prop · GX03172 · 2010-03-23 00:00:00 — När det gäller kärnämneskontrollen medför Eur- atomfördraget direkt verkande förpliktelser för den enskilde att lämna vissa bestämda uppgifter till kommissionen. Reglerna innebär att det är verksamhetsutövaren i medlemslandet som ansvarar direkt mot Euratom- gemenskapen i fråga om säkerhetskontrollen. 5Formerna för den samhälleliga prövningen av nya kärnkraftsreaktorer 5.1Utgångspunkter för regeringens tillåtlighetsprövning Regeringens bedömning: Bestämmelsen i 17 kap. 1 § om regeringens tillåtlighetsprövning ger ett långtgående utrymme att vid en prövning av en ny kärnkraftsreaktor avgöra tillåtligheten med hänsyn till om verksamheten är önskvärd från närings-, energi-, arbetsmarknads-, klimat- och regionalpolitiska utgångspunkter. Rege- ringen kan pröva verksamheten med utgångspunkt i ett helhetsintresse avseende ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygg- heten på energiområdet samt i enlighet med krav på bästa möjliga teknik. Det behövs därför ingen ändring i 17 kap. 1 § . bedömning överensstämmer med rege- ringens. Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft någon invändning mot bedömningen. har ansett att regeringen bör väga in konkurrensaspekter vid tillståndsprövning av nya reaktorer. Verket har därför efterlyst tydliga och förutsägbara regler för ansökningsförfarandet och för hur konkurrensaspekter kommer att beaktas. har anfört att det för att ge långsiktig trygghet åt bl.a. investerare behövs garantier för att de politiska principiella besluten gäller under hela byggprocessen och att det därför är viktigt att tillståndsprocessen är väl definierad och tydlig i lag. har ansett att det bör klargöras i 17 kap. 1 § att uppförande av en ny reaktor ska anses som en ny verksamhet. Skälen för regeringens bedömning: Uppförande och drift av ett kärn- kraftverk eller annan kärnreaktor är sådan miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. som kräver tillstånd av miljödomstol, jfr 5 § och punkten 40.30 i bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verk- samhet och hälsoskydd. Regeringen ska enligt 17 kap. 1 § pröva tillåtligheten av nya verksamheter av vissa slag som räknas upp i fyra punkter i paragrafen. I den första punkten anges anläggningar för kärnteknisk verksamhet som prövas av regeringen enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet samt anläggningar för att bryta uranhaltigt material eller andra ämnen som kan användas för framställning av kärn- bränsle. Bestämmelsen i 17 kap. 1 § innebär att regeringen ska pröva till- åtligheten av att uppföra och driva en ny kärnkraftsreaktor. Regeringen prövar tillåtligheten av en ny kärnkraftsreaktor i samband med tillstånds- prövningen enligt . Därutöver kräver uppförande, innehav och drift av en ny reaktor till- stånd enligt lagen om kärnteknisk verksamhet. Frågan om tillstånd enligt den lagen prövas av regeringen. Beredningen av tillståndsärendet sker hos . Bestämmelsen om tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. 1 § ger regeringen förutsättningar för att genomföra en bred prövning av generationsskiften i det svenska kärnkraftsbeståndet. Inom ramen för till- ståndsprövningen kommer regeringen exempelvis att kunna pröva olika energipolitiska konsekvenser till följd av uppförandet av en ny reaktor. Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökan- de fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de vik- tigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten bör dock ett tredje ben utvecklas för elförsörj- ningen och därmed minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. För att åstadkomma detta måste kraftvärme, vindkraft och övrig förnybar kraftproduktion tillsammans svara för en betydande del av elproduktio- nen. Regeringens bedömning är att ett generationsskifte inom kärnkraften inte står i strid med ambitionen att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. Det bör vara möjligt för regeringen att med utgångspunkt i en övergrip- ande nationell försörjningspolitik eller för att uppfylla förplik- telser gentemot EU kunna avslå en ansökan om tillstånd att uppföra en ny kärnkraftsreaktor. Att kunna ersätta gamla reaktorer med nya, som är följden av de lag- ändringar som regeringen föreslår, kan i sig vara gynnsamt för försörj- ningstryggheten. Det är rimligt att utgå från att nya reaktorer efter en viss inkörningsperiod är mer driftsäkra än gamla reaktorer. Dessutom kan för- sörjningstrygghet komma att handla om den samlade tillgången på el- produktionskapacitet. Bestämmelsen i 17 kap. 1 § om regeringens tillåtlighets- prövning ger ett långtgående utrymme att vid en prövning av en ny kärn- kraftsreaktor avgöra tillåtligheten med hänsyn till om verksamheten är önskvärd från närings-, energi-, arbetsmarknads-, klimat- och regional- politiska utgångspunkter (jfr prop. 1997/98:45, Del 1, s. 435437). An- sökningar om tillstånd till nya reaktorer kan således prövas med utgångs- punkt i ett helhetsintresse avseende ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstryggheten på energiområdet så som anges i regeringens proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi. Vid tillåtlighetsprövningen är de allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. tillämpliga, vilket bl.a. innebär att en ny reaktor prövas enligt krav på bästa möjliga teknik. har framhållit att konkurrensaspekten är viktig vid tillståndsprövning av nya kärnkraftsreaktorer. Regeringens förslag om generationsskifte innebär att nya kärnkraftsreaktorer endast ska få uppfö- ras på de platser där de nuvarande reaktorerna finns. Denna förutsättning för att ge tillstånd till nya reaktorer väcker frågan om förutsättningarna för nya aktörer i kärnkraftsindustrin. Den frågan behandlas i avsnitt 5.2 om införande av en ny tillåtlighetsregel vid tillståndsprövning av nya reaktorer och avsnitt 6.2 om vad som ska avses med permanent avstängd reaktor. En utgångspunkt för förslaget är att den nya lagstiftningen utfor- mas så att den inte hindrar en ny aktör som är beredd att göra de omfat- tande investeringar som behövs vid uppförande av en ny reaktor. Fortum har pekat på vikten av långsiktig trygghet för investerare. 2009/10:172 geringens förslag om förutsättningar för generationsskifte och ökat skadeståndsansvar för kärnkraften utgör en del i en långsiktig klimat- och energipolitik. I regeringens proposition om klimat- och energipolitiken framhålls att kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elpro- duktion och att kärnkraften med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. Av särskild betydelse i sammanhanget är vidare den rätts- trygghet som är en grundläggande princip för tillstånd som meddelas enligt . En verksamhetsutövare som har fått tillstånd till en verksamhet kan utgå från att tillståndet inte återkallas utan att det finns sådana speciella omständigheter som anges i lag. En annan sak är att har möjligheter att med hänsyn till säkerheten vid en anläggning tills vidare förbjuda driften av anläggningen och, vid allvarliga överträdelser, återkalla ett tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet. Frågan om upphävande av lagen (1997:1320) om kärnkraf- tens avveckling behandlas i avsnitt 7. Med hänsyn till det anförda bedömer regeringen att det inte behövs någon ändring i bestämmelsen om regeringens tillåtlighetsprövning i 17 kap. 1 § . 5.2Ny tillåtlighetsregel för prövningen av nya kärnkraftsreaktorer Regeringens förslag: I införs en ny paragraf, 17 kap. 6 a §, enligt vilken regeringen får tillåta en ny kärnkraftsreaktor endast om den nya reaktorn är avsedd att 1.ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift, och 2.uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft någon invändning mot förslaget. har motsatt sig att förbudet mot att uppföra nya kärnkraftsreaktorer tas bort och ansett att nya reaktorer strider mot resultatet av folkomröstningen . har ansett att förbudet mot nybyggnation inte bör tas bort utan att fokus i energipolitiken bör vara omställningen till ett håll- bart, smart och effektivt energisystem baserat på förnybar energi utan kärnkraft. Miljövänner för kärnkraft har avstyrkt förslaget eftersom före- ningen motsätter sig taket på tio reaktorer och begränsningen till de nu- varande tre platserna. Industrikraft har ansett att det bör förtydligas att det inte rör uppförande utan snarare driftens igångsättande kommersiellt, bestämmelserna skulle därmed ansluta till uttryckssättet i 17 kap. 1 §. vid har ansett det otyd- ligt om den befintliga detaljplanen avses eller om en ny detaljplan be- höver tas fram med anledning av en ansökan. () har anfört, med utgångspunkt från att det kan finnas flera kärnkraftsreaktorer med olika tillståndshavare på varje plats, att det vid tillståndsprövningen enligt kan bli nödvändigt att i ett sammanhang pröva all verksamhet på en plats och dess gemensamma påverkan på omgivningen såsom den beskrivs i miljö- konsekvensbeskrivningen. Detta kan enligt leda till svårigheter vid utarbetandet av miljökonsekvensbeskrivningen och pröv- ningen av en ny kärnkraftsreaktor. har vidare anfört att eftersom uttrycket alternativa platser i 6 kap. 7 § andra stycket 4 synes förutsätta minst två alternativa platser, torde detta innebära att den som söker tillstånd till en ny kärnkraftsreaktor på någon av de tre platserna , och Forsmark måste redovisa miljökonsekvenserna vid en lokalisering till de båda andra platserna. Ut- trycket alternativa platser kan enligt eventuellt också tolkas i en mer inskränkt betydelse, när det är fråga om att ersätta en befintlig reaktor med en ny på samma plats. I ett sådant samman- hang torde enligt domstolen som regel den nya kärnkraftsreaktorn inte vara belägen precis i samma läge som den befintliga, eftersom rivning av den befintliga reaktorn kan ta avsevärd tid i anspråk. I ett sådant fall kan det enligt domstolen bli fråga om att i miljökonsekvensbeskrivningen redovisa flera olika lägen för den nya kärnkraftsreaktorn, alla belägna på samma plats som den befintliga. (miljödomstolen) har väckt frågor om tillståndspröv- ningen enligt och hur den förhåller sig till prövningen enligt kärntekniklagen. Miljödomstolen har anfört att det inte finns några form- ella hinder mot att reglera frågor om kärnsäkerhet och strålskydd i ett till- stånd enligt . Miljödomstolens erfarenhet från ett mål om till- stånd till effektökning vid kärnkraftverket i är att det fram- stod som en brist att ingen expertmyndighet inom strålsäkerhetsområdet hade möjlighet att föra talan i målet. Miljödomstolen har därför föreslagit att ska ges rätt enligt 22 kap. 6 § att när det behövs föra talan i mål som berör myndighetens ansvarsområ- de. Miljödomstolen har ansett att det är angeläget och att det således bör övervägas att inordna kärntekniklagen i för att undvika den dubbelprövning som sker. Skälen för regeringens förslag: Regeringens överenskommelse om energipolitiken behandlades i propositionen /09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi. Överenskommelsen innebar att det skapades förutsättningar för kontrollerade generationsskif- ten i kärnkraften, dvs. att göra det möjligt att ersätta gamla reaktorer med nya. betonades att svensk elproduktion i princip bara står på två ben vattenkraft och kärnkraft. För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten bör ett tredje ben utvecklas för elförsörjning- en, och därmed minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. För att åstadkomma detta måste kraftvärme, vindkraft och övrig förnybar kraft- produktion tillsammans svara för en betydande del av elproduktionen. I överenskommelsen slogs fast att ansökningar om effekthöjningar kom- mer att prövas på samma sätt som . Kärnkraftsparentesen förlängs genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser och att tillstånd ska kunna ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Vida- re innebar överenskommelsen att avvecklingslagen avskaffas och att för- budet mot nybyggnad i kärntekniklagen tas bort (dessa frågor behandlas i avsnitt 6.1 och 7). I propositionen 2008/09:163 redovisades även vissa förutsättningar som bör gälla för regeringens prövning av tillåtligheten av nya kärn- kraftsreaktorer. har föreslagit att det införs en ny bestämmelse i 17 kap. som anger dessa förutsättningar. En första förutsättning för tillåtlighet bör vara att den nya kärnkrafts- reaktorn är avsedd att ersätta en av de kärnkraftsreaktorer som var i drift för att utvinna kärnenergi efter , dvs. det datum då rätten att driva den andra reaktorn vid upphörde. Det innebär att den nya reaktorn ska vara avsedd att ersätta en av reaktorerna vid Forsmarks, eller . Den andra förutsättningen bör vara att den kärnkraftsreaktor som er- sätts av den nya reaktorn kommer att vara permanent avstängd senast då den nya reaktorn tas i kommersiell drift. Att permanent stänga av en reaktor innebär inte att reaktorn måste avvecklas och nedmonteras. Detta kräver särskilt tillstånd enligt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. På vilket sätt och avveckling och nedmontering ska genomföras be- stäms i samband med den tillståndsprövning som sker enligt . Vad som bör avses med en permanent avstängd kärnkraftsreaktor be- handlas i avsnitt 6.2. Den tredje förutsättningen bör vara att den nya reaktorn ska uppföras på någon av de platser där de reaktorer som varit i drift efter är lokaliserade. Det innebär att den nya reaktorn inte behöver upp- föras på den plats där den reaktor som ersätts är belägen, utan den ska kunna lokaliseras till någon av de andra platser där de elproducerande reaktorerna är belägna. Det bör således vara möjligt att t.ex. ersätta en äldre kärnkraftsreaktor vid Forsmarks kärnkraftverk med en ny reaktor vid . Med begreppet plats avses här det område för kärnkraftsanläggningen som enligt kommunens detaljplan är avsatt för industri- eller energiända- mål etc. Vad som är den mest lämpliga lokaliseringen av en ny reaktor får bedömas med hänsyn till förhållandena på respektive plats. Det är inte givet att den gällande detaljplanen medger uppförande av en ny reaktor på den plats som är mest lämplig från säkerhets- och miljösynpunkt. Det kan därför behövas en ny detaljplan som omfattar ett större område för industri- eller energiändamål . Avsikten får inte vara att explo- atera ett helt nytt industriområde i någon av de tre berörda kommunerna, utan det mark- och vattenområde som behövs för den nya reaktorn ska vara beläget i anslutning till det befintliga området. Ett tillstånd till kärnteknisk verksamhet innefattar rättigheter och skyl- digheter enligt kärntekniklagen som enbart tillkommer tillståndshavaren och inte den formella ägaren till reaktorföretaget, marken eller byggna- derna där verksamheten bedrivs. Möjligheten till ett generationsskifte i kärnkraftsbeståndet bör dock inte hindras av att den nuvarande tillstånds- havaren eller andra tillståndshavare till elproducerande kärnkraftsreakto- rer skulle avstå från att ersätta gamla reaktorer med nya. som föreslås begränsar nämligen inte någon annan aktör från att förvär- va, genom köp eller nyttjanderättsavtal, mark på en av platserna för de kärnkraftsreaktorer som är i drift för elproduktion. Sådan mark kan för- värvas från befintliga aktörer eller från kommunen eller andra ägare av mark intill nuvarande anläggningsområden. För att en ny tillståndshavare ska kunna bli aktuell för att inneha och driva en ny reaktor förutsätts det att den befintliga tillståndshavaren inte önskar driva ersättningsreaktorn. I en sådan situation öppnas en möjlighet för övriga tillståndshavare eller någon annan aktör med tillgång till mark på en plats där kärnteknisk verksamhet redan bedrivs att ansöka om att få uppföra en ny reaktor som ersätter den äldre reaktorn. Regeringen skulle då kunna få ta ställning till flera ansökningar om tillåtlighet för uppförande av en ny kärnkraftsreak- tor. har i regleringsbrevet fått i upp- drag att redovisa hur en framtida tillståndsprocess kan se ut. En delrap- port ska lämnas och en slutrapport . Enligt uppdraget ska redovisa hur en tillståndsprocess kan komma att se ut för de kärnkraftsreaktorer som kan komma att ersätta befintliga sådana i enlighet med regeringens avsikt att skapa förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Redovisningen bör särskilt omfatta en bedömning av vilka underlag som kommer att behövas för tillståndsgivningen och dess even- tuella olika steg. () har anfört att förekomsten av flera kärnkraftsreaktorer med olika tillståndshavare på varje plats kan leda till svårigheter vid utarbetandet av miljökonsekvensbeskrivningen. Enligt regeringens bedömning bör det vara möjligt att avgränsa den verksamhet som ska vara föremål för en miljökonsekvensbeskrivning på ett lämpligt sätt. En väsentlig del av verksamheten kommer att bedrivas inom den yta som avgränsar själva reaktorbyggnaden och det närmast omgivande om- rådet. Därutöver kommer även annan omgivningspåverkan att behöva be- skrivas, exempelvis utsläpp av vatten. Gränsdragningar av det här slaget förekommer i andra sammanhang och för olika typer av verk- samheter. Regeringen utgår från att anläggningshavaren i dessa fall har möjlighet att ta fram det underlag som behövs för att göra en sådan sam- lad bedömning av en verksamhets effekter på människors hälsa och miljön som krävs enligt bestämmelserna i 6 kap. . (miljödomstolen) har väckt frågor om tillståndspröv- ningen enligt och hur den förhåller sig till prövningen enligt kärntekniklagen. Miljödomstolen har föreslagit ändringar i som ger rätt att föra talan i vissa mål enligt och ansett att det bör övervägas att inordna kärntekniklagen i . I uppdrag ingår att utreda förut- sättningarna för en samordnad reglering av verksamheter på kärnteknik- ens och strålskyddets område. Enligt direktiven bör utredningen särskilt studera möjligheterna att föra samman bestämmelserna i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet och strålskyddslagen (1988:220) till en enda lag. Syftet ska vara att förenkla och effektivisera bestämmelsernas struk- tur och uppbyggnad utan att samhällets krav på kärnsäkerhet och strål- skydd eftersätts. Eftersom de av miljödomstolen väckta frågorna är före- mål för denna utredning, bör regeringen inte nu ta ställning till förslagen till ändringar i . Regeringen ser inte heller något Prop. 2009/10:172 behov av detta med anledning av förslaget om förutsättningar för gene- rationsskifte i kärnkraftsbeståndet. 6Lagändringar som ger förutsättningar för generationsskifte i kärnkraften 6.1Tillståndsprövning enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet Regeringens förslag: Bestämmelsen i 5 a § första stycket lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet om förbud att meddela tillstånd till en ny kärnkraftsreaktor upphävs. Vid prövningen av tillstånd till uppförande av en ny kärnkraftsreak- tor ska bestämmelsen i 17 kap. 6 a § om de begränsningar som gäller för regeringens tillåtlighetsprövning tillämpas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om innehållet i och utformningen av en ansökan om till- stånd till kärnteknisk verksamhet. förslag överensstämmer delvis med re- geringens. Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på förslaget att upp- häva bestämmelsen om förbud att meddela tillstånd till en ny kärnkrafts- reaktor. Remissinstansernas synpunkter på förslaget till begränsningar vid till- ståndsprövningen av en ny reaktor redovisas i avsnitt 5.2. Flera remissinstanser har ifrågasatt att det införs en bestämmelse i kärntekniklagen enligt vilken frågor om tillämpning av bästa möjliga tek- nik ska tillmätas särskilt stor betydelse vid tillståndsprövningen. () har ifrågasatt om frågan om bästa möjliga teknik bör anges i lagtexten, eftersom detta skulle kunna leda till en de- valvering av prövningen av bästa möjliga teknik vid annan miljömåls- prövning. Frågan bör enligt domstolen i stället kommenteras i motiven till de ändringar av prövningsförfarandet som föreslås. Strålsäkerhets- myndigheten har anfört att det redan i befintlig lagstiftning finns en tydlig koppling till hänsynsreglerna i och att förslaget innebär att det skapas en osäkerhet kring hur kravet på bästa möjliga teknik ska tolkas och tillämpas vid prövning av såväl nya kärnkraftsreaktorer som övriga kärntekniska anläggningar. har påpekat att be- greppet bästa möjliga teknik är centralt men att det vid de prövningar som genomförts inte har varit tämligen ex- tensiva tolkning av begreppet som gällt vid granskningar. Enligt har det vid prövning av kärnsäkerhet alltid prioriterats att den valda tekniken har varit beprövad i kärntekniska sammanhang. och har haft liknande syn- punkter. Flertalet remissinstanser har inte haft några synpunkter på förslaget att Prop. 2009/10:172 det införs en bestämmelse i kärntekniklagen enligt vilken hanteringen av använt kärnbränsle och kärnavfall ska tillmätas särskilt stor betydelse vid tillståndsprövningen. vid Forsmarks kärn- kraftverk, kommun och för kärnavfallsfrågor har tillstyrkt förslaget. vid Forsmarks kärn- kraftverk har menat att en förutsättning för att ge tillstånd till att uppföra en ny reaktor bör vara att det finns ett av regeringen beslutat system för slutförvaring av använt kärnbränsle. har anfört att bemyndigandet att meddela föreskrifter med stöd av kärntekniklagen bör utvidgas till att uttryckligen omfatta krav på innehållet i och utformningen av en ansökan om tillstånd till kärnteknisk verksamhet. En ansökan om tillstånd att uppföra, inneha och driva en ny kärnkraftsreaktor kommer enligt myndigheten att behöva vara ett mycket omfattande dokument. Skälen för regeringens förslag Förbudet att ge tillstånd till en ny kärnkraftsreaktor bör upphävas I syfte att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i kärnkraftsbe- ståndet bör förbudet i 5 a § första stycket kärntekniklagen att ge tillstånd till en ny kärnkraftsreaktor upphävas. Samma begränsningar bör gälla som vid prövningen enligt Uppförandet av en ny reaktor kräver både tillåtlighet enligt och tillstånd enligt kärntekniklagen. Om ingen ytterligare ändring görs i kärntekniklagen kommer delvis olika förutsättningar att gälla vid pröv- ningarna enligt dessa lagar. Regeringen har i avsnitt 5.1 pekat på betydel- sen av att vid en prövning av en ny kärnkraftsreaktor enligt avgöra tillåtligheten med hänsyn till om verksamheten är önskvärd från ett flertal viktiga allmänna intressen. Regeringen bör även vid prövning- en enligt kärntekniklagen ha stora möjligheter att pröva utbyggnaden av ny kärnkraft med utgångspunkt i ett helhetsintresse. tillstånd till uppförande av en ny kärnkraftsreaktor bör därför, som Strål- säkerhetsutredningen föreslagit, bestämmelsen i 17 kap. 6 a § miljöbal- ken om de begränsningar som gäller för regeringens tillåtlighetsprövning Regeringens förslag innebär att tillstånd enligt kärntekniklagen får ges endast om den nya reaktorn är avsedd att ersätta en befintlig kärnkrafts- reaktor, den reaktor som ersätts kommer att vara permanent avstängd se- nast då den nya reaktorn tas i kommersiell drift och den nya reaktorn ska uppföras på någon av de platser där befintliga reaktorer Handläggningen av tillståndsärenden bör samordnas så att besluten är förenliga och uppfyller alla de säkerhets- och miljökrav som följer av de För att uppnå detta bör miljödomstolens handläggning en-