prop · GX03188 · 2010-03-25 00:00:00 — Det är kommunens ansvar att anordna och erbjuda sfi till dem som är bosatta i kommunen och saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Kommunen har information om betygsdatum och datum för erbjuden kursstart (om utbildningen börjat i samma kommun), men måste kontrollera att datum för godkänt betyg ligger från kursstart och senast från det datum personen i fråga folkbokfördes i en kommun. Kommunen måste också ha uppgifter som visar att personen som ansöker om sfi-bonus tillhör den målgrupp som omfattas av lagen om sfi-bonus. När det gäller personer som omfattas av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. har kommunerna god kännedom om dessa. Sammanfattningsvis kan konstateras att kommunerna har tillgång till Prop. 2009/10:188 de flesta uppgifter som behövs för att kunna fatta beslut i ärenden om sfi- Mot denna bakgrund bedömer regeringen att den i promemorian föreslagna ordningen att kommunerna beslutar om och betalar ut bonus till dem som har uppfyllt villkoren är att föredra framför en central statlig administration. Kommunerna ska också besluta om sfi- bonus för personer som har deltagit i en folkhögskolas utbildning som motsvarar sfi. Administration och behov av kontroller i kommunerna Det kan inte förutsättas att alla som uppfyller villkoren för att få sfi- bonus vill ha bonus. Av olika skäl kan en person välja att avstå från sfi- bonus, t.ex. om en sådan bonus skulle påverka möjligheten att erhålla andra medel såsom bidrag eller stipendier. Som underlag för ett beslut om sfi-bonus ska det därför finnas en ansökan från den som inom angivna tidsramar uppnått minst betyget Godkänt på sista kursen i en eller flera studievägar. Kommunen ska ha ett informationsansvar om förutsättningar och villkor för att få sfi-bonus. Kommunerna ska informera de personer som kan omfattas av lagen och bör påminna om möjligheten att ansöka om sfi-bonus då man kan konstatera att villkoren är uppfyllda eller om det finns anledning att anta det. Länsrätten i län har i sitt remissvar föreslagit att bestämmelsen ska utformas så att kommunen har ett ansvar för att informera den som eventuellt har rätt till sfi-bonus om förutsättningar och villkor för att erhålla sfi-bonusen. Dessutom anser länsrätten att det bör vara en separat bestämmelse som placeras inledningsvis i den föreslagna lagen och i vart fall före paragrafen om hur själva ansökan görs. Regeringen anser att länsrättens förslag tydliggör kommunernas informationsansvar och i huvudsak bör följas. För att kunna avgöra om en sökande är berättigad till sfi-bonus och för att kunna fatta beslut om och betala ut bonus måste kommunen ha kunskap om villkoren är uppfyllda och vid behov göra kontroller hos andra myndigheter. Har sökanden deltagit i sfi som anordnats av kommunen, har kommunen tillgång till information om betygsdatum och om datum för erbjuden kursstart, om utbildningen börjat i samma kommun, men måste kontrollera att datum för godkänt betyg ligger från kursstart och från det datum personen i fråga folkbokfördes i en kommun. Kommunen måste också ha uppgifter som visar att personen som ansöker om sfi-bonus tillhör den målgrupp som omfattas av lagen om sfi-bonus. I vilken utsträckning och i vilken form särskilda kontroller måste göras varierar mellan olika kommuner och beror bl.a. på kommunens storlek och vilken kategori invandrare som bosätter sig där. I mindre kommuner som i huvudsak tar emot flyktingar och deras anhöriga är det som regel känt om en person tillhör målgruppen för sfi-bonus och när han eller hon folkbokfördes. Vad gäller personer som omfattas av flyktingmottagandet har kommunerna redan uppgifter som visar att de tillhör målgruppen för sfi-bonus. kan det dock bli aktuellt att göra förfrågningar om folkbokföringsdatum hos . Personer som inte omfattas av flyktingmottagandet och som ansöker om sfi-bonus kan visa att de tillhör Prop. 2009/10:188 personkretsen genom att visa sitt uppehållstillstånd där grunden för Som regel kan förutsättas att den som uppnår betyget Godkänt i en sfi-kurs deltagit i sfi endast i den kommun där han eller hon godkänns. I dessa fall har kommunen uppgift om datum för kursstart. Om sfi påbörjats i en annan kommun måste dock den sökande kunna styrka studietiden. Det måste också gå att kontrollera om den som uppnått betyget Godkänt och ansöker om sfi-bonus i en kommun har deltagit i sfi i en annan kommun och där fått full bonus eller delbonus för godkänt slutbetyg på en lägre kurs. Om personen som ansöker om bonus har deltagit i en folkhögskolas utbildning som motsvarar sfi kan det antas att kommunen ibland kommer att sakna uppgifter om kursstart och betyg. Sökanden måste i dessa fall lämna dessa uppgifter till kommunen, t.ex. i form av ett intyg från folkhögskolan. För att undvika att någon felaktigt får sfi-bonus eller med för högt belopp behövs en central informationsdatabas över beslut i ärenden om sfi-bonus från vilken kommuner kan få uppgifter om sfi-bonus har betalats till sökanden. En sådan informationsdatabas har i samband med att försöksverksamheten med sfi-bonus inleddes inrättats hos som också har fått i uppgift att betala ut medel till kommunerna för utbetald sfi-bonus, se förordningen (2009:728) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. När en person har uppnått betyget Godkänt på sådan sfi-nivå som berättigar till sfi-bonus och har ansökt om bonus rapporterar försökskommunen via en webbsida in uppgifter om datum för första folkbokföring, datum för erbjuden sfi-start, studieväg, betyg, m.m. till . informationsdatabas genererar ett svar om huruvida individen redan har fått en bonusutbetalning eller om någon kommun har gjort förfrågningar med anledning av en ansökan om sfi- bonus. Om någon ansökan om eller utbetalning av bonus inte är registrerad på personen i fråga, studietiden inte överstiger och folkbokföringstiden inte överstiger , kan kommunen besluta att bevilja och betala ut bonusen. Om svaret från informationsdatabasen visar att personen har fått en bonus ska utbetalat belopp avräknas. Kommunens förfrågan registreras i databasen och medför att ytterligare förfrågningar kring samma individ besvaras med att ett bonusärende har inletts. Kommunen rapporterar beslut i ärenden om sfi-bonus till . Med ovan beskrivna informationsdatabas och rutiner för kommunikation med databasen kan risken för dubbla utbetalningar av sfi-bonus minimeras. Som tidigare nämnts har uppdraget att administrera försöket med sfi-bonus och har för detta ändamål byggt upp en databas som kan användas på motsvarande sätt för ärenden om sfi- bonus enligt den lag som föreslås. Regeringen bedömer att staten bör ersätta kommunerna för kostnader för utbetald sfi-bonus. Ersättning bör utgå för utbetald bonus och för kommunernas administrativa kostnader. Enligt förordningen om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare ska en schablonberäknad ersättning till kommunerna för administrativa kostnader lämnas för varje beslut att Prop. 2009/10:188 bevilja sfi-bonus som försökskommunen fattar. prövar frågor om ersättning enligt förordningen. Ersättningen till kommunerna för administrativa kostnader är för försöksverksamheten i förordningen fastställd till per beslut. Med förslaget om att undanta sfi-bonusen från beskattning minskar kommunernas administration vid en nationell sfi-bonus jämfört med administrationen av försöksverksamheten. Rutiner kring den statliga ersättningen till kommunerna och storleken på ersättningen bör också fortsättningsvis regleras i förordning. De direkta kostnaderna för sfi-bonus och administration samt finansiering av dessa kostnader redovisas i avsnitt 8.2. Regeringens förslag: Om sfi-bonus betalas ut på felaktig grund eller med för högt belopp är den som tagit emot beloppet återbetalningsskyldig. Om felet inte har orsakats av den som tagit emot betalningen, är mottagaren återbetalningsskyldig endast om denne insett eller skäligen borde ha insett felet. Om mottagaren är återbetalningsskyldig ska kommunen kräva tillbaka beloppet. Kommunen får efterge återkravet helt eller delvis om det finns synnerliga skäl. Regeringens bedömning: Om en kommun har återkrävt ett utbetalat belopp och återbetalning har skett bör kommunen i sin tur återbetala motsvarande belopp till . Kommunen bör dock få behålla viss del av beloppet för de administrativa kostnader som återkravet förorsakar kommunen. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås att om någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att lämna uppgifter eller på något annat sätt förorsakat att sfi-bonus lämnats obehörigen eller med för högt belopp, eller om någon i annat fall tagit emot sfi-bonus obehörigen eller med för högt belopp och skäligen borde ha insett detta, ska kommunen återkräva vad som har betalats ut för mycket. Om det finns synnerliga skäl får kommunen efterge återkravet helt eller delvis. Om en kommun har återkrävt ett utbetalat belopp och återbetalning skett bör kommunen i sin tur återbetala motsvarande belopp till . Kommunen bör dock få behålla viss del av beloppet för de administrativa kostnader som återkravet förorsakar kommunen. Remissinstanserna: Endast få remissinstanser har yttrat sig. ombudsmän () anser att övervägandena angående återkrav är otillräckliga och att underlaget är betjänt av ytterligare genomarbetning innan det läggs till grund för lagstiftning. Länsrätten i län anför att den föreslagna ordningen innebär att något indrivningsbart beslut inte erhålls och föreslår att det bör införas en ordning liknande den som anges i 9 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) när det gäller kommunens möjlighet att återkräva sfi-bonus som den enskilde inte frivilligt återbetalar. 2009/10:188 instämmer helt i att felaktigt utbetald sfi-bonus ska återkrävas men anser att ska återkräva vad som har betalats ut efter uppgifter från kommunerna. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En grundläggande förutsättning för att upprätthålla allmänhetens respekt för de offentliga systemen är att ersättningar och bidrag endast betalas ut till dem som är berättigade. Felaktiga utbetalningar kan även långsiktigt urholka finansieringen av ersättningar och bidrag. Mot denna bakgrund är det avgörande för såväl legitimitet som finansiering att utbetalningssystemet säkerställer korrekta utbetalningar till den som är berättigad, att adekvat kontrollverksamhet etableras samt att felaktigt utbetalda ersättningar och bidrag återkrävs. För att systemet med sfi-bonus ska få avsedd effekt är det angeläget att sfi-bonus utbetalas endast när villkoren enligt den föreslagna lagen är uppfyllda. En förutsättning för detta är att kommunerna i sin ärendehandläggning har god kvalitet i sina utredningar, tillräckligt beslutsunderlag samt god dokumentation i akterna och iakttar förvaltningslagens (1986:223) bestämmelser om ärendehandläggning. Det system som regeringen har föreslagit för administrationen av sfi- bonus med en nationell informationsdatabas kommer att underlätta hanteringen av ärendena. Det kan dock inte uteslutas att sfi-bonus kan komma att betalas ut felaktigt. I promemorian föreslogs att kommunen skulle återkräva ett belopp som betalats ut felaktigt på grund av oriktiga uppgifter eller underlåtenhet av sökanden att lämna uppgifter eller om denne på något annat sätt förorsakat att sfi-bonus lämnats obehörigen eller med för högt belopp. Den i promemorian föreslagna bestämmelsen om återkrav följer i princip motsvarande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring (20 kap. 4 §). Motsvarande reglering om återkrav finns även på område. Regeringen anser att regleringen om återbetalningsskyldighet och återkrav bör ha en till språk och innehåll tydligare utformning än den bestämmelse som föreslogs i promemorian. Med stöd av den nationella informationsdatabasen och genom kontroller hos , kommer kommunen att kunna kontrollera de flesta uppgifter som behövs för ett beslut i ärendet om sfi-bonus. Sökanden behöver endast i begränsad omfattning lämna uppgifter för att kommunen ska kunna fatta beslut. Uppgift om att sökanden tillhör målgruppen för sfi-bonus ska, för det fall den inte är känd för kommunen, styrkas genom att beslutet om uppehållstillstånd visas upp. Vidare kan krävas att sökanden företer ett intyg om studietiden för det fall studierna har inletts i en annan kommun än den där ansökan om sfi- bonus görs. Ett intyg om studietiden kan också krävas om sökanden har genomfört sina studier vid en folkhögskolas utbildning som motsvarar sfi, tillsammans med uppgift om betyg. En underlåtenhet att lämna dessa uppgifter kommer att leda till att sfi-bonus inte kan betalas ut. I lagrådsremissen föreslogs en bestämmelse om återkrav som utgick från att mottagaren ska betala tillbaka sfi-bonus som har betalats ut felaktigt Prop. 2009/10:188 eller med för högt belopp. Det föreslogs vidare att om en felaktig utbetalning inte beror på mottagaren ska beloppet betalas tillbaka endast om denne insett eller skäligen borde ha insett att utbetalningen var felaktig. Lagrådet har haft synpunkter på utformningen av bestämmelsen. Lagrådet anser att bestämmelsen bör formuleras så att det tydligt framgår att återbetalningsskyldigheten inträder när bonus har betalats ut till sökanden på felaktig grund eller med för högt belopp eller till någon annan än sökanden. Regeringen instämmer i att avsikten med bestämmelsen kommer bättre till uttryck om den formuleras på det sätt som Lagrådet har föreslagit. När kommunen har konstaterat att återbetalning bör ske, ska kommunen besluta om att kräva tillbaka det felaktigt utbetalda beloppet. Kommunen ska dock kunna efterge återkravet helt eller delvis om det finns synnerliga skäl för detta. Möjligheten att efterge återkravet ska tillämpas restriktivt. Endast om det finns synnerliga skäl, t.ex. med hänsyn till betalningsmottagarens personliga och ekonomiska förhållanden, kan kommunen avstå från att kräva tillbaka sfi-bonusen. Lagrådet har anfört att det inte framgår klart varför uttrycket synnerliga skäl har valts i det här sammanhanget och att detta bör utvecklas ytterligare i den fortsatta beredningen. Som framgår i avsnitt 4.3 är syftet med sfi-bonus att utgöra ett incitament för att nyanlända snabbare ska etablera sig på arbetsmarknaden. Ersättningen, som är prestationsbaserad, skiljer sig på så sätt från andra ersättningar och bidrag i förmånssystemen. Sfi-bonus ska, om villkoren är uppfyllda, betalas ut till sökanden oavsett om denne har ett ekonomiskt behov av ersättningen eller inte. De nyanlända som kommer i fråga för sfi-bonus uppbär i regel en annan form av ersättning för sin försörjning. Vidare bedömer regeringen att återkravsärenden kommer att hanteras av kommunerna i mycket begränsad omfattning eftersom informationsdatabas kommer att underlätta en korrekt handläggning av ärendena. Regeringen anser att oriktigt utbetalda belopp ska återkrävas om inte mycket starka skäl talar emot detta. Eftergift bör kunna bli aktuellt om det med hänsyn till den återbetalningsskyldiges ekonomiska situation får anses utsiktslöst att återbetalning ska ske under den närmaste överskådliga tiden. Allvarlig sjukdom och liknande tillstånd är ett annat exempel på en omständighet som kan beaktas vid eftergiftsprövningen. Länsrätten i län har påpekat att ett beslut av kommunen att kräva tillbaka en oriktig utbetalning inte kan läggas till grund för indrivning och har föreslagit en ordning liknande den som regleras i 9 kap. 3 § socialtjänstlagen. Enligt 9 kap. 1 § socialtjänstlagen får socialnämnden återkräva ekonomiskt bistånd som utbetalats på felaktiga grunder i visst fall. Ett sådant krav ska föregås av en bedömning av den ersättningsskyldiges ekonomiska förhållanden. föra talan om bl.a. ersättning som en enskild inte betalar tillbaka frivilligt för ekonomisk hjälp ska socialnämnden väcka talan hos förvaltningsrätten från det kommunens kostnader uppkom, se 9 kap. 3 § Talan väcks vid den förvaltningsrätt inom vars Prop. 2009/10:188 domkrets den enskilde är bosatt. Regeringen föreslår alltså att den som tar emot bonus som har betalats ut felaktigt i vissa fall ska vara återbetalningsskyldig. Kommunen ska i sådant fall besluta att kräva tillbaka vad som betalats ut felaktigt. Beslutet ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol, se avsnitt 6. Såsom Länsrätten i län påpekat kan kommunens beslut om återkrav inte läggas till grund för exekutiva åtgärder mot den återbetalningsskyldige. Om den återbetalningsskyldige överklagar beslutet till förvaltningsrätten, kan däremot förvaltningsrättens lagakraftvunna dom ligga till grund för verkställighet (3 kap. 1 § första stycket 1 utsökningsbalken). Överklagas inte beslutet måste kommunen för att få en exekutionstitel ansöka om betalningsföreläggande hos eller väcka talan vid allmän domstol med yrkande om återbetalning. I en sådan process kan domstolen på begäran av part också pröva frågan om det finns NJA 2008 s. 560). betalningsföreläggande eller domstolens dom avseende återbetalning kan sedan läggas till grund för indrivning. Den ersättningsskyldige kan, i stället för att överklaga beslutet till förvaltningsrätten, välja att väcka talan i allmän domstol med yrkande om att domstolen ska fastställa att denne inte är betalningsskyldig, s.k. negativ fastställelsetalan. Någon särskild lagreglering för det förfarande som beskrivits krävs inte. I motsats till vad som gäller enligt 9 kap. socialtjänstlagen kommer kommunens beslut om återkrav av sfi-bonus att kunna överklagas. Frågan om eftergift på grund av den ersättningsskyldiges ekonomiska förhållanden kan därvid komma att prövas. Att därutöver föreskriva en ordning liknande den som anges i 9 kap. 3 § socialtjänstlagen, på det sätt som Länsrätten i län har föreslagit, är inte nödvändigt för att säkerställa vare sig statens eller den enskildes rätt. För att begränsa antalet återkravsärenden hos kommunen bör den enskilde få information både om sin rätt till sfi-bonus och om sin skyldighet att lämna riktiga uppgifter när han eller hon ansöker om bonus. Informationen bör vara klar, tydlig och lättbegriplig. i har anfört att i stället för kommunerna bör återkräva felaktiga utbetalningar. I avsnitt 4.8 föreslås att kommunerna ska ta emot ansökningar, besluta om och betala ut sfi- bonus. Prövningen av om en utbetald bonus ska återkrävas innebär vanligen en prövning av de materiella förutsättningarna för sfi-bonus. Kommunen har kännedom om de materiella omständigheterna i det enskilda fallet. Kommunerna bör därför ha till uppgift att också besluta om och i övrigt hantera återkrav. I avsnitt 4.8 har också beskrivits att kommunen ska rapportera uppgift om beslut om och utbetalningar av sfi-bonus till centrala databas. ska därefter ersätta kommunen för utbetald bonus och för administrationen av ärendet. För det fall kommunen har återkrävt en felaktigt utbetald bonus och återbetalning har skett, bör kommunen betala tillbaka motsvarande belopp till . Kommunen bör dock Prop. 2009/10:188 få behålla viss del av beloppet för de administrativa kostnader som återkravet förorsakar kommunen. Föreskrifter om ersättning till kommunerna för administrationen av återkrav och deras återbetalningsskyldighet till regleras lämpligen i förordning. Regeringens bedömning: Det finns inte behov av att införa en regel om sekretesskydd i ärenden om sfi-bonus eftersom det inte ska förekomma integritetskänsliga uppgifter i sådana ärenden. Promemorians förslag: I promemorian föreslås att sekretess ska gälla i ärenden om sfi-bonus för uppgift om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider men om uppgiften röjs. Promemorians förslag ska ses mot bakgrund av att det i promemorian även lämnas förslag om att när personen varit förhindrad att delta i undervisningen på grund av styrkt sjukdom eller vård av eget barn inte ska inräknas i de tidsramar som ska gälla för sfi- bonusen och att uppgifter om personens hälsotillstånd och andra integritetskänsliga uppgifter ska hanteras i ärenden om sfi-bonus. Remissinstanserna: De remissinstanser som uttalat sig har tillstyrkt eller inte haft någon erinran mot förslaget. Kammarrätten i anser att det i förslaget till ändring av 9 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) bör anges vilken eller vilka myndigheter som bestämmelsen om sekretess i ärenden om sfi-bonus avser. anser att det bör utredas vidare om det behöver införas en kompletterande sekretessbestämmelse som innebär att vissa uppgifter också kan skyddas i verksamhet. Skälen för regeringens bedömning: För att kunna handlägga en ansökan om sfi-bonus behöver kommunen vissa uppgifter om enskildas förhållande som kan vara skyddade av sekretess när de förekommer i andra slags ärenden. Uppgifterna kan ha lämnats av den enskilde själv vid ansökan eller ha inhämtats av kommunen från någon annan myndighet. Kommunen kan bara inhämta uppgifter från andra myndigheter i sådana fall då det är förenligt med tillämpliga sekretessregler. Enligt 22 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller sekretess i verksamhet som avser folkbokföring för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. Bestämmelsen omfattar uppgifter om enskildas personliga förhållanden som finns i de olika register som förs i verksamheten samt i de olika slag av ärenden som förekommer i denna. Skaderekvisitet i bestämmelsen är kvalificerat rakt vilket innebär en stark presumtion för att uppgifterna är offentliga. att en uppgift ska omfattas av sekretess är att det av särskild anledning Prop. 2009/10:188 kan antas att den enskilde eller någon henne eller honom närstående lider men om uppgiften röjs. Föremålet för sekretessen är uppgift om enskilds personliga förhållanden. Det är helt klart att t.ex. en adressuppgift avser ett personligt förhållande. Såsom skaderekvisitet i 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen är utformat kan skydd ges åt uppgifter av mer eller mindre ömtålig art men också åt uppgifter som normalt betraktas som harmlösa men som på grund av speciella omständigheter i det enskilda fallet är skyddsvärda. Uppgifter om namn, adress, personnummer, civilstånd och nationalitet är i normala fall offentliga. Även uppgift om när en person folkbokfördes i en kommun får anses vara sådana harmlösa uppgifter som i normala fall är offentliga. Sekretesskyddet i 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen torde därför i normalfallet inte utgöra hinder mot att sådana uppgifter lämnas till en kommun inför beslut om sfi-bonus. Vid sidan av de generella bestämmelserna om folkbokföringsverksamhet i 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen finns det i 21 kap. 5 § särskilda bestämmelser till skydd för utlänningar. Enligt 21 kap. 5 § första stycket gäller sekretess för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. Bestämmelsen som är tillämplig inom hela den offentliga förvaltningen, även hos kommunerna omfattar varje slag av uppgifter som rör utlänningar oavsett i vilket sammanhang de förekommer. Av uttrycket övergrepp eller annat allvarligt men följer att endast relativt allvarlig skada kan leda till sekretess. Det krävs emellertid inte någon högre grad av sannolikhet för sådan skada för att sekretessen ska gälla. Det räcker att det föreligger en beaktansvärd risk för sådan skada. Dessutom fordras att risken för skada ska vara föranledd av förhållandet mellan utlänningen och någon av de i lagrummet angivna subjekten, nämligen utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar (prop. 1979/80:2 Del A s. 209).