prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Vissa förmåner och ersättningar till utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kan undantas från beskattning. För skattefrihet krävs beslut av . av lönen undantas från beskattning. Vissa ersättningar för utgifter är också undantagna från skatteplikt. Undantagen gäller under högst . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Utjämning av småföretagares inkomst I småföretag bidrar inkomstutjämnande åtgärder, t.ex. avsättningar till skogskonto och periodiseringsfond samt överavskrivningar, till skatteutgiften i den mån åtgärderna medför att ägarens marginalskatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har erlagts. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras för lämnade bidrag trots att reglerna för koncernbidrag inte är uppfyllda. Detta förutsätter dels att avdraget redovisas öppet, dels att den verksamhet som bedrivs av berörda företag ska vara av samhällsekonomiskt intresse. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Ekonomiska föreningar får göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte är skattepliktiga hos mottagaren. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag beskattas med den lägre skattesatsen istället för , vilket är för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier För den del av utdelningen på kvalificerade andelar som understiger gränsbeloppet tas fr.o.m. endast 2/3 upp till beskattning. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i vissa fall upp till dess att mottagaren säljer aktierna (den s.k. lex Asea). Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på aktier i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfattas av lättnadsregler till och med utgången av 2011. Lättnadsreglerna motsvarar de regler som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före inkomstår 2006. Lättnadsreglerna medför en skattelättnad. av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip anskaffningsvärdet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteutgiften avser särskild löneskatt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda eller senare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades och enbart ålderspensionsavgiften, på , betalas för egenföretagare som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast enskilda näringsidkare som är födda eller senare, dvs. näringsidkare som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt men är födda eller tidigare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades för egenföretagare som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast enskilda näringsidkare som är födda eller tidigare, dvs. näringsidkare som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet. Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller senare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades och enbart ålderspensionsavgiften, på , betalas för anställda som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast anställda som är födda eller senare, dvs. personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller tidigare Den särskilda löneskatten för vissa förvärvsinkomster (SLF) på slopades för anställda som har fyllt . Nedsättningen omfattar endast anställda som är födda eller tidigare, dvs. personer som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet. Bränsleförbrukning för uppvärmning inom industrin Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. för alla fossila bränslen utgörs av full energiskattesats på eldningsolja, /kWh. har beslutat att ta ut energiskatt motsvarande av full energiskatt på eldningsolja, vilket motsvarar /kWh. Därmed minskar skatteutgiften . El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering medges befrielse från energiskatten på el. Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. Generell nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter medges en nedsättning av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen för uppvärmning. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. /kg koldioxid. har beslutat att nedsättning endast medges och . Särskilt nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel För naturgas och gasol som drivmedel är skattesatsen nedsatt jämfört med för uppvärmning. Nedsättningen motsvarar av koldioxidskattesatsen för naturgas och för gasol. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättningen för både naturgas och gasol ska motsvara 2011, 2015. Därmed upphör skatteutgiften . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att fasa ut begränsningsnivån i två steg. Det första steget tas 2011 genom att begränsningsnivån höjs från av det enskilda företagets försäljningsvärde. Därefter slopas begränsningsnivån . Därmed upphör denna skatteutgift. Utöver sjöinkomstavdrag har den som har haft sjöinkomst rätt till skattereduktion med om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om man inte har arbetat ombord , ska reduktion medges med 1/365 av dessa belopp för som sjöinkomst uppbärs. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Fastighetsskatt på lokaler samt industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Se även Reviderade skatteutgifter nedan. Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter Skälet till att den redovisade beräkningen för fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter 2011 skiljer sig från den som redovisades i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter /10:195 är att fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs till från och med den1 . Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Efter en relativt med god ekonomisk utveckling förändrades det makroekonomiska läget i omvärlden och i snabbt till det sämre . fortsatte den svaga utvecklingen och BNP i OECD- området föll och i Euroområdet . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utvecklingen förbättrats något och väntas tillväxten i OECD-området bli och i Euroområdet 1,2 procent.1 förväntas den svenska exporten att tillta. Även om ekonomierna i omvärlden förväntas växa så är den förväntade tillväxten inte större än att nivåerna fortfarande kommer att ligga lägre än innan den ekonomiska krisen. Den svaga utvecklingen i omvärlden har haft negativ inverkan på den svenska ekonomin och i synnerhet för svenska exportföretag. var BNP-tillväxten i -5,. Den tendens till återhämtning av den makroekonomiska utvecklingen som vi nu ser i många länder har stimulerats kraftigt av att både penningpolitiken och finanspolitiken har varit påtagligt expansiv. Centralbankerna har hållit styrräntorna på historiskt mycket låga nivåer . har finanspolitiken i de flesta länder varit expansiv. I flera länder har finanspolitiken varit så expansiv att det medfört stora underskott i de offentliga finanserna. Dessa underskott är på sina håll så omfattande att det fortfarande råder stor osäkerhet om utvecklingen i vår omvärld trots att de finansiella marknaderna stabiliserats . Kraftig nedgång i utrikeshandeln Den gynnsamma utvecklingen av svensk export efter 1990-talskrisen har brutits i och med den internationella recessionen med en kraftig nedgång i den internationella efterfrågan på varuexport. minskade den sammantagna svenska exporten jämfört med . Varuexporten som utgör av den totala exporten föll och tjänsteexporten i fasta priser.2 Genom en svag utveckling av den inhemska efterfrågan och hög grad av importinnehåll i den svenska exportindustrin, så föll även den svenska importen kraftigt . Den sammantagna importen föll 2009 jämfört med året innan. har medfört att kapacitetsutnyttjandet fallit kraftigt och stora personalneddragningar har genomförts. I industrin minskade antalet arbetade timmar 2009 jämfört med vilket kan jämföras med den sammantagna nedgången i arbetade timmar i näringslivet som uppgick till . har den svenska exporten återhämtat sig och ökar exporten med så mycket som jämfört med samma period 2009.3 Under resterande delen av 2010 och väntas både export och import fortsätta växa, om än i en lägre takt än under första halvan av 2010. Världsmarknadsandelar och bytesförhållande nära oförändrade på kort sikt har sammanlagda marknadsandel av världens export minskat, från 2009. Den har legat ungefär på denna lägre nivå sedan 2000.4 Den kraftiga nedgången i den svenska exporten har inte medfört någon stor minskning av världsmarknadsandel då även världens totala export minskade påtagligt . har andel av världens tjänsteexport ökat från . Tjänsteexporten har vuxit snabbare än varuexporten och står nu för av den svenska exporten. har bytesförhållande haft en negativ utveckling. försämrades bytesförhållandet i genomsnitt . Fallande priser på teleprodukter tillsammans med snabbt stigande oljepris är betydande faktorer bakom denna utveckling. Produktiviteten i exportindustrin har ökat i förhållandevis hög takt vilket verkat kompenserande för det försämrade bytesförhållandet. har bytesförhållandet förstärkts något jämfört med året innan. Kvoten mellan de sammanvägda export- och importpriserna ökade med 0,4 procent.5 1 Källa: , Economic outlook, No 87, 2010. 2 uppgick den totala exporten till vilket National räkenskaperna, . motsvarade av BNP. Andelen varuexport uppgick till 67,8 Handelsstatistik från , Statistics database . procent och tjänsteexporten till av total export. Källa: SCB. Utvecklingen av den relativa enhetsarbetskostnaden har stor betydelse för möjligheterna att konkurrera på exportmarknaderna.6 Den relativa enhetsarbetskostnaden har minskat i . Minskningen beror inte i första hand på att lönekostnaderna ökat långsammare än i andra länder utan främst på ökad produktivitet och en försvagad växelkurs.7 ökade emellertid den relativa enhetsarbetskostnaden relativt kraftigt. Fallande produktivitet medförde stigande kostnadstryck i näringslivet. fortsatte produktiviteten i att försämras som arbetskostnaden steg. En svag produktivitetsutveckling i övriga och en försvagad krona medförde dock att den relativa enhetsarbetskostnaden minskade något . förväntas enhetsarbetskostnaden sjunka snabbt då arbetskostnaden ökar långsammare och produktiviteten återhämtar sig påtagligt. Därmed dämpas de senaste årens höga kostnadstryck.8 Rapporter rörande konkurrenskraft med koppling till näringspolitiken och innevarande år har ett antal betydelsefulla rapporter från bl.a. , EU och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser publicerats som kan kopplas till det näringspolitiska området. Nedan omnämns några av dessa rapporter som direkt eller indirekt behandlar konkurrenskraft. I senaste Economic outlook bedöms det makroekonomiska läget nu som relativt gynnsamt, med en starkare tillväxt än föregående bedömning men med en hög grad av osäkerhet i återhämtningen.9 Flertalet stora 6 Utvecklingen av den relativa enhetsarbetskostnaden speglar den sammantagna utvecklingen av produktivitet, lönekostnader och växelkurs i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. En minskande relativ enhetsarbetskostnad medför att det blir lättare att konkurrera med andra länder då arbetskostnaden relativt andra länder sjunker. 7 , företagande och konkurrenskraft Internationell benchmarking (Ds 2007:37). 8Källa: Konjunkturläget , . 9Källa: , Economic outlook, No 87, 2010. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 redovisar en ökad tillväxt och den internationella handeln växer igen. För EU- området innebär dock krisen i och situationen i ett antal andra Euroländer att den europeiska återhämtningen är osäker. ekonomi visar tecken på återhämtning och utvecklingen i och är fortsatt stark. påtalar att de flesta behöver införa åtgärder som leder till stabila statsfinanser, efter finanskrisens stimulansåtgärder, utan att detta riskerar att hämma tillväxten. För bedöms ekonomi återhämta sig väl men arbetslösheten förväntas vara fortsatt hög. I for Growth 2010 betonas åtgärder för att stimulera ekonomierna. lyfter också fram behovet av att successivt minska krisåtgärderna. För att nå gynnsamma tillväxteffekter i ekonomin pekas bl.a. på betydelsen av effektiv beslutsprocess, effektiva regleringar och att konkurrens kan uppnås men belyser också den betydelse som satsningar på infrastrukturen kan ha på den långsiktiga tillväxten.10 I rapporten kommenterar också att är ett av de länder som infört en rad av de åtgärder som förordar. publicerades också en rad internationella rapporter där innovationsklimat, konkurrenskraft och näringslivsklimat analyseras. hamnar genomgående mycket högt i dessa internationella jämförelser, bl.a. hamnar främst bland EU-länderna när det gäller att uppnå målen med Lissabonstrategin11 och anses också ha det mest gynnsamma innovationsklimatet inom EU12. I rapporten och förslag till metod för framtida analys från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser sammanfattas utveckling för några vanligt förekommande mått på konkurrenskraft. Här visas bl.a. att inkomst per person i arbetsför ålder (med avseende på real BNI) i har varit något lägre i förhållande till 14 konkurrentländer . har den utvecklingen brutits och kom 10Källa: , Going for growth 2009. 11Källa: WEF, 2010. 12European innovation scoreboard, EU 2010. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2007 upp i samma inkomstnivå som aggregatet av konkurrentländer. har utvecklingen dock vänt nedåt igen. Regeringen arbetar för att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande. Under utgiftsområde 24 Näringsliv sker det bl.a. genom generella insatser för kapitalförsörjning, information och rådgivning samt olika riktade åtgärder. I resultatredovisningen för detta område ingår även geologisk verksamhet under geologiska undersökning (SGU). Entreprenörskapsinsatser genomförs också i stor utsträckning inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. För resultatet av dessa, se avsnitt 2.5 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Den statliga kapitalförsörjningen genom () och Stiftelsen Industrifonden (Industrifonden) syftar till att, tillsammans med bl.a. (se avsnitt 3.4.4) bidra till en god kapitalförsörjning för företag i alla delar av . Informations- och rådgivningsinsatserna sker bl.a. via och . De riktade åtgärderna omfattar t.ex. insatser för att främja kvinnors företagande och stärka kunskapen och forskningen om detta, insatser för att öka möjligheterna för små företag att utveckla sina varor och tjänster, insatser för att fler små och medelstora företag ska få nytta av elektronisk affärshantering samt privata företagsinkubatorer. Härutöver ingår bl.a. åtgärder för företagande inom kulturella och kreativa näringar, för att stödja unga innovatörer, för att stimulera entreprenörskap inom vård och omsorg, för att främja företagande bland personer med utländsk bakgrund, ökat entreprenörskap på högskolor och universitet, nystartskontor och kooperativt företagande samt arbete med turistfrågor och turiststatistik. Regeringen redovisar resultat av arbetet med att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande då särskild information finns tillgänglig, t.ex. i form av uppföljningar och För vissa insatser är det ännu för tidigt att redovisa resultat. Regeringen avser att återkomma med redovisningar av resultat från dessa insatser. ska främja utvecklingen av små och medelstora företag. Målet för ALMIs verksamhet är att fler livskraftiga företag startas och utvecklas och att fler företag ökar sin konkurrenskraft och tillväxt samt att fler innovativa idéer kommersialiseras framgångsrikt. Kapitaltillskottet på , de utökade lånemöjligheterna till hela segmentet små och medelstora företag, samt möjligheten att finansiera en större andel av kapitalbehovet (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47) medförde att utlåningen från ökade kraftigt . Utlåningen uppgick till , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Totalt har cirka 5 100 företag beviljats lån . En stor del av den ökade utlåningen skedde till etablerade företag, från till . Utlåningen låg på en hög nivå , men efterfrågan fick en annan karaktär då låneansökningar för expansionsinvesteringar och förvärv ökade. ALMIs utlåning sker huvudsakligen tillsammans med banker. har utlåningen från bidragit till att banker och andra finansiärer beviljat lån för ytterligare , vilket innebär att för varje krona lånat ut har företagen fått låna ytterligare från andra finansiärer. Utlåningen i form av s.k. mikrolån ökade kraftigt , från 2008 till 2009. Av mikrolånen beviljades till företag som ägs eller leds av kvinnor. Det totala antalet företag som ägs eller leds av kvinnor och som beviljades lån ökade 2009 jämfört med , från 1 241 till 1 610. Av det totala antalet beviljade lån 2009 beviljades till företag som ägs eller leds av kvinnor. Det kan jämföras med att av alla företag i , med upp till 50 anställda drivs av kvinnor.13 Av de företag som startades leddes av män och av kvinnor. () leddes av män och kvinnor gemensamt.14 Lånebeloppet för företag som ägs eller leds av kvinnor är i genomsnitt lägre än för företag som ägs eller leds av män. En förklaring är att kvinnor, i högre utsträckning än män, startar och driver vissa typer av tjänsteföretag som ofta har lägre kapitalbehov än andra företag. Under finanskrisen var det ökande behovet av krediter från som störst inom traditionell tillverkningsindustri, vilken domineras av företag som ägs eller leds av män. Antalet lån som beviljades till företag som leds av personer med utländsk bakgrund uppgick till 849. Detta är en ökning jämfört med då antalet lån var 766. Av det totala antalet beviljade lån har lämnats till företag som leds av personer med utländsk bakgrund. Uppskattningsvis drivs av alla företag i , med upp till 50 anställda, av utlandsfödda. De utlandsfödda beräknas stå för av nyföretagandet.15 , som består av sju regionalt baserade riskkapitalfonder, etablerade verksamhet . har ett kapital på och är finansierat till omkring hälften via beslut om EU-medel (Europeiska regionala utvecklingsfonden) inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen, se även avsnitt 2.5 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Övriga finansiärer är och ett antal aktörer i länen. Det är vidare ett krav att varje enskild investering medfinansieras till minst hälften av en privat investerare. Inom ramen för verksamheten vid har 21 investeringar om totalt genomförts, varav står för . genomför på uppdrag av en uppföljning av tillväxten hos . I undersökningen 2009 mättes effekter i företag som blev kunder under 13Källa: , Kvinnors och mäns företagande 2009. 15Källa: , Utlandsföddas företagande i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Undersökningen visar att växer mer än företag i en jämförbar kontrollgrupp. Omsättningen i dessa kundföretag har ökat , vilket motsvarar i genomsnitt per företag. I en jämförbar kontrollgrupp var omsättningsökningen lägre, . Resultatet för är även bättre sett till sysselsättningsökning. Antalet anställda i kundföretagen ökade , vilket motsvarar 7 800 personer. För kontrollgruppen uppgick ökningen till . Statens avkastningskrav på , att över tiden hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. Industrifondens verksamhet riktar sig till små och medelstora företag som vill växa. Industrifonden tillhandahåller kapital, kompetens och nätverk. Under /09 har fonden tecknat 46 avtal om investeringar i företag, främst i form av aktier, om totalt , varav avser följdinvesteringar. Verksamhetsåret resulterade i en förlust på . Det beror främst på att lågkonjunkturen föranlett nedskrivningar av värdet av fondens portföljbolag och vissa extraordinära insatser för att säkra vissa bolags framtid. Värdet av fondens engagemang i form av ägande i företag uppgick vid verksamhetsårets slut till i 136 bolag. har haft i uppdrag att genomföra en ettårig pilotsatsning om för att stödja privata företagsinkubatorer. Syftet har varit att bredda och komplettera det mer traditionella utbudet hos befintliga inkubatorer. Avsikten med pilotsatsningen har i huvudsak varit att se om typ av ägande, privat eller offentligt, har relevans för de resultat som uppnås i inkubatorverksamhet. Uppföljningen av pilotsatsningen visar att nästan hälften av företagarna gör bedömningen att deras deltagande i inkubatorn har varit till stor nytta för företaget. Vidare anger de berörda inkubatorerna att stödet har gett dem möjlighet att arbeta med nya branscher och mer intensivt med de branscher som normalt omfattas av inkubatorns verksamhet, att de har kunnat bredda och fördjupa sig i förhållande till deltagande företag samt att de haft mer tid att nå fler verksamheter och i ett tidigare skede. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Uppföljningen indikerar också att inkubatorerna i projektet har nått fler kvinnor och personer med utländsk bakgrund än en kontrollgrupp med offentliga inkubatorer. Samtliga inkubatorer anger att stödet har gjort det möjligt att arbeta med tjänstesektorn samt att de har fått möjlighet att arbeta mer innovativt. Vidare har det bidragit till att inkubatorerna har kunnat arbeta med fler entreprenörer och företag. Uppföljningen riktad till de deltagande entreprenörerna och företagarna indikerar en positiv utveckling för företagen. Samma bedömning gör också inkubatorerna själva.