prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Det är angeläget att ungdomar aktivt deltar i den demokratiska processen dels för att kunna påverka samhällsutvecklingen, dels för att ungdomars erfarenheter och perspektiv utgör en tillgång i beslutsfattandet. Deltagandet i det allmänna valet ökade i alla åldersgrupper i jämförelse med valet . Störst ökning skedde bland förstagångsväljare. Bland dessa förstagångsväljare deltog i riksdagsvalet jämfört i riksdagsvalet . Betydligt fler ungdomar deltog i Europaparlamentsvalet jämfört med ; 2009 deltog av ungdomar i åldern jämfört 2004. har på regeringens uppdrag genomfört projektet 2010 som riktats till gymnasieelever och elever i årskurs 79. I uppdraget har även ingått att följa upp och utvärdera genomförandet av Skolval 2010. Totalt 1 518 skolor hade anmält att de ville arrangera skolval och det innebar att drygt 348 000 elever i årskurs 79 och i gymnasieskolan kunde rösta i skolval 2010. (Se även utgiftsområde 1, avsnitt 9.4 i denna proposition.) Ungdomar är i mindre utsträckning medlemmar i politiska organisationer än den övriga befolkningen. Under 20062007 var av ungdomar i åldern medlemmar i en politisk organisation medan detta gällde för bland åldrarna . Unga män var i högre utsträckning medlemmar i politiska organisationer (4,) än unga kvinnor (2,). Ungdomar är underrepresenterade bland förtroendevalda på både nationell och lokal nivå, vilket förstärks av att andelen som hoppar av sitt förtroendeuppdrag är störst bland de unga politikerna. Enligt ungdomsenkät vill av ungdomar i åldern vara med och påverka lokalt som upplever att de har möjlighet att föra fram sina idéer till beslutsfattare i kommunerna. har ungefär en tredjedel av kommunerna haft en ungdomspolitisk handlingsplan som grund för sitt arbete för ungdomar. fick i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för personer som har en samordnande roll för det lokala ungdomspolitiska arbetet i kommunen i syfte att öka kunskaperna om det internationella och nationella ungdomspolitiska arbetet. I uppdraget ingick också att undersöka möjligheterna att stimulera till utökad dialog mellan kommunala chefer som ansvarar för demokrati- och inflytandefrågor för ungdomar, i syfte att utveckla former och innehåll för ungas inflytande. Uppdraget ska redovisas . I syfte att utveckla regeringens ungdomspolitiska arbete har ett ungdomspolitiskt råd inrättats bestående av representanter från ungdomsorganisationer, andra ideella organisationer, kommuner, myndigheter och forskare. Rådet har sammanträtt för att diskutera aktuella ungdomspolitiska frågor. Ett övergripande tema för rådet är ungas inflytande och aktiva deltagande i samhällslivet. Det frivilliga engagemanget i föreningslivet i ligger på en internationellt sett hög och en över åren jämn nivå. Ungdomar engagerar sig i föreningslivet i stor utsträckning, även om de deltar mindre än den vuxna befolkningen. var av kvinnorna i åldern 1624 medlem i någon förening och av männen (SCB:s ULF-undersökningar). Bland unga i åldern gjorde frivilliga ideella insatser. De flesta ungdomar deltar i kulturella aktiviteter. /08 hade av flickorna och av pojkarna i åldern 13 gjort kulturella besök . har fördelat som statsbidrag till ung- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vidare fick myndigheten av överskottet från AB för fördelning till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet . För fick totalt 105 ungdomsorganisationer organisationsbidrag eller särskilt bidrag. Inför redovisade de organisationer som erhållit struktur-, utvecklings- och etableringsbidrag och bidrag via överskottet från AB totalt 490 067 medlemmar i . Motsvarande antal var 465 705 medlemmar. redovisade Utredningen om vissa frågor om bidrag till ungdomsorganisationer m.m. slutbetänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29) i vilket bl.a. föreslås förändrade mål för statsbidraget till ungdomsorganisationer och att det nuvarande reguljära bidraget i tre nivåer ersätts av ett organisationsbidrag utan nivåer. Betänkandet remitterades och har tillsammans med remissinstansernas synpunkter utgjort en viktig grund för arbetet med ett nytt bidragssystem. Det är främst människor som är etablerade i samhället som deltar i föreningslivet, vilket gäller för såväl befolkningen i stort som för ungdomar. Det är angeläget att särskilt stimulera ungdomars engagemang i föreningslivet i områden som utmärks av låg organisationsgrad. Regeringen har därför avsatt för stöd till ungdomsorganisationer som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder av uppsökande karaktär på lokal nivå. Särskilt prioriteras organisationer som har verksamhet i bostadsområden med lägre organisationsgrad och som finner former för att stimulera ungdomar, som inte varit aktiva i föreningslivet, till engagemang. Resultat av ungdomspolitiska insatser verksamhet har breddats genom att nya uppgifter och uppdrag avseende såväl bidragsgivning som kunskapsuppbyggnad tillförts . Myndigheten har tagit fram kunskap om ungdomar och spridit denna kunskap på både nationell och lokal nivå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sju rapporter som belyste ungdomars levnadsvillkor i dagens . Ungdomar är ofta den grupp i samhället som först kommer i kontakt med nya trender och därmed också först utsätts för fenomen som ännu är relativt okända bland den vuxna befolkningen. har genomfört utredningar på flera områden där det råder brist på kunskap. Ett exempel på detta är ungdomars utsatthet genom exponering på Internet. Även Gift mot sin vilja (2009:5) och Hon hen han En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (2010:2), behandlar områden som det saknas kunskap inom. Se mig unga om sex och internet har laddats ner 2 531 gånger från . har även anordnat konferenser och seminarier i syfte att sprida denna kunskap och få igång en diskussion. Regeringen uppdrog 2009 åt Statskontoret att genomföra en myndighetsanalys av . redovisade Statskontoret myndighetsanalysen i vilken särskilt pekas på att den myndighetsutövande rollen behöver utvecklas genom stramare tillämpning av bidragsförordningar, att rollen som stöd för regeringen behöver tydliggöras och att det bör tas fram en strategi som tydliggör prioriteringarna av det statliga åtagandet gentemot den kommunala ungdomspolitiken. Regeringen avser att överväga rapportens slutsatser och återkomma med eventuella åtgärder. Det internationella samarbetet präglades främst av det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd (Rådet). Rådet antog en rådsresolution om ett förnyat ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet i EU för perioden 20102018. Två övergripande mål för samarbetet fastslogs: (i) att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden och (ii) att främja ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. Det nya ramverket fick ett starkt stöd från samtliga medlemsstater. För en bredare konsultation med ungdomsorganisationer, innan det framtida ramverket formellt skulle beslutas, anordnades en svensk ordförandeskapskonferens i den 12 . för ungdomsorganisationer (LSU) har beviljats och för ett projekt med syftet att stärka EU- kunskaperna bland sina medlemsorganisationer, för att delta i planering, genomförande och uppföljning av det svenska ordförandeskapet 2009 samt för att öka valdeltagandet bland unga i valet till . arbetar LSU också med att föra ut information och kunskap om och att implementera det nya ramverket för EU- samarbetet. Vidare inrättades en nationell arbetsgrupp, ledd av LSU, för att arbeta med strukturerad dialog med ungdomar om aktuella EU-frågor i syfte att främja ungdomars inflytande i EU-samarbetet. är programkontor för EU- programmet Ung och aktiv i för programperioden 20072013. I programmets aktiviteter deltog totalt 2 165 personer i åldern . Programmet var föremål för en halvtidsutvärdering. Syftet med utvärderingen har varit att analysera kvalitativa och kvantitativa aspekter vad gäller implementeringen av programmet. Utvärderingen visar bl.a. att Ung och aktiv i är relevant i förhållande till svensk och europeisk ungdomspolitik samt i förhållande till ungdomars och ungdomsledares behov. Vidare framgår att programmet har varit framgångsrikt i att nå de uppsatta målen. deltar i övrigt internationellt ungdomspolitiskt samarbete inom ramen för EU, , , Östersjöstaternas råd och . bidrar till finansieringen av Östersjöstaternas råds och sekretariat för ungdomsfrågor med placering i respektive . 15.4.2 Analys och slutsatser Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och hur politikens mål kan uppnås beror på insatser och åtgärder på såväl nationell som lokal och regional nivå. Regeringen genomför en rad olika insatser i syfte att förbättra utbildningens kvalitet samt förbättra elevernas resultat. har infört en ny modell för den löpande tillsynen som innebär en mer effektiv uppföljning och att granskningen delvis anpassas efter skolans eller huvudmannens behov. Vidare har i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser inom matematik, naturvetenskap och teknik med inriktning på bl.a. förnyelse av undervisningen. Regeringens satsning för att höja behöriga och yrkesverksamma lärares kompetens Lärarlyftet pågår och erbjuder kurser på universitetsnivå med inriktning på ämneskunskaper och ämnesdidaktik. Målet är att 30 000 lärare ska delta i Lärarlyftet. Genom beslut om propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) införs en ny gymnasieskola . Två nya examina införs, en yrkesexamen och en högskoleförberedande examen. Som en alternativ väg till yrkesexamen ska en gymnasial lärlingsutbildning införas. I enlighet med regeringens förslag i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370) har beslutat att dagens individuella program i gymnasiet avskaffas och ersätts av fem introduktionsprogram. Ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden är avgörande för utvecklingen av deras levnadsvillkor. Regeringen har, som tidigare redovisats, genomfört en rad reformer för att förbättra ungdomars situation på arbetsmarknaden. De ungdomar som varken arbetar, söker arbete eller studerar löper särskilt stor risk att hamna ett långvarigt utanförskap. I in Arbetet med unga i kommuner med lokala utvecklingsavtal (2009:11) redovisas hur kommuner stöttar ungdomar mellan som varken arbetar, söker arbete eller studerar. Resultatet av kartläggningen visar bl.a. på behovet av tidiga insatser och av samverkan. Det är av avgörande betydelse att kunna stödja denna grupp ungdomar. Det civila samhällets organisationer bedriver ett betydelsefullt arbete med att nå unga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det är regeringens bedömning att det civila samhällets organisationer kan bidra med värdefulla insatser för ungdomar som varken arbetar, söker arbete eller studerar. överlämnade regeringen skrivelsen Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) till . I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar om behovet av kunskapshöjande och förebyggande insatser för att förhindra att unga far illa. Regeringen avser att följa upp det arbete som bedrivs inom myndigheter i syfte att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. För att kunna motverka att unga far illa och förebygga att unga blir utsatta för sexuell exponering, sexuell exploatering och sexuella övergrepp genom Internet eller andra interaktiva medier måste både unga och den personal som arbetar med unga ha relevant kunskap. mig unga om sex och Internet har fyllt en kunskapslucka i arbetet med unga. Den nya kunskap som har tagits fram har varit mycket efterfrågad och utgör ett viktigt stöd för den personal som arbetar med ungdomar. arbetar vidare inom detta område och har presenterat metodmaterial som kan användas i det förebyggande arbetet med barn och ungdomar. genomförs också utbildningsinsatser för att öka kunskapen i dessa frågor hos personer som arbetar med ungdomar. Regeringen har uppdragit åt att genomföra en tematisk analys av ungdomars levnadsvillkor inom huvudområdet inflytande och representation, vilken ska redovisas . Analysen ska bl.a. omfatta ungas inflytande i den representativa demokratin och i det ideella engagemanget. Kunskapen om ungdomars deltagande i idrottsverksamhet är betydligt mer ingående än kunskapen om ungdomars deltagande i kulturella aktiviteter och kulturutövande. Det finns därför behov av fördjupad kunskap om ungas kulturutövande och deltagande i kultur- och fritidsaktiviteter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I denna proposition (avsnitt 15.6.1) föreslås att ett nytt system för statsbidraget till ungdomsorganisationer införs. En ny förordning ska beslutas. Syftet med det statliga bidraget till ungdomsorganisationer och till föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet bör vara att bidra till att barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället ökar. Det finns därtill behov av ett tydligt och lättöverskådligt system för bidrag till ungdomsorganisationer. En låg grad av deltagande i föreningslivet sammanfaller med arbetslöshet, låg inkomst, låg utbildning och bristande föreningstradition i familjen. Deltagande i föreningslivet innebär nya kontakter och perspektiv samt visar på möjligheter för lärande och utveckling. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att öka ungdomars deltagande i föreningslivet särskilt i de områden som utmärks av utanförskap. Det finns behov av att fortsätta ge stöd till ungdomsorganisationer som arbetar med engagemangsguider eller liknande former av uppsökande verksamhet, i syfte att särskilt stimulera ungdomar som saknar föreningslivserfarenhet att engagera sig i föreningslivet. I skrivelsen En strategi för ungdomspolitiken (skr. 2009/10:184, bet. 2009/10:KrU6, rskr. 2009/10:184) konstaterade regeringen att det är en strategisk utmaning att finna vägar att underlätta för ungdomar som vill hyra eller köpa en egen bostad. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys avseende ungdomars situation på bostadsmarknaden. Förutom att beskriva utvecklingen på området bör även belysa goda exempel från kommuner som aktivt arbetar med att underlätta för ungdomar att skaffa en egen bostad. har i sin revisionsberättelse för avseende bedömt att redovisningen i allt väsentligt uppfyller gällande bestämmelser och därmed ger en rättvisande bild av verksamheten. rekommenderar dock i sin rapport att vidtar åtgärder för att uppfylla de krav som ställs i 3 kap. 1 § i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag vad gäller att redovisa kostnader per prestation samt arbeta vidare med att utveckla redovisning och analys av prestationer. Regeringens strategi för ungdomspolitiken lämnade regeringen en skrivelse till med en strategi för ungdomspolitiken (skr. 2009/10:184, bet. 2009/10:KrU6, rskr. 2009/10:184). Regeringen redogör i strategin för inriktningen av det framtida ungdomspolitiska arbetet inom ramen för befintliga mål och huvudområden. Strategin innehåller också ett antal utgångspunkter för ungdomspolitiken samt beskriver de strategiska utmaningar som identifierats som centrala för att uppnå de ungdomspolitiska målen. Den ungdomspolitiska strategin kommer att fungera som en plattform för regeringens fortsatta arbete på området. De strategiska utmaningar som identifierats kommer att vara i fokus för regeringens ungdomspolitiska arbete framöver. Som ett led i att möta dessa utmaningar presenterade regeringen ett handlingsprogram inom ramen för strategin som består av 45 insatser. Det handlar om följande. -Stärka ungas egenmakt genom utbildning Arbetet med att reformera det svenska utbildningssystemet fortsätter. En viktig förändring utgörs av den nya skollagen (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370) med ingående reformer, som tillämpas från (med undantag av vuxenutbildningen). börjar även den nya gymnasieskolan. Eleverna kommer då att kunna välja bland 18 nationella program och 60 olika nationella inriktningar. -Underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden avser regeringen att särskilt uppmärksamma ungdomars utanförskap; med inriktning på situationen för de ungdomar som varken arbetar, söker arbete eller studerar. Dessa ungdomar behöver stöd för att få arbete eller delta i utbildning. Regeringen har för avsikt att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rikta särskilda medel för bidrag till ideella organisationer som genomför stödjande insatser för denna målgrupp. -Främja ungas hälsa och motverka utsatthet Mot bakgrund av om hälsosituationen för unga hbtpersoner, är det angeläget att rikta insatser till dem som möter unga i sin yrkesroll i syfte att öka kompetensen i hbt-frågor. Regeringen har uppdragit åt att utforma ett metodmaterial om mötesplatser för homosexuella och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner, vilket ska riktas till tjänstemän och personal som är verksam inom fritidsverksamhet. Att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck kommer fortsatt att vara ett prioriterat område. Regeringen avser att göra fortsätta insatser utifrån den handlingsplan som har tagits fram för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Regeringen avser också att tydligare lyfta fram ungas situation i arbetet mot mäns våld mot kvinnor och i arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. -Öka ungas delaktighet Att ungdomar engagerar sig i samhällsfrågor och deltar i de allmänna valen är av stor vikt för demokratins utveckling. genomför därför på regeringens uppdrag projektet 2010 som riktas till gymnasieelever och elever i årskurs 79. I uppdraget ingår att följa upp och utvärdera genomförandet av Skolval 2010. och inflytande i samhället ska öka. Betänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29) samt de utgångspunkter som redovisats i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195), utgör de viktigaste grunderna för utformningen av det framtida statliga stödet till ungdomsorganisationerna. Det nya bidragssystemet ska vara tydligt och lättöverskådligt och syfta till att göra det möjligt för fler organisationer att söka och få bidrag. Så som aviserades i budgetpropositionen ersätts de medel som tidigare tillförts av AB för det lokala föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet av ett utökat anslag för statsbidraget till ungdomsorganisationerna om . Denna förändring innebär stabilare planeringsförutsättningar för ungdomsorganisationerna. Stödet för föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet kommer att regleras i den nya förordningen. Regeringen vill stärka det civila samhällets möjligheter att engagera fler ungdomar i utanförskapsområden. Som ett led i den ungdomspolitiska strategin har regeringen initierat en försöksverksamhet med riktat stöd till ungdomsorganisationer som vill arbeta med uppsökande verksamhet för att nå unga i dessa områden. Regeringen avser att förlänga satsningen till att omfatta även 2011 och 2012. -Skapa förutsättningar för kultur- och fritids- de nya målsättningarna i det nya ramverk för det aktiviteter av, med och för ungdomar I syfte att få en belysning av ungdomars kulturaktiviteter har regeringen uppdragit åt att genomföra en analys med inriktning på ungdomars kulturutövande och unga kvinnors kulturaktiviteter. Uppdraget, som ska redovisas , kommer att ge underlag för eventuella insatser på området ungdomars kulturutövande och deltagande i kulturaktiviteter. Det statliga bidraget till ungdomsorganisationer och lokal barn- och ungdomsverksamhet syftar till att barns och ungdomars självständiga organisering ungdomspolitiska samarbetet i EU. kommer ungdomars etablering på arbetsmarknaden och ungdomars delaktighet i samhället att vara i fokus. Av stor betydelse är 2020-strategin där ungdomar är en viktig målgrupp, inte minst när det gäller det s.k. Youth on the Move-initiativet. /2011 kommer en svensk ståndpunkt att tas fram om framtiden för EU-programmet och aktiv i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.6.1Nya regler för det statliga stödet till ungdomsorganisationer och föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet Regeringens förslag: Riktlinjerna för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationer upphävs. Utredarens förslag: I betänkandet Fritid på egna villkor (SOU 2009:29) föreslår utredaren bl.a. färre och reviderade mål för bidraget och att dessa kompletteras med ett syfte för stödet. Vidare föreslår utredaren att det nuvarande reguljära grundbidraget i tre nivåer ska ersättas av ett organisationsbidrag utan nivåindelning. Utredaren föreslår att det särskilda bidraget ska finnas kvar. Remissinstanserna: Remissinstanserna är sammantaget positiva till utredarens förslag till omformulering av målen för statsbidraget och även till förslaget om att det nuvarande reguljära bidraget ska ersättas av ett organisationsbidrag utan nivåer. Skälen för regeringens förslag: Till skillnad från vad utredaren föreslår anser regeringen att det endast bör anges ett övergripande syfte för det statliga stödet till ungdomsorganisationerna. I likhet med utredaren anser regeringen att det statliga stödet till ungdomsorganisationer ska bestå av ett organisationsbidrag. Som regeringen redogör för i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) bör mätbara mål finnas för alla bidrag med undantag för organisationsbidrag, för vilka målen inte i lika hög grad är mätbara. Regeringen föreslår av dessa skäl att de riktlinjer för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna som beslutats av och som innehåller bl.a. vissa övergripande mål (prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354) upphävs. Regeringen kommer att ange och besluta om ett övergripande syfte för det statliga bidraget till ungdomsorganisationer och det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet i en ny förordning. Det nuvarande reguljära grundbidraget i tre olika nivåer (prop. 2001/02:1, utg.omr. 17, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:74) bör ersättas av ett organisationsbidrag utan nivåer. föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet, som ingår som en del i anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet, bör bestå av organisations- och projektbidrag. De förändrade bidragsreglerna avseende statsbidraget till ungdomsorganisationerna och stödet till föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet kommer att preciseras närmare i en förordning som kommer att beslutas /2011. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 118 tkr prisnivå. 3Motsvarar 26 616 tkr prisnivå. 4Motsvarar 26 580 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är den centrala myndigheten för ungdomspolitikens genomförande och har som huvuduppgift att verka för att ungdomspolitikens mål uppnås. har vidare till uppgift att ansvara för kunskapsuppbyggnad och uppföljning inom området samt att hantera bidrag till ungdomsorganisationer. har även till uppgift att hantera bidrag som fördelas till organisationer som främjar integration och för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering och rasism. ansvarar också för att hantera bidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Vidare hanterar myndigheten bidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. Tabell 15.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 12:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.