prop · GX03233 · 2010-01-01 00:00:00 — Knappt var fjärde elev deltog i läs- och skrivinlärning. Utbildningsbakgrund har stor betydelse för studieresultaten. har högst utbildning har också i högre utsträckning uppnått godkänt resultat i sfi. Högutbildade läser också oftare sfi på en mer avancerad Skr. 2009/10:233 nivå. Andelen som har godkänt har dock ökat för den grupp som har lägst utbildning och minskat för dem som har högst utbildning. Bland personer med okänd utbildningsbakgrund är det relativt få som fullföljer sfi med godkänt resultat. Andelen godkända har dock mer än fördubblats . Många av dem med ingen eller mycket kort tidigare utbildning registreras troligen i gruppen. I gruppen ingår också sannolikt många som inte deltar i ett introduktionsprogram (t.ex. arbetskraftsinvandrare, EU-medborgare eller anhöriga till andra än skyddsbehövande) och personer som avbryter introduktionen tidigt på grund av arbete. blev kvinnor i högre utsträckning än män godkända i sfi, respektive totalt för alla utbildningsgrupper. Skillnaden har ökat , då av kvinnorna respektive av männen fick godkänt. Andel av målgruppen som har godkänt i sfi, uppdelat efter -5,8 Källa: SCB. har tiden från folkbokföring till godkänt betyg i sfi förkortats kraftigt för de studerande som har högst förgymnasial utbildning. Denna grupp har också i genomsnitt den längsta tiden i sfi. För dem med högre utbildningsnivå har däremot tiden i sfi inte förändrats nämnvärt. För gruppen där uppgift om tidigare utbildningsnivå saknas har utbildningstiden i sfi ökat kraftigt. Tabell 6.2 Mediantid från folkbokföring till godkänt i sfi efter högsta utbildning. Källa: SCB. Av alla lärare som arbetade med sfi /10 hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Nivån är jämförbar med vuxenutbildningen i övrigt, men lägre än i . uppföljningar visar emellertid att endast få lärare inom sfi är primärt utbildade till lärare i svenska som andraspråk för vuxna. Andel sfi-lärare med högskoleexamen med pedagogisk Andel med pedagogisk högskoleexamen -4,2 Regeringens bedömning: Regeringen har under 20082010 genomfört ett omfattande program för högre kvalitet och bättre likvärdighet i sfi. Effekterna av reformerna kan följas upp . Detta är också fallet för utökningen av antalet platser i yrkesutbildningar för vuxna. Utökningen av antalet utbildningsplatser i yrkesutbildningar i vuxna kan förväntas nå väl ut och ge god effekt även för utrikes födda. Uppgifter om i vilken utsträckning utrikes födda deltar i de nya utbildningsplatserna finns dock ännu inte tillgängliga. Av Statskontorets utvärdering av sfi framgår att av kvinnorna och av männen som deltar i sfi avslutar med ett godkänt betyg på någon kurs. Ungefär hälften av såväl kvinnorna som männen som fullföljer får ett betyg på kurs D, dvs. den högsta nivån inom sfi. Året efter att de avslutat sfi var av deltagarna sysselsatta. Andelen sysselsatta är högre bland dem som avbrutit studierna än bland dem som fullföljt, vilket vid en första anblick kan te sig egendomligt. Förhållandet förklaras dock av att en vanlig anledning till avhopp är att individen fått ett arbete eller praktikplats. Av resultaten kan man inte utläsa de närmare skälen till att personer som fått ett arbete tenderar att avbryta studierna. En möjlig förklaring är att sfi inte alltid anordnas på tider som gör det möjligt kombinera utbildningen med ett arbete. Bland de som avslutat sfi med godkända betyg finns en tydlig korrelation mellan nivån på kursen och löneinkomster. Sannolikheten att ha löneinkomster eller fortsätta med studier efter sfi är större bland dem som fullföljt en högre nivå. Bland dem som fullföljt högre kurser är det också en större andel som deltar i arbetsmarknadsprogram. Utvärderarens intryck är att Arbetsförmedlingen främst erbjuder stöd till personer som fullföljt sfi. Analysen av avbrott visar att flyktingar avbryter sin sfi betydligt mer sällan än andra invandrare. Arbetslöshet ökar benägenheten att fullfölja studierna, vilket tyder på att deltagare ser sfi som ett andrahands- alternativ till avlönat arbete. Skälen till studieavbrott varierar och i nästan hälften av fallen är orsaken till avbrottet okänd för utbildnings- anordnaren. För att förbättra resultaten av sfi rekommenderade Statkontoret bl.a. en ökad anpassning av undervisningen till deltagarnas individuella förutsättningar. Flexibel sfi t.ex. genom möjligheter till deltids- eller distansstudier ökar måluppfyllelsen. Statskontoret noterar också att många anordnare av sfi upplever svårigheter med att rekrytera lärare med rätt kompetens. Mot bakgrund av utvärderingen bedömer regeringen att reformer som genomförts inom sfi under 20062010 bör ha god effekt för att åstadkomma bättre resultat och kortare genomströmningstider. Det tar emellertid ett till för reformerna att nå full effekt. Resultaten varierar också beroende på omfattningen och samman- sättningen av invandringen till landet. Det finns ett starkt stöd i forskning och erfarenhet för att förbättrade möjligheter för vuxna att skaffa eller komplettera yrkesutbildning är en insats som når väl ut och har god effekt på arbetsmarknadsdeltagandet bland invandrare med låg utbildning från hemlandet. I vilken mån utrikes födda tar del av det utökade antalet utbildningsplatser i de aktuella satsningarna och vilken effekt deltagandet har, kan följas upp . 7 En effektiv bekämpning av diskriminering Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är ett samhälle fritt från diskriminering. En samlad lag mot diskriminering och gemensam ombudsmannamyndighet En ny diskrimineringslag och en ny lag om Diskriminerings- ombudsmannen trädde i kraft . Den nya diskrimineringslagen har ersatt jämställdhetslagen (1991:433) och sex andra civilrättsliga lagar vilket medfört bl.a. att skyddet mot diskrimin- ering i stort sett är lika för de olika diskrimineringsgrunderna som två nya diskrimineringsgrunder, ålder och könsöverskridande identitet eller uttryck, har tillkommit. Förbudet mot åldersdiskriminering är dock begränsat till utbildningsverksamhet och arbetslivet i vid mening. Det har också införts en ny påföljd, diskrimineringsersättning. Diskrimineringsersättningen ska både vara en ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och verka avskräckande mot diskriminering. Den nya myndigheten som inrättades har tillsyn över att diskriminerings- lagen följs. (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) avvecklades . Utvärdering av myndigheters antidiskrimineringsstrategier Statskontorets utvärdering av vissa myndigheters handlingsplaner och strategier mot diskriminering (Handlingsplaner och strategier mot diskriminering, 2009:4) visade att det finns stora skillnader mellan myndigheternas sätt att arbeta mot diskriminering samt när det gäller långsiktighet och kontinuitet i arbetet. Statskontorets bedömning är att verksamheten inte har haft något omfattande genomslag när det gäller myndigheternas arbete mot diskriminering. försvarsområdet har det dock skett bestående förändringar. Statskontoret finns det flera möjliga förklaringar till varför uppdragen om antidiskriminering får olika genomslag i olika myndigheter. bl.a. om att innehållet i uppdragen inte alltid är tydligt i förhållande till myndigheternas kärnverksamhet, att det finns skillnader i regeringens styrning och uppdragens utformning samt att uppföljningar är inriktade Skr. 2009/10:233 på genomförda insatser och inte effekterna av dessa insatser. Utvärdering av regionala utvecklingsprojekt om mångfald och antidiskriminering Statskontorets bedömning av det regionala utvecklingsprojektet om mångfald och antidiskriminering visar att projektet genomförts med varierande framgång. Ett positivt resultat av projektet är att det har bidragit till att rekryteringsarbetet har utvecklats och till en ökad medvetenhet om frågornas betydelse. har mångfaldsfrågorna inte fått större genomslag hos de medverkande myndigheterna än hos en jämförelsegrupp. Statskontorets slutsats är att tidsbegränsade projekt inte är någon lösning för en långsiktig utveckling av arbetet för mångfald och mot diskriminering. Utvärdering av försöksverksamhet med avidentifierade ansökningshandlingar Statskontoret har utvärderat försöksverksamheter med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekrytering. Statskontorets slutsats är att det inte går att dra några entydiga slutsatser om metodens värde för att öka mångfalden, bl.a. på grund av vissa metodproblem. Statskontoret menar att metoden med avidentifierade ansökningshandlingar ännu inte är ett färdigutvecklat verktyg och att det krävs ytterligare utvecklingsarbete. Konferens om arbetet mot diskriminering under det svenska ordförandeskapet i EU I skrivelsen med integrationsstrategin (skr. 2008/09:24) angav regeringen som sin avsikt att under det svenska ordförandeskapet i EU arrangera en konferens om arbetet mot diskriminering. anordnades det tredje årliga toppmötet om jämlikhet, Equality summit, med ministrar, ordföranden för nationella jämlikhetsorgan och för icke- statliga organisationer på EU-nivå samt representanter för arbets- marknadens parter och internationella organisationer. Drygt 300 personer deltog. Syftet var att genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte stärka och effektivisera arbetet mot alla former av diskriminering, samt främja lika rättigheter och möjligheter för alla inom EU. Sammanfattning: Antalet anmälda fall om diskriminering på etnisk eller religiös grund har varit relativt oförändrat . Antalet meddelade domar i mål som () har drivit rättsligt har ökat kraftigt. tog DO emot 842 anmälningar om diskriminering på etnisk grund. Av anmälningarna om diskriminering på etnisk grund rörde 288 diskriminering i arbetslivet. Diskriminering i arbetslivet är därmed det vanligaste området för anmälningar om etnisk diskriminering. Vid 115 av dessa fall rörde anmälan flera diskrimineringsgrunder parallellt, oftast i en kombination av kön och etnicitet. inkom även 76 anmälningar om diskriminering på grund av trosuppfattning eller religion. Tabell 7.1 Antal anmälningar till DO rörande diskriminering på etnisk eller religiös grund 1 Ny diskrimineringslag trädde i kraft fr.o.m. . har DO valt att driva ett sjuttiotal ärenden rättsligt. Dom har meddelats i tolv ärenden som rör diskriminering på grund av etnisk tillhörighet eller religion. Av dessa har fyra meddelats av Arbets- domstolen och rör etnisk diskriminering i arbetslivet. Samtliga domar i Arbetsdomstolen utföll till nackdel till den anmälande. Ytterligare åtta domar om diskriminering har meddelats i allmänna domstolar. Regeringens bedömning: Omfattande forskning visar att etnisk diskriminering förekommer på arbetsmarknaden i . Det finns indikationer på att diskriminering kan förekomma oftare på arbetsmarknader för lågutbildade än för högutbildade. Framför allt drabbas personer med bakgrund i eller . Män är mer utsatta än kvinnor. Det finns inga studier som visar om diskrimineringen ökat eller minskat i omfattning. Att antalet domar i diskrimineringsmål har ökat beror sannolikt på såväl den nya diskriminerings- lagstiftningen som på ökade resurser för () att bl.a. driva fall i domstol. Skillnaderna i sysselsättning mellan in- och utrikes födda kan delvis förklaras av diskriminering på arbetsmarknaden. Om arbetsgivare inte vill anställa personer med utländsk bakgrund eller inte anser sig kunna bedöma sådana personers kompetens på grund av osäkerhet, kan resultatet bli en lägre sysselsättning i dessa grupper. Det finns omfattande empirisk forskning som uppvisar att diskriminering förekommer på den svenska arbetsmarknaden. Frågan gäller snarare hur omfattande diskrimineringen är, vilka som drabbas av den, och hur mycket av skillnaderna i arbetsmarknadsutfallet som kan förklaras av diskriminering. I Giving up Foreign Names: An Empirical Examination of Surname Change and Earnings visar och att byte från ett afrikanskt, asiatiskt eller slaviskt klingande namn innebär en årlig inkomstökning på i genomsnitt , jämfört med personer som inte byter namn. Flera studier visar att arbetssökande med icke-nordiska namn får upp till en tredjedel färre svar på jobbansökningar än arbetssökande med svenska namn även efter kontroller för utbildning, arbetslivserfarenhet m.m. Detta gäller i högre utsträckning för män än för kvinnor. Flera studier genomförda i form av s.k. diskrimineringstester8 visar också att arbetssökande med arabiskt eller afrikanskt klingande namn i mindre utsträckning kallas till intervju än sökande med svenskt namn och likvärdiga meriter. Studierna tyder starkt på att män är mer utsatta för etnisk diskriminering än kvinnor, och att lågutbildade är mer utsatta än högutbildade. What's in a name? A field experiment test for the existence of ethnic discrimination in the hiring process att sannolikheten för en person med ett svenskklingande namn att kallas till intervju ofta var knappt två gånger högre i kvalificerade yrken, men två till fyra gånger högre i mindre kvalificerade yrken. Rapporten chef, sådan anställd? (IFAU 2009:24) visar att det finns få chefer med utländsk bakgrund och att detta tycks vara en 8 Diskrimineringstester innebär i allmänhet att en forskare skickar skriftliga ansökningshandlingar från flera fiktiva personer med likvärdiga meriter till samma lediga arbete. Till exempel kan en person med ett utländskt namn och en med ett svenskt klingande namn söka samma jobb med motsvarande meriter. bidragande förklaring till de svårigheter många invandrade möter på den svenska arbetsmarknaden. Chefer anställer nämligen oftare personer med en bakgrund som liknar deras egen. Skillnaderna i rekryteringsmönster är stora mellan inrikes och utrikes födda. Det märks mest på de minsta arbetsplatserna och bland egenföretagarna. Sambandet är starkare i privat än i offentlig sektor, men finns i alla branscher. Det finns studier som tyder på att det inte finns ett självklart samband mellan omfattningen av diskriminering och sysselsättningsnivån eller arbetslösheten bland de drabbade grupperna. Detta förklaras av att personer som diskrimineras i någon mån kan kompensera för diskrimineringen genom att söka fler jobb. Diskrimineringen förlänger tiden i arbetslöshet och medför att en del tvingas ta arbeten under sin kvalifikationsnivå, men de flesta hittar ändå någon form av arbete. Av detta följer också att inte ens en hög sysselsättning eller låg arbetslöshet kan tolkas som frånvaro av diskriminering. Det finns inga studier som kan användas som grund för att bedöma hur stor effekt diskrimineringen har för andelen arbetslösa bland de grupper som är mest utsatta. Det går inte heller att bedöma om diskrimineringen ökat eller minskat i omfattning. De enda jämförbara uppgifter som finns tillgängliga rör antalet anmälningar, förlikningar och domar om diskriminering. Dessa påverkas dock inte bara av utvecklingen av faktisk diskriminering, utan också av allmänhetens tolerans för diskriminering, anmälnings- benägenheten hos drabbade, benägenheten att göra upp i godo hos den som anmälts, förändringar i lagstiftningen och ändrade arbetssätt hos t.ex. DO och fackliga organisationer. Dessa uppgifter kan alltså inte användas för att bedöma omfattningen eller förändringen av den faktiska förekomsten av diskriminering. Att antalet domar i diskrimineringsmål har ökat beror sannolikt på såväl den nya diskrimineringslagstiftningen som på ökade resurser för DO att bl.a. driva fall i domstol. har på uppdrag av Integrations- och jämställdhetsdepartementet utfört en förstudie av domar i diskrimineringsmål 19992009. I rapporten anförs att materialet är begränsat trots att förstudien avser en tioårsperiod och att det därför inte går att dra alltför långtgående slutsatser enbart till följd av de resultat som framkommit. Genomgången av domar tyder emellertid på skillnader mellan diskrimineringsmål som förts i Arbetsdomstolen och diskrimineringsmål som förts i de allmänna domstolarna. Det gäller främst möjligheten att vinna framgång med en sådan talan men också hur den s.k. bevisbörderegeln redovisas och tillämpas av domstolarna. 8En positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap Den övergripande inriktningen för regeringens arbete på området är en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap samt färre stadsdelar med utbrett utanförskap. Generell arbetsmarknads-, utbildnings- och näringspolitik bryter Den outnyttjade arbetskraftspotential och kompetens som finns i stadsdelar med utbrett utanförskap utgör en resurs för tillväxt i hela Insatser för att ta till vara kompetensen behöver dock inte alltid vara särskilt riktade till stadsdelarna. En generell arbetsmarknads-, utbildnings- och näringspolitik som bryter utanförskap och som når ut till och får effekt för alla i är en förutsättning för en positiv utveckling i utsatta stadsdelar. Regeringens huvudsakliga insatser för en positiv utveckling i stadsdelarna redovisas därför under avsnitten om arbete och företagande respektive utbildning. arbetet syftar till att säkra att de generella insatserna når ut och får effekt även i stadsdelarna i fråga. Utvecklingsavtal och lokala partnerskap För att tydliggöra kommunernas respektive statens ansvar för områdenas utveckling träffar regeringen lokala utvecklingsavtal med kommuner som har stadsdelar där utanförskap är utbrett. Avtalen utformas utifrån ett Med det avses bl.a. att utvecklingen av stadsdelarna ses som en integrerad del i den regionala utvecklingen. avtalen är att utbud och efterfrågan av arbetskraft ska kunna öka. utvecklingsarbetet följs upp och utvärderingar av effekterna av insatser på områdesnivå sker regelbundet. erbjöd regeringen 21 kommuner lokala utvecklingsavtal för 20082010, vilket samtliga tackade ja till. Avtalen avser 38 stadsdelar. samtliga stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal återfinns i Polismyndigheterna, och Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att ingå i lokala partnerskap med kommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal. utförs inom ramen för ordinarie resurser och verksamhet. myndigheter som bedriver verksamhet av betydelse för utvecklingen i stadsdelarna kan också ingå i partnerskapen. Samverkan sker i samtliga Skr. 2009/10:233 kommuner och i flertalet finns det även samverkans- överenskommelser. Förordning om lokalt utvecklingsarbete med kommuner med stadsdelar där utanförskapet är utbrett Förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete trädde i kraft . Förordningen ger en struktur för statliga myndigheters medverkan i kommuners utvecklingsarbete i stadsdelar där kommunen väljer att teckna lokalt utvecklingsavtal med staten. Den anger ett ramverk för lokala utvecklingsavtal och lokala partnerskap mellan olika aktörer. Syftet är att åstadkomma en effektiv användning av ordinarie resurser för att minska utanförskapet i stadsdelarna. Översyn av det utvecklingsarbetet Förordningen om urbant utvecklingsarbete och de nuvarande lokala utvecklingsavtalen går ut vid slutet av 2010. Ett arbete pågår för att ta fram underlag för ett ställningstagande till hur det utvecklingsarbetet bör organiseras efter 2010. ett utvärderingsuppdrag bedöma om, och i så fall hur, det utvecklingsarbetet har bidragit till ett mer effektivt arbetssätt vid de statliga myndigheterna och en mer effektiv användning av de statliga myndigheternas resurser i kommuner som har lokala utvecklingsavtal. Utifrån detta ska Statskontoret föreslå vad som bör vara statens roll i det utvärderar de lokala processerna i kommunerna. Ett viktigt komplement till dessa två utvärderingar är att fått i uppdrag att utarbeta en kunskapsöversikt med fokus på socioekonomiska aspekter av hållbar stadsutveckling. Översikten ska bland annat omfatta en kartläggning och analys av befintliga forskningsresultat om mekanismer som kan påverka utvecklingen för stadsdelar med utbrett Betydelsen av grannskapseffekter ska särskilt uppmärk- Myndigheten ska även kartlägga metoder inom sektors- övergripande hållbar stadsutveckling som beaktar de socioekonomiska Metoder ska exempelvis avse om och hur förändringar av bostadsbeståndets kvalité, upplåtelseform och fysiska utformning på stadsdels-, kommun- eller regionalnivå kan bidra till att minska den genomförandefasen inom den fysiska stadsutvecklingen ska belysas. Kartläggningen ska inriktas mot hur de socioekonomiska konsekvenserna kan kvantifieras vad gäller intäkter och kostnader på företags- och De nationella exemplen ska kompletteras med en ska redovisa uppdragen . Vidare har regeringen gett i uppdrag att kartlägga arbete för social sammanhållning och samhällets värdegrund. fokus i kartläggningen är det arbete som sker i stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. En delegation för hållbara städer Skr. Delegationen för hållbara städer är tillsatt av regeringen för tiden 2008- 2010 och har till uppgift att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen beslutar om ekonomiskt stöd med denna inriktning. Stödet uppgår till sammanlagt . beviljades stöd till tre investeringsprojekt i , (Järva) och med sammanlagt samt till fjorton planeringsprojekt med sammanlagt . Ansökningstiden för den andra ansökningsomgången gick ut . Delegationen har bl.a. bedömt att det finns behov av att få ett bättre grepp om vad den sociala dimensionen av hållbar stadsutveckling innebär och hur den bör integreras i planeringen. En annan slutsats från delegationen är att det finns skäl att uppmärksamma hur ledarskap och organisationsformer påverkar förutsättningarna för att samverka över sektorsgränser. Modeller bör också utvecklas för samverkan mellan kommuner och näringsliv i syfte att uppnå bra affärsutveckling. Några av de bärande elementen i ett framgångsrikt arbetssätt är lyhördhet och respekt gentemot de boende och att de boende aktivt engageras. Delegationen menar också att det är viktigt att arbetet med klimatfrågorna sker inom ramen för ett helhetsperspektiv på hållbar stadsutveckling där såväl ekologiska som ekonomiska och sociala aspekter beaktas. Nystartskontor i nio kommuner initierade regeringen inrättandet av nystartskontor i nio områden med utbrett utanförskap. Sex av kommunerna har tecknat lokala utvecklingsavtal med regeringen. Nystartskontor ska fungera som "one stop shops" med individuellt anpassad service till personer som efterfrågar information och stöd för att starta och driva företag. Tjänsten ska följas upp och utvärderas i syfte att bedöma dels effekterna, dels förutsättningarna för att genomföra tjänsten inom ramen för ordinarie verksamhet. Enligt preliminära uppgifter ur kommunernas rapporter har 1 724 personer fått information och vägledning från nystartskontoren. Av dessa är det 273 som har startat eller planerar att starta företag. Förbättrad trygghet ur ett jämställdhetsperspektiv i stads- och tätortsmiljöer Regeringen har satsat för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhets- perspektiv. leder uppdraget som innehåller fyra delar: att tillsammans med länsstyrelserna inventera och sammanställa befintlig kunskap om hur trygghet i stads- och tätortsmiljöer kan stärkas ur ett jämställdhetsperspektiv, att utveckla praktiska metoder, att anordna regionala seminarier i syfte att sprida kunskap samt att fördela och utbetala stöd till att integrera ett jämställdhetsperspektiv i det operativa Skr. 2009/10:233 arbetet. projekt har beviljats medel om totalt nästan Resterande tio miljoner används till kunskaps- uppbyggnad och kunskapsspridning. En slutkonferens som genomförs i samverkan med Kommuner och Landsting är planerad till . Utsatta stadsdelar i strukturfondsprogrammet Förhållanden i utsatta stadsdelar har uppmärksammats i det svenska nationella strukturfondsprogrammet. Kommuner med lokala utvecklings- avtal har beviljats projektmedel ur den Europeiska socialfonden (ESF) för insatser i stadsdelar med utbrett utanförskap. Detta har bl.a. skett i och i TänkOm, i i Resurs Araby och i Södertörnskommunerna i Matchning .