prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Även känsliga personers hälsa skyddas om timmedelvärdet inte överstiger per kubikmeter luft. Material och kulturmiljön skyddas om årsmedelvärdet inte överstiger per kubikmeter luft. Dessa nivåer bör underskridas i hela landet för att luft ska kunna anses vara nått. Samma nivåer anges i delmål 2 om halten av kväveoxi- der men kravet där är något lindrigare då det anges att värdena ska underskridas i huvudsak. I propositionen angavs även en lågrisknivå för eten. har dock konstaterat att underlaget för att ange en lågrisknivå för eten är svagt. Däremot har bedömt att i den aktuella gruppen av kolväten utgör 1,3-butadien den största cancerrisken för be- folkningen. Ämnet är en färglös gas som används vid tillverkning av syn- tetiskt gummi och plast. Den bildas även vid förbränning. De största käl- lorna för allmänheten är rökning och vägtrafiken. Den föreslagna lågrisk- nivån är 0,per kubikmeter luft. I övrigt kvarstår den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålets innebörd. Det gäller bl.a. partiklar där dagens kunskap dock tyder på att det inte finns någon lågrisknivå. Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet luft Prop. Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet luft om omfattande åtgärder vidtas. Det krävs framför allt insatser mot utsläppen av partiklar och på ett internationellt plan mot utsläppen av kväveoxider. Delmålen om halten av svaveldioxid och om utsläpp av flyktiga organiska ämnen är uppnådda. Däremot krävs ytterligare åtgärder för att nå delmålen om halterna av kvävedioxid, marknära ozon, partiklar och bens(a)pyren. bedömning: Regeringen gör en något mer positiv bedömning än med anledning av att ett par beslut om viktiga åtgärder har fattats sedan rådets rapport presenterades samt att bedömningsgrunden har ändrats. Remissinstanserna: stödjer bedömning och menar att ett internationellt gemensamt agerande är nödvändigt för att ändra trenden. i framför att målen bör kunna nås i deras län, utom på ett fåtal särskilt utsatta gatuavsnitt. Sveri- ges meteorologiska och hydrologiska institut konstaterar att Miljömåls- rådets analys överensstämmer med deras i frågor om marknära ozon, partiklar, bens(a)pyren, bensen och sot. bedömer att miljökvalitetsmålet är svårt att nå till 2020. i saknar en kvantitativ bedömning av hur stora utsläpps- minskningar som ytterligare krävs för att miljökvalitetsmålet luft ska kunna nås. , Världsnaturfonden WWF och anser att Natur- vårdsverket bör få i uppdrag att ta fram en bedömning av hur stora ned- falls- och haltminskningar som krävs och koppla dessa till en bedömning av behovet av utsläppsminskningar såväl i som internationellt. Skälen för regeringens bedömning Det är möjligt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet luft om omfattande åtgärder vidtas. Luftkvaliteten förbättrades avsevärt . Därefter har halterna av flera luftföroreningar inte sänkts i någon påtaglig utsträckning. Baserat på prognoser i EU:s tematiska strategi för luftföroreningar samt nationella prognoser för luftföroreningar bedömer vi att det blir svårt att nå bl.a. lågrisknivåerna för bens(a)pyren och ozon till 2025 (se föregående avsnitt). I beräknas luftföroreningar 2020 därför fortfarande avkorta livslängden med . Det är även osäkert om partikelhalterna kan minska till oskadliga nivåer. Vissa åtgärder som förbättrar luftkvaliteten kommer dock att sänka halterna ytterligare därefter (se avsnitt 8.3). Svårigheterna att nå miljökvalitetsmålet beror till stor del på att det tar tid för åtgärder att få genomslag samt att utsläppen fortfarande ökar i delar av vår omvärld (se delmål 3 om halten av marknära ozon). framhåller i sin Miljöhälsorapport att det tar år- Prop. 2009/10:155 tionden innan de fulla effekterna av insatserna för att förbättra luftkvali- Orsaken är att vissa sjukdomar som knyts till luftförorening- ar märks först efter en mycket . Det gäller t.ex. cancer och hjärt-kärlsjukdomar. Delmål 1 om halten av svaveldioxid Delmålet innebär att halten av svaveldioxid inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde i alla kom- muner. Delmålet och därmed även lågrisknivån uppnåddes omkring 2005 tack vare sänkta svavelhalter i bränslen och minskad fossil- bränsleanvändning i energiproduktionen. Jämfört med 1980-talets början har halterna i höjd med hustaken i nu minskat med . Det viktigaste kvarvarande problemet är sjöfartens utsläpp av svavel- dioxid. De skärpta krav på svavelhalter i bränslen som den inter- nationella sjöfartsorganisationen antog torde med- föra att bakgrundhalterna samt halterna i hamnstäder minskar ytterligare (se avsnitt 8.3). Delmål 2 om halten av kvävedioxid Delmålet innebär att halterna av kvävedioxid i huvudsak under- skrider per kubikmeter luft som timmedelvärde och per kubikmeter luft som årsmedelvärde. Delmålet nås i många tätorter men i ett par större och medelstora städer har halterna av kvävedioxid varit oförändrade eller t.o.m. ökat. Det gäller främst starkt trafikpåverkade miljöer. För att sänka hal- terna i dessa områden krävs bl.a. lokalt arbete, t.ex. inom ramen för åt- gärdsprogrammen för luftkvalitet. Insatser inom EU, konventionen för långväga gränsöverskridande luftföroreningar, CLRTAP, och IMO bidrar genom att minska de utsläpp som påverkar bakgrundhalterna av kväve- oxider (se avsnitt 8.3). Kväveoxider släpps ut både som kvävedioxid och den mindre hälsopå- verkande formen kvävemonoxid. Hur stor andel som släpps ut som kvä- vedioxid beror bl.a. på vilken reningsteknik som används och på trafik- flödet. Dessutom gynnar höga bakgrundshalter av ozon omvandlingen av kvävemonoxid till kvävedioxid. De ökande bakgrundshalterna av ozon (se nedan) bidrar till att det är svårt att klara miljökvalitetsnormen för kvävedioxid i vissa städer. Delmål 3 om halten av marknära ozon Delmålet innebär att halten av marknära ozon inte överskrider per kubikmeter luft som åtta timmars medelvärde . Ozon är skadligt för såväl människors hälsa, växtligheten samt bygg- nader, kulturskatter m.m. Det är dessutom en mycket viktig växthusgas av betydelse för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Bedömningen är att det blir mycket svårt att nå delmålet inom utsatt tid. Överskridandena sker oftast då ozon bildas genom reak- tioner mellan kväveoxider och flyktiga organiska ämnen som sker i ljus och gynnas av hög temperatur. Till skillnad från flera andra luftföro- reningar är halterna oftast högre på landsbygden än i tätorter eftersom ozon bryts ned när det reagerar med kvävemonoxid i färska bilavgaser. Halterna av marknära ozon uppvisar två olika trender. Antalet episoder med mycket höga halter av ozon har minskat i de nordiska länderna. Exempelvis minskar det maximala åttatimmarsmedelvärdet något i lands- bygdsmiljö liksom antalet dagar när det överskrider per kubikmeter. Utvecklingen är inte entydig utan varierar lokalt. Minsk- ningen gäller bl.a. sydvästra , som är landets mest utsatta del. Den andra trenden är att bakgrundshalterna av ozon ökar. Det beror på att utsläppen av utgångsämnena ökar i . Dessutom ökar utsläppen av kväveoxider från sjöfarten. En del av föroreningarna och det bildade ozonet hinner transporteras till med luftströmmarna innan de bryts ned. Därmed krävs internationellt samarbete för att delmålet ska kunna nås. Det bör ske bl.a. inom ramen för förhandlingarna om EU:s takdirektiv samt inom CLRTAP. IMO:s beslut om skärpta utsläppskrav är viktigt men får genomslag först efter det att delmålet ska vara uppnått (se avsnitt 8.3). Delmål 4 om utsläpp av flyktiga organiska ämnen Delmålet innebär att de svenska utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) har minskat till . Kolväten påverkar miljö och hälsa på olika sätt beroende på vilket ämne eller vilken kolvätegrupp det är. Vissa är cancerframkallande eller utgör betydande hälsorisker av andra orsaker. Andra är aktiva i bild- ningen av marknära ozon. Till dessa hör metan och eten. Metan är kemiskt stabil och främst en växthusgas. Utsläppen av metan behand- lades därför i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162). Utsläppen av flyktiga organiska ämnen utom metan (NMVOC) mins- kar i och i övriga och inget tyder på att den trenden kommer att brytas. Delmålet har i sin nuvarande lydelse redan uppnåtts. Enligt nya beräkningar är utsläppen betyd- ligt lägre än vad som anges i delmålet. bedömdes de uppgå till . Delmål 5 om halterna av partiklar Delmålet innebär att halterna av partiklar, PM10, underskrider dygnsmedelvärdet per kubikmeter luft och årsmedelvärdet per kubikmeter luft. Dygnsmedelvärdet överskrids högst . För partiklar, PM2.5, underskrids dygns- medelvärdet per kubikmeter luft och årsmedelvärdet per kubikmeter luft. Dygnsmedelvärdet överskrids högst Prop. 2009/10:155 . Jämfört med regeringens förslag i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49) beslöt att tidpunkten när målet avsågs vara upp- nått skulle tidigareläggas . Det blir mycket svårt att nå delmålet till 2010 och det finns inte någon entydig trend att halterna minskar. I belastade tätortsmiljöer är slitaget vid barmarkskörning med dubbdäck den viktigaste förklaringen till att halterna av PM10 är höga. Även från bromsar, däck och vägsand bildas slitagepartiklar men detta bidrag är inte lika stort. För att halterna ska minska krävs framför allt minskad barmarkskörning med dubbdäck. Regeringen ändrade Trafikförordningen (1998:1276) så att kommunerna kan förbjuda användningen av dubbdäck på vissa gator. har redan infört förbud på delar av och ytterligare ett antal kommuner avser att fatta liknande beslut. De viktigaste källorna till PM2,5 i tätortsmiljöer med höga halter är tra- fikavgaser och vedeldning. För att halterna ska minska krävs bl.a. åt- gärder mot utsläppen från dieseldrivna bilar och arbetsmaskiner samt att utsläppen från äldre vedpannor åtgärdas. Delmål 6 om halten av bens(a)pyren Delmålet innebär att årsmedelvärdet för halten av bens(a)pyren i huvud- sak underskrider per kubikmeter luft . Vedeldning är den största källan till utsläpp av bens(a)pyren i . Vissa utsläpp sker även från trafiken. skedde betydande utsläpp i samband med råframställning av aluminium men de har minskat sedan processtekniken ändrades. Vissa utsläpp sker från koksverk men dessa är av mindre betydelse. Delmålet nås i de flesta tätorter. Halterna är vanligtvis högst . De högsta årsmedelvärdena, ca per kubikmeter, har upp- mätts i vilket i stor utsträckning beror på utsläpp i andra länder. Däremot är bidraget från lokal uppvärmning minst i södra rige. På platser med inlandsklimat och utbredd vedeldning överskrids del- målets nivå per kubikmeter som årsmedelvärde. Delmålet kan vara möjligt att nå om åtgärder vidtas mot höga utsläpp från små- skalig vedeldning (se avsnitt 8.3). 8.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålen luft och Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning krävs framför allt ytterligare åtgärder mot utsläppen av kväveoxider och ozonbildande kolväten samt lokala insatser mot partiklar och hälsofarliga kolväten. Vidare är de beslutade insatserna för att begränsa sjöfartens utsläpp av svaveldioxid viktiga. Dessa prioriteringar bör ligga till grund för arbete med EU:s takdirektiv, med Konventionen om långväga gränsöverskridande luft- föroreningar och för arbetet inom den internationella sjöfartsorganisa- bedömning överensstämmer i huvudsak med samlat i strategin för effektivare energianvändning och transporter. Regeringen har valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta propo- sitioner och under respektive miljökvalitetsmål. Remissinstanserna: Synpunkterna på förslagen i strategin för effektivare energianvändning och transporter är omfattande. brett stöd för det områdesövergripande angreppssättet i förslaget. Exempelvis framhåller och kommuner förslaget som ett gott exempel på ett samordnat helhetsperspektiv. talet av de remissinstanser som kommenterar dem förslagen som medför energieffektivisering och samordning av transporter. påpekar att det inte är säkert att styrmedel som leder till en effektivare energianvändning är kostnadseffektiva. Institutet betonar även vikten av att specificera vad enskilda styrmedel främst är avsedda att styra emot. Skälen för regeringens bedömning För att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning krävs framför allt ytterligare åtgärder mot utsläppen av kväveoxider och ozonbildande kolväten samt lokala insatser mot partiklar och hälsofarliga Det är centralt att EU enas om ett nytt takdirektiv som innebär att samtliga medlemsländer får åtaganden som innebär att de måste minska sina utsläpp. De beslutade insatserna för att begränsa sjöfartens utsläpp kommer att medföra att nedfallet av svavelföreningar minskar Det finns en nära koppling mellan insatserna för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser och luftföroreningar som påverkar hälsan och växtligheten och bidrar till försurning och övergödning. från samma källor, åtgärderna ger oftast positiva synergieffekter och vissa luftföroreningar är viktiga växthusgaser. Det gäller t.ex. ozon och Det är därför en fördel om åtgärdsarbetet när det gäller miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft och Bara naturlig försurning samordnas i lämpliga delar. mål som har anknytning till övergödning berörs av åtgärder som minskar utsläppen av kväveoxider. Effektivare energianvändning och transporter I nu är det bråttom (dnr M2008/1443/Mk) ingick ett förslag om en åtgärdsstrategi för effektivare energianvändning och transporter med åtgärder som bidrar till att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning. verket har därefter redovisat hur förslagen har följts upp (dnr M2009/ 3158/Mk). I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Prop. 2009/10:155 Klimat (prop. 2008/09:162) har vi behandlat de förslag som även har betydande effekt på växthusgasutsläppen. Av övriga förslag har ett flertal åtgärder genomförts helt eller delvis. Det gäller bl.a.: -Åtgärder mot partikelbildning som beror på användning av dubbdäck. -En frivillig miljömärkning av byggnader kopplad till energi- deklarationen har tagits fram genom Bygga-bo dialog (se God bebyggd miljö, avsnitt 21.3). -Åtgärder för att öka efterlevnaden av hastighetsgränser. -Åtgärder för att stimulera användningen av biodrivmedel inom trans- portsektorn. Däremot har de förslag om långsiktigt verkande åtgärder som energi- effektivisering genom ett transporteffektivt samhälle som ingick i strate- gin endast genomförts till en mindre del. Effekter av åtgärder avsedda att begränsa utsläppen av växthusgaser I den ovan nämnda propositionen aviserade vi åtgärder med syfte att be- gränsa de svenska utsläppen av växthusgaser. Ett flertal av dessa sänker även utsläppen av andra luftföroreningar och kan därför bidra till att miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning nås. Det gäller bl.a.: -En höjning av koldioxidskatten för utsläppen utanför den handlande sektorn. -En höjning av energiskatten på diesel i två steg med sammanlagt per liter. -Omstruktureringen av beskattningen av lätta dieselfordon. -Inriktningen att den svenska fordonsflottan ska vara obero- ende av fossila bränslen. -En satsning på förnybara drivmedel och energieffektivare fordons- tekniker, elhybridbilar och elbilar. -bör agera för att den internationella sjöfarten inkluderas i ett system för utsläppshandel och för att dess utsläpp av kväveoxider minskar. -Förenklad tillståndsgivning för vindkraft. Luftvårdsarbete internationellt och inom EU av de sura svavelföreningar som faller ned i kommer från svenska källor. Förhållandet är likartat för flera andra luft- För att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning krävs därför internationell samverkan då är beroende av att utsläppen av svavel- och kväveoxider, kolväten och partiklar mins- kar i andra länder. I det fallet har olika insatser inom EU visat sig vara bör även i fortsättningen delta aktivt i arbetet med att utveckla EU:s olika direktiv som har till syfte att minska utsläppen av Den internationella klimatprocessen har betydande konsekvenser för utvecklingen inom luftvårdsområdet och vice versa. kring ozonbildning och utsläppen av partiklar berör båda områdena. Ozonbildning behandlas i avsnitt 8.2, delmål 4 om halten av marknära ozon. Situationen är mer komplex då det gäller partiklar. Aerosoler, som räknas in i kategorin PM2.5, har en avkylande effekt medan sot, i prakti- ken PM10, är en viktig förklaring till polarisarnas avsmältning. Kommissionen har skjutit upp presentationen av förslaget till ett nytt direktiv med nationella utsläppstak för luftföroreningar. Det är angeläget att ett nytt takdirektiv antas eftersom det innebär att samtliga medlems- länder får nya åtaganden att minska sina utsläpp. Eftersom känsligheten hos ekosystemen varierar kraftigt mellan olika delar av bör kra- ven om utsläppsminskningar fördelas så att skadorna minimeras på ett kostnadseffektivt sätt. Det synsättet är viktigt för eftersom delar av vårt land har känsliga ekosystem som påverkas starkt av utsläpp i andra länder. För flera föroreningar har långdistanstransporten långsiktigt ökat och bidragit till att halterna i omgivningsluften i minskar långsam- mare än vad utsläppen gör i och våra grannländer. Konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, CLRTAP, komplet- terar insatserna inom EU. Konventionen omfattar förutom EU länder i östra samt och . Det är en viktig arena för samarbete med exempelvis , och , vars utsläpp på- verkar . Under konventionen finns det s.k. Göteborgsprotokollet vari det anges utsläppstak som för EU-15 i stort överensstämmer med de som framgår av det nuvarande takdirektivet (2001/81/EG). Protokollet är viktigt efter- som det innebär att de länder som inte omfattas av takdirektivet involve- ras aktivt i det europeiska luftvårdsarbetet. förbereds ett beslut om ett nytt protokoll som är avsett att ersätta Göteborgsprotokol- let. Inom EU pågår förhandlingar om förslaget om att ändra IPPC-direkti- vet (2008/1/EG) om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Förslaget innebär bl.a. att utsläppskraven för stora förbrän- ningsanläggningar och anläggningar för avfallsförbränning skärps efter 2016. EU:s utveckling av skärpta avgaskrav innebär att utsläppskraven för nya lätta bilar, nya lätta lastbilar och bussar och för motorer till nya tunga fordon skärps 2011, 2012 respektive 2013. Utsläppskraven för motorer till större dieseldrivna arbetsmaskiner skärps beroende på motoreffekt fram . Minskade utsläpp från sjöfarten Den internationella sjöfartsorganisation, IMO, enades vid sitt möte om följande: -skärps kravet för , och Engelska Kanalen från 1,5 viktprocent svavel i marint bränsle till 1,0 vikt- procent. sänks halten till 0,1 viktprocent. -skärps det globala kravet från 4,5 till 3 vikt- procent svavel. skärps det till 0,5 viktprocent. sig att det råder brist på s.k. destillatbränslen (en analys görs 2018) kan denna tidsgräns skjutas fram till . -ska utsläppen av kväveoxider från nybyggda fartyg globalt vara lägre än . Det motsvarar en reduktion med . -ska utsläppen av kväveoxider i och från nya fartyg vara lägre än under för- utsättning att IMO beslutar att båda dessa områden ska omfattas av särskilt stränga krav på utsläppen av kväveoxider, s.k. NECA- områden. Fartyg byggda och senare uppgraderas successivt. IMO:s beslut betyder sammantaget att nedfallet av försurande svavel- föreningar från sjöfarten kommer att minska markant i och med att kra- ven skärps. När det gäller kväveoxider tar det tid innan kravskärpningen leder till påtagliga minskningar av nedfallet eftersom genomslaget är fullständigt först när befintliga fartyg fasats ut. Utan det beslutet skulle sjöfartens utsläpp av svaveldioxid i europeiska vatten överstiga utsläppen från källor på land inom EU. Omkring 2020 skulle även sjöfartens utsläpp av kväveoxider överstiga de från källor på land. arbetar vi med att genomföra de senaste bestämmelserna samt . redovisade tillsammans med Statens energi- myndighet, och analys () ett regeringsuppdrag (dnr N2007/4548/TR) om hur ett handelssystem med utsläppsrätter för kväve- och svaveloxider skulle kunna utformas så att sjöfarten ingår. Myndigheterna tar inte ställning till om handel med utsläppsrätter bör införas eller till hur ett handelssystem i så fall bör se ut. Däremot konstateras att det är tekniskt möjligt att utfor- ma. Rapporten har remissbehandlats. Fartyg som ligger i hamn producerar vanligen sin el med dieseldrivna generatorer. I 12 § förordningen (1998:946) om svavelhaltigt bränsle föreskrivs att från ska fartyg som planerar att ligga i hamn inte använda ett bränsle som innehåller svavel. Utsläppen från dem försämrar dock luftkvaliteten i hamnstäderna varför fartygen i stället bör anslutas till det allmänna elnätet. Detta sker dock inte i någon större utsträckning av kostnadsskäl, el som levereras till fartyg i hamn är beskattad till skillnad från fartygsbränsle. I lagrådsremissen Bättre skattemässiga förutsättningar för biogas samt landansluten el till fartyg i hamn (Fi2010/992) som lämnades till Lagrådet föreslås att energiskatten på elektrisk kraft som levereras till fartyg som ligger i hamn sätts ned från dagens generella nivå till per kWh. Skattenedsättningen förutsätter att Rådet på förslag av Kommissionen beslutar om undantag från energiskattedirektivets regler. Ett nytt ramdirektiv för luftkvalitet Det nya luftkvalitetsdirektivet (och rådets direktiv /50/EG av om luftkvalitet och renare luft i ) ska ersätta det nu gällande ramdirektivet för luftkvalitet (rådets direktiv Prop. 2009/10:155 96/62/EG av om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten) samt rådets direktiv /30/EG av om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxider och kväveoxider, partiklar och bly i luften, och rådets direktiv /69/EG av om gränsvärden för bensen och kolmonoxid i luften, och rådets direktiv /3/EG av om ozon i luften och rådets beslut 97/101/EG av om inrättande av ett ömsesidigt utbyte om informa- tion och uppgifter från nätverk och enskilda stationer som mäter luft- föroreningar i medlemsstaterna. Det finns därmed gemensamma regler om de högsta tillåtna halterna av svaveldioxid, kväveoxider (särskilt kvävedioxid), partiklar, bly, bensen, kolmonoxid och ozon. Regelverket för partiklar, som tidigare endast gällde större partiklar, PM10, har kompletterats med bestämmelser om små partiklar, PM2,5. I direktivet finns även gemensamma bestämmelser om hur halterna av luft- föroreningar ska övervakas, om när åtgärdsprogram för luftkvaliteten ska upprättas och vid vilka nivåer allmänheten ska informeras. redovisade sitt förslag om hur det nya direktivet bör genomföras i svensk rätt (dnr M2008/3939/Mk). Det innebär bl.a. att en miljökvalitetsnorm för små partiklar, PM2.5, införs och att de s.k. utvärderingströsklarna för större partiklar, PM10, ändras så att kraven på när kommunerna ska mäta minskar. I verkets förslag ingår även en revision av verkets tidigare förslag om hur övervakning av luft- kvaliteten kan effektiviseras (dnr M2004/185/Mk och M2005/1863/Mk). Förslaget har remissbehandlats och bereds f.n. i . Ramdirektivet ska vara genomfört . Regeringen får enligt 5 kap. (1998:808) meddela miljökvali- tetsnormer för vissa geografiska områden eller för hela landet. Syftet ska vara att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön eller för att av- hjälpa skador på eller olägenheter för människors hälsa eller miljön. För luftkvaliteten har miljökvalitetsnormer fastlagts i förordningen (2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft. Normer finns för sammanlagt elva olika ämnen. Regeringen eller den eller de myndigheter eller kommuner som regeringen bestämmer ska upprätta ett förslag till åtgärdsprogram om det behövs för att en miljökvalitetsnorm ska kunna uppfyllas.