prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — För inkomster därutöver är avdraget . För ska den förhöjda delen av grundavdraget (dvs. det särskilda beloppet) beräknas på följande sätt: För inkomster upp till och med 0,98 pris- basbelopp uppgår den förhöjda delen av grundavdraget till 0,557 prisbasbelopp. För inkomster som överstiger 0,98 men inte 0,99 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,459 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. För inkomster som överstiger 0,99 men inte 2,72 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,657 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. För inkomster som överstiger 2,72 men inte 3,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,112 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. För inkomster som överstiger 3,11 men inte 3,85 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till av inkomsterna minskat med 0,199 prisbasbelopp. För inkomster som överstiger 3,85 men inte 4,8 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,186 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. För inkomster som överstiger 4,8 men inte 7,88 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,619 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. För inkomster som överstiger 7,88 men inte 12,21 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,407 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. För inkomster som överstiger 12,21 prisbas- belopp uppgår den förhöjda delen till 0,307 pris- basbelopp. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Prome- förslag innebär dock en förstärkning med medan regeringens förslag innebär en förstärkning med . Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. akademikers centralorganisation () avstyrker förslaget. , , Kommuner och Landsting (SKL), Tjänste- männens centralorganisation (TCO) och Lands- organisationen i (LO) har synpunkter av mer principiell natur i fråga om valet av metod för att förstärka välfärden för pensionärerna. anser att en sänkning av skatten för pensionärer ur ett tillväxtperspektiv inte bör vara en prioriterad reform, men konstaterar också att förslaget är genomtänkt om fokus är att förbättra pensionärernas situation. (), (), (), () och LO anser att det är positivt med den ytterligare skattesänkningen för pensionärer, men att den är otillräcklig. SKPF anser också att skattelättnaden bör utvidgas till att även gälla pensions- och sjukersättningsinkomster för personer . marknadspolitisk utvärdering (IFAU) anser att utformningen av förslaget minskar de effektivitetsförluster i ekonomin som skatte- systemet ger upphov till. Vidare anser IFAU att det är positivt att åtgärden är enkel att genomföra i praktiken och inte medför ökade administrativa kostnader. Förslaget bedöms inte heller ha några märkbara effekter på arbets- marknaden. och Pensions- myndigheten anser dock att förslagets utformning kan ha en positiv effekt på arbetsutbudet för dem under genom att skattesänkningen stiger med inkomsten i vissa intervall. och Pensions- myndigheten anför emellertid att förslaget kan leda till ett försämrat arbetsutbud för dem som är eller äldre. Bakgrunden till regeringens förslag: sänktes skatten för personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång genom det s.k. förhöjda grundavdraget. En ytterligare skattesänkning gjordes . Reformerna syftar till att förbättra de ekonomiska villkoren för pensionärerna. Skatten har sänkts mest för dem som har låga inkomster. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en förstärkning av skatte- sänkningen för pensionärerna med inom ramen för ett tredje steg (prop. 2009/10:100 s. 175 f.). Syftet med för- stärkningen var att minska finanskrisens efterverkningar och ytterligare förbättra väl- färden för pensionärer. En utgångspunkt för den kommande skattesänkningen var att dess utformning borde förstärka incitamenten för arbete under de aktiva åren och därigenom stödja arbetslinjen. Inom utarbetades där- efter en promemoria innehållande förslag med den innebörd som regeringen aviserat i vårpropositionen. Prome- har remissbehandlats. En remissamman- ställning finns tillgänglig i (dnr Fi2010/3110). Skälen för regeringens förslag Motiven för en förstärkning Pensionärer är ingen enhetlig grupp. Somliga har god ekonomi och god hälsa, medan andra har små marginaler och behöver en trygg omsorg för att få vardagen att fungera. Regeringens politik syftar till att människor ska känna att är ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i denna politik har regeringen sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Det finns ca 1,7 miljoner personer i som är eller äldre. beräknas antalet ålders- pensionärer öka till närmare 2 miljoner. Medel- livslängden har stigit med mellan . Det finns därmed allt fler pensionärer högre upp i åldrarna, varav en stor del är ensamstående. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och utgör därmed en större andel av ålderspensionärerna ju högre upp i åldrarna man kommer. Den genomsnittliga åldern för uttag av allmän ålderspension är och den har i princip inte ändrats trots stigande medellivslängd. fick drygt hälften av alla ålderspensionärer garantipension till någon del. Av dem som beviljas ålderspension får en fjärdedel garanti- pension till någon del. Den ekonomiska utvecklingen för pensionärerna har varit positiv , eftersom inkomst- och tilläggspensionerna är kopplade till inkomstutvecklingen genom s.k. följsamhetsindexering. Sedan följsamhetsindexe- ringen infördes /02 har pensionerna ökat med totalt . De ekonomiska villkoren för pensionärer ser emellertid olika ut beroende på ålder och tidigare arbetsmarknadsanknytning. Sammantaget understiger den genomsnittliga disponibla inkomsten för pensionärer den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer som är . Till detta kommer att en av de grupper som har påverkats mest av finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen är pensionärerna. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med vad som framförts i promemorian, att det finns skäl att gå vidare i ambitionen att förbättra välfärden för pensionärerna och mildra krisens efterverkningar för denna grupp. Samma bedömning gör också majoriteten av remiss- instanserna. I promemorian föreslogs att förbättringen av välfärden för pensionärer skulle ske genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget. , , , TCO och LO har synpunkter av mer principiell natur i fråga om valet av metod för att förstärka välfärden för pensionärerna. Regeringen anser dock, i likhet med IFAU, att det är enkelt att utöka det förhöjda grundavdraget eftersom det redan finns på plats. En förstärkning av grundavdraget är lämplig även av den anledningen att den går att utforma på ett fördelningsmässigt träffsäkert sätt och att den kan börja gälla , vilket är angeläget. Dessutom är det av vikt att pensionärernas disponibla inkomster för- stärks även på lång sikt. En permanent åtgärd i form av en skattesänkning är därför det mest lämpliga medlet för att uppnå detta mål. SKPF anser att skattelättnaden bör utvidgas till att även gälla pensions- och sjukersättnings- inkomster för personer . Enligt regeringens uppfattning är emellertid nuvarande omfattning lämplig. har klarat sig genom den ekonomiska krisen relativt väl. En av de grupper som har påverkats mest av finanskrisen och den efter- följande lågkonjunkturen är dock, såsom ovan nämnts, pensionärerna. En följd av krisen är att har den automatiska balanseringen inom inkomst- och tilläggspensionssystemet aktiverats . Detta har, till- sammans med utvecklingen av inkomstindex, lett till sänkta pensioner . fortsätter inkomst- och tilläggspensionerna att sjunka. Däremot stiger garantipensionerna, som en följd av att prisbasbeloppet räknas upp. kommer inkomst- och tilläggspensionerna att återgå till de nivåer de skulle ha haft om den automatiska balanseringen inte ägt rum. Det sker när den ekonomiska tillväxten tar fart igen och ålderspensionssystemet återigen uppnår balans. Sedan promemorian utarbetades har det visat sig att inkomst-, tilläggs- och garantipensionerna kommer att utvecklas sämre än enligt de prognoser som låg till grund för förslaget i promemorian. För att värna pensionärernas välfärd gör regeringen bedömningen att det finns skäl att ytterligare förstärka skattesänkningen med utöver de som föreslogs i promemorian, dvs. Utöver utgångspunkten att välfärden bör förbättras för landets pensionärer bedöms det som lämpligt att, i likhet med vad som framförts i promemorian, även låta arbetslinjen påverka utformningen av förslaget. Sänkt skatt på pensioner riskerar nämligen att motverka arbetslinjen, eftersom en mer sammanpressad fördelning av nettopensioner minskar incita- menten att arbeta under de aktiva åren. Drivkrafterna att arbeta kan förstärkas genom att skattesänkningen stiger med inkomsten i vissa inkomstintervall. På så sätt kommer ökat arbete under de aktiva åren att leda till högre nettopension än vad som gäller enligt dagens skatteregler. En sådan utformning medför även att förstärkningens tyngdpunkt i kronor räknat läggs hos dem som får en större pensions- nedskrivning. En utformning som innehåller båda dessa utgångspunkter innebär att skattesänkningen ökar välfärden för pensionärerna, stärker arbets- linjen och bidrar till att genomföra regeringens politik att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. IFAU bedömer att förslaget inte kommer att ha några märkbara effekter på arbetsmarknaden. och menar dock att utformningen av förslaget kan ha en positiv effekt på arbetsutbudet för dem under genom att skattesänkningen stiger med inkomsten i vissa intervall. och anför emellertid att förslaget kan leda till ett försämrat arbetsutbud bland dem som är eller äldre. Regeringen bedömer, i likhet med och , att effekten av att skatte- sänkningen i vissa intervall stiger med inkomsten gör att arbetsutbudet för dem under ökar till följd av förslaget. När det gäller de som är eller äldre delar regeringen i och för sig och uppfattning att förslaget kan leda till ett försämrat arbetsutbud, men anser trots detta att det är angeläget att förslaget genomförs för att förbättra pensionärernas välfärd. För personer gäller dessutom det förhöjda jobbskatteavdraget, vilket gör det mer lönsamt att arbeta och som motverkar negativa effekter för arbetsutbudet. Förslaget om en förstärkning om innebär att skattesänkningen som mest kan uppgå till ca och beror på den taxerade inkomstens storlek samt personens marginalskatt. Alla som vid beskatt- ningsårets ingång har fyllt och som betalar inkomstskatt får en skattesänkning. Förslaget innebär, när även övriga skatte-, pensions- och bidragseffekter beaktas, att nettoinkomsten för pensionärskollektivet ökar . Även om det i vissa fall finns avvikelser är skattesänkningen utformad så att skatten sänks mest för dem som drabbas hårdast av pensionsnedskrivningarna. I tabell 6.2 redovisas nuvarande särskilt belopp samt det nya särskilda beloppet i olika inkomstintervall för . Det förhöjda grundavdraget (dvs. grundavdraget med tillägg av det särskilda beloppet) redovisas dels i termer av prisbasbelopp och taxerad förvärvs- inkomst i tabell 6.3, dels i kronor i tabell 6.4. Tabell 6.2 Nuvarande särskilt belopp och nytt särskilt belopp för personer (beskattningsår 2011) 0,459 PBB + 0,1 TI 0,7074 PBB-0,2 TI 0,657 PBB-0,1 TI 0,112 PBB+0,1 TI 0,1 TI-0,1486 PBB 0,2 TI-0,199 PBB 0,1 TI-0,1486 PBB 0,186 PBB+0,1 TI 0,2219 PBB+0,005 TI 0,186 PBB+0,1 TI 0,2219 PBB+0,005 TI 0,619 PBB+0,01 TI 1,0099 PBB-0,095 TI 1,407 PBB-0,09 TI 1,407 PBB-0,09 TI Anm.: PBB = Prisbasbelopp, 2011. TI = Taxerad förvärvsinkomst. Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.3 Förhöjt grundavdrag för personer (beskattningsår 2011) 0,882 PBB+0,1 TI 1,7 PBB-0,09 TI Anm.: PBB = Prisbasbelopp, 2011. TI = Taxerad förvärvsinkomst. Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.4 Förhöjt grundavdrag för personer (beskattningsår 2011) Förhöjt grundavdrag (avrundat till helt hundratal kronor) 42 100 upp till 54 200 54 200 ner till 25 800 Anm.: Notera att avrundningsreglerna medför att de formella gränserna i tabell 6.3 inte kan översättas direkt till krontalen i tabell 6.4. Källa: Egna beräkningar. Det förhöjda grundavdraget, dvs. grundavdraget med tillägg av det särskilda beloppet, för dem som har fyllt vid beskattningsårets ingång kommer med förslaget att 2011 uppgå till hela den taxerade förvärvsinkomsten upp till en taxerad förvärvsinkomst om 0,98 prisbasbelopp (ca ), varvid ingen skatt ska betalas på inkomsten. I inkomstintervallet 0,98 till 3,85 prisbasbelopp (ca ) trap- pas grundavdraget upp av För inkomster mellan 3,85 pris- basbelopp och 4,8 prisbasbelopp (ca 164 ) är det förhöjda grundavdraget . För inkomster mellan 4,8 och 12,21 prisbasbelopp (ca 206 300522 500 kro- nor) reduceras grundavdraget med i genomsnitt per i ökad taxerad förvärvsinkomst, vilket är en något långsammare takt än den som används i det nuvarande förhöjda grundavdraget. För inkomster över 12,21 prisbasbelopp (ca ) blir det förhöjda grundavdraget 0,6 prisbasbelopp (ca ). Skillnaden i grundavdrag mellan gällande regler, förslaget i promemorian och aktuellt förslag framgår av diagram 6.2, som visar de olika grundavdragsnivåerna. Diagram 6.2 Förhöjt grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler (grå linje), enligt förslaget i promemorian (svart streckad linje) och enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag (svart linje) Förhöjt grundavdrag vid olika taxerade förvärvsinkomster, kronor Källa: Egna beräkningar I tabell 6.5 visas nettoinkomstökningar 2011 för olika inkomst- och kommunalskattenivåer som följer av förstärkningen av det förhöjda grundavdraget. För en garantipensionär innebär förstärkningen en nettoinkomstökning med mellan ca 1 700 och bero- ende på civilstånd och vilken kommunal- skattesats man betalar. Nettoinkomstökningen stiger med den taxerade förvärvsinkomsten och är mellan ca 5 300 och för de med i taxerad förvärvsinkomst. Tabell 6.5 Skattesänkning i kronor genom förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för personer , vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer Kommunalskatt (%) (28,89) (31,56) (34,17) Som andel (%) förvärvsinkomst kr/år - Gift/samman- - Gift/samman- Källa: Egna beräkningar. I tabell 6.6 visas, för olika inkomstnivåer och vid genomsnittlig kommunalskatt, den totala skatte- sänkningen till följd av de tre stegen av det förhöjda grundavdraget. Uttryckt som andel av inkomsten har skattesänkningarna en fördel- ningspolitisk profil riktad till de med lägst inkomster. har incitamenten för arbete under de aktiva åren stärkts. Tabell 6.6 Total skattesänkning i kronor till följd av det förhöjda grundavdraget (steg 1 och 2) och förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag (steg 3) för olika inkomst- nivåer vid genomsnittlig kommunalskatt (31,) Inkomstnivå kr/år följd av steg 13, kr/år andel (%) av - Gift/samman- - Gift/samman- Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.3 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av justerad disponibel inkomst per inkomstgrupp (decil) för dem som berörs av förslaget, dvs. de som är eller äldre vid årets början. Den justerade disponibla inkomsten ökar för samtliga inkomstnivåer och den genomsnittliga ökningen är . Den största ökningen återfinns i den tredje och fjärde inkomstdecilen. Den minsta ökningen får de med högst inkomster. Grundavdrag har genom sin konstruktion en större relativ betydelse för låg- och medel- inkomsttagare än för höginkomsttagare. Grund- avdraget är generellt vid en given taxerad förvärvsinkomst och således lika stort för kvinnor som för män, oavsett om det handlar om löneinkomst eller pensionsinkomst. Det förhöjda grundavdraget och även förslaget om ett ytterligare förhöjt grundavdrag innebär tillkommande skattesänkningar för både kvinnor och män. Kvinnor har i större utsträck- ning än män låg pension bl.a. till följd av att kvinnor oftare arbetat deltid eller förvärvsarbetat under färre år. Kvinnor lever också längre än Förslaget kommer därför att gynna kvinnor i något större utsträckning än män. Diagram 6.4 visar de genomsnittliga inkomst- förstärkningarna till följd av det ytterligare förhöjda grundavdraget uppdelat på kön och åldersgrupper. I de yngre åldersgrupperna ökar kvinnors nettoinkomst mer än männens medan männens nettoinkomst ökar något mer i de äldre åldersgrupperna. Diagram 6.3 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst 2011 för personer efter decilindelad inkomst Källa: Egna beräkningar Den föreslagna förstärkningen av det förhöjda grundavdraget ska gälla och medför ändringar i 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229). Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2. Förslaget medför för endast marginella förändringar och ingår i den anpass- ning som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning. De marginella kostnader som kan uppstå för ska därför hanteras inom befintliga ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. För arbetsgivare bedöms förslaget inte få några effekter. Diagram 6.4 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst 2011 till följd av det ytterligare förhöjda grundavdraget efter kön och åldersgrupp Källa: Egna beräkningar Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 63 kap. 3 a § Paragrafen innehåller bestämmelser om beräk- ningen av grundavdraget för vissa skattskyldiga. Regleringen innebär att grundavdraget för fysiska personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt uppgår till beloppet enligt 3 § med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Ändringarna innebär dels att det särskilda beloppet höjs så att skattesänkningen blir större, dels att inkomst- intervallen blir fler. De ändrade reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 6.2.3Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar Regeringens bedömning: Bestämmelserna om värdering av bilförmån bör tillföras en regel som innebär att extrautrustning i form av alkolås ska undantas vid förmånsvärderingen. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Riks- dagen har tillkännagett som sin mening att alkolås som är monterade i förmånsbilar inte ska påverka värdet av bilförmånen (bet. 2006/07:SkU10, rskr. 2006/07:114). Bakgrunden till tillkännagivandet är bland annat att ett stort antal personer dör eller skadas i alkohol- relaterade trafikolyckor. Det bedöms därför vara angeläget att alla åtgärder vidtas för att få bort alkoholpåverkade förare från våra vägar. För att minska alkoholens skadeverkningar i trafiken finns bland annat låga promillegränser och slumpvisa alkoholkontroller. Regeringen arbetar även för att få till stånd en ökad användning av alkolås i alla fordon. Det sker dels inom landet genom förbättrade system för alkolås till dömda rattfyllerister och stegvis införande av alkolås i yrkesmässiga person- och godstransporter, dels genom att inom EU arbetar för att alkolås ska bli obligatoriskt vid yrkesmässiga buss- och lastbilstransporter. arbetar också, både i och inom EU, för en utveckling av teknik som förhindrar att motorfordon kan köras av förare som är påverkade av t.ex. alkohol. Målsättningen är att sådan teknik blir standard i alla bilar. Som ett led i detta arbete aviserade regeringen en skattefrihet för alkolås i förmånsbilar ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100 s. 179). Inom utarbetades där- efter en promemoria med ett förslag om att alkolås bör undantas från sådan extrautrustning som höjer förmånsvärdet vid värderingen av bilförmån. Promemorian har remissbehandlats (dnr Fi2010/3523). Regeringen avser att återkomma till med förslag senare under . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 6.3Skatter på arbetsinkomster socialavgifter m.m. 6.3.1Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna sänks till . Arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till . Detta föranleder en höjning av den allmänna löneavgiften till . De nya nivåerna gäller . Skälen för regeringens förslag: Social- avgifterna tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare, medan egenavgifter betalas av främst enskilda näringsidkare. Underlaget för socialavgifterna beräknas till totalt ca 2011. Sjukförsäkringsavgiften är en av de sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Sjukförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. beräknas dessa utgifter uppgå till . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att sjukförsäkrings- avgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgifts- underlaget. Prognoserna för utgifterna för inkomst- grundad efterlevandepension sjunker 2011 jäm- fört med prognoserna . Därför föreslår regeringen att efterlevandepensionsavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna sänks till . Prognoserna för statens utgifter för arbets- löshetsersättningen minskar 2011 jämfört med föregående år. Därför föreslår regeringen att arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgifts- underlaget. Eftersom justeringen av avgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgifts- uttag höjs den allmänna löneavgiften till . I tabellerna 6.7 och 6.8 redovisas arbets- givaravgifter och egenavgifter före och efter dessa förändringar. Tabell 6.7 Arbetsgivaravgifter 2010 och 2011 enligt regeringens förslag socialavgifter och allmän löneavgift Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.8 Egenavgifter 2010 och 2011 enligt regeringens förslag 6,04* socialavgifter och allmän löneavgift Källa: Egna beräkningar. * Från till och med uppgick sjukförsäkringsavgiften i egenavgifterna till . De föreslagna förändringarna i avgiftsnivåerna ska gälla och medför ändringar i 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) samt i 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1 och 3.3. 6.4Skatt på kapitalägande kapital- och egendomsskatter 6.4.1Förenklad beskattning av värdepapper genom investeringssparkonto Regeringens bedömning: En ny schablon- beskattad sparform, benämnd investeringsspar- konto, bör införas. Vissa justeringar i beskatt- ningen av kapitalförsäkringar bör även göras. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: I syfte att förenkla för fysiska personer att spara i aktier och andra finansiella instrument bör en ny schablonbeskattad sparform för vissa finansiella instrument, benämnd investeringssparkonto, införas. Den schablonmässiga beskattningen innebär att kapitalvinster inte ska tas upp och kapitalförluster inte får dras av vid försäljning av finansiella instrument på ett investeringsspar- konto. I stället beräknas en schablonmässig avkastning som ska tas upp till beskattning. För att effektivisera beskattningen av kapital- försäkring och för att upprätthålla den skatte- mässiga neutraliteten bör även vissa justeringar i beskattningen av kapitalförsäkringar göras. Regeringen avser att återkomma till med förslag . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 6.4.2Reformerad beskattning av investeringsfonder Regeringens bedömning: Beskattningen av investeringsfonder bör avskaffas. I stället bör den som är delägare i en investeringsfond, svensk eller utländsk, beskattas utifrån värdet på de ägda fondandelarna. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Från och med mitten av ska ett nytt UCITS- direktiv52 som reglerar villkoren för investerings- fonder inom Europeiska ekonomiska samarbets- området, EES, vara införlivat i svensk rätt.