prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Kravet på öppenhet gäller dock inte barn med ett så omfattande stödbehov att kommunen har beslutat inte lämna bidrag för stödet med hänsyn till de ekonomiska eller organisatoriska svårigheter som uppstår. Därutöver får enligt fjärde punkten avgifterna inte vara oskäligt höga. Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets Av andra stycket framgår att kommunen får medge undantag från Prop. 2009/10:165 öppenhetskravet i första stycket 3 med hänsyn till verksamhetens sär- Det kan t.ex. vara rimligt att en flerfamiljslösning får begränsa sig till att ta emot barn från de ingående familjerna. Av 28 kap. 5 § framgår att kommunens beslut i fråga om rätt till bidrag och bidrags storlek får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Förslaget behandlas i avsnitt 29.6.3. 11 § Hemkommunen ska lämna bidrag till en huvudman som har rätt till bidrag enligt 10 § för varje barn som tas emot. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 12 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 13 §. Hemkommunen är inte skyldig att lämna bidrag till fler än två huvudmän för samma barn eller till mer än en huvudman för pedagogisk omsorg för ett barn som också går i förskola. Om barnet tagits emot i två enskilda verksamheter, eller i en och en enskild verksamhet, är kommunen inte skyldig att lämna ett samlat bidragsbelopp som är högre än om barnet tagits emot i endast en verksamhet. Hemkommunen ska bestämma hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för verksamheterna. När barn tas emot i enskild pedagogisk omsorg där deras vårdnadshavare arbetar får kommunen inte lämna bidrag för fler barn till vårdnadshavaren än det antal barn till andra som har tagits emot. Paragrafen har viss motsvarighet i 2 a kap. 17 a § skollag. Den reglerar skyldigheten för ett barns hemkommun att för pedagogisk om- sorg lämna bidrag till en enskild huvudman som har rätt till bidrag med stöd av ett beslut som lägeskommunen har fattat enligt 10 §. Av första stycket framgår att hemkommunen ska lämna bidrag om den kommun där verksamheten är belägen har förklarat huvudmannen be- rättigad till bidrag enligt 10 §. I stycket har förtydligats att bidraget består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Bestämmelserna i andra stycket reglerar hur bidraget ska bestämmas. Av bestämmelserna framgår att hemkommunen inte är skyldig att lämna bidrag till fler än två huvudmän för samma barn och vad gäller barn som också går i förskola, till mer än en huvudman för pedagogisk omsorg. Vidare framgår att om barnet tagits emot i två enskilda verksamheter, eller i en enskild och en verksamhet, är kommunen inte skyldig att lämna ett samlat bidragsbelopp som är högre än om barnet tagits emot i endast en verksamhet. Slutligen anges i stycket att det är hemkommunen som ska bestämma hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för verksamheterna. För motiven till denna be- stämmelse se prop. 2009/10:157. Bestämmelsen i tredje stycket innebär en begränsning av kommunens bidragsskyldighet för barn som tas emot i enskild pedagogisk omsorg där deras vårdnadshavare arbetar. Huvudmannen för sådan pedagogisk om- sorg har bara rätt till bidrag för så många av sina egna barn som mot- svarar det antal barn med annan vårdnadshavare som har tagits emot. För motiven till denna bestämmelse se bet. 2008/09:UbU11 s. 16. 12 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. omsorg och pedagogisk verksamhet, 2. pedagogiskt material och utrustning, 3. måltider, 4. administration, Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen pedagogiska omsorg. Om kommunen inte tillhandahåller pedagogisk omsorg ska bidraget bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till den enskilda verksamhetens innehåll och omfattning. Paragrafen motsvarar delvis 2 a kap. 17 a § skollag. I paragrafens första stycke regleras vilka kostnadsslag som ingår i grundbeloppet. Andra stycket reglerar efter vilka principer grundbeloppet ska be- stämmas, dels när kommunen tillhandahåller pedagogisk omsorg, dels när den inte gör det. 13 § Tilläggsbelopp ska lämnas för barn som har ett omfattande behov av särskilt stöd. Hemkommunen är inte skyldig att lämna tilläggsbelopp för ett barn i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Första stycket motsvarar i sak 2 a kap. 17 a § tredje stycket skollag. Andra stycket motsvarar i sak 2 a kap. 17 a § sjätte stycket andra meningen skollag. För ytterligare motiv till paragrafen och bemötande av Lagrådets invändning i fråga om likabehandlingsprincipen och tilläggsbeloppet, se författningskommentaren till 10 kap. 39 §. Lagrådets synpunkter på uttrycket betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter bemöts i avsnitt 5.3.2. 14 § Hemkommunen är bara skyldig att lämna bidrag i den omfattning som den är skyldig att erbjuda förskola enligt 8 kap. respektive fritidshem enligt 14 kap. Enligt bestämmelsen, som delvis motsvarar 2 a kap. 17 a § femte stycket andra meningen skollag, är hemkommunen inte skyldig att lämna bidrag för enskild pedagogisk omsorg i andra fall, eller i högre utsträckning, än som omfattas av hemkommunens ansvar att erbjuda förskola enligt 8 kap. respektive fritidshem enligt 14 kap. 15 § Om en enskild som har godkänts som huvudman för fritidshem i stället erbjuder öppen fritidsverksamhet till en elev, ska bidrag lämnas av hemkommunen, om kommunen där verksamheten är belägen har tillförsäkrats insyn i verksamheten, verksamheten uppfyller de krav som anges i 6 och 7 §§ och avgifterna inte är oskäligt höga. Bidraget ska bestämmas med hänsyn till huvudmannens åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till egen motsvarande verksamhet. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, behöver kommunen inte lämna bidrag för det särskilda stödet om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Paragrafen saknar motsvarighet skollag. Av paragrafens första stycke framgår att hemkommunen ska lämna Prop. 2009/10:165 bidrag för varje elev i sådan öppen fritidsverksamhet som erbjuds i stället för fritidshem under förutsättning att den öppna fritidsverksamheten bedrivs av enskild huvudman som har godkänts som huvudman för fri- tidshem. Som ytterligare förutsättningar för hemkommunens skyldighet att lämna bidrag gäller att kommunen har tillförsäkrats insyn i verksam- heten samt att verksamheten uppfyller de krav som anges i 6 och 7 §§ och avgifterna inte är oskäligt höga. Genom att det anges att det ska vara fråga om elever som erbjuds öppen fritidsverksamhet i stället för fritids- hem begränsas bidragsskyldigheten till elever som annars skulle ha er- bjudits plats i fritidshem. I andra stycket regleras hur storleken på bidraget bestäms. 16 § En kommun får även lämna bidrag till verksamhet som avses i 35 §§ och som bedrivs av enskild huvudman, om kommunen har tillförsäkrats insyn i verksamheten, verksamheten uppfyller de krav som anges i 6 och 7 §§ och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör bestämmas på det sätt som anges i 12 § andra stycket. Paragrafen har viss motsvarighet i 2 a kap. 17 a § tionde stycket skollag såvitt gäller den öppna förskolan och den öppna fritidsverk- samheten. Bidrag enligt denna bestämmelse bör bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till egen motsvarande verksamhet, se 12 § andra stycket. Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om tillsyn (29 §§), ingripanden vid tillsyn (1018 §§), statlig kvalitetsgranskning (1923 §§), och nationell uppföljning och utvärdering (2427 §§). I paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, beskrivs inne- hållet i kapitlet. Paragrafen har anpassats till Lagrådets synpunkter. 2 § Med tillsyn avses i denna lag en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. I paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, definieras Prop. 2009/10:165 tillsynsbegreppet i den föreslagna skollagen. tillsyn som en självständig granskning som syftar till att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lag ar eller andra föreskrifter. Tillsynen innefattar beslut om åtgärder som ska leda till rättelse om kraven inte har blivit uppfyllda. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 3 § har tillsyn över 1.skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet enligt denna lag, 2.utbildning som avses i 29 kap. 17 §, 3. hur en kommun uppfyller sina skyldigheter enligt 7 kap. 21 och 22 §§, 24 kap. 23 och 24 §§ samt 29 kap. 9 §, och 4. hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 4 §. Första stycket gäller inte om tillsynen är en särskild uppgift för en annan tillsynsmyndighet. Paragrafen har viss motsvarighet i 2 b kap. 8 §, 9 kap. 11 § första stycket och 13 § första stycket skollag samt 3 § förordningen (2009:1215) med instruktion för . I paragrafen anges det område över vilket ska utöva tillsyn enligt skollagen. Av första punkten framgår att Skolinspektionen ska utöva tillsyn över utbildning och annan pedagogisk verksamhet som regleras i denna lag. I den mån någon annan myndighet har ett tillsynsansvar som omfattar viss utbildning eller annan pedagogisk verksamhet enligt skollagen står denna inte under Skolinspektionens tillsyn enligt förevarande paragraf. Till- synsansvaret avser också utbildning som avses i 24 kap. 224 §§, dvs. utbildning vid internationella skolor, särskilda ungdomshem, sjukhus och liknande institutioner m.m. Ingen ändring är avsedd beträffande fördel- ningen av tillsynsansvaret mellan Skolinspektionen och den tillsyn som tidigare utövade när det gäller utbildning i särskilda ungdomshem. Från har tillsynsansvaret över de särskilda ungdomshemmen övergått till . Skolinspek- tionens tillsynsansvar omfattar vidare sådan annan pedagogisk verksam- het som avses i 25 kap., dvs. pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, om verksam- heten anordnas av offentlig huvudman. Riksinternatskolorna utgör i denna lag utbildning inom skolväsendet. De behöver därför inte anges särskilt här. Om en riksinternatskola bedriver utbildning som leder fram till International Baccalaureate framgår av hänvisningen till 29 kap. 17 § i andra punkten att även den delen av riksinternatskolans utbildning om- fattas av tillsynen. Tillsynen omfattar även utbildning och annan peda- gogisk verksamhet som är utlagd på entreprenad i enlighet med be- stämmelserna i 23 kap. Genom hänvisningen i andra punkten till 29 kap. 17 § omfattas även utbildning som leder fram till International Baccalaureate av det statliga En motsvarande bestämmelse om tillsyn finns i 4 § förordningen (1993:795) om statsbidrag till avgifter till International Baccalaureate Office, såvitt gäller utbildning för vilken utgår statsbidrag. Enligt tredje punkten har Skolinspektionen även tillsyn över att kommunerna ser till att elever i kommunens grundskola och grundsär- skola fullgör sin skolgång samt att skolpliktiga barn som inte går i kommunens grundskola eller grundsärskola på annat sätt får föreskriven utbildning. Kommunens ansvar i detta avseende regleras i 7 kap. 21 och 22 §§. Skolinspektionen har också tillsyn över en kommuns handlägg- ning av frågor om skolpliktiga barns rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt och när sådant medgivande kan återkallas, se 24 kap. 23 och 24 §§. Av fjärde punkten framgår att Skolinspektionen utövar tillsyn över hur kommunerna uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 4 §. Bestämmelsen mot- svarar 3 § 3 förordningen med instruktion för . Tillsynsområdet avser verksamheten och är inte begränsat till enbart efterlevnaden av skolförfattningarna. Detta innebär att tillsynsmyndig- heten även kan utöva tillsyn från ett mer allmänt förvaltningsrättsligt perspektiv. I ett ärende som rör en skolfråga kan även finnas inslag som t.ex. rör skyldigheten att besvara frågor enligt 4 § förvaltningslagen (1986:223), eller tillhandahållande av en allmän handling enligt 2 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen. Enligt andra stycket begränsas dock Skolinspektionens tillsyn då tillsynen över utbildning eller annan verk- samhet enligt skollagen i något särskilt avseende är en särskild uppgift för en annan tillsynsmyndighet. Ett exempel på en sådan myndighet är Datainspektionen som är tillsynsmyndighet enligt personuppgiftslagen (1998:204) (se 2 § personuppgiftsförordningen [1998:1191]). Ett annat exempel är tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalens yrkesutövning inom elevhälsan. Såväl Justitiekanslern () som Riks- dagens ombudsmän () har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden med de begränsningar som anges i respektive lag, se 1 § lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn samt 1 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. JK och JO har emellertid inte något sådant särskilt tillsynsområde som medför att Skolinspektio- nens tillsynsansvar begränsas på grund av paragrafens andra stycke. Vidare undantas från Skolinspektionens tillsynsområde dels sådan ut- bildning vars huvudman en kommun har godkänt enligt bestämmelserna i 2 kap. 7 § andra stycket, dels sådan annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. i de fall hemkommunen har förklarat den enskilde huvudmannen berättigad till bidrag. Av 4 § framgår att sådan verksamhet står under tillsyn av den kommun som har godkänt den enskilde som huvudman eller förklarat den enskilde berättigad till bidrag. 4 § En kommun har tillsyn över 1.förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt enligt 2 kap. 7 § andra stycket, och 2.pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har förklarat ha rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 §. Kommunens tillsyn enligt första stycket omfattar inte tillsyn över att bestämmelserna i 6 kap. följs. Av första stycket framgår att kommunen har tillsyn över fristående för- Prop. 2009/10:165 skola och över fritidshem med enskild huvudman som inte anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Därut- över har kommunen tillsyn över sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. i de fall kommunen har förklarat huvudmannen berättigad till bidrag till verksamheten. Stycket har viss motsvarighet i 2 a kap. 15 § skollag. Enligt andra stycket omfattar kommunens tillsyn över de i första stycket angivna verksamheterna inte tillsynen över att bestämmelserna om åtgärder mot kränkande behandling i 6 kap. följs i dessa verksam- heter. Därmed följer av 3 § att tillsynen i detta avseende är en uppgift för Detta motsvarar vad som 14 a kap. 13 § skollag. 5 § har tillsyn över elevhemsboende utbildning, specialskolan och viss utbildning för elever med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. Av paragrafen framgår att har tillsyn över verksamheten vid elevhemsboende för vissa elever med funktionsnedsättning som under skolgången bor i elevhem. Paragrafen motsvarar 15 kap. 7 § i 1985 års skollag i dess lydelse enligt regeringens förslag i prop. 2009/10:131. Tillträde till lokaler och andra utrymmen 6 § En tillsynsmyndighet har för sin tillsyn rätt att på plats granska sådan verksamhet som står under dess tillsyn. omfattning det behövs för tillsynen rätt att få tillträde till de byggnader, lokaler och andra utrymmen som används i verksamheten. Paragrafen har viss motsvarighet i 2 a kap. 15 § och 2 b kap. 8 § första Den ger tillsynsmyndigheten en generell rätt att på plats granska den verksamhet som är föremål för tillsyn. på plats granska verksamheten ligger att tillsynsmyndighetens företrä- dare har rätt att närvara vid de olika utbildningsmoment och den verk- samhet som omfattas av tillsynsansvaret. För att tillsynen ska bli effektiv ger bestämmelsen tillsynsmyndigheten rätt till tillträde till skolbyggna- der, undervisningslokaler etc. som används i den verksamhet som En förutsättning för tillsynsmyndighetens tillträdesrätt är att det behövs för tillsynen. har inte rätt att bryta sig in i Regleringen förutsätter att den verksamhetsansvarige inte motsätter sig ett tillträde. Om tillsynsmyndigheten inte får den hjälp den behöver när det gäller tillträde till lokaler eller andra utrymmen av betydelse för tillsynsarbetet, kan konsekvensen bli att det inte går att utreda om huvudmannen följt gällande regler, vilket i sin tur kan få bety- delse för tillsynsmyndighetens ställningstagande till om ett godkännande eller rätten till bidrag ska återkallas eller inte beträffande verksamheter som bedrivs av en enskild huvudman. För kommunala verksamheter är det inte aktuellt med återkallelse av godkännande osv. men en vägran att bereda den statliga tillsynsmyndigheten tillträde kan handläggningen av ärenden om att vidta statliga åtgärder för rättelse, se Prop. 2009/10:165 17 §. 7 § Den vars verksamhet står under tillsyn enligt denna lag är skyldig att på tillsynsmyndighetens begäran lämna upplysningar samt tillhandahålla handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Regeringen får meddela föreskrifter om att även någon annan som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat material som avser den granskade verksamheten och behövs för tillsynen ska vara skyldig att på tillsynsmyndighetens begäran lämna upplysningar, handlingar och annat material. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka upplysningar, handlingar och annat material som ska lämnas. Paragrafen har viss motsvarighet i 2 a kap. 15 § och 2 b kap. 8 § första stycket skollag. I första stycket föreskrivs en skyldighet att lämna upplysningar och tillhandahålla handlingar och annat material som tillsynsmyndigheten behöver för att kunna fullgöra sin tillsynsuppgift. Uppgiftsskyldigheten omfattar huvudmannen samt personer som är anställda hos denne. Vilka uppgifter och handlingar som ska lämnas ut eller tillhandahållas kan givetvis variera beroende på vilket fokus tillsynen har i det enskilda fallet. Det kan röra sig om läromedel, uppgifter om skolans ekonomi, elevers resultat m.m. I andra stycket bemyndigas regeringen att i förordning föreskriva att även andra personer än huvudmannen ska vara skyldiga att lämna upp- lysningar eller tillhandahålla handlingar eller annat material. Det kan röra sig om utomstående personer som till följd av entreprenadavtal, upp- dragsavtal eller på något annat sätt har särskild kännedom om huvud- mannens verksamhet eller innehar handlingar och annat material som rör verksamheten och därför kan lämna upplysningar och handlingar som har betydelse för tillsynen. I tredje stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter som preciserar vilka upplysningar, handlingar m.m. som ska lämnas om det behövs för tillsynen. 8 § får förelägga den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 7 § andra stycket att fullgöra sin skyldighet. Paragrafen saknar motsvarighet skollag. Enligt paragrafen får tillsynsmyndigheten förelägga den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket eller föreskrifter som meddelats med stöd av 7 § andra stycket att fullgöra sin skyldighet. Ett sådant föreläggande får förenas med vite enligt 29 §. 9 § ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och vägledning. Paragrafen saknar motsvarighet skollag. Av paragrafen fram- går att det i tillsynsmyndighetens tillsynsroll även ingår att ge råd och stöd till de huvudmän som står under dess tillsyn. Bestämmelsen poäng- terar tillsynens förebyggande sida. 10 § En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. Ett beslut om föreläggande gäller . Ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Paragrafen har viss motsvarighet i 2 a kap. 16 § första stycket skollag. Bestämmelserna om föreläggande omfattar både offentliga och enskilda huvudmän. I paragrafens första stycke ges tillsynsmyndigheten befogenhet att förelägga en huvudman som står under myndighetens tillsyn att fullgöra sina skyldigheter. Sådana förelägganden får bara utfärdas i vissa situa- tioner. För samtliga huvudmän gäller att ett föreläggande får utfärdas om huvudmannen inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten. Därmed avses samtliga föreskrifter i lagar, för- ordningar och myndighetsföreskrifter som gäller för verksamheten, och som hör till tillsynsmyndighetens tillsynsområde enligt 3, 4 eller 5 §. När det gäller enskilda huvudmän kan förelägganden även användas som sanktion om de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om bidrag inte följs. För enskilda huvudmän jämställs alltså sådana villkor med de rättsregler som gäller för verksamheten. Av rättssäkerhetsskäl är det angeläget att huvudmannen vet vad till- synsmyndigheten anser måste göras för att föreläggandet ska anses vara uppfyllt. I andra stycket finns det därför en bestämmelse som anger att föreläggandet ska innehålla uppgifter om vilka åtgärder som är nödvän- diga för att tillsynsmyndigheten ska anse de påtalade bristerna åtgärdade. Det bör betonas att detta endast är en rekommendation till hjälp för huvudmannen. Inget hindrar att denne väljer ett annat sätt att avhjälpa bristen, om detta är möjligt. Ett föreläggande får förenas med vite, se 27 §. Regeringen har utformat §§ i huvudsaklig överensstämmelse med Lagrådets förslag. 11 § En tillsynsmyndighet får i stället för att meddela ett föreläggande tilldela en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn en anmärkning vid mindre allvarliga överträdelser av vad som gäller för verksamheten. I paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, anges när till- synsmyndigheten kan göra ett ingripande i form av en anmärkning. Be- stämmelsen gäller vid tillsyn över både offentliga och enskilda huvud- män. Med överträdelse avses varje avvikelse från de krav på verksam- heten som följer av lagar och andra föreskrifter. Även underlåtenhet från huvudmannens sida är således en överträdelse i paragrafens mening. Anmärkning ska användas vid mindre allvarliga överträdelser av regel- verket. I vilka situationer som det kan bli aktuellt med en anmärkning får utvecklas i praxis. Huvudmannen är naturligtvis skyldig att utan dröjsmål åtgärda de förhållanden som föranlett anmärkningen. Om så inte sker kan tillsynsmyndigheten utfärda ett föreläggande enligt 10 §. Avsikten är att tillsynsmyndigheten vid mindre allvarliga överträdelser i första hand ska använda sig av möjligheten att tilldela huvudmannen en anmärkning. 12 § En tillsynsmyndighet får avstå från att ingripa om 1.överträdelsen är ringa, 2.den vars verksamhet granskas vidtar nödvändig rättelse, eller 3.det i övrigt med hänsyn till omständigheterna finns särskilda skäl mot ett ingripande. Paragrafen saknar motsvarighet skollag. I paragrafen anges tre situationer då tillsynsmyndigheten kan avstå från att ingripa vid konsta- terade brister i verksamheten. Enligt första punkten får tillsynsmyndig- heten avstå från att ingripa om överträdelsen är ringa. Det kan röra sig om engångsförseelser av okunskap eller ren tillfällighet. Tillsyns- myndigheten måste dock vid denna bedömning beakta arten och omfatt- ningen av bristerna i verksamheten.