prop · GY031d19 · 2010-10-12 00:00:00 — Drygt 900 elever hade mer än två mils resa till skolan, vilket är en minskning med cirka 100 elever . De längsta avstånden, eller längre, berör främst elever boende i små tjänsteproducerande regioner, men även i regionala centra med universitet och i små varuproducerande regioner finns relativt många elever med långa avstånd till den närmaste skolan. De längsta avstånden finns framför allt i regioner i de nordligaste länen. Utöver dem fanns det 2008 även cirka 2 000 elever i årskurs 16 som bodde på öar utan fast landförbindelse. Av dessa saknar , eller drygt 400 elever, skola på den ö där de bor. Till miljötemat används indikatorerna koldioxidutsläpp per invånare och utsläpp av kväveoxider per invånare. Utsläppen av koldioxid ger en uppfattning om energiförbrukningen, även om mixen av energislag också är betydelsefull. Kväveoxidutsläppen ger en bild av miljöpåverkan. Regionfamiljernas genomsnittliga utsläpp av koldioxid är i princip oförändrat . Detta kan till viss del förklaras av en minskad användning av olja för uppvärmning samt utbyggnad av fjärrvärmenätet. Emellertid har efterfrågan på råvaror som exempelvis stål och aluminium ökat och dessutom har flygtrafiken ökat. De absoluta utsläppen av koldioxid är relativt koncentrerade till ett antal storstadskommuner och kommuner med tung industri. Dessa står för drygt en tredjedel av alla utsläpp. 4 Post- och och konkurrens 2010. Merparten av kväveoxidutsläppen härrör från trafiken, främst från person- och lastbilar. Utsläppen till luft av kväveoxider har minskat , trots att trafiken har ökat. Detta har uppnåtts genom bland annat skärpta avgaskrav på personbilar och tunga fordon. Utsläppsminskningen motverkas dock av att trafiken ökar. Utsläppen av kväveoxider är mindre koncentrerade till vissa regioner än koldioxidutsläppen. började utsläppen av kväveoxider minska och utsläppen förväntas fortsätta minska ytterligare i takt med att fordonsparken byts ut. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en av . innebär en genomlysning av förutsättningarna för regional tillväxt och ger både ett kunskapsunderlag och rekommendationer för den fortsatta politikutvecklingen. inkom med den slutliga rapporten till () . I studien görs bl.a. jämförelser mellan och övriga OECD- länder avseende bl.a. balans mellan tillväxt och utjämning, geografisk koncentration av ekonomi och befolkning samt demografi och befolkningens åldersstruktur. har en god balans mellan tillväxt och utjämning. BNP per capita är jämnt fördelat mellan olika delar av landet. placerar sig därför högst upp bland när det gäller att ha en jämn spridning av BNP per capita mellan länen. Alla län har högre BNP per capita jämfört med genomsnittet för regioner på motsvarande nivå i . som andelen nystartade företag är högst i de tre storstadslänen visar att tillväxttakten i nystartade företag kan vara minst lika hög i mer glest befolkade län. I flera län är tillväxttakten hos nystartade företag betydligt högre än i storstadslänen. Detta påvisar enligt goda möjligheter för företagande i gles- och landsbygder. Jämfört med andra har en tydlig geografisk koncentration av befolkning och BNP till vissa län. Bara har en starkare koncentration av befolkningen och endast har en starkare koncentration av BNP till vissa delar av landet. av BNP produceras i de tre storstadslänen. Koncentrationen av BNP till de tre storstadslänen beror delvis på att stora företag, som absorberar en stor del av arbetskraften, huvudsakligen är lokaliserade i dessa län (stora företag är definierade som företag med fler än 250 anställda). Jämfört med andra OECD- länder har relativt sett färre stora företag, men de svenska storföretagen anställer en större andel av arbetskraften än storföretag i andra . har fler småföretag än övriga , men de svenska småföretagen har färre antal anställda än genomsnittet i . Även investeringarna i forskning och utveckling är mycket geografiskt koncentrerade i jämfört med andra . Detta beror på att en stor andel av investeringarna i forskning och utveckling sker i storföretagen som återfinns i storstadsregionerna. Mer än halva befolkning bor i de tre storstadslänen (, och ), men samtliga län i är mer glesbefolkade än genomsnittet i . De mer glest befolkade länen i har en mindre fördelaktig befolkningsstruktur, med en högre andel äldre av den totala befolkningen. Jämfört med nästan alla övriga OECD-län- der har en högre andel äldre i befolkningen. visar prognoser att ökningen av andelen äldre i kommer att gå långsammare än i övriga . Strategier för hållbar regional tillväxt Det regionala tillväxtarbetet baseras på regionala utvecklingsprogram (RUP), vilka är långsiktiga regionala strategier för utveckling och hållbar tillväxt. Strategierna utarbetas och genomförs på regional nivå av de organ som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i samverkan med andra aktörer. Strategierna omfattar bl.a. mål och inriktning för det regionala tillväxtarbetet. Det blir allt viktigare att på nationell nivå möta de regionala strategierna med nationella långsiktiga strategier. På så vis blir förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart tillväxt- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 arbete tydligare, vilket bidrar till att skapa effektivare lösningar och främja synergieffekter mellan aktörer och sektorer. Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 Strategisk uppföljning av den nationella strategin har () genomfört en strategisk uppföljning av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 (Ds 2009:69). Syftet var att följa upp hur de av regeringen utpekade prioriteringarna och riktlinjerna fått genomslag i det regionala tillväxtarbetet. Vidare syftade uppföljningen till att svara upp mot för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden. Uppföljningen visade att den nationella strategin är styrande och vägledande för det regionala tillväxtarbetet. De nationella prioriteringarna återspeglas i de regionala utvecklingsprogrammen (RUP) och de åtgärder som planeras i länen faller i stort inom ramen för insatsområdena i den nationella strategin. På- gående utvärderingar av strukturfondsprogrammen visar att genomförandet av programmen är i linje med den beslutade inriktningen. Den nationella strategin bidrar till att tydliggöra hur mål, prioriteringar, åtgärder och program hänger samman från den europeiska nivån till länsnivån och till och lokal nivå. Strategin utgör en grund för dialog med politiker i kommuner och landsting. I uppföljningen har aktörer med ansvar för regionalt tillväxtarbete pekat på vikten av en nationell strategi och av att behålla den nationella strategins inriktning för att uppnå kontinuitet och möjlighet att inom ramen utveckla det regionala tillväxtarbetet. Uppföljningen visar att det finns behov av att förtydliga och utveckla följande områden i det fortsatta genomförandet av den nationella strategin: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 -De demografiska utmaningarna. -Hållbarhetsperspektivet i det regionala tillväxtarbetet. -Möjligheter som klimat- och energiarbetet kan bidra till för utvecklandet av hållbar regional tillväxt. -Internationell utblick. -Myndighetssamverkan på och mellan nationell nivå och regional nivå. -Regionalt ledarskap. -Dialog mellan aktörer på olika nivåer och i olika sektorer. -RUP som gemensamt verktyg för samhällsplanering. -Arbete för innovation och förnyelse. -Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud nationellt och regionalt. -Nationell och regional förankring av för . -Implementering av ett landsbygdsperspektiv. -Städernas betydelse för hållbar regional tillväxt. -Tillgång till gränsregional statistik. -Utveckla uppföljningssystemet för strukturfondsprogrammen. Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning Mot bakgrund av den strategiska uppföljningen av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 (Ds 2009:69) och av har regeringen i skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggjort inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder överlämnade regeringen skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167) till . I skrivelsen slog regeringen fast att landsbygder är en viktig resurs för hela landets utveckling och hållbara tillväxt. Regeringen lyfter fram landsbygdernas resurser och möjligheter inom olika områden men också de utmaningar de står inför. Dessutom var skrivelsen en summering av de konkreta åtgärder som regeringen tagit fram inom en mängd politiska områden 2009. Dessa åtgärder finns i en rad olika förslag till liksom i utredningsdirektiv, myndighetsuppdrag och andra regeringsbeslut. Regeringen slog dessutom fast att arbetet med landsbygdsfrågor måste bedrivas fortlöpande inom alla politiska områden. För att stödja detta har bland annat en arbetsgrupp skapats med deltagare från i princip alla departement inom . Som en uppföljning av det fortlöpande arbetet presenterades skriften Ut- vecklingskraft 156 insatser som stärker utvecklingskraften i landsbygder. Denna skrift är en sammanfattning av skrivelsen , kompletterat med det arbete som har bedrivits . I skrivelsen Genomförandet av för (skr. 2009/10:159) redogör regeringen för arbetet med genomförandet av strategin som antogs under EU- ordförandeskap 2009. Strategin ställer höga krav på medlemsstaterna i att samordna de åtgärder som berörs av strategin. I skrivelsen redovisar regeringen bl.a. de krav som detta ställer på styrningen nationellt i respektive samverkan med medlemsstaterna runt och med Europeiska kommissionen. Regeringen ger i skrivelsen också sin syn på de principiella grunderna för strategin och det mervärde som strategin ger såväl EU-samarbetet som utvecklingen i närområde. Regeringen gav i uppdrag till ett antal myndigheter att aktivt bidra till genomförandet av strategin. Flera av de svenska strukturfondsprogrammen är viktiga medfinansiärer av insatserna och har beaktat strategin samt gjort vissa an- passningar för att bättre kunna bidra till strategins genomförande. Emellertid kan enligt samtliga svenska strukturfondsprogram medfinansiera strategins genomförande. Dialog för hållbar regional tillväxt Ett ökat regionalt ansvar och inflytande ställer krav på ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån när det gäller frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. Regeringen anser att en kontinuerlig dialog är en viktig förutsättning för detta samspel. Därför har regeringen i stor utsträckning använt dialog, på politisk- och tjänstemannanivå, som ett sätt att utveckla och sprida kunskap om den regionala tillväxtpolitiken. Dialogen förs med aktörer som medverkar i eller berörs av det regionala tillväxtarbetet på lokal, regional och nationell nivå. I dialogerna avhandlas såväl strategisk inriktning, prioriteringar, styrningsfrågor, genomförandet av olika insatser som struktur- och organisationsutveckling. I samband med den strategiska uppföljningen av den nationella strategin 2009 gjordes en översyn av arbetsformerna för Nationellt forum. Som ett resultat av uppföljningen av Nationellt forum utarbetades ett arbetsprogram som lägger fast syfte, utgångspunkter, riktlinjer och arbetsformer för Nationellt forum 20092013. har diskussionerna fokuserat på områden som av , regionfrågan, arbetskraftsutbud och kompetensförsörjning, kultur och kreativitet, för och transportfrågor. Nationell och regional samordning i ljuset av den ekonomiska krisen När antalet varsel började öka i som en följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen förordnade regeringen regionala varselsamordnare i samtliga län. Det är landshövdingen samt, i de län där det finns självstyrelse- eller samverkansorgan, ordförande i dessa organs styrelse eller motsvarande som tilldelats uppdraget. Regeringen inrättade också en 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 statssekreterargrupp med representanter från Arbetsmarknads-, Social-, Finans-, Utbildnings- och Näringsdepartementen som samordnarna rapporterar direkt till. Arbetssättet har inneburit en möjlighet för de regionala samordnarna att föra dialog med regeringen. Samordnarna har lämnat förslag om åtgärder till regeringen inom områden som arbetsmarknad, utbildning, infrastruktur och näringslivsutveckling. Förslagen har behandlats av regeringen och mer än hälften av förslagen har genomförts. Några exempel är ytterligare insatser för unga arbetslösa vilket innebär intensifierade förmedlingsinsatser och fler insatser inom jobbgarantin för unga, eller en förstärkning på yrkesutbildningsområdet utanför högskolan som beräknas uppgå till ca 65 000 årsplatser liksom en tillfällig utbyggnad av högskolan med 10 000 platser och 2011. Regeringen har också presenterat en särskild närtidssatsning på för prioriterade infrastrukturinvesteringar 20092010, förstärkt utlåning till små och medelstora företag via ett aktieägartillskott till med samt stärkt kommuner och landsting med ett tillfälligt stöd på sammanlagt 2010. De regionala varselsamordnarna har på uppdrag av statssekreterargruppen redovisat läget i sina respektive län till regeringen, bl.a. om situationen på arbetsmarknaden och utbildningsbehoven i länet. Rapporteringen från länen har bidragit till att ge regeringen en tydlig bild av hur varslen fallit ut regionalt. Vad gäller utbildningsbehoven är det något som i ett tidigt skede identifierades av samordnarna och där regeringen skyndsamt kunde vidta åtgärder. Samordnarna har även rapporterat om finansieringssituationen hos företagen. I denna redovisning menade samordnarna att företagens möjlighet till banklån och krediter försvårades under krisen. Detta gällde i särskild utsträckning för de mindre företagen samt för företag inom tillverkningsindustrin. Arbetet med regionala samordnare har i första hand handlat om att hitta lösningar och samordna insatser kring åtgärder för att skapa hållbar tillväxt och för att minska effekterna av den globala ekonomiska krisen och konjunkturnedgången i . Det övergripande syftet har varit att använda de samlade resurserna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Uppdraget har givit samordnarna ett tydligt mandat att tillsammans med lokala och regionala aktörer skapa mötesplatser och etablera samverkan för att identifiera hinder likväl som möjligheter under den globala ekonomiska krisen. Samordnarnas arbete har i stor utsträckning bestått i att upprätta och hålla kontakterna med medborgare, företag och kommuner för att få en tydlig bild av behoven i länet. De åtgärder och insatser som genomförts bygger i stor utsträckning på de regionala strategier och program som tagits fram i breda partnerskap och därmed är förankrade i länen. De åtgärder som genomförts regionalt är av varierande karaktär, men det finns likheter i hur uppdraget har hanterats. Många län har identifierat behovet av att etablera samverkan över länsgränserna, inte minst vad gäller frågor som infrastruktur och kompetensförsörjning samt insatser för vissa branscher. Många av de initiativ som tagits har fokuserat på situationen för unga arbetslösa, för att förhindra att en stor andel ungdomar ska riskera att hamna i utanförskap. Mycket arbete har också lagts ner på att samordna insatser för utbildning och framtida kompetensförsörjning i näringslivet, i nära samarbete med företagen. Det är även ett stort antal län som initierat åtgärder för att förbättra kapitalförsörjning eller innovationsklimatet. Erfarenhetsutbyte och behovet av samlade analyser har också visat sig vara stort i detta arbete. Därför har regeringen gett och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser i uppdrag att bidra till erfarenhetsutbyte och analyser av krisens regionala effekter. bedömer i sin av att metoden varit framgångsrik i att stärka samordningen mellan olika sektorsområden på nationell nivå, bl.a. genom tillsättningen av statssekreterargruppen. ser samordnarna som en innovativ samarbetsform inom det regionala tillväxtarbetet. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp erfarenheterna av arbetssättet med samordnare för varselarbete i länen och den nationella samordningen av insatser med anledning av den ekonomiska krisen. Statskontoret ska följa upp och redovisa en samlad bild av hur arbetet i länen har genomförts, vilka aktörer som deltagit och vilka roller olika aktörer har haft. Statskontoret ska beskriva hur samverkan och dialog inom länen samt mellan samordnarna för varselarbetet och myndigheter fungerat, liksom dialogen mellan samordnarna och regeringen. I uppdraget ingår även att redovisa erfarenheter och resultat från arbetssättet med särskilt fokus på samverkan och samordning av resurser, nationellt, regionalt och lokalt samt att föreslå hur dialogen mellan regionala och nationella aktörer kan utvecklas inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Uppdraget ska redovisas till () . Utvecklad styrning och samverkan Förutom strategier på nationell nivå verkställs politikens strategiska ansats dels i en utvecklad styrning av myndigheter, dels i samordningsuppdrag till myndigheter och aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Den utvecklade styrningen och samverkansuppdragen syftar till att stärka genomförandet av strategierna, förbättra koordineringen och skapa synergieffekter mellan olika finansiella resurser samt regionala och nationella program och insatser. gav regeringen ett tjugotal statliga myndigheter och organisationer uppdraget att stärka det tvärsektoriella samarbetet för hållbar regional tillväxt i syfte att bidra till ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat i samverkan med lokala och regionala aktörer. Erfarenheter och lärdomar från detta avslutade uppdrag har bl.a. legat till grund för ett antal samverkansuppdrag till grupper av statliga myndigheter på olika nivåer i frågor av central betydelse i det regionala tillväxtarbetet. Strategier för hållbar regional tillväxt i myndigheter Regeringen har, som ett led i att förtydliga ett antal myndigheters roller i det regionala tillväxtarbetet, i regleringsbreven givit dessa i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med regionala tillväxtfrågor. Uppdraget ska rapporteras till (Nä- ringsdepartementet) . Organ med ansvar för det regionala tillväxtarbetet har framfört behov av samordnad struktur för regional kompetensförsörjning tillika ett mer flexibelt och behovsanpassat utbildningssystem med samverkan över kommungränser. upplevdes avsaknad av en regional aktör med samlat ansvar för kompetensförsörjning. För att förbättra den regionala samordningen efterfrågades utökad samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Regeringen har i villkorsbeslut och regleringsbrev givit regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan eller där de har det regionala tillväxtansvaret, i uppdrag att etablera kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering . Syftet är att bidra till ökad kunskap och översikt, samordning av behovsanalyser, ökad samverkan kring kompetensförsörjning och utbildningsplanering samt ökad kunskap om utbud och efterfrågan av utbildningsformer. Ansvariga aktörer har inkommit med delrapporter till () om hur etableringen av kompetensplattformarna genomförs. I rapporten framgår att uppdraget mottagits positivt av självstyrelseorgan, samverkansorgan och länsstyrelser och bidragit till att legitimera ansvariga aktörers roller. Generellt präglas samordningen av kompetensförsörjning på regional nivå av olika nätverk. I några län finns redan etablerade plattformar men överlag finns ännu inga samlande plattformar som knyter samman dessa olika nätverk. Uppdrag om myndighetssamverkan på nationell nivå inom kompetensförsörjningsområdet Regeringen har uppdragit åt ett antal myndigheter att samverka för att öka samordningen på nationell nivå inom kompetensförsörjningsområdet. Syftet är att stärka förutsättningarna för att privat och offentlig verksamhet får tillgång till efterfrågad kompetens och därmed stärka konkurrenskraften och bidra till hållbar natio- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 nell och regional tillväxt. Det ska även bidra till att skapa bättre planeringsförutsättningar och resursutnyttjande avseende kompetensförsörjningsinsatser, bl.a. genom samordning av analyser och identifiering av eventuella hinder och utmaningar. Uppdraget innebär att en gemensam struktur för kunskaps- och erfarenhetsutbyte med länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan skapas. Uppdraget ska delrapporteras till samt slutredovisas till (Arbetsmarknads-, Närings- och Utbildningsdepartementen) senast . Kulturella och kreativa näringar Regeringen beslutade om en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som sträcker sig . Syftet med handlingsplanen är att skapa goda förutsättningar för entreprenörer och företagare inom kulturella och kreativa näringar att utveckla sina affärsidéer och företag samt förbättra lönsamheten. Handlingsplanen omfattar bl.a. insatser som rådgivning till företag, inkubatorer, utveckling av mäklarfunktioner och modeller för samverkan, design, kompetensutveckling och entreprenörskap i kulturella och kreativa näringar. Av handlingsplanen framgår bl.a. att alla uppdrag i möjligaste mån bör ske i kontakt med berörda aktörer på nationell, regional och lokal nivå. beslutade regeringen om de delar av handlingsplanens uppdrag som avser innovation och design samt mäklarfunktioner/nätverk/modeller för samverkan. Vidare fattade regeringen vid samma tillfälle beslut om att inrätta ett Råd för kulturella och kreativa näringar. Rådet ska vara en resurs för likväl som för de myndigheter som ansvarar för genomförandet av regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Program och verktyg för hållbar regional tillväxt Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Enligt förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken ska den regionala projektverksamheten bedrivas i enlighet med de regionala utvecklingsprogrammen, de regionala tillväxtprogrammen och de regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. De är dessutom ofta även finansierade av anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013. Andra finansiärer är bl.a. statliga myndigheter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer. Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen är samfinansierade. Finansieringen har i redovisningen delats upp i enlighet med prioriteringarna i den nationella strategin5. I diagram 2.1 redovisas den totala volymen av beslutade medel om regional projektverksamhet per anslag eller medfinansiär6. Den uppgår till . Av finansieringen kommer bl.a. () från statliga medel, () från EU-medel7, () från kommuner, landsting och samverkansorgan samt () från privat finansiering. De största finansiärerna inom övrig statlig finansiering, som uppgår till , är 190 5Uppgifterna i detta avsnitt kommer från redovisning av den regionala projektverksamheten (anslag 1:1) 2009. 6Beloppen nedan är avrundade. 7Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 inklusive medel från program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, Europeiska socialfonden perioden 20072013 och landsbygdsprogrammet 2007 2013. , universitet/högskolor , , , , /, Länsstyrelserna , samt .