prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Inom Konventionen för långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP) under FN:s ekonomiska kommission för (UNECE) har man slutfört pågående förhandlingar om ett uppdaterat protokoll om långlivade organiska föroreningar (POPs), fortsatt förberedelserna för ett reviderat Göteborgsprotokoll om övergödning och marknära ozon, samt enats om ett mandat att börja omförhandla metallprotokollet . Det tjeckiska ordförandeskapet ägnade merparten av sitt halvår åt att föra POPs-förhandlingarna framåt. Ett mycket uppskattat initiativ från tjeckisk sida var att inför förhandlingsmöten organisera speciella förmöten för länderna i östra , och () och länderna i sydöstra () i syfte att ge dem möjlighet att gemensamt diskutera specifika problem och utmaningar inför förhandlingarna för att på så sätt få dem mer aktiva i diskussionerna. Effekten blev märkbar. Det svenska ordförandeskapet fortsatte på den inslagna linjen och organiserade förmöten för EECCA och SEE inför förhandlings- och partsmöten. Förutom att nå en slutlig överenskommelse om ett reviderat POPs-protokoll lade det svenska ordförandeskapet stor vikt vid att nå en överenskommelse kring fortsättningen av arbetet med metallprotokollet samt att förbereda EU:s ståndpunkter så långt möjligt års arbete med att revidera Göteborgsprotokollet. organiserade en uppskattad internationell workshop kring kopplingarna mellan klimatgaser och luftföroreningar. De ca 200 forskarna, experterna och förhandlarna från 35 länder rekommenderade CLRTAP att undersöka möjligheterna att inkludera kortlivade klimatgaser i ett reviderat Göteborgsprotokoll, samt att inrätta en speciell arbetsgrupp för klimat- och luftfrågor. Som en direkt följd av dessa rekommendationer inrättades på det 27:e partsmötet en expertgrupp med ett initialt mandat att titta på s.k. black carbon och organic carbon. Konventionen och dess protokoll har införlivats i EU:s lagstiftning. Göteborgprotokollet speglas genom direktiv /81/EG om nationella utsläppstak för luftföroreningar (det s.k. takdirektivet). Kommissionen har länge arbetat på ett förslag till reviderat direktiv. Presentationen av det i stort sett färdiga förslaget har i flera omgångar skjutits upp och lades inte heller fram . Återvinning av bensinångor vid tankning Skr. lade kommissionen ett förslag till direktiv om åter- av bensinångor vid tankning av personbilar på bensinstationer (KOM(2008) 812). Förslaget kompletterar det befintliga direktivet (94/63/EG) om återvinning av bensinångor i samband transporter av bensin till bensinstationer. Det nya direktivet innebär att medlemsstaterna ska se till att bensinstationer förses med system för återföring av bensinångor vid tankning från pump till bil (se faktapromemoria 2008/09:FPM112). Återföringsgraden ska vara . drev bl.a. att tidpunkten för när befintliga bensinstationer ska vara ombyggda skulle tidigareläggas. Det tjeckiska ordförandeskapet nådde en överenskommelse med i en första behandling och direktivet ska vara genomfört . 44.7Övrigt globalt och regionalt miljöarbete som har EU- anknytning FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) FN:s kommission för hållbar utveckling bildades vid världskonferensen i och höll sin 17:e session i (CSD17). Arbetet delas in i tvåårscykler, där var ett policyår för att formulera nya strategier. Teman var jordbruk, landsbygdsutveckling, mark, avskogning, torka och . På dagordningen stod också tvärgående frågor som fattigdomsbekämpning, utbildning, jämställdhet, hållbar konsumtion och produktion samt medel för genomförande. påbörjade CSD en ny tvåårscykel med fokus på avfall, transport, gruvdrift, kemikalier samt det 10-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion. hölls ett regionalt möte för uppföljning av genomförandeplanen från för aktuella teman inom , där samordnade EU:s inlägg. FN:s konvention om jordutarmning (United Nations Convention to Combat Desertification, UNCCD) Att bekämpa jordutarmning utgjorde en viktig fråga vid , vilket resulterade i FN:s konvention om jordutarmning (United Nations Convention to Combat Desertification, ibland kallad Ökenkonventionen, UNCCD) som antogs 1994. Syftet med konventionen är att bekämpa jordutarmning samt mildra effekterna av torka, med särskilt fokus på drabbade länder i . Partsmöte hålls och det nionde hölls den 21 september2 oktober i . inledde som EU-ordförande arbetet med att ta fram gemensamma EU-positioner inför partsmötet. Den förberedande interna samordningen bidrog till att EU inom flertalet förhandlingsområden överlag kunde uppnå gott resultat samt bidra till att föra förhandlingarna framåt. De för EU viktigaste frågorna rörde bl.a. Skr. 2009/10:150 den globala finansieringsmekanismen där förslag på sammanslagning med drivits av flera parter, vilket EU inte stod bakom. Frågan löstes genom kompromissen att utvärdera samarbetet mellan mekanismen och sekretariatet som ett första steg. Vad gällde budgeten hade sekretariatet föreslagit en kraftig ökning om , vilket G77 stödde medan och förordade noll nominell ökning. Genom intensivt förhandlingsarbete pådrivet av EU landade ökningen på vilket var helt i linje med EU:s målsättning. Miljöarbetet inom FN:s ekonomiska kommission för reformerades arbetet med de paneuropeiska miljöminister- mötena som hålls ungefär inom FN:s ekonomiska kommission för (UN ECE). EU spelade en aktiv roll för att behålla mötena med en dagordning som tar upp sådana frågor som kan stärka miljöarbetet i , och . ledde arbetet med att ta fram en EU-position för vilka två teman som ska gälla för nästa ministerkonferens i Astana, , 2011. EU:s förslag var vattenfrågor och miljöstyrning. Efter förhandlingar inom UN ECE bestämdes temana till Hållbar vattenförvaltning och vattenrelaterade ekosystem, samt Grön ekonomi: att göra miljöhänsyn till en del av ekonomisk utveckling. arbetade också med att få fram ett underlag för en bedömning av miljötillståndet i regionen som ett underlag för mötet. Det beslöts att denna rapport skulle tas fram av den europeiska miljöbyrån i (EEA) i samråd med länderna i regionen och UN ECE. DEL 10 UTBILDNING, KULTUR OCH Kunskap är motorn för hållbar tillväxt. När världsekonomin förändras snabbt är några av de viktigaste konkurrensmedlen utbildning, forskning, innovation och kreativitet. Benämningen Kunskaps- triangeln syftar på samspelet mellan utbildning, forskning och innovation. I ett dynamiskt kunskapssamhälle sammanlänkas dessa tre och genom ett verkningsfullt samspel mellan de tre områdena ut- vecklas nya produkter, nya tjänster och ny infrastruktur. Utbildnings- ministrarnas slutsatser från rådsmötet sätter utbildningens och universitetens roll i Kunskapstriangeln i fokus. antog EU:s utbildningsministrar ett nytt strategiskt ramverk för europeiskt samarbete inom utbildningsområdet, kallat Utbildning 2020 (KOM(2008) 865 slutlig). presenterades för och . I ramverket slås fyra strategiska mål fast: -Att göra livslångt lärande och rörlighet till verklighet. -Att förbättra utbildningens kvalitet och effektivitet. -Att främja lika möjligheter för alla, social sammanhållning och aktivt medborgarskap. -Att öka kreativiteten och innovationsförmågan, inklusive företagar- andan, på alla utbildningsnivåer. Det arbete som har gjorts inom ramen av Utbildning 2010 har betytt klara framsteg för utbildningssamarbetet i . Genom att man 2001 kom överrens om gemensamma mål skapades möjligheter till en bättre diskussion mellan länderna om de gemensamma utmaningar som utbildningssystemen står inför. Stora delar av det tidigare ramverket har därför en fortsättning i det nya ramverket. Ett nytt område som lyfts fram är t.ex. vikten av kreativitet och innovation inom utbildningssystemet. Arbetet sker genom den öppna samordningsmetoden som innebär att man kommer överrens om gemensamma mål, medan det är medlemsländernas ansvar för hur arbetet bedrivs i det egna landet. Genom att mäta hur det går och dela med sig av goda exempel i olika slags arbetsgrupper sporras medlemsländerna att nå målen. Arbetet med Utbildning 2020 delas in i olika cykler där den första pågår 2009 2011. ska arbetet utvärderas. Utbildningsministrarna beslutade att mäta riktmärken för följande fem Skr. 2009/10:150 områden vuxnas deltagande i utbildning; grundläggande färdigheter i läsning, matematik och naturvetenskap; andel med eftergymnasial utbild- ning; andelen avhopp från gymnasieskolan samt deltagande i förskolan. Kommissionen har fått i uppdrag att ta fram indikatorer för att mäta ytterligare tre områden rörlighet, anställbarhet och främmande språk. 45.2Utbildning för barn med invandrarbakgrund och deras integrering i utbildningssystemet Bakgrunden är kommissionens grönbok och resultatet av den efterföljande konsultationsprocessen. Vid rådsmötet antogs rådsslutsatser på detta tema som innebär fortsatt sam- arbete på europeisk nivå inom den öppna samordningsmetoden. Rådet konstaterar bl.a. att inkluderande utbildningssystem med stark betoning på likvärdighet och kvalitet är mest effektiva för att stödja elever med invandrarbakgrund, se faktapromemoria 2008/09:FPM9. Ärendet föredrogs för . 45.3Lärares och skolledares professionella utveckling Temat för diskussionerna under det informella utbildningsministermötet i var lärares och skolledares professionella utveckling. Vid råds- mötet enades utbildningsministrarna om rådsslutsatser som betonar vikten av att attrahera kompetenta personer till läraryrket, ge dem en bra grundutbildning, och kontinuerlig kompetensutveckling inom yrket. Även utbytesprogram för lärare ska utvecklas och stödjas. För skolledare behöver inriktningen mot ett pedagogiskt ledarskap under- lättas och stödjas (2009/C302/04). Ärendet föredrogs för . 45.4Stärkt roll för utbildning i Kunskapstriangeln Utbildningsministrarnas slutsatser från rådsmötet sätter utbildningens och universitetens roll i Kunskapstriangeln i fokus. Ministrarna betonade att Kunskapstriangelns samtliga tre komponenter måste fungera väl och interagera fullt ut med varandra för att ska vara rustat för att möta de stora samhälleliga utmaningarna. Utbildningens roll för att utveckla och utrusta individer för morgon- dagens utmaningar underströks. Det konstaterades att ett stöd till ökat kreativt, innovativt och entreprenöriellt tänkande hos studenter, lärare och forskare bidrar till ökat företagande och ökad kompetens hos arbetskraften. Livslångt lärande, universitetens autonomi och ett erkännande av samhällsvetenskapernas och humanioras roll i samhälls- byggandet var också viktiga frågor i slutsatserna. (2009/C302/03) Ärendet föredrogs för . Ett europeiskt system för meritöverföring inom beslutade rådet och att inrätta ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET), faktapromemoria 2007/2008:FPM110. ECVET är en teknisk ram som ska underlätta överföring, erkännande och ackumulering av bedömda läranderesultat för dem som vill erhålla ett utbildningsbevis. Enligt ECVET-modellen delas en kvalifikation upp i moduler med tillhörande poäng som kan överföras och ackumuleras med hjälp av kompletterande dokument som inlärningsavtal, betygsdokumentation och ECVET- vägledningar. Syftet med ECVET är att underlätta för individen att kunna studera och arbeta i olika länder. kan det vara svårt för den som studerat eller arbetat i andra länder att få resultatet av sitt lärande erkänt i hemlandet. Avsikten med ECVET är att skapa bättre förutsättningar för att erkänna resultatet av sådant lärande. Tanken är att EVCET gradvis ska kunna börja tillämpas på kvalifikationer inom yrkesutbildning på alla nivåer. kommer medlemsstaterna få en inbjudan att nominera deltagare till det europeiska nätverk och den användargrupp som kommissionen ska inrätta. 45.6En europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning beslutade Europeiska unionens råd och att inrätta en Europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (EQARF), se faktapromemoria 2007/08:FPM119. EQARF ska säkra kvaliteten och förbättra yrkesutbildningen genom en process bestående av planering, genomförande, utvärdering/bedömning samt över- syn/revidering av utbildningen. Syftet är att referensramen ska bidra till att förbättra yrkes- utbildningens kvalitet och till en ökad öppenhet och samstämmighet i utvecklingen av yrkesutbildningspolitiken mellan medlemsstater. Tanken är också att EQARF ska stödja kvaliteten i införandet av EQF, ECVET och de gemensamma europeiska principerna för identifikation och validering av icke-formellt och informellt lärande. Avsikten är att medlemsstaterna senast ska ha tagit fram en strategi för att förbättra kvalitetssäkringssystemen där det behövs. kommer medlemsstaterna få en inbjudan att nominera två representanter till det europeiska nätverk som ska inrättas samt att utse en Nationell referenspunkt för kvalitetssäkring inom yrkesutbildningen (QANRP). Referenspunktens uppgifter kommer bl.a. att vara att informera om verksamheten, stödja genomförandet av nätverkets arbetsprogram samt att ta konkreta initiativ för att vidareutveckla referensramen på nationell nivå. Kommissionen publicerade grönboken ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, se faktapromemoria 2009/10:FPM11. Syftet med grönboken var att låta intressenter och allmänheten delta i debatten och framföra sina åsikter kring hur man på bästa sätt kan förbättra möjligheterna för ungdomars rörlighet i utbildningssystemet. I sitt svar ställer sig den bakom målsättningen att starkt öka rörligheten i utbildningssyfte både inom och utom så att det blir ett naturligt inslag i all slags utbildning att studera eller praktisera en period utomlands. Regeringen lyfter fram rörlighetens vikt för att öka kvaliteten i utbildningen, både för de individer och institutioner som deltar. För att ta tillvara rörlighetens positiva effekter är det viktigt att utbildningsinstitutioner har ett långsiktigt och strategiskt arbete med rörlighetsfrågorna. I detta ingår att främja lärarnas rörlighet, vilket är viktigt både för att ta öka kvaliteten, inspirera elever och studenter att delta i utbyten och för att även de som av olika skäl inte själva studerar eller praktiserar utomlands ska få del av internationaliseringen av utbildningen. Ett annat skäl att stödja en ökad rörlighet är de särskilda fördelar som kan följa av att studera eller praktisera utomlands, som en ökad interkulturell kompetens, ansvarstagande, kompetens i främmande språk etc. Regeringen ser positivt på det arbete som förekommer i många skolor och lärosäten, där man tar tillvara de interkulturella erfarenheter som finns hos inresande studenter, gästlärare, studenter och lärare med utländsk bakgrund samt tidigare utresande elever, studenter och lärare. Ärendet föredrogs för utbildningsutskottet . 45.8Året för kreativitet och innovation utsågs av och rådet till det europeiska året för kreativitet och innovation, se faktapromemoria 2007/08:FPM109. Syftet med året var att tydliggöra vikten av kreativitet och innovation för utveckling såväl för individer som för samhället i sin helhet. ägde en rad aktiviteter rum runtom i med syfte att visa på goda exempel och uppmuntra till debatt. I var Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK) nationell samordnare av aktiviteter . Året uppmärk- sammades under det svenska ordförandeskapet med en konferens om barns och ungas kulturella och kreativa förmågor. Konferensen arrangerades av . IPK ansvarade även för att, till- sammans med , arrangera den europeiska konferensen som avslutade året för kreativitet och innovation. 45.9 Programmet för livslångt lärande EU:s program för livslångt lärande inrättades för perioden 20072013. (Beslut /2006/EG). Programmet syftar till att stödja genomförandet av Utbildning 2010 och täcker samtliga utbildningsformer: förskola, skola, yrkesutbildning, högre utbildning, vuxenutbildning och kompetensutveckling i arbetslivet. Inom dessa utbildningsområden finns stöd för rörlighet och samarbetsprojekt. Målen är att genom dessa projekt öka kvaliteten i ländernas utbildningar samt att öka rörligheten för studenter och lärare. påbörjades ytterligare en programdel i Programmet för livslångt lärande. Programdelen Individuell elevmobilitet inom Comenius gör det möjligt för elever och gymnasiet att tillbringa i en värdskola och en värdfamilj i ett annat land i . Elevutbyte kan ske mellan skolor som deltar eller som har deltagit i ett Comenius skolpartnerskap. Syftet med utbytet är att ge eleverna möjlighet att uppleva en annan kultur och skola, lära sig nya språk och utvecklas som person. Programdelen ger även skolorna möjlighet att fördjupa och fortsätta samarbetet med partnerskolorna och stärka den europeiska dimensionen i undervisningen. Nästan 100 miljoner, eller av EU:s medborgare, är ungdomar . EU-samarbetet för dessa unga syftar bland annat till att minska ungdomsarbetslösheten (som är dubbelt så hög som bland den övriga befolkningen), att ge alla unga lika möjligheter till en god utbildning och att öka ungas deltagande i de demokratiska processerna. Under det svenska ordförandeskapet fattades beslut om ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet med målsättningen att stärka arbetet för att förbättra levnadsvillkoren för unga kvinnor och män i EU. 46.1Ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet i EU 20102018 Den viktigaste uppgiften har varit att ta fram ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet i EU. Förhandlingarna har skett under det svenska ordförandeskapet och kunde EU:s ungdomsministrar i rådet anta en rådsresolution om ett förnyat ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet i EU för perioden 20102018 (15131/09). Det nya ramverket har ett starkt stöd från samtliga medlemsstater och har också tagits emot väl av ungdomsorganisationer. Resolutionen tar sin utgångspunkt i kommissionens meddelande En EU-strategi för ungdomar Satsa på ungdomars egna möjligheter, en förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor (KOM(2009) 200 slutlig). Meddelandet grundar sig i sin tur på ut- värderingar av hela ungdomssamarbetet i samtliga medlems- stater och rådsslutsatser om dessa och om framtida perspektiv för sam- Skr. 2009/10:150 arbetet (9169/09), som antogs av rådet . konsultationer med ungdomar och experter på ungdomsområdet har också ägt rum. Som en sista bredare konsultation med ungdomar och ungdoms- organisationer, innan det formella beslutet om det framtida ramverket skulle tas, anordnades en svensk ordförandeskapskonferens i . Inför rådsmötena och ägde samråd rum med respektive . 46.2Med fokus på utbildning, jobb, aktivt medborgarskap, delaktighet och solidaritet Det nya ramverket lägger fast en långsiktig plan för EU-samarbetet på ungdomsområdet med övergripande mål, prioriteringar och arbetsmetoder. Arbetet delas in i tre treårscykler, med särskilda prioriteringar för varje period, som antas av rådet. Två övergripande mål kommer att ligga till grund för samarbetet 2010 2018: 1.Att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden 2.Att främja alls ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. För att nå dessa mål pekas åtta övergripande arbetsområden ut där insatser bör ske : Utbildning och yrkesutbildning, Sysselsättning och entreprenörskap, Hälsa och välbefinnande, Unga och världen och Kreativitet och kultur. Samarbetet ska även fortsatt ske inom ramen för den öppna samordningsmetoden, men med förbättrade instrument som ska kunna komplettera varandra bättre och med en stärkt uppföljning. 46.3 Ungdomsfrågor i Lissabonstrategin och dess Skr. 2009/10:150 efterföljare (EU 2020) den europeiska skickade ungdomsministrarna s.k. huvudbudskap om den europeiska ungdomspakten till Europeiska rådets vårtoppmöte. I anslutning till antagandet av, och med utgångspunkt i den ovan nämnda resolutionen om det nya ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet, antog ungdomsministrarna också ett kort meddelande om ungdomspakten till Europeiska rådets möte . Både budskapen understryker vikten ett fortsatt ungdomsperspektiv och insatser i linje med de övergripande målen i den europeiska ungdomspakten i EU 2020-strategin, inte minst i ljuset av den rådande ekonomiska krisen. Huvudbudskapen (6669/09) antogs vid rådsmötet och samråd med ägde rum . 46.4Programmet Ung och aktiv i inrättades programmet Ung och aktiv i (beslut1719/2006/EG). Programmet löper fram och har en total budget på . I fördelas ca . Inom programmet finns det möjlighet att genomföra ungdomsutbyten, volontärtjänst och att stödja ungas egna initiativ. Programmet ger vidare möjlighet att utveckla organisationers europeiska kontakter och öka kvaliteten i projekt. Programmet är unikt då det inte kräver några förkunskaper och då det vänder sig till ungdomar med i övrigt begränsade möjligheter att få en internationell erfarenhet. har , som ansvarar för programmet i , fått in drygt 300 ansökningar och givit stöd till ca 150 projekt. Intresset för delprogrammet Ungdomsinitiativ har ökat särskilt . Totalt har drygt 2 400 unga fått möjlighet att genomföra projekt med stöd från . Ca 250 ungdomsledare har deltagit i olika typer av utbildnings- och kontaktskapande aktiviteter. Intresset för programmet är fortsatt stort och alla tillgängliga medel har fördelats. 47 Kultur, medier och idrott EU:s insatser ska i första hand bidra till kulturens och den audio- visuella sektorns utveckling och främja samarbete mellan medlems- staterna. Kultur- och mediepolitiken är nationell kompetens, men vid behov ska EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Det övergripande mottot för ordförandeskap i EU var på kultur- och medieområdet För en kreativ generation. Inom ramen för mottot tog ordförandeskapet initiativ till rådsslutsatser om barns och ungas kreativitet och tillgång till kultur. I dessa föreslås att barns och ungas behov tas upp i nuvarande och framtida strategier och arbetsprocesser på kultur- och medieområdet. med brett stöd vid ministerrådsmötet och innebär att ett barn och unga-perspektiv lyfts upp på EU-nivå inom kultur- och medieområdet. En europeisk agenda för kultur Vid ministerrådsmötet antogs en rådsresolution om en kulturagenda (EUT 2007/C 287/01). målen som anges där antogs också en arbetsplan för kultur 20082010 (EUT 2002/C 162/03). arbetar fyra expertgrupper inom ramen för den s.k. öppna samordningsmetoden. De arbetsområden som täcks av grupperna är kreativa näringar, rörlighet för konstnärer, rörlighet för verk samt synergier mellan kultur och utbildning. rekommendationer riktade till medlemsstater, relevanta EU-institutioner och andra berörda på kulturområdet. Utöver att delta i expertgrupperna har bidragit till att sprida information om dessa gruppers arbete, liksom det liknande arbete som bedrivs av det fria kulturlivets har särskilt lyft arbetet i expertgruppen för kultur och utbildning som ett led i arbetet med rådsslutsatser om barns och ungas tillgång till kultur. hölls i en stor internationell konferens om kulturens och kulturnäringarnas roll i biståndet. Ett av delmålen i kulturagendan är att ge kulturfrågorna en mer framträdande plats i EU:s yttre förbindelser och utvecklingspolitik. gemensamt av generaldirektoratet för bistånd och generaldirektoratet för utbildning och kultur, vilket visade på ökad förståelse för kulturens roll i anordnade kommissionen det andra kulturforumet inom ramen för kulturagendan. Forumet ägde rum i och syftet var att föra samman representanter från EU:s institutioner, medlemsstater och civilsamhälle för en strukturerad dialog. Flera av kommissionens generaldirektorat fanns representerade. breda deltagandet visade också i detta fall på ökad förståelse för kulturens roll i andra politikområden. För en kreativ generation Inom ramen för det Europeiska året för kreativitet och innovation 2009 antogs under det tjeckiska ordförandeskapet rådsslutsatser om kultur som katalysator för kreativitet och innovation (8749/1/09). samma tema prioriterade som ordförandeland frågan om barns och ungas kreativitet och tillgång till kultur. genomfördes i konferensen en kreativ