade fi- nansiella insatser till landet. lånet blev dock försenat och endast har betalats ut . statsbudgeten uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. lägre än i statsbudgeten. Utbetalning- arna av premiepensionsmedel inklusive ränta högre än beräknat. Totalt ökade behållningarna på myndighe- ternas räntekonton och vissa särskilda ränte- belagda konton med , vilket minskade netto- utlåningen. De myndigheter som ökat sina be- hållningar mest är , , och . En bidragande orsak till myndigheternas ökade behållningar är övergångseffekter på grund av genomförandet av kostnadsmässig anslagsavräkning för förvaltningsanslag. inbetalade i förskott sin andel av finansieringen av i . Inbetalningen gjordes med till ett räntebelagt konto avseende och medlen har an- vänts . utnyttjades av dessa medel. Centrala lån i Riks- gäldskontoret för studielån och lån till hem- utrustning beräknades i statsbudgeten öka med . Utfallet blev , dvs. 541 miljoner kro- nor högre än beräknat. lånar ut medel till myn- digheter för investeringar i anläggningstill- gångar som används i statens verksamhet. Så- dana investeringslån till myndigheter ökade med . Stabilitetsfonden, som inrättades 2008 för finansiering av stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut, ökade nettoutlåningen med 2009. I beloppet ingår ett kapitaltillskott till Nordea om . Staten deltog, med sin ägarandel om , i den nyemission som banken genomförde . Vidare har sålt aktierna i och stabilitetsfonden , vilket minskade nettoutlåningen. Bankgarantiavgifterna som också betalas in till stabilitetsfonden, uppgick till 2009. Förvaltningskostnaderna för fonden uppgick till . finansieras också med lån i Riks- ökade nettoutlåningen för infrastrukturinve- steringar med . infrastrukturlån som blev lägre än beräknat i statsbudgeten. I posten Övrigt, netto ingår bland annat ökad utlåning till med och minskad utlåning till med . blev utfallet för Riksgälds- kontorets nettoutlåning sammantaget högre än 2008, vilket främst beror på lånet till . Förutom lånet till hade posterna för Stabi- litetsfonden samt Ban- och infra- strukturlån stora negativa utfall som för- klarar delar av skillnaden. Detta berodde på att och tillfördes extra me- del på tilläggsbudget för att göra extraamorte- ringar på sina infrastrukturlån. Posten Kassamässig korrigering och posten nettoutlåning ingår i stats- budgeten för att statsbudgetens saldo ska mot- svara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillna- den mellan å ena sidan saldot mellan statsbud- getens anslag och inkomsttitlar och å andra si- dan nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över sta- tens centralkonto som inte har sin motsvarig- het på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera. Betalning av avgift till EU medför alltid en viss kassamässig korrigering. betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto hos Riksgälds- kontoret inom statens centralkonto. sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. EU rekvirerar sedan via medel från kontot hos . Eftersom tidpunkten för anslagsbelastning och rekvisi- tion från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl anslagsbelastningen som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår. blev utfallet för Kassamässig korrigering -. Beräkningen i statsbudgeten var . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således -. I tabell 5.61 framgår de delposter som är möjliga att speci- ficera. Tabell 5.61 Kassamässig korrigering Betalning av avgift till EU medförde en kassamässig korrigering på som följd av att kommissionen rekvire- rade högre belopp än de avgifter som anslags- avräknades . Redovisningen på an- slaget för statsskuldsräntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering upp- står därför, främst till följd av att inkomsträn- tor på vissa delar av utlå- ning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev . övertog Riksgälds- kontoret gäldernärsansvaret för Venantius AB:s lån på . Återbetalningarna av dessa lån medför kas- samässiga korrigeringar . Denna post, som uppgick till 1 392 miljoner, var medräknad i statsbudgeten. Övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning för myn- digheternas förvaltningsutgifter har medfört en kassamässig korrigering på -. Korrigeringen har uppstått beroende på att Försvarsmakten inte fått hela det belopp som anslagsavräknats på anslaget 1:4 Över- gångseffekter av kostnadsmässig avräkning under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. insatt på sitt räntekonto i Riksgälds- kontoret. Beloppet kommer att betalas till Försvarsmakten under 20102013. Detta ger då upphov till kassamässiga korrigeringar åt Posten Övrigt, som uppgick till - , är en restpost som till stor del är hänförlig till skillnader mellan tid- punkten för anslagsavräkning och tidpunkten för betalning. Den kassamässiga korrigeringen blev lägre än 2008. Kor- rigeringen för förskjutningar av EU-stöd inom jordbruket står för den största skillnaden. Den blev lägre 2009 och för- av att EU-konto upp- hörde 2008. Korrigeringen för betalningen av EU-avgiften blev däremot 2 311 miljoner kro- nor högre 2009. 5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid si- dan av statsbudgeten belastar inte statsbudge- ten. De ingår emellertid i de utgifter som om- fattas av utgiftstaket för staten. Ålderspensionssystemet består av en för- delningsdel och en premiereservdel. Fördel- ningsdelen finansieras av inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alternativt finansieras av, FörstaFjärde AP-fonderna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmö- genhetsuppbyggnad inom premiepensions- systemet, som administrerades av Premiepen- sionsmyndigheten . bildades med ansvar för hela den allmänna ålderspensionen. Enligt beslut av stat får fonderade pensionssystem inte räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenska- perna. Det innebär att premiereservdelen och utbetalningar av premiepension inte ingår i ut- gifterna under utgiftstaket för staten. Tilläggspension och inkomstpension belas- tar fördelningssystemet (AP-fonderna). Pre- miepension betalas ut från premiepensionssy- stemet. AP-fondernas administrationskostnader in- går i utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I rörelsens kostnader för Först Fjärde AP-fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depå- banksarvoden. Provisionskostnader redovisas som en avdragspost under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade avgifter reducerar nettore- sultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden för onoterade aktier och andelar för vilka återbetalning medges före vinstdelning och där återbetalning bedöms som sannolik, redovisas som en del av tillgång- arnas anskaffningsvärde. De ingår inte i de administrationskostnader som redovisas i ta- bellen nedan. I övriga fall redovisas de som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten rörelsens kostnader i tabellen. Tabell 5.62 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -0,2 -18,4 -0,4 I budgetpropositionen beräknades utgifterna för ålderspensionssystemet vid si- dan av statsbudgeten uppgå till . Utfallet uppgick till och var därmed lägre än beräknat. Pen- sionsutbetalningarna från AP-fonderna upp- fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt detta. (0,) kronor, vilket är lägre än beräknat. Ersättningen från AP-fonderna till , , Kronofog- demyndigheten och uppgick till 922 miljoner kro- nor (regeringsbeslut ). AP-fondernas administrationskostnader (rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter) uppgick totalt till . Rörelsens kostnader för AP-fonderna uppgick till , varav avsåg Sjätte gemensamma kostnader och avsåg fondens interna och externa förvaltningskostnader. AP-fondernas provisionskostnader uppgick till och de prestationsbaserade avgifterna uppgick till . Jämfört med 2008 blev utfallet för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (9,) högre. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna ökade med (9,). Det beror främst på högre in- komstindex och på ett ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. Ersättningen från AP-fonderna till Försäk- ringskassan m.fl. myndigheter ökade med (51,) efter att ha minskat med jämfört med . (6,). Det beror främst på att de pre- stationsbaserade avgifterna minskade med jämfört med . I kapitel 8 avsnitt 8.5 Pensionssystemets årsredovisning 2009 finns mer information om pensionssystemet. Enligt tabell 8.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning uppgick administrationskostnaderna till . Detta belopp avser summan av admi- nistrationskostnaderna för premiepension, , och inkomstpension, . Beloppet för inkomst- pension understiger således administrations- kostnaderna enligt tabell 5.60 () med . Det beror på att AP-fondens provisionskostnader () och prestationsbaserade avgifter ( ) inte ingår i ta- bell 8.5. 5.5Realekonomisk fördelning av statsbudgeten Vid analys av och information om statsbud- getens storlek och påverkan på samhällseko- nomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden eller anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska för- delningen, som baseras på nationalräkenska- pernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenska- perna enligt internationella principer och rikt- linjer. Dessa har utarbetats av bl.a. EU. Den realekonomiska fördelning av utgif- terna som redovisas är: Transfereringar, kon- sumtion, investeringar samt räntor och finan- siella transaktioner (se diagram 5.2) De olika realekonomiska kategorierna pre- senteras övergripande och de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras. I tabell 5.63 visas den realeko- nomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden, dvs. statsbud- getens utgifter exklusive nettoutlåning och kassamässig korrigering. Vidare framgår den absoluta och procentu- ella förändringen . I ta- bell 5.64, 5.68, 5.70 och 5.71 visas de realekonomiska kategorierna för respektive utgiftsområden . Tabellerna 5.6567 och 5.69 visar de största anslagen inom de största realekonomiska arterna. Tabellerna redovisas struktur. Diagram 5.2 Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter , realekonomiskt fördelade. Tabell 5.63 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten 20052009 -1,8 -0,6 -17,2 -39,1 Löner inklusive sociala av- -28,9 -7,2 -6,0 -80,7 -1,1 Med transfereringar avses inkomstöverfö- ringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon di- rekt motprestation. Som transfereringar räk- nas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden. I diagram 5.3 redovisas transfere- ringarna per mottagarkategori 2009. Diagram 5.3 Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategori 2009 utgjorde transfereringarna av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsom- råden. Hushållen erhöll av de totala transfereringarna. I tabell 5.65 visas de största anslagen med transfereringar till hushåll. Dessa transfere- ringar har ökat med . Det beror framförallt på anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd som ökade med till . Ökningen beror på grund av rådande lågkonjunktur och ett mycket dåligt arbetsmarknadsläge. Antalet assistansberättigade har kontinuerligt ökat . Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar har ökat. Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. har störst transfereringar till hushåll. De minskade , med 938 miljoner till . För anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. minskade det med 3 624 miljoner till . Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ökar transfereringsutgifterna , framförallt med anledning av att Försvarsmakten redovisat pensionsutbetalningar med 865 miljoner kro- nor under anslaget 1:4 Effekterna av kost- nadsmässig avräkning. Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2009. Den kommunala sek- torn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. erhöll kom- munerna av de totala transferering- arna. I tabell 5.66 visas de största anslagen för transfereringar till kommunerna. ökade transfereringarna till kommuner med eller . Det beror framför allt på det nya anslaget 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting på . Av detta anslag har 13 000 miljoner använts till att upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och för att dämpa nedgången i sysselsättningen i sektorn. har använts för att minska effekterna av ordinarie hälso- och sjukvård i anslutning till influensaepidemin. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning står för mer än hälften av de medel som staten lämnar till kommunerna via anslag. Utfallet för anslaget ökade till 2009. Ökningen beror på att anslagsnivån 2009 höjdes främst för ju- steringar för det höjda grundavdraget för pen- sionärer samt utvidgning av det nationella vac- cinationsprogrammet. Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna svarar för den näst största transfereringen till kommunerna med 683 miljoner 2009. ökningen inom gruppen transfereringar till kommuner stod anslaget 1:6 Europeiska regionala utvecklingsfonden för. Dessa bidrag ökade till . Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag till LSS-kostnader ökade till . Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida (in- komsttitel ). Den tredje största kategorin avser transfere- ringar till utlandet, dvs. internationell verk- samhet. Dessa uppgick av de totala transfereringarna. De internationella transfereringarna indelas i transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet. Transfereringar till EU bestod av anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen och utgjorde av de internationella transfereringarna. EU-avgiften minskade med eller 2009. Transfereringar till övrig internationell verk- samhet utgjordes till största delen av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Detta anslag utgjorde av de internationella transfe- reringarna. Anslaget ökade med 1 264 miljoner eller . Insatser för internationella klimatinvesteringar ökade med , vilket utgör en ökning . Detta beror på stora investeringar i projekt avseende vindkraft och bioenergi i utvecklingsländer. Transfereringar till företagssektorn uppgick till av de totala transfereringarna 2009. Företagssektorn omfattas enligt natio- nalräkenskaperna av privata företag, ekono- miska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. I tabell 5.67 spe- cificeras de största anslagen med transfere- ringar till företag. Transfereringar till ålderspensionssystemet be- står av statliga ålderspensionsavgifter som in- går i vissa anslag som är förenade med ålders- pensionsrätt. Exempel på sådana anslag är 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 1:7 Pensionsrätt för barnår inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt 1:2 Studiemedel m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som beräknas motsvara pensionsrätt för premiepension och förs till för tillfällig förvaltning redovisas som transferering till hushållssektorn eftersom premiepensionen inte anses tillhöra den statliga sektorn. Andelen av den statliga ålderspensionsavgiften som fördes till var . Inom utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. ökar transfereringsutgifterna , framförallt med anledning av att Försvars- makten har redovisat pensionsutbetalningar till hushållen med under anslaget 1:4 Effekter av kostnadsmässig an- slagsavräkning. Organisationer och ideella föreningar tillhö- rande den statliga sektorn får bidrag från sta- ten. Transfereringar till organisationer och fö- reningar utgjorde mindre än en procent av de totala transfereringarna. I denna grupp ingår bl.a. , Stiftelsen högskolan i , , Operan och . Tabell 5.64 Transfereringar per utgiftsområde 20052009 Skatt, tull och exekution -11,8 Försvar samt beredskap mot -3,5 -1,7 Hälsovård, sjukvård och -4,8 Ekonomisk trygghet vid ål- -0,7 Ekonomisk trygghet för fa- Kultur, medier, trossamfund -18,8 Allmän miljö- och naturvård -20,4 Jord- och skogsbruk, fiske -4,1 Allmänna bidrag till kom- Avgiften till Europeiska ge- -39,1 .Not:Följande anslag har flyttats från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 14 för att få jämförbarhet med . Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Lönebidrag och m.m. Europeiska socialfonden m.m. för Tabell 5.65 Transfereringar till hushåll 20052009, särredovisning av större anslag -1,5 -0,1 Kostnader för statlig assi- -15,7 -1,5 -2,9 Tabell 5.66 Transfereringar till kommuner 20052009, särredovisning av större anslag till kommuner och lands- -0,1 Bidrag för arbetet med Statligt stöd för utbild- stärkningar i skola och Kostnader för statlig as- Tabell 5.67 Transfereringar till företag 20052009, särredovisning av större anslag -0,2 -5,0 erade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur -11,9 -1,8 -1,8 Statlig konsumtion avser förbrukning av resur- ser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och re- parationer samt försvarets inköp av krigsmate- riel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndighe- ters köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbets- marknadsutbildning och privat tandläkarvård. Ungefär 400 av statsbudgetens drygt 500 an- slag innehöll helt eller delvis konsumtionsut- gifter. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden. Utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universi- tetsforskning samt 4 Rättsväsendet hade de största utgifterna för konsumtion (tabell 5.66) Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Sociala avgifter avser främst arbetsgivaravgifter och för avtalsför- säkringar för statsanställda. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var 2009. Av ökningen på avser eller ansla- get Övergångseffekter av kostnadsmässig an- slagsavräkning, som är en engångseffekt av de förändrade reglerna. En stor del av detta utfall avser ackumulerade kostnader , som regleras andra år. Det vore missvisande att helt undanta detta anslag i jämförelsen, men ök- ningen exklusive engångseffekter kan bedömas vara mellan . I tabell 5:69 redo- visas de största anslagen samt de anslag som haft en stor förändring av löneutgifterna mel- lan åren. Anslaget 1:1 har störst löneutgifter. Dessa uppgick till 2009. De ökade eller till följd av att antalet anställda poliser ökade. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, hade näst störst löneutgifter. De uppgick till 9 523 miljoner 2009, en minskning Minskningen beror framförallt på att försvaret gjort om sin anslagsstruktur, tidigare ingick även det nya anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Medelantalet anställda vid svarsmakten är oförändrat mellan åren men utgifterna för avveckling av personal har mins- kat. Anslaget 2:1 hade ökade löneutgifter 2009. Antalet anställda vid har minskat. Anslaget 1:1 har dock minskade löneutgifter med 2009 till följd av att antalet anställda vid minskat. Kriminalvården har ökade löneutgif- ter , bl. a. till följd av fler anställda. Arbetsförmedlingen har något minskade löneutgifter på sitt förvaltnings- anslag, däremot ökade löneutgifterna kraftigt på anslaget Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser. har ökat antalet anställda . I samband med den stigande arbetslösheten har man stärkt kompetens- försörjningen och personalresurserna i arbetsförmedlingsverksamheten. löneutgifter ökade med , eller . Det beror bl.a. på utgifter för ordförandeskap i EU. Till posten Omkostnader för konsumtion räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade 2009. Det enskilt största anslaget med omkostna- der för konsumtion är 1:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommuni- kationer. Dessa omkostnader uppgick till kostnader till följd av bolagiseringen. 1:4 Vidmakthållande, Avveckling m.m. av materiel och anläggningar och 1:1 Förbandsverksamhet, inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap står tillsammans för eller av omkostnaderna för konsumtion. har ökningen framför allt skett på omkostnader för reparationer och underhåll av försvarsmateriel. Tabell 5.68 Konsumtion per utgiftsområde 20052009 Skatt, tull och exekution -1,6 -2,2 Försvar samt beredskap mot -3,5 Hälsovård, sjukvård och -8,0 Ekonomisk trygghet vid ål- Ekonomisk trygghet för fa- -39,2 Kultur, medier, trossamfund -8,9 -4,8 Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske Allmänna bidrag till kom- -67,7 Avgiften till Europeiska ge- Utgiftsområde 13 och 14 har justerats för att få jämförbarhet med 2009. Tabell 5.69 Lön inkl. sociala avgifter 20052009, särredovisning av större anslag -14,7 -2,0 -2,1 -4,8 Med investeringar avses utgifter för anskaff- ning av varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella till- gångar som dataprogram, värdeföremål, finan- siella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Av utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden uppgick investeringarna till 3 pro- cent. Försvarets inköp av krigsmateriel, som inte kan användas för civilt bruk, ingår i kon- sumtion som tidigare nämnts. De anslagsfi- nansierade investeringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvä- gar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största delen () av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.70). Statliga investeringar finansieras även med lån i och finansiell leasing.