prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Jämfört med 2008 är de tillkommande skatterna lägre, vilket i huvudsak förklaras av den moms- baserade EU-avgiften. har rabatt på den momsbaserade EU-avgiften och ska endast betala en tredjedel av ordinarie avgift, vilket innebär att avgiften minskar med ca . Beslutet ratificerades emellertid först . Tillsammans med retro- aktiv rabatt minskar därför den momsbaserade EU-avgiften med ca 2009. Vissa krediteringar som ges på skattekonton är stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. För ökad transparens redovisas dessa krediteringar under en egen -2,4 miljarder -0,2014. Det beror på att flera av stöden som tidigare betalades ut via krediteringar på skattekonto antingen har upphört eller flyttats till statsbudgetens utgifts- sida i form av anslag. Åren 20112014 är det endast jämställdhetsbonusen som ges som en skattekontokreditering på budgetens inkomst- sida. 7.3.1Ytterligare skattesänkning för pensionärer Regeringens bedömning: Skattesänkningen för personer som vid årets ingång fyllt bör förstärkas i ett tredje steg med . Skattesänkningen bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Rege- ringens politik syftar till att människor ska känna att är ett tryggt och bra land att åldras i. Som ett led i denna politik har regeringen sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . En av de grupper som påverkats mest av finanskrisen och den efterföljande lågkonjunk- turen är pensionärerna. Balanseringen av ålders- pensionssystemet tillsammans med utvecklingen av inkomstindex leder till sänkta pensioner . förväntas inkomst- pensionerna sjunka ytterligare. Sänkningen är betydande och det kommer att dröja åtminstone till 2013 innan inkomstpensionerna överstiger nominella nivå. Regeringen har genom förhöjt grundavdrag sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . För att minska krisens efter- verkningar och förbättra välfärden för pensionä- rerna vill nu regeringen bygga vidare på dessa åtgärder genom en ytterligare skattesänkning med . En utgångspunkt för den kommande skatte- sänkningen bör också vara att arbetslinjen stöds. beräknas garantipensionen stiga medan inkomstpensionen beräknas sjunka. Det finns därför skäl att utforma skattesänkningen så att den stiger med inkomsten. Vidare leder en sådan skattesänkning till att incitamenten för arbete under de aktiva åren förstärks. Det kommande förslaget innebär att skatten sänks med mellan av brutto- inkomsten. I kronor räknat stiger grundavdrags- höjningen, och därmed skattesänkningen, med inkomsten upp till ca . Därefter är skattesänkningens storlek i stort sett oförändrad. I diagram 7.12 visas aviserat förslag om ett ytterligare förhöjt grundavdrag och nuvarande utformning. I tabell 7.11 visas de skatte- sänkningar som det aviserade förslaget ger upphov till, vid olika inkomster och olika kommunala skattesatser. Diagram 7.12 Grundavdrag i kronor för personer som är eller äldre vid början enligt gällande regler (grå linje) samt enligt aviserat förslag om ytterligare förhöjt grundavdrag (svart linje) Källa: Egna beräkningar. Tabell 7.11 Skattesänkning i kronor genom aviserat förslag om ytterligare förhöjt grundavdrag för personer som är eller äldre vid början, vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer Kommunalskatt (%) (28,89) (31,56) (34,17) Låg inkomst, 50 000 1938 eller senare: -Gift/sammanboende, -Ensamstående, 91 377 1937 eller tidigare: -Gift/sammanboende, -Ensamstående, 93 583 Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.12 visas, för olika inkomstnivåer och vid genomsnittlig kommunalskatt, total skatte- sänkning till följd av alla tre stegen av det förhöjda grundavdraget. till andel av inkomsten har skattesänkningarna en fördel- ningspolitisk profil, som visar att de med lägst inkomster gynnas. Tabell 7.12 Total skattesänkning i kronor till följd av det förhöjda grundavdraget (steg 1 och 2) och aviserat förslag om ytterligare förhöjt grundavdrag (steg 3) för olika inkomstnivåer vid genomsnittlig kommunalskatt (31,). Inkomstnivå, kronor . andel (%) av Låg inkomst, 50 000 -Gift/sammanboende, 81 510 -Ensamstående, 91 377 -Gift/sammanboende, 83 359 -Ensamstående, 93 583 Källa: Egna beräkningar. kommer att remittera ett förslag med angivna ändringar. Regeringen avser att återkomma i samband med budget- propositionen . Förslaget bör träda i kraft . 7.3.2Slopad revisionsplikt för mindre företag Regeringen har överlämnat en remiss till Lagrådet som innehåller ett förslag till slopad revisionsplikt för mindre företag. Revisionsplikten slopas bl.a. för av aktiebolagen och för många av de handelsbolag som är revisionspliktiga. Denna reform utgör en mycket stor regel- förenkling för mindre företag som så långt som möjligt själva ska få avgöra vilka tjänster de behöver för sin organisation och förvaltning. Genom den minskade administrativa bördan frigörs resurser i företagen som kan användas för att utveckla kärnverksamheten. Hindren för företagande minskas därigenom och tillväxt och sysselsättning gynnas. Reformen beräknas medföra offentlig- finansiella kostnader om i vilket ingår ett ökat anslag till med som krävs för att begränsa skattebortfallet till beräknade . Som ett bidrag till finansieringen avser regeringen att föreslå en höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk samt en höjning av stämpelskatten vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter (avsnitt 7.3.57.3.6). En inskränkt revisionsplikt påverkar Skatte- verkets kontrollmöjligheter och riskerar att öka storleken på det s.k. skattefelet. Det är dock mycket svårt att beräkna storleken på det skattebortfall som följer av ett ökat skattefel. Med utgångspunkt i s.k. skatte- felskarta har en uppskattning gjorts av det skattebortfall som kan uppstå. Skattebortfallet är dock svårbedömt och uppskattningen är på- tagligt osäker. Regeringen kommer därför att följa genomförandet av reformen noga och utvärdera dess effekter. Som en del av en sådan utvärdering kommer regeringen att analysera om fördelarna med att slopa revisionsplikten för ännu fler företag är större än nackdelarna och därvid också överväga att ta ytterligare steg. 7.3.3Bättre skattemässiga förutsättningar för biogas och landansluten el till fartyg i hamn Regeringen har överlämnat en proposi- tion till där reglerna för beskattning av biogas ändras så att biogasen får bättre skattemässiga förutsättningar än vad som gäller . Genom ändringar i energibeskattningen ges förutsättningar för ökad försäljning av biogas. Ändringarna säkerställer att biogasens skatte- frihet följer gasen till slutkonsument vid samdistribution med naturgas. I syfte att uppnå miljövinster genom att få företag som ligger i hamn att använda el från det fasta elnätet i stället för el från en hjälpmotor som drivs med olja, föreslås i samma proposition att energiskatten sänks på denna el. Sänkningen kräver ett godkännande av rådet. Förslagen bör träda i kraft . 7.3.4Utökad möjlighet till kontantredovisning av mervärdesskatt Regeringens bedömning: Möjligheten till kontant- redovisning av mervärdesskatt bör utvidgas. Skälen för regeringens bedömning: I be- tänkandet Enklare redovisning (SOU 2008:67) föreslås bl.a. utökad möjlighet till kontantredo- visning inom bokföringslagstiftningen, vilket medför följdändringar inom mervärdesskattelag- stiftningen. Regeringen avser att genomföra förslaget eftersom det innebär en förbättring av företagens likviditet och likabehandling av olika företagsformer. Regeringen avser att återkomma med förslag till ändrad lagstiftning till . Lagförslaget bör träda i kraft . 7.3.5Höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk Regeringens bedömning: Fastighetsskatten för vattenkraftverk bör höjas till . Höjningen bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Som ett bidrag till finansieringen av slopad revisionsplikt för mindre företag (se avsnitt 7.3.2) bör fastighetsskatten på vattenkraftverk höjas. Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För vattenkraftverk utgör fastighetsskatten för varje kalenderår av taxeringsvärdet. För taxeringsåren 20072011 är skattesatsen tillfälligt förhöjd till (se lagen (2006:2) om fastighetsskatt avseende vissa elproduktions- enheter vid taxeringar). Den tillfälliga förhöjningen av skattesatsen för fastighetsskatt för vattenkraftverk upphör efter . Regeringen anser att den tillfälliga förhöjningen bör permanentas. Fastig- hetsskatten bör därtill höjas ytterligare till av taxeringsvärdet. års ökande elpris har inte motsvarats av ökade produktionskostnader inom vatten- kraften. Höga vinster görs på vatten- kraftsproducerad el eftersom andra, och dyrare, produktionstekniker ofta svarar för marginal- produktionen av el. Priset på el bestäms av kostnaden för denna marginalproduktion. Genom en höjd fastighetsskatt på vatten- kraftverk beskattas dessa extravinster. Det är viktigt att de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifi- katsystemet tas tillvara. Förändringar i fastig- hetsskatten för vattenkraftverk ska därför beakta och balanseras utifrån att den önskade effekti- viseringen och utbyggnaden av vattenkraften inte motverkas. Den föreslagna sammanlagda höjningen från till innebär högre fasta kostnader för producenterna av el från vattenkraft. I förhållande till nuvarande produk- tionsvolym beräknas kostnaderna motsvara i genomsnitt per kWh (där beräkningen har beaktat att fastighetsskatten är avdragsgill mot bolagsskatten). På en avreglerad elmarknad får dock, på kort sikt, en höjd fast kostnad inte något genomslag på elpriset. Denna höjning av fastighetsskatten genererar en nettointäkt till statsbudgeten på . Regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag till nu angiven ändring. Ändringen bör träda i kraft . 7.3.6Höjd stämpelskatt på fastigheter för juridiska personer Regeringens bedömning: Stämpelskatten på förvärv av fastigheter och tomträtter för juridiska personer bör höjas till fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental av egendomens värde. Höjningen bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Stämpel- skatt ska betalas till staten vid vissa typer av förvärv, bl.a. köp eller byte, av fast egendom och tomträtter. Enligt 8 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter är skatten enligt huvudregeln för varje fullt tusental kronor av egendomens värde när egendomen förvärvas av en juridisk person. Som ett bidrag till finansieringen av slopad revisionsplikt för mindre företag (se avsnitt 7.3.2) bör stämpelskatten för juridiska personers förvärv höjas från för varje fullt tusental kronor av egendomens värde till fyrtiotvå kronor och för varje fullt tusental av egendomens värde. Regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag till nu angiven ändring. Ändringen bör träda i kraft . 7.3.7Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar Regeringens bedömning: Alkolås bör inte höja värdet av förmånsbilar. Skälen för regeringens bedömning: Riks- dagen har tillkännagett som sin mening att alkolås som är monterade i förmånsbilar inte ska påverka värdet av bilförmånen (bet. 2006/07:SkU10, rskr. 2006/07:114). Bakgrunden till tillkännagivandet är bl.a. att ett stort antal personer dör eller skadas i alkoholrelaterade olyckor och att allt därför måste göras för att få bort alkoholpåverkade förare från våra vägar. För att minska alkoholens skadeverkningar i trafiken finns bl.a. låga promillegränser och slumpvisa alkoholkontroller. Regeringen arbetar även för att få till stånd en ökad användning av alkolås: Dels genom förbättrade system för alkolås till dömda rattfyllerister och stegvis införande av alkolås i yrkesmässiga person- och godstransporter (alkolåsstrategi), dels genom att inom EU arbetar för alkolås som standard i alla nya privata fordon. arbetar också för en utveckling av teknik som förhindrar att motorfordon kan köras av förare som är påverkade av alkohol eller droger, eller som riskerar att somna. Målsättningen är att sådan teknik blir standard i alla bilar. Som framhållit måste allt göras för att få bort alkoholpåverkade förare från våra vägar. kommer att remit- tera ett förslag om att skattebefria alkolås i förmånsbilar. Regeringen avser att återkomma till i samband med budgetproposi- tionen . I tabell 7.13 redovisas offentligfinansiella effekter av de åtgärder som aviseras i avsnitt 7.3.17.3.7. Skatten för pensionärer har sänkts i två steg, 2008 och 2009, med sammanlagt . I denna proposition aviseras, i ett tredje steg, ytterligare sänkt skatt för pensionärer med . Revisionsplikten slopas för av aktiebolagen och för flertalet handelsbolag. Reformen beräknas minska skatteintäkterna varaktigt med . uppgår skattebortfallet, netto, till . Beskattning av biogas ändras så att de skattemässiga förutsättningarna förbättras jäm- fört med vad som gäller . I syfte att öka användningen av el från det fasta elnätet på fartyg som ligger i hamn sänks energiskatten på s.k. . Vidare utvidgas kontantredovis- ningen av mervärdesskatt. Dessa tre åtgärder förväntas varaktigt försvaga de offentliga finanserna med netto . Som ett bidrag till finansieringen av slopad revisionsplikt för mindre företag höjs fastighets- skatten för vattenkraftverk och stämpelskatten vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter med sammanlagt . För den höjda fastighetsskatten på vattenkraftverk förklaras den stora skillnaden mellan brutto- och nettoeffekt av dels att fastighetsskatten är avdragsgill mot bolags- skatten, dels att en stor del () av vattenkraftverken är statligt ägda. Tabell 7.13 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatteregler. Bruttoeffekt , periodiserad nettoeffekt 2014 samt varaktig effekt Direkt skatt på arbetsinkomster förvärvsinkomst- Sänkt skatt för pensionärer, steg 3 1/1 2011 -5,00 -5,00 -5,00 -5,00 -5,00 -5,00 Skatt på kapitalägande kapital- och egendomsskatter Höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk 1/1 2011 Höjd stämpelskatt på lagfarter för juridiska personer 1/1 2011 Skatt på kapitalanvändning - företagsskatter Slopad revisionsplikt för mindre företag 1/1 2011 -0,83 -0,83 -1,14 -1,26 -1,30 -1,29 Skatt på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter Bättre skattemässiga förutsättningar för biogas 1/1 2011 -0,017 -0,018 -0,015 -0,015 -0,015 -0,015 Bättre skattemässiga förutsättningar landansluten el 1/1 2011 -0,002 -0,002 -0,002 -0,002 -0,002 -0,002 Skatt på konsumtion m.m. mervärdesskatt Förenklade momsregler till följd av ny 1/1 2011 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 -3,74 -4,79 -5,10 -5,22 -5,26 -5,25 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Tabell 7.14 Regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -12,4 -10,9 -34,6 -12,5 -40,7 -15,1 -5,1 -1,0 -0,4 -0,2 -3,5 -5,0 -0,1 -0,5 -1,8 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Ändringar av grundavdraget (regionalt, pensionärer) -3,7 -3,1 -1,9 -3,5 -5,0 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) -0,2 -0,3 -4,2 -4,2 -0,1 -9,9 -8,5 -36,1 -11,4 -14,5 -10,0 -39,9 -10,7 -10,8 -10,0 -0,7 -0,7 -3,7 Skattereduktion låg- och medelinkomsttagare () -9,4 -9,7 Skattereduktion fackföreningsavgift, slopad (2007) -0,5 -2,1 -2,8 -0,8 -1,3 -21,7 -1,6 -0,1 -2,5 -2,1 -1,1 -0,7 -12,8 -0,7 -0,7 -9,0 -1,6 -0,1 -2,5 -1,8 -10,6 -1,2 Företagsskattepaket, andelar i handelsbolag, underskottsföretag -1,0 Skattereduktion (2004) stormskadad skog (20052007) -0,3 -0,3 -1,9 -2,5 -3,6 -0,2 Frysning av skatteunderlag nivå, småhus och hyreshus -1,7 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, avg. -3,0 -3,9 -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, övergång till avg. -0,8 -0,4 Begränsningsregel, nytt taxeringsförfarande -0,3 Övriga skatter på kapital -3,7 -0,1 -6,9 -0,2 -0,1 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från 15 till Höjt belopp för uthyrning av privatbostad, 3:12-regler -0,1 -0,2 -0,1 Förmögenhetsskatt: höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag, slopad -1,1 -6,9 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,8 -0,1 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,2 Sänkt skatt vissa byggtjänster, ändrad redovisning -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 Skatt på vägtrafik m.m. -0,1 -1,2 -0,3 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,8 -0,3 -0,1 -0,1 -0,8 -0,3 -0,1 -11,4 -9,4 -42,2 -1,1 -38,8 -14,0 -4,5 -0,3 Den offentliga sektorns utgifter minskar som andel av BNP vilket huvudsakligen kan förklaras av att ekonomin gradvis återhämtar sig. Utgifterna i ålderspensionssystemet ökar 2010 och 2011. De låga ökningstalen beror framför allt på att inkomst- och tilläggspensionerna minskar under dessa år. Att de totala utgifterna i ålderspensionssystemet ändå ökar beror på att antalet pensionärer ökar och att nytillkomna pensionärer igenomsnitt har högre pension. Perioden 20122014 ökar utgifterna med mellan vilket både beror på högre inkomst- och tilläggspensioner och ett stigande antal pensionärer. Som andel av BNP är utgifterna i stort sett oförändrade . Kommunsektorns utgifter faller som andel av BNP under 20102014. Utvecklingen beror till stor del på att den kommunala konsumtionen ökar i förhållandevis liten omfattning samt på att utgifterna för ekonomiskt bistånd minskar i takt med att konjunkturen förbättras. De takbegränsade utgifterna ökar med . Som andel av BNP faller de tak- begränsade utgifterna från 2014. I detta avsnitt redovisas utvecklingen av utgifter- na i två strukturer, dels enligt nationalräkenska- perna (NR), dels enligt redovisningen i statsbudgetens struktur. I avsnitt 8.1 redovisas den offentliga sektorns utgifter enligt NR uppdelat på de olika sektorerna och fördelat på olika utgiftsslag. I avsnitt 8.2 redovisas och ana- lyseras statsbudgetens utgifter och de tak- begränsade utgifternas utveckling. Summan av statens, ålderspensionssystemets och kommunsektorns utgifter uppgick till eller av BNP. Konsoliderat för transfereringar mellan sektorerna, som huvudsakligen består av statsbidrag till kommunsektorn och statliga ålderspensionsavgifter, uppgick den offentliga sektorns utgifter till eller av BNP (utgiftskvoten). I tabell 8.1 nedan redovisas den offentliga sektorns utgifter före och efter konsolidering för interna transaktioner. Exklusive bidrag till kommunsektorn och ålderspensionsavgifter till AP-fonderna är statens primära utgifter (utgifter exklusive räntor) som andel av BNP mellan än de utgifter som redo- visas i den statliga sektorn före konsolidering. Före konsolidering ligger den största delen av utgifterna i staten. Konsoliderat är den kommu- nala sektorns utgifter större än statens. Tabell 8.1 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP. Utfall , prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. De primära utgifterna ökade kraftigt som andel av BNP för samtliga sektorer 2009. Detta är en följd av att utgifterna steg som BNP minskade och det även i löpande priser. Utgiftskvoten är emellertid betydligt lägre än under 1990-talskrisen (se diagram 8.1). Återhämtningen i ekonomin medför att utgiftskvoten börjar minska 2010 för att 2013 understiga nivå. Utvecklingen är likartad för sektorerna såväl före som efter konsolidering. Diagram 8.1 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter 19902014 Procent av BNP. Utfall för 19902009, prognos för 20102014. 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: Statiska centralbyrån och egna beräkningar. I NR klassificeras utgifterna som konsumtion, investeringar och transfereringar inklusive subventioner. Konsumtion och investeringar utgör en direkt resursförbrukning och ingår i BNP redovisad efter användning (försörjnings- balansen). Transfereringarna tillfaller hushålls- eller företagssektorn eller utlandet medan subventionerna tillfaller näringslivet. Tabell 8.2 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter Procent av BNP, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga konsumtionen uppgick av BNP och svarar för drygt hälften av utgifterna. Transfereringarna till hushållen, som 2009 motsvarade av BNP, svarade för av utgifterna. bedöms utgifterna börja minska i relation till BNP. Det som huvudsakligen bidrar till minskningen är konsumtionen och transfere- ringarna till hushållen (se tabell 8.2). minskar ålderspensions- systemets utgifter som andel av BNP för att återigen öka under resten av prognosperioden. bedöms pensionsutgifterna öka med vilket kan jämföras . Den relativt låga utveck- lingstakten beror på att inkomstpensionerna 2010 har sänkts med genom följ- samhetsindexering. Nedjusteringen av pensio- nerna beror dels på att balanseringen har aktiverats och dels på en relativt låg utveck- lingstakt för inkomstindex. Att de totala utgifterna i ålderspensionssystemet trots detta beräknas öka beror på ett stigande antal pensionärer och att nytillkommande pensionärer i genomsnitt får en högre inkomstrelaterad ålderspension än nuvarande pensionärer. Balanstalet (kvoten mellan pensionssystemets tillgångar och skulder) förväntas understiga 1,0000 även vilket innebär att pensionsutgifternas utvecklingstakt begränsas till . ökar utgifterna snabbt. Åren 20122014 ökar de utbetalda pensionerna med mellan . Detta beror dels på pensionssystemets förbätt- rade finansiella ställning (på grund av balan- seringen ), dels på en ökad utvecklingstakt för inkomstindex. Diagram 8.2 Ändamålsfördelade konsumtionsutgifter för kommuner och landsting. Utgifterna för kommuner och landsting svarar för av den konsoliderade offentliga sektorns utgifter. uppgick utgifterna till , vilket i sin tur mot- svarar av BNP. Merparten av kommunsektorns utgifter, , är konsumtion. Den kommunala konsumtionen fördelas i NR på individuella och kollektiva ändamål. Till de kollektiva ändamålen hör bl.a. styre och administration, brandförsvar och miljöskydd. Till de individuella ändamålen räknas hälso- och sjukvård, utbildning samt socialt skydd, där äldreomsorgen utgör den största delen. Dessa ändamål svarade för av de totala konsumtionsutgifterna (se diagram 8.2).98 ändrade NR metod för beräkning av konsumtion i fasta priser. Metodom- läggningen innebar att man gick från att definiera konsumtion (och produk- tion) som summan av kostnaderna (deflaterade), nedan kallad kostnadsmetoden, till att istället definiera offentlig konsumtion utifrån den faktiska prestationen, nedan kallad volymmåtts- metoden. Något förenklat innebär omlägg- ningen att man inte längre räknar antal lärare, antal läkare eller sjuksköterskor utan i stället räknar antal elever, vårdtillfällen och behand- lingar.99 Regeringens prognoser för volymutvecklingen av offentlig konsumtion tar sikte på den nya NR-definitionen, volymmåttsmetoden, som ingår som en del av BNP. Men för att kunna beräkna konsumtionen i löpande priser, som bl.a. behövs för att beräkna resultat och finansiellt sparande i kommunsektorn, görs även prognoser över konsumtionen enligt kostnads- metoden. Konsumtionsutvecklingen enligt volymmåtts- metoden bestäms, som nämnts, av antal elever, 98 Utfallet är NR:s senaste tillgängliga ändamålsfördelade statistik. 99 Detta är en förenklad beskrivning av den nya metoden. Bland annat justeras volymutvecklingen för olika kvalitetsförändringar. Inom skolan beaktas exempelvis betygen. Metodomläggningen avser enbart de indivi- duella ändamålen. De kollektiva ändamålen beräknas fortfarande enligt kostnadsmetoden. Med konsumtion enligt volymmåttsmetoden avses genomgående den sammanlagda konsumtionen, dvs. de kollektiva ända- målen enligt kostnadsmetoden respektive de individuella enligt volym- måttsmetoden. Detta innebär att utvecklingen av befolkningens storlek och sammansättning bör ha stor betydelse för utvecklingen av konsumtionen enligt volym- måttsmetoden.