prop · GX03234 · 2010-06-23 00:00:00 — -indikatorer ska tas fram för uppföljning och utvärdering av arbetet. Indikatorerna ska vara utformade så att jämförelser inom och mellan Arbetet med att få flera kvinnor till ledande befattningar drivs som ett förändringsarbete som ytterst ägs av ledningen. Förändringsarbetet i myndigheterna omfattar analys av befintliga arbetssätt och rutiner ur ett genusperspektiv. Myndigheterna är också delaktiga i att utveckla idéer om hur chefs- och expertförsörjning inom statsförvaltningen ska främja lika karriärvillkor för kvinnor och män. Totalt deltar 18 myndigheter i programmet, bl.a. , För- svarshögskolan, , , Rikspolissty- relsen och . För de myndigheter som inte deltar är avsaknad av resurser och tidsutrymme den vanligaste motiveringen till att inte delta i programmet, följt av skälet att myndigheterna redan har en hög andel kvinnor både bland de anställda och på ledande befattningar. Sammansättningen av deltagande myndigheter speglar statsförvaltningen väl och medför att övriga myndigheter i statsförvaltningen bör kunna finna relevanta jämförelseobjekt bland dessa. Myndigheternas förändringsarbete handlar i stora drag om att upptäcka och förändra de dolda strukturer som hindrar en organisation att på bästa sätt tillvarata alla medarbetares kompetens. Samtliga myndigheter kom- mer, som en del i programmet, att mot en avgift erbjudas att delta i indi- vidinriktade insatser. Erfarenheterna från de deltagande myndigheternas arbete är goda. Ett tydligt ägarskap och engagemang har uppnåtts och en rad åtgärder har identifierats bl.a. behovet av en transparent chefsrekrytering och att olika karriärvägar för anställda kvinnor samt expertrollen görs tydligare. Uppdraget kommer att slutredovisas . 2.1.2Jämställdhetsarbete inom nationella minoriteter I det övergripande målet för minoritetspolitiken ingår att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjlighet till inflytande, såväl för kvinnor som för män. Regeringen har uppdragit åt att stödja jämställdhetsarbetet bland de nationella minoriteterna. I upp- draget ingår att dels fördela medel för jämställdhetsprojekt som genom- förs av organisationer som företräder dessa grupper, dels utreda hur for- merna för samarbetet mellan de nationella minoriteterna ska kunna ut- vecklas. Inom ramen för uppdraget har bl.a. haft möten med minoritetsgrupperna, genomfört nätverksträffar och konferenser för erfa- renhetsutbyte och spridning av kunskap samt besökt de projekt som be- viljats bidrag. har även tagit fram en skrift, Jämställd- het på egna villkor, som innehåller erfarenheter och vägledning för arbe- te med jämställdhet. På uppdrag av har ning vid genomfört en kartläggning och analys av behovet av jämställdhetsinsatser bland de nationella minoriteternas orga- nisationer. Uppdraget har redovisats genom rapporten från ord till handling! bedömer i en delrapport att likheterna mellan mino- ritetsgrupperna är flera även om utmaningarna kan skilja sig åt beroende på olika förutsättningar och behov. Myndigheten anser att de genomförda insatserna ger goda förutsättningar att långsiktigt påverka jämställd- hetsarbetet bland de nationella minoriteterna. Uppdraget ska slutredovisas . 2.1.3Studie om kvinnor inom nationella minoriteter Utformningen av minoritetspolitiken har inte beaktat köns- pespektivet i tillräcklig grad. Det innebär att minoritetskvinnors behov inte lyfts fram, trots att det finns reella behov och dessa behov kan skilja sig från andra kvinnors behov. Regeringen vill därför satsa särskilt på att stärka minoritetskvinnors ställning. Mot bakgrund av detta har regering- en uppdragit åt att inom ramen för folkbildningen genomföra en studie om behovet av riktade utbildningsinsatser för kvin- nor som tillhör nationella minoriteter. Uppdraget har redovisats genom rapporten för egenmakt: Minoritetskvinnor och folkbildningen. I uppdraget ingick att kartlägga vilken undervisning som sker på folkhögskolor och andra utbildningsorganisationer och som riktar sig till nationella minoriteter eller som rör dessa eller minoritetsspråken. Vidare inkluderades i studien en undersökning av behovet av ett organiserat samarbete mellan dessa utbildningsorganisationer, behovet av riktade utbildningsinsatser för minoritetskvinnor inom ramen för folkbildningen samt förutsättningarna för att tillämpa en datorstödd undervisning. I uppdraget ingick även att föreslå hur åtgärderna skulle kunna genomföras på ett övergripande plan. I studien redovisas att den folkbildning som riktar sig speciellt till kvinnor tillhörande nationella minoriteter är av mycket liten omfattning. Det finns dock ett intresse bland utbildningsinstitutionerna för att rekry- tera fler och erbjuda verksamhet som efterfrågas av dessa. Enligt folk- bildningen är de största hindren att det dels är svårt att lokalisera minoriteterna och dels att de nationella minoriteterna inte anges som en särskild kategori i statens syfte med bidraget till folkbildningen. är samarbetet begränsat till folkbildningsinstitutioner som har profi- lerad verksamhet mot nationella minoriteter och minoritetskvinnor. Utredningen slår fast att det finns vissa gemensamma behov för alla nationella minoriteter respektive alla kvinnor bland de nationella minori- teterna. Några behov är emellertid specifika för respektive grupp. En svårighet har varit att önskemål om kurser i mycket liten grad kommit till utbildningsanordnarnas kännedom. I studien lämnas förslag på åtgärder som bl.a. skulle medföra bättre samordning och information om vad som efterfrågas. Här föreslås få en central roll. Rapporten bereds inom men kommer inom ramen för beredningen av regeringsuppdraget Att stödja kvinnligt entreprenörskap som lämnades att beakta de förslag som lämnats. 2.1.4Stärka samiska kvinnors delaktighet i samhällslivet gav regeringen i uppdrag att genomföra en särskild satsning för att stärka samiska kvinnors delaktighet i samhällslivet och deras ställning i det politiska beslutsfat- tandet och de politiska processerna. Inom ramen för uppdraget har ett antal åtgärder genomförts, bl.a. seminarier om jämställdhet. Medel har fördelats till jämställdhetsarbete i de politiska partierna. kon- staterar i en redovisning av uppdraget att synen på jämställdhet har för- ändrats i en positiv riktning. Regeringens uppdrag har därmed bidragit till ett positivt resultat. Regeringen noterar att målet om jämn könsfördelning i uppnåddes i valet . Det finns dock anledning att fortsätta det påbörjade arbetet för att ytterligare lyfta fram diskussionen om jäm- ställdhet inom den samiska gruppen. Det har bl.a. framkommit önskemål från samebyarna om fortsatt arbete inom de politiska partierna och om stöd för jämställdhetsarbete. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra en ny särskild satsning i syfte att stärka samiska kvinnors delaktighet i sam- hällslivet och deras ställning i det politiska beslutsfattandet samt främja samiska kvinnors deltagande i politiska processer. Regeringens bedöm- ning är att en stärkt delaktighet av samiska kvinnor i såväl det samiska samhället som i majoritetssamhället är angeläget. Inom ramen för den fortsatta satsningen ska främja jäm- ställdhet bland samer genom att bl.a. bistå partierna med ytterligare ut- bildningsinsatser och metodstöd för att främja internt jämställdhetsarbete samt underlätta kvinnors och mäns deltagande i det politiska arbetet. ska även lämna förslag på en långsiktig lösning för det fort- satta jämställdhetsarbetet inom ramen för ordinarie arbete. Avslutningsvis ska ett erfarenhets- och kunskapsutbyte påbörjas med samiska företrädare i , och rörande jämställdhet, mäns våld mot kvinnor, sexuella trakasserier och missbruk. Slutsatserna från detta utbyte ska redovisas under det svenska ordförandeskapet i . Uppdraget ska slutredovisas . 2.1.5Värderingar avseende jämställdhet och barns rättigheter stöd till trossamfund har i sin verksamhet omfattan- de och fortlöpande kontakter med olika trossamfund och organisationer samt myndigheter. har nämnden drivit ett projekt om det svenska samhällets grundläggande värderingar. har återkommande dialoger förts med trossamfunden om kvin- nor och barn i utsatta situationer och vad samfunden kan göra för dessa grupper. Flera av de samfund, såväl kristna som muslimska, som SST har kontakter med har sitt ursprung i delar av världen där så kallade heders- kulturer starkt influerat synen på familj och relationer. Regeringen har uppdragit åt nämnden att fortsätta och fördjupa dialo- gen med trossamfund om värderingar vad avser jämställdhet och barns rättigheter samt hur dessa kan bidra till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, i synnerhet mot unga kvinnor och män. stöd till trossamfund har lämnat en redovisning av projektet dina, mina, våra?. Av redovis- ningen framgår bl.a. att ett stort antal möten ägt rum som på olika sätt gjort trossamfundens ledare och medlemmar medvetna om det svenska samhällets syn på barns och kvinnors rättigheter. Projektet har även gett tillfälle till många kontakter med formella och informella grupper av kvinnor för samtal och stöd. 2.1.6Ideella organisationers arbete mot diskriminering Informationen avseende förekomsten av särbehandling och diskrimine- ring inom det civila samhället är begränsad. Det är emellertid en viktig uppgift att överväga om och hur staten kan bidra till ett arbete där det civila samhällets organisationer utvecklar sin egen verksamhet. Syftet är att kunna nå fler människor och skapa förutsättningar för ett jämlikt deltagande i det civila samhället. Regeringen har uppdragit åt att föra samtal med ett tiotal organisationer inom det civila samhället om hur de kan utveckla sitt arbete mot diskriminering, särskilt könsdiskriminering, och för jäm- ställdhet inom den egna verksamheten. ska därefter utlysa medel som kan sökas av organisationer som vill intensifiera sitt arbete mot diskriminering, särskilt könsdiskriminering, och för jäm- ställdhet inom den egna verksamheten. Uppdraget ska slutredovisas . Statistik visar att färre kvinnor än män är aktiva och utför frivilligt arbete inom det civila samhällets organisationer och att kvinnors andel minskar. Aktivitetsgraden är särskilt låg bland unga kvinnor med utländsk bak- Vidare har forskning visat att kvinnor typiskt sett har mindre inflytande i civilsamhällets organisationer än män. Det är angeläget att Skr. 2009/10:234 finna former för att stimulera personer som inte varit aktiva inom civilsamhällets organisationer till engagemang. Många organisationer bedriver ett omfattande sådant arbete, vilket regeringen öns- kar främja ytterligare. Regeringen har uppdragit åt att utlysa och fördela medel till organisationer inom det civila samhället som vill arbeta med engagemangsguider eller liknande metoder av uppsökande karaktär. Dessa engagemangsguider bör ha till uppgift att stimulera de som bor i områden med lägre organisationsgrad till att engagera sig inom civilsam- hällets organisationer. Det är viktigt att särskilt nå ungdomar och kvin- nor. Syftet med verksamheten bör vara att uppmuntra till ideellt engage- mang och nya nätverk för personer som annars inte skulle ha sökt sig till sådan verksamhet. Detta förutsätter dock att verksamheten är av uppsö- kande karaktär. En sådan uppsökande verksamhet kan underlättas genom att organisationer samverkar med myndigheter och andra aktörer som kommer i kontakt med personer som exempelvis är arbetslösa eller be- höver stärka sina nätverk. Uppdraget ska slutredovisas . 2.1.8Studie av ungas kulturutövande Meningsfulla kultur- och fritidsaktiviteter är viktiga för ungdomars möj- ligheter till avkoppling och för deras hälsa, personliga utveckling och förståelse av omvärlden. Alla flickor och unga kvinnor, pojkar och unga män ska ha möjlighet och rätt till kulturupplevelser oberoende av famil- jeförhållanden eller var man växer upp. Oavsett ålder, kön, eventuell funktionsnedsättning eller etnisk, socioekonomisk eller religiös bakgrund ska barn och unga kunna ta del av och utforska kultur och konstnärliga uttryck i olika former. Regeringen har uppdragit åt att genomföra en analys av ungas kulturutövande samt ungas upplevelser av detta. Syftet med studien är att öka kunskapen om ungas kulturutövande, belysa eventuella skillnader mellan unga kvinnors och unga mäns kultur- utövande samt synliggöra unga kvinnors fritidsaktiviteter. Även den offentliga medelstilldelningen till kulturverksamheter i förhållande till andra verksamheter för unga ska analyseras. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringens mål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk själv- ständighet livet ut. Att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att försörja sig själva genom ett betalt arbete är centralt i svensk jämställd- Kvinnor och män ses som individuellt ansvariga för både försörjning och omsorg. Skatter och socialförsäkringar är knutna till individen för att möjliggöra för kvinnor och män att både förvärvsarbeta och ta ett aktivt ansvar för hem och familj. Sammantaget har fördelats från den särskilda jäm- Skr. 2009/10:234 ställdhetssatsningen till olika åtgärder för att uppnå målet om ekonomisk En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet överlämnade regeringen skrivelsen En jämställd ar- betsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198). Syftet med strategin är att utifrån ett övergripande jämställdhetsperspektiv samordna och utveckla insatser med inriktning på arbetsliv, näringsliv och utbildnings- och socialpolitik. Genom samverkande åtgärder på dessa områden kan arbetet med jäm- ställdhet bli framgångsrikt. Strategin ska göra det möjligt för att främja jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Insatserna ska även syfta till att få fler kvinnor och män i arbete samt att minska utanförska- pet. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av vilka inriktningar jämställdhetspolitiken bör ha inom arbetsmarknads- och näringslivsom- rådet. Enligt regeringen bör arbetet ha följande inriktningar: -motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet, -främja jämställda villkor för entreprenörskap, -jämställt deltagande i arbetslivet, samt -jämställda arbetslivsvillkor. Inriktningarna kan i huvudsak förverkligas inom ramen för generella insatser som genomförs inom berörda områden. Dessa inriktningar ska samlat utgöra en grund för samordning, analys, utformning och uppfölj- ning av insatser inom det jämställdhetspolitiska området. Flertalet av de åtgärder som redovisas i skrivelsen har under inneva- rande mandatperiod finansierats inom ramen för regeringens särskilda jämställdhetssatsning. 3.1Motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet För att minska könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet måste jämställdhetsarbetet genomsyra hela utbildningsväsendet, från förskolan till högre utbildning. Skolan ska bidra till att motverka stereo- typa föreställningar om kön och kompetens. Valen till gymnasieskolan bör vara aktiva och medvetna eftersom de i hög grad styr senare utbild- ningsval. Varje individ ska ha möjlighet att välja utifrån sitt eget intresse och mötas av respekt för sitt yrkesval oavsett om detta är inom ett kvinno- eller mansdominerat yrke. Utgångspunkten för jämställdhetsarbetet i skolan är att alla elever ska få pröva och utveckla sina förmågor och intressen utan att hindras av ste- I en jämställd skola är studie- och yrkesvalen indivi- duella och inte könsbundna. Varje skola ska bedriva ett långsiktigt och Skr. 2009/10:234 målmedvetet arbete för att främja jämställdhet och varje form av diskri- minering ska bekämpas. Myndigheten för skolutveckling har fått i upp- drag av regeringen att planera och genomföra insatser i syfte att främja jämställdhet i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan samt vuxenutbildningen. Sedan Myndigheten för skolutveckling avveck- lats har tagit över uppdraget. Inom ramen för uppdraget om utvecklingsinsatser på jämställdhetsområdet i skolan har arbetet be- drivits inom fem områden. -främja jämställdhet samt motverka könsrelaterade trakasserier och avhopp bland elever av underrepresenterat kön, -sprida kunskap om kön och skolframgång, -fortbildning i sex- och samlevnadsundervisning, -insatser för att förhindra och förebygga hedersrelaterat våld och för- tryck, och -insatser för att förhindra psykisk ohälsa. Uppdragets samtliga delar ska slutredovisas . Främja jämställdhet samt motverka könsrelaterade trakasserier och avhopp bland elever av underrepresenterat kön I enlighet med uppdraget ska erbjuda utbildning i syfte att generellt främja jämställdhet samt att motverka oönskade handlingar såsom könsrelaterade trakasserier. Myndigheten ska dessutom sprida information om utbildningen till kommuner och skolor samt stödja kommuner och skolor i deras arbete att motverka traditionella studieval och främja jämställdhet. Inom området könsmönster och avhopp har tillsammans med lärosätena utarbetat och anordnat högskolekursen Jämställdhet i skolan skolpraktik och forskningsperspektiv. Målgruppen för högskole- kursen är lärare inom förskola, grund- och gymnasieskola, vuxenutbild- ning och högskola samt för studie- och yrkesvägledare. Kursen gavs första gången på fem olika lärosäten med totalt 177 deltaga- re. Kursen anordnas vid bl.a. , tekniska uni- versitet och . har även fördelat utvecklingsmedel för att främja arbete med jämställdhet i skolor. fördelades medel till 32 projekt i 20 kommuner och fördelades medel till 113 projekt i 65 kommuner. och beslutades att fördela ytterligare cirka 14 miljoner till 100 projekt. Projekten bedrivs och slutredovisning ska lämnas till . Projekten inriktas bl.a. på arbetet med att motverka traditionella yrkesval, förbättrad sexualundervisning, och att motverka skolstress bland flickor. har även beviljat 35 huvudmän medel för att bedriva sommarkurser i teknik för flickor. Totalt deltog 1013 flickor i 95 kurser i landet. Vidare har även en seminarieserie utarbetats om hur ar- betslivet kan användas som lärmiljö vid undervisningen av teknik. Semi- narieserien kommer att ges vid bl.a. , tekniska Sprida kunskap om kön och skolframgång tillsammans med har fått i uppdrag att anord- na en konferens inom ramen för ordförandeskap i Nordiska Temat för konferensen var Kön, utbildningsframgång och arbetsliv och fokus låg på utbyte av kunskaper och erfarenheter. Konferensen blev en mötesplats för forskare, politiker och praktiker inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet i . bistod även i planeringen av en konferens på liknande tema, Gender Differences in Educational Achievement, under Syftet med konferensen var att öka medvetenheten om konsekvenser av könsskillnader i utbildningsresultat, varför de uppstår och om alternativa vägar att påverka dessa. sen riktade sig framför allt till politiker, beslutsfattare och forskare. Fortbildning i sex- och samlevnadsundervisning fick även i uppdrag att erbjuda personal inom grund- och gymnasieskolan fortbildning i sex- och samlevnadsundervisning. ningen syftar till att ge skolpersonal kompetens kring olika arbetsmetoder samt uppmuntra till ett ämnesintegrerat arbetssätt. getts vid flera olika lärosäten bl.a. , högsko- har även fördelat utvecklingsmedel till skolor som vill förbättra sin sex- och samlevnadsundervisning. universitet har som ett led i att öka kvaliteten i sex- och samlevnadsun- dervisningen granskat metodböcker som används i undervisningen. Insatser för att förhindra och förebygga hedersrelaterat våld och Skolledare i grund- och gymnasieskolan har erbjudits fortbildningen Hedersrelaterad problematik om skolans ansvar och möjligheter. tet med utbildningen är att skolledare ska få ökad kunskap om och bered- skap för att arbeta med jämställdhetsfrågor i allmänhet och med frågor kring heder och förtryck i synnerhet. Kursen riktar sig till rektorer och har getts på sju olika lärosäten, bl.a. , och universitet samt genom i . Totalt har 330 rektorer Tillsammans med och har genomfört konferensen hedersrelaterat våld och förtryck vad kan vi göra tillsammans? för chefer inom kultur och fritid, skola, socialtjänst och polis. Totalt deltog 80 personer vid konferensen. har även utvecklat en kurs om jämställdhet och hedersrela- terat våld och förtryck i skolans värld vid för Insatser för att förebygga psykisk ohälsa har fått i uppdragit att i samråd med relevanta myndigheter stödja elevhälsans arbete med att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa i grund- och gymnasieskolan. flertal aktiviteter bl.a. gjordes en nulägesbeskrivning av elevhälsan i landet sammanställd genom en större enkät och intervjustudie. Utveck- lingsmedel har fördelats till skolor som ansökt om medel för arbete med att motverka skolrelaterad stress. Ytterligare en studie i ett antal skolor om elevhälsans koppling till skolans kunskapsuppdrag, vilken innefattar intervjuer med förvaltningschefer, lärare och elevhälsans personal, har påbörjats. Vid har även en uppdragsutbildning på temat Samarbete med föräldrar i skola och förskola skolpraktik och forskningsperspektiv genomförts. kommer att genomföra nationella konferenser riktade till elevhälsans personal samt lärare och rektorer. Könsskillnader i ämnet idrott och hälsa Enligt ett tilläggsuppdrag ska även utifrån ett jämställdhets- perspektiv kartlägga ämnet idrott och hälsa i . Särskild fokus ska ligga på följande aspekter: pojkars och flickors attityder till ämnet som helhet och till olika delmoment, elevernas närvaro och aktivitet, skolornas organisering av ämnet samt undervisningens utformning. har gett Gymnastik- och i i upp- drag att genomföra kartläggningen. Delegationen för jämställdhet i skolan Inom ramen för satsningen på jämställdhet i skolan beslutade regeringen att tillsätta en delegation för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75) med uppgift att utifrån skolans värdegrund lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan. Uppdraget omfattar såväl kommunala som fristående skolor samt sameskolan och specialskolan. Delegationen ska kartlägga kunskaperna om jämställdhet i skolan och ta fram kunskaps- översikter som rör bl.a. lärstilar samt språk-, läs- och skrivutveckling. I uppdraget ingår också att identifiera områden där ytterligare kunskap om jämställdhet och genus behövs och att föreslå insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan kan utvecklas och stärkas. Inom ramen för uppdraget ska delegationen genomföra seminarier och på andra sätt sprida den kunskap som sammanställs, särskilt om de metoder som kan användas för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Delegationen lämnade ett delbetänkande, Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? (SOU 2009:64). har delegatio- nen initierat ett antal studier, vilket bl.a. resulterat i rapporterna Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 19692009 (SOU 2010:35), Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i historia (SOU 2010:10) samt Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33). Studien om läromedel i historia visar att kvinnors historia ges minimalt med utrymme och oftast har karaktären av inskott i den övriga texten. I läromedel för samhällskunskap finns bl.a. brister i presentationen och diskussion om begreppet jämställdhet samt brister i problematisering utifrån jämställdhetsaspekter. Uppdraget ska slutredovisas . 3.1.2Delegationen för jämställdhet i högskolan Jämställdhet är en förutsättning för att landets lärosäten ska kunna säker- ställa en långsiktigt hög kvalitet i verksamheten. Fler kvinnor än män påbörjar högre studier, men kvinnor och män följer i stor utsträck- ning skilda utbildningar och skilda inriktningar inom utbildningar. Gene- rellt sett utgör kvinnor av undervisande och forskande personal vid lärosätena, men ett tydligt mönster är att ju högre upp i den akademiska hierarkin, desto mindre andel kvinnor.