prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 2009. I jämfö- relse med 2008 minskar den statliga inkomst- skatten med . Minskningen förklaras av höjd skiktgräns för statlig inkomst- skatt. En lägre lönesumma har även medfört att prognosen är lägre än vad som redovisas i statsbudgeten. Den allmänna pensionsavgiften tas ut på för- värvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäk- terna följer därför utvecklingen av skatteunder- laget för direkta skatter. På grund av en svagare ökningstakt av skatteunderlaget är prognosen nedreviderad med 0,5 respektive . utgör den totala skattereduktionen , vilket är högre reduktioner än i statsbudgeten. Avvikelsen beror på högre skattereduktioner för husarbete än vad som beräknades i statsbudgeten. I jämförelse med 2008 ökar de totala skattere- duktionerna med . Ök- ningen förklaras framförallt av det tredje steget i jobbskatteavdraget. Skattereduktionerna för jobbskatteavdrag uppgår 2009 till , vilket är högre än 2008. Skattereduktionen för allmän pensionsav- gift och reduktion för hushållstjänster uppgår till 86,3 respektive . De indirekta skatterna på arbete utgör av skatt på arbete och beräknas 2009 Jämfört med föregående inkomstår minskade intäkterna . Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensions- systemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Prognosen är lägre än i statsbudgeten. Det huvudsakliga skälet till de lägre intäkterna är en lägre lönesumma till följd av lågkonjunkturen. Jämfört med 2008 är utfallet lägre, vilket motsvarar en minskning . Det låga utfallet förklaras tillsam- mans med den lägre lönesumman av sänkningen av avgifterna . Jämfört med statsbudgeten beräknas nedsättningarna bli lägre. I huvudsak är det nedsatta socialavgifter för unga som antogs vara högre i statsbudgeten . Beroende på utvidgningen av nedsättningen av socialavgifter för personer 2009 beräknas nedsättningar bli högre jämfört med . beräknas den särskilda löneskatten bli . Jämfört med statsbudge- ten har intäkterna reviderats ner med . Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skattein- täkterna. Skatt på företagsvinster utgör ca hälf- ten av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. De flesta skatter i undergruppen skatt på ka- pital fastställs i den årliga taxeringen i november året efter inkomståret. Undantagen är kupong- skatten och stämpelskatten, som fastställs må- Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital är en prognos. Skatt på kapital, hushåll Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna kan variera kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vins- terna realiseras. Den kraftiga nedgången på börsen i kombination med den finansiella oron gjorde att de taxerade kapitalvinsterna föll kraftigt . Vinsterna uppgick till , vilket kan jämföras med året innan. Turbulensen på kapitalmarknaderna har medfört att många hushåll valt att realisera ackumulerade kapitalvinster. I kombination med börsfallet , innebär detta att det måste ske en kraftig återhämtning på börsen innan hushållen i större utsträckning har finansiella vinster att realisera. Omsättningen på fastighetsmarknaden har varit låg , vilket bidrar till att yt- terligare minska kapitalvinsterna. Kapitalvins- terna bedöms minska ytterligare och uppgå till . Utfallet för hushållens skatt på kapital beräk- Revideringen beror i huvudsak på att prognosen för kapitalvinsterna har justerats ned. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar in- komstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Be- skattningen utgår från bolagens bokföringsmäs- siga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att få fram den beskattningsmässiga inkomster. Utfallet för skatt på företagsvinster bedöms bli 2009. Jämfört med statsbudgeten har prognosen reviderats ned med . Prognosrevideringen är en följd av den snabba försvagningen av den eko- nomiska konjunkturen. Lågkonjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, har lett till betydande nedrevideringar för företagens re- sultat . Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenskt aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 3,1 miljarder kro- nor 2009, vilket är lägre än i statsbudgeten. Lågkonjunkturen har inneburit lägre utdelningar i företagen, vilket har medfört att skatteintäkterna från kupongskatten har blivit lägre än beräknat. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på till- gångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen be- ror avkastningsskatten på statslåneräntan året före beskattningsåret. Skattesatsen är på pensionsförsäkringar och på kapi- talförsäkringar. Intäkterna från avkastningsskatten beräknas bli 2009, vilket är lägre än i statsbudgeten. Lägre räntor har inneburit att avkastningsskatten beräknas bli lägre än i statsbudgeten. fastighetsavgift och statlig fastighets- skatt avskaffades den statliga fastighetsskat- ten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgiften för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostads- delen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxe- ringsvärdet. Avgiften indexeras genom att kny- tas till inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighetsav- giften 2009 beräknas uppgå till , varav för småhus och från bostadsdelen i hyreshus. Jämfört med beräkningen till statsbudgeten har prognosen reviderats upp med . Statlig fastighetsskatt tas ut på den del av hy- reshus som avser lokaler samt på industrifastig- heter. Det statliga fastighetsskatten be- räknas uppgå till , vilket är mer än i statsbudgeten. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomrätter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för stämpelskatt blev , vilket är 1,8 miljarder kro- nor lägre än i statsbudgeten. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter samt skatt på import bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick intäkterna till , vilket är lägre än i statsbudgeten. Den främsta anledningen till att intäkterna blev lägre är den kraftiga konjunkturnedgången, som inleddes under den senare delen av 2008. Konjunkturnedgången medförde att hushållens konsumtion ökade svagare än förväntat. Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdes- skatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till prisökningstakten i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning och investeringar i både privat och offentlig sektor. Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2009, vilket är lägre än i statsbudgeten. Prognosrevideringen är framförallt en följd av en svagare utveckling av hushållens konsumtion och bostadsinvesteringarna . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbruk- ning av vissa varor och tjänster. Punktbeskatt- ning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Punktskatter skiljer sig från mervärdes- skatt i avseendet att de oftast är baserade på kon- sumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Till undantagen hör beskattningen av cigaretter, som till viss del beror på detaljhandelspriset, samt energi- och koldioxidskatterna som skrivs upp med förändringen i KPI. Intäkterna från punktskatterna uppgick till sammanlagt , vilket är lägre än i statsbudgeten. Förklaringen till att utfallet blev lägre än beräkningarna till statsbudgeten är främst konjunkturnedgången, vilken medförde lägre intäkter från koldioxidskatt på diesel. Oväntat långa driftstopp av vissa kärnkraftsreaktorer medförde även lägre intäkter från skatt på termisk energi i kärnkraftsreaktorer. Skatt på tobak omfattar skatt på cigaretter, cigar- rer, cigariller, snus samt rök- och tuggtobak. In- täkterna från skatt på tobak utgörs till största delen av intäkter från skatt på cigaretter. Intäk- terna från skatt på tobak uppgick till , vilket är högre än i statsbudgeten. Differensen förklaras i huvudsak av att efterfrågan på ciga- retter och snus blev högre än väntat. Alkoholskatterna uppgick till . Utfallet blev högre än i statsbudgeten, i huvudsak till följd av en högre konsumtion av vin och öl. Under skatt på energi återfinns energiskatt och koldioxidskatt. uppgick intäkterna från energiskatt till , vilket är lägre än i statsbudgeten. Koldioxidskatten uppgick till 26,1 miljarder kro- nor och blev därmed lägre än i statsbudgeten. Lägre intäkter från koldiox- idskatt på diesel är den främsta förklaringen till att utfallet blev svagare. Den kraftiga konjunk- turnedgången och fallet i industriproduktionen bidrog till en lägre efterfrågan på die- sel och därmed lägre skatteintäkter. Övriga skatter på energi och miljö uppgick intäkterna från övriga skatter på energi och miljö till , vil- ket är lägre än i statsbud- geten. Intäkterna från skatt på termisk energi i kärnkraftsreaktorer blev lägre till följd av oplanerat långa driftsstopp i vissa kärnkraftsreaktorer. Skatt på vägtrafik utgörs till största delen av for- donsskatter. Totalt uppgick skatt på vägtrafik 2009 till , vilket överens- stämmer med beräkningen i statsbudgeten. Skatt på import blev , vilket är lägre än statsbudgeten. Skillnaden förklaras av en lägre varuimport till följd av lågkonjunkturen. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av Skatte- verkets tidigare fattade taxeringsbeslut samt di- verse inkomster som förs till exempelvis Insätt- ningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, Av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl. Restförda skatter är högre än i statsbudgeten, medan övriga skatter är lägre än i statsbudgeten. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna In- komster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. lägre än vad som beräk- nades i den ursprungliga statsbudgeten antagen av . Skillnaden förkla- ras främst av att Inkomster av försåld egendom blev lägre än beräknat. Tabell 5.7 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Tabell 5.8 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk, och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovi- sas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga in- komster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till och var därmed (2,) högre än beräknat i statsbudgeten. blev Inkomster av statens verksam- het (9,) lägre än 2008. De lägre inkomsterna hänför sig till Aktie- utdelning, som minskade med (22,) mellan åren. Övriga in- komster av statens verksamhet minskade med (64,) och Of- fentligrättsliga avgifter minskade med (11,). Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rö- relseöverskott uppgick till och var därmed (63,6 pro- cent) högre än beräknat i statsbudgeten. Riks- bankens inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. blev inkomsterna av Rörelseöver- skott (71,) högre än 2008. Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens fastighets- förvaltning blev och var därmed högre än beräknat i Överskottet från Statens fastig- hetsverk uppgick till och består av inkomster från försäljningen av Vasa- kronan. Överskottet från uppgick till . blev Överskott av statens fastig- hetsförvaltning högre än 2008. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till och var därmed (7,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Räntor på skattekonto m.m., netto uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med statsbud- geten. Ränteinkomster på studielån uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Ränteinkomster blev högre än 2008. Räntor på skattekonton m.m., netto minskade med och Ränteinkomster på studielån blev högre. Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier (utdelningar) upp- gick till , vilket är () lägre än be- räknat i statsbudgeten. Utdelningar, som bo- lagen betalade ut , hänför sig till rä- . Utbetalda utdelningar redovisas i tabell 5.11. AB utgick som extra utdelning enligt avtalet med danska posten efter samgåendet. En aktieförsäljning av aktieinnehav i det amerikanska spritföretaget har redovisats Utdelningen från uppgick till vilket är en minskning med jämfört med . Anledningen är att det gjordes en extra utdel- ning , men ej . Utdel- ningen från uppgick till . Efter avdrag för kompen- (1 051 miljoner (22,) 2008 och 2009. Tabell 5.11 Aktieutdelning och 2009 Statens väg och banin- Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Of- fentligrättsliga avgifter uppgick till 10 762 miljo- ner kronor och var därmed (4,) högre än beräknat i statsbudgeten. Den största avvikelsen avser Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Utfallet blev , vilket är högre än i statsbudgeten. Offentligrättsliga avgifter blev (11,) lägre än 2008. Finansie- ringsavgift från arbetslöshetskassor har minskat med . Antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna har minskat med cirka 500 000 sedan avgiften höjdes . Avgifterna vid Kronofogdemyndigheterna ökade med . Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen För- säljningsinkomster uppgick till 84 miljoner kro- nor, vilket är (45,) lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. För , försäljningsin- täkter blev utfallet , vilket är lägre än beräknat i statsbud- geten. Om vissa förutsättningar är uppfyllda kö- per och lagrar bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och stats- budget beror på en minskad försäljning av varor som lagrats. lägre än 2008. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var där- med (25,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för in- komsttiteln blev 978 miljoner kro- nor, vilket är högre än be- räknat. I statsbudgeten beräknades Sanktionsav- gifter m.m. uppgå till , medan utfallet uppgick . Inkomsterna av Böter m.m. blev (16,) högre än 2008. Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till och blev därmed högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Övriga inkomster minskade med 1 663 miljo- ner kronor jämfört med . Anledningen är att inlevererade en auk- tionslikvid på från försälj- ning av 4-G tillstånd. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. I stats- budgeten togs Inkomster av försåld egendom beräkningstekniskt upp med , medan utfallet uppgick till . Inkomster av försåld egendom blev lägre än föregående år. uppgick inkomsterna till , varav avsåg försäljningen av och avsåg försäljningen av statens aktier i . Tabell 5.12 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas återbetalningar av olika typer av lån. Dessa uppgick till och var därmed lägre än beräknat i statsbudgeten. Återbetalning av övriga lån blev högre, medan Återbetalning av studiemedel och Återbetalning av näringslån blev respektive lägre. Återbetalning av lån blev (7,) lägre än 2008. Återbetalning av studiemedel minskade med . Tabell 5.13 Återbetalning av lån Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten kronor (3,) Utfallet för Statliga pensions- avgifter blev , vilket är högre än beräknat i stats- budgeten. Utfallet för inkomsttiteln på statskapital blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Kalkylmässiga inkomster blev (2,) högre än 2008. Statliga pensionsavgifter ökade med 187 miljoner kro- nor. Tabell 5.14 Kalkylmässiga inkomster Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Administrationskostna- derna för det statliga tjänstepensionssystemet Tabell 5.15 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till 11 682 miljoner kro- nor och var därmed (5,) högre än beräknat i statsbudgeten. Bidragen från uppgick till , vilket var högre än beräknat i statsbudgeten. Öv- riga bidrag från blev högre än beräknat i stats- budgeten. Det högre utfallet beror främst på po- sitiva kursdifferenser till följd av kronans för- svagning gentemot euron. Ersättningar för bi- drag som betalat ut i för- skott i kronor till bönderna, både rekvireras och betalas ut i euro från med viss eftersläpning. Skillnaden mellan vad som betalats ut till bönderna och ersättningen från EU redovisas som kursdifferens under Övriga bidrag från . Bidragen från blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Det lägre utfallet beror på att fleråriga projekt inom nya landsbygdsprogrammet 2007 -2013 kom igång senare än beräknat, vilket medfört att utbetalningar (och därmed inbetalningar) förskjutits till 2010 och . Bidragen från blev högre än beräknat i stats- budgeten. har utbetalningarna till beslutade projekt -2013 kommit igång ordentligt (se utgifts- område 19 Regional utveckling), vilket avspeglas i återflödet från EU. Jämfört med 2008 blev bidragen från EU (5,) högre. Övriga bidrag från ökade med till följd av positiva kurs- differenser. Bidragen från ökade med (183,), då utbetal- ningarna till projekt -2013 ökat rejält . Bidragen från minskade med mellan åren. Minskningen beror på att bidragen för programperioden -2006 avtagit i och med att perioden avslu- tas och på att projekt -2013 inte kommit igång i samma omfatt- ning. Tabell 5.16 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EG:s jord- varav Miljö-, struktur- Bidrag från EG:s fis- Bidrag från EG:s regi- Bidrag från EG:s soci- Övriga bidrag från EG Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Under inkomsttypen Avräkningar m.m. redovi- sas Tillkommande skatter och avräkningar. Ut- fallet beräknas bli , vilket är lägre än i statsbudgeten. I tillkommande inkomster ingår s.k. EU-skatter och kommunala utjämningsavgifter. EU-skat- terna utgörs främst av momsbaserad EU-avgift och tullmedel. EU-skatterna redovisas via stats- budgeten och tillfaller slutligen EU:s budget. Därmed ingår de inte i statens skatteintäkter. De tillkommande inkomsterna beräknas 2009 uppgå till , vilket är högre än statsbudgeten. Jämfört med 2008 är de tillkommande skatterna lägre, vilket i huvudsak förklaras av den momsbaserade EU-avgiften. har rabatt på den momsba- serade EU-avgiften och skall endast betala en tredjedel av ordinarie avgift, vilket innebär att avgiften blir ca lägre. Be- slutet ratificerades emellertid först . Till- sammans med retroaktiv rabatt blir därför den momsbaserade EU-avgiften lägre 2009. Avräkningar är intäkter som förs till fonder utanför statsbudgeten, avräknad mervärdesskatt för statliga myndigheter och kompensation för mervärdesskatt till kommunsektorn. Avräkningarna uppgick till - , vilket är lägre än i statsbudgeten. Kompensation för mervärdesskatt uppgick till -, varav avräknad mervärdesskatt hos stat- liga myndigheter -och kompensation för mervärdesskatt för kommun- sektorn -. Resterande del av avräkningarna utgörs av intäkter som för till fonder. Dessa intäkter uppgick till - 2009. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Av tabell 5.7 framgår att beloppet i statsbudgeten var -. Utfallet blev varav jämställdhetsbonusen blev . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet således lägre än beräknat. Jämfört med 2008 har krediteringarna minskat betydligt då det stora flertalet skattekredite- ringar har upphört eller flyttats till statsbudge- tens utgiftssida. Tabell 5.17 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Stöd till investeringar i Stöd till skyddat arbete Stöd till utbildning av personal i vård och Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 ut- giftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), nettoutlåning och Kassamässig korrigering på statsbudgetens utgiftssida. En större förbrukning än totalt anvisade me- del kan finansieras genom att myndigheterna ut- nyttjar ingående ramöverföringsbe- lopp/anslagssparande, anslagskredit samt genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet över- skridande. 5.3.1Makroekonomiska förutsättningar och beslut Skillnaden mellan utfallet och de beräknade ut- gifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av , redovisas i tabell 5.18. Utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev högre än i den ursprung- liga statsbudgeten. Denna skillnad delas i detta avsnitt upp i tre kategorier: skillnad till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar, skillnad till följd av beslut och skillnad till följd av övriga förklaringsfaktorer. Tabell 5.18 Skillnad mellan utfall och statsbudget -15,9 -3,6 och utlåning i RGK3 -7,2 -22,0 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Under Övrigt för Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbe- hållningar enligt ursprunglig statsbudget. 3RGK:s nettoutlåning och posten Kassamässig korrigering. Skillnader till följd av den makroekonomiska ut- vecklingen Förändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev högre än i statsbudgeten. De makroekonomiska förutsättningarna redovisas i tabell 5.19. Tabell 5.19 Makroekonomiska förutsättningar från föregående år: BNP (fp) -4,9 -6,2 -0,2 KPI (årsgenomsnitt) -0,3 -2,7 -2,3 -2,3 Personer i åtgärder, 3-mån ränta, procent2 -2,7 5-års ränta, procent -1,8 fp=fasta priser, SB=Statsbudget. 2Regeringens prognos i SB avser 6-månaders ränta Utgifterna för statsskuldsräntor blev lägre, främst på grund av lägre marknadsräntor än beräknat (se vidare av- snitt 5.4.26). Utfallet för utgiftsområden exklusive utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. blev högre till följd av den mak- roekonomiska utvecklingen. Högre arbetslöshet samt betydligt fler personer i arbetsmarknads- Skillnader till följd av beslut högre till följd av beslut. Den stora skillnaden under Myndigheters m.fl. in- och utlåning i förklaras i huvudsak av lån på för att fylla på valutareserven. Riksban- ken lånade under den finansiella krisen ut ameri- kanska dollar till svenska banker, ingick så kal- lade swap-avtal med centralbankerna på , och samt utökade engage- i (). Vidare utbetalades ett kapitaltillskott (nyemis- sion) till Nordea på .