prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — I i planeras en renovering och ombyggnation. I kvarteret i avses två byggnader byggas om för förskoleverksamhet. I och med att andra byggnader som används för förskoleverksamheten kan rivas frigörs mark för annan verksamhet. I behöver länsresidenset byggas om. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner följande investeringsplan för enligt tabell 8.5. Tabell 8.5 Investeringsplan för 20112013 Tabell 8.6 pågående och planerade investeringar för 20102013 Projekt som är beslutade av regeringen Loen, Kv. gården, Fysbotan, Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen 1 1Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen enligt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Omfattningen av dessa projekt beräknas 2011 och 2012 uppgå till . Kulturfastigheterna är en viktig del av kulturarvet. Regeringen föreslår därför en satsning på och unika huvudbyggnader så att underhåll och renovering kan genomföras. Detta föreslås ske genom att och Operan ges utökade möjligheter att betala en högre hyra som kan täcka de investeringar SFV kommer att behöva göra (se vidare utgiftsområde 17 avsnitt 3.2.2). Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån intill ett belopp av 12 i för investeringar i fastigheter m.m. Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov, fortsatt vara . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.7 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) Tabell 8.8 Anslagsutveckling för 1:10 Bidragsfastigheter Anslaget används för underhållskostnader och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltas av SFV. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV förvaltar 92 bidragsfastigheter med ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ytterligare ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer och Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. Tabell 8.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: till/från andra ökas anslaget med jämfört med tidigare aviserad plan. Anslagsjusteringen finansieras genom att betalar in en del av sitt balanserade resultat 2010 till staten. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. De ekonomiska bindningar det gäller är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt innebär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. För att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som medför behov av fram- tida anslag på högst . Tabell 8.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska FortV:s huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. FortV har också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner investeringsplan för enligt tabell 8.11 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.11 Investeringsplan för 2011 2013 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.12 pågående och planerade investeringar för 20112013 ledningscentral (för flera taxi- och rullbana för flyg anläggning för strid i bebyggelse Förkortningarna för typ av investering står för följande: N (Nybyggnad), O (Ombyggnad), T (Tillbyggnad) NO (Ny- och Ombyggnad) Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen av investeringsplanen, tabell 8.12. Omfattningen av dessa beräknas uppgå till . försvarspolitiska inriktningsbeslut var 2007. Investeringsverksamheten inom FortV har varit låg i avvaktan på den försvarspolitiska inriktning som beslutade om 2009 (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). beräknas investeringarna att öka och ske i enlighet med den nya försvarspolitiska inriktningen. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån intill ett belopp av 9 i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: FortV disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov, vara . Tabell 8.13 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för av låneram (%) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet avser den verksamhet som bedrivs inom och omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. Statens satsning inom finansmarknadsforskningen som har påbörjats tas också upp i detta avsnitt. De övergripande målen för är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och till konsumentskyddet inom det finansiella området. De åtgärder som vidtas i detta syfte ska vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. Målet med satsningen på finansmarknadsforskning är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. ansvarar för tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning som rör finan- siella marknader och finansiella företag. Verksamheten ska bedrivas utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv. En stor del av verksamheten är relaterad till arbetet inom EU och annan internationell verksamhet. har också i uppgift att ansvara för samordningsorganet för tillsyn enligt förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. präglades till stor del av behovet av att analysera händelser av finanskrisen och av att dra lärdomar för framtiden. I , EU och globalt togs initiativ till utveckla regler och nya former för samarbete. Finansmarknadsfrågorna fick därför hög prioritet under det svenska ordförandeskapet i EU, ett arbete där deltog aktivt. kostnader uppgick till , mer än 2008. finansiering sker till stor del via anslag från statsbudgeten. Myndigheten tar i sin tur ut avgifter från de företag som står under tillsyn. Avgifterna ska motsvara kostnader för den avgiftsfinansierade delen (med undantag för samordningen mot penningtvätt m.m.) och inkomsterna förs till statsbudgetens inkomstsida. finansieras även genom avgifter som disponeras av myndigheten för prövning av tillstånds- och anmälningsärenden. uppvisade dessa intäkter ett underskott. Regeringen har därför genomfört smärre justeringar av avgifterna för att målet om full kostnadstäckning ska kunna uppnås. Till inkomstsidan förs också intäkterna avseende bötesmedel och andra sanktionsavgifter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. uppgick dessa intäkter till och 2008 var motsvarande . Kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas enligt tabellen nedan. I fördelningen ingår även de myndighetsgemensamma kostnaderna. Tabell 9.1 Procentuell fördelning av kostnader 2Redovisades tidigare under avsnittet tillsyn förbrukades av myndighetens resurser inom tillsynsområdet. Tillsynen syftar till såväl stabilitet som ett gott konsumentskydd. genomfördes en omorganisation inom med syftena att få tydligare ansvarförhållanden och tydligare koppling till finanssektorns olika delar. För är tillsynen av de finansiella företagen och marknaderna en av huvuduppgifterna. har tillsyn över 3 900 finansiella företag, 600 utländska finansiella företag i och över redovisningsinformation från 300 börsbolag. En del av tillsynsinsatserna styrs genom en riskanalysprocess. En viktig grund för detta arbete är den analys som görs av data som rapporteras in till av företag under tillsyn. Uppföljning sker fortlöpande av viktiga nyckeltal som visar bolagens finansiella styrka och ekonomiska utveckling. En annan viktig informationskälla i prioriteringsarbetet är stresstester av företagens finansiella uthållighet. riskanalys och bedömning görs sedan mot bakgrund av en analys av det makroekonomiska läget och av utvecklingen på de finansiella marknaderna. Detta analysarbete utgör grunden för de övergripande prioriteringarna inom tillsynen. Baserat på prioriterings- och planeringsarbetet utförs sedan den operativa tillsynen i form av platsundersökningar, utredningar utan platsbesök, enkäter, intervjuer, trendanalyser, dialoger, möten, seminarier, rapporter och skrivelser. har prioriteringar inom tillsynen löpande anpassats till den rådande situationen på marknaderna. Aktiviteter som genomförts har styrts av behovet av en intensiv tillsyn av företag som antingen har setts som stabilitetskritiska, hamnat i kris eller som med stor sannolikhet skulle kunna komma att påverkas av den makroekonomiska utvecklingen eller av företagsspecifika risker. I arbetet har ingått löpande analyser av inrapporterade data i syfte att identifiera trender och fånga upp riskuppbyggnad i ett tidigt skede. har deltagit i ett fyrpartssamarbete och bl.a. försett , och med sina bedömningar av situationen på finansmarknaden. har även haft i uppdrag att utvärdera effekterna av regeringens stödåtgärder till banksektorn i samband med finanskrisen. Ett grundläggande motiv har varit att säkerställa att regeringens åtgärder får genomslag på exempelvis låneräntor och tillgång till krediter för hushåll och företag. Arbetet för att reglera bonusar och andra ersättningar har varit intensivt . Nya ramverk som ska premiera långsiktighet framför kortsiktigt risktagande har tagits fram. omsatte ramverket till svenska regler som trädde i kraft /2010. Tillsynen avseende gränsöverskridande finansiella företagsgrupper är en viktig del av den löpande tillsynen, eftersom har en internationaliserad och gränsöverskridande finansmarknad. Arbetet har bedrivits i grupper med tillsynsmyndigheter från flera EU-länder. deltar totalt i ett tjugotal gemensamma tillsynsarrangemang för bankområdet, försäkringsområdet och finansiella I åtta av dem leds arbetet av . Inom ramen för EU-samarbetet arbetar aktivt i flera sammanhang, främst inom de europeiska tillsynskommittéerna. För banker finns CEBS (Committee of Supervisors), inom värdepapper finns CESR (Committee of Regulators) och för försäkringar och tjänstepensioner finns CEIOPS (). Dessa organ är nu föremål för omvandling till tillsynsmyndigheter inom EU. På global nivå deltar i arbetet med att skapa en gemensam, internationell regel- och tillsynsstandard på finansmarknaderna. Inom bankområdet finns (The Committe on Banking Supervision), för försäkringstillsynsmyndigheter finns IAIS (Supervisors), för värdepapperstillsyn finns IOSCO (Commissions) och för finansiella åtgärder mot penningtvätt finns FATF (Financial Action Task Force). Konsumentskydd, en betydande del av tillsynen Betydande delar av tillsynen avser att stärka konsumentskyddet. En viktig aspekt är att skydda konsumenternas tillgångar i de finansiella företagen. Tillsynen fokuserar därvid på balansen mellan kapital och risker. Vidare är frågor om uppförande, klagomålshantering, överskuldsättning och bedrägerier viktiga. En annan uppgift för är att, på sin hemsida på Internet, informera om sådana företag som driver finansiell verksamhet utan att ha tillstånd till detta. varnades på detta sätt för sammanlagt 456 företag. I 54 fall lämnades varningen på initiativ av . I övriga fall hade informationen mottagits från utländska tillsynsmyndigheter. Ett annat exempel på initiativ för att skydda konsumenter är begränsningen av belåningsgraden på bostäder. har tillsammans med en överenskommelse som syftar till att tydliggöra respektive myndighets ansvar, främja samarbete samt effektivisera den konsumentnära tillsynen på det finansiella området. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 redovisar också insatser och initiativ som de vidtagit som företrädare för staten i styrelserna för Konsumenternas Bank- och och . har genom att skapa en samlad konsumentenhet åstadkommit en koncentrerad kontaktpunkt mellan myndigheten och de två konsumentbyråerna. Från konsumentenheten får konsumentbyråerna löpande information och får i sin tur information från konsumentbyråerna som kan vara till nytta i tillsynsarbetet. Tillsyn över banker och värdepappersbolag och fokuserade tillsynen i större utsträckning än tidigare på likviditetsrisker. har även fört en dialog med vissa banker för att minska deras beroende av kortfristig finansiering. Syftet har varit att begränsa systemrisker och att enskilda företag ska minska riskerna genom att ha en långsiktigt hållbar affärsmodell. En testrapportering av standardiserade nyckeltal för likviditetsrisker har genomförts. har också gjort en granskning av likviditetsrisker i ett antal företag och fört kvartalsvisa dialoger med ett antal företag. Stresstester är ett av de verktyg som använder sig av i sin tillsyn av bankerna. Stresstester görs löpande för att bedöma bankernas förmåga att motstå olika negativa scenarier. Stresstester används dessutom i den årliga samlade kapitalbedömningen av bankerna. CEBS har också på uppdrag av EU:s finansministrar (Ekofin) genomfört stresstester av 91 banker från 20 EU-länder. Bland dessa finns även de fyra svenska storbankerna. Dessa stresstester syftar till att utvärdera EU:s banksektors motståndskraft och bankernas förmåga att hantera ytterligare förluster relaterade till kredit- och marknadsrisk, inklusive statsrisk. CEBS:s test visar att de fyra svenska storbankerna klarar stresstesterna med god marginal Det finns ett tiotal svenska banker och värdepappersbolag som agerar genom filial i andra länder. har kartlagt denna verksamhet och genomfört ett antal platsundersökningar. Tillsynen över försäkringsmarknaden har till stor del influerats av finanskrisen, som påverkade livförsäkringsföretagen i betydligt större omfatt- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ning än skadeförsäkringsföretagen. Samtliga försäkringsföretag har klarat sina solvenskrav under krisen. Företagen klarade också stresstester i det så kallade trafikljuset relativt väl. Den löpande tillsynen har särskilt, till följd av finanskrisen, haft fokus på företagens finansiella styrka, skuldtäckning och förmåga att klara av stresstester. Andra viktiga tillsynsområden har varit beräkningar av försäkringstekniska avsättningar, hantering av operativa risker, metoder för styrning, hantering av potentiella intressekonflikter och uppföljning av utlagd verksamhet. I några fall har brister identifierats som lett till sanktioner. Sanktionerna har bl.a. gällt bristande kontroll och styrning, brister avseende ledning och organisation samt brister i kostnadsfördelning av gemensamma tjänster. påbörjade en undersökning av de sex företag, merparten banker, som är . Förvaringsinstituten fyller en viktig funktion som en oberoende part mellan fondbolaget och fondandelsägarna, och har bl.a. till uppgift att kontrollera att fondbolagen agerar i fondandelsägarnas intressen och att tillgångar som ingår i fonden förvaras separerade från fondbolaget. Syftet med undersökningen är att kartlägga hur verksamheten är utformad och organiserad, och den genomförs genom platsbesök. Olika stickprovsundersökningar har också genomförts hos fondbolag med olika inriktning och karaktär. Exempelvis har funktionen för internrevision i fondbolag tillhörande koncerner granskats. En annan granskning har avsett hur fonder som agerar på tillväxtmarknader (exempelvis ) har hanterat stora variationer av in- och utträden ur fonderna. Stickprovsundersökningarnas syfte har varit att se till att konsumentskyddet upprätthålls och att bolagen följer regelverket. har utvecklat en metodik för tillsyn inom IT-system och tekniska risker. För att utvärdera metodiken genomfördes en samnordisk undersökning av en av de stora bankernas IT-processer. I samband med OMX (NOMX) arbete med övergång till ny handelsplattform, genomförde tillsynsinsatser riktade mot storbankerna och andra stora aktörer för att säkerställa att dessa hanterar de operativa riskerna vid teknikbyten. har i tillsynen följt NOMX anpassning av organisation, styrning och kontroll och tagit ställning till NOMX beräkningar av nytt kapitalbehov. har löpande följt upp Nordic Growth Market (NGM) med anledning av de brister som uppmärksammats . och har gemensamt granskat (Euroclear) och Bankgirocentralen (BGC). har även ingått ett samförståndsavtal (MoU) med de belgiska, holländska, franska och engelska myndigheterna om tillsynen av Euroclear och utbyte av information mellan myndigheterna. BGC är den centrala aktören vid förmedling av massbetalningar mellan bankerna i . Tillsynen tillsammans med har omfattat utvärdering av betalningssystemet med tillämpning av for (). CPSIPS är en internationell standard som systemviktiga betalningssystem bör följa. har det yttersta ansvaret för redovisningstillsynen av noterade företag och har i den rollen granskat lämpligheten i de beslut och åtgärder som NOMX och NGM vidtagit. För att säkerställa en hög och enhetlig redovisningsstandard är utgångspunkten att de finansiella företagen i princip bör tillämpa samma redovisningsprinciper som noterade företag. har löpande publicerat preliminära bedömningar om hur ändringar i lagar och redovisningsstandarder bör påverka de finansiella företagens externa redovisning. Bedömningarna ligger också till grund för den årliga uppdateringen av reglerna avseende kreditinstitut och värdepappersbolag respektive försäkringsföretag. har genomfört tre temaundersökningar av bankers årsredovisningar som syftade till att bidra till god regelefterlevnad och en hög kvalitet i de finansiella rapporterna. Två av undersökningarna avsåg större kreditinstituts redovisning av finansiella instrument. En av dessa undersökningar ingick som en del i en europeisk kartläggning, som utfördes av CESR. avsåg onoterade kreditinstitut. I samtliga undersökningar upptäcktes brister som kommer att leda till förändringar i företagens kommande årsredovisningar. är skyldiga att rapportera till om de upptäcker transaktioner som kan antas ha samband med insiderbrott eller otillbörlig marknadspåverkan. granskar och lämnar efter bedömning över dessa ärenden till åklagare på () som startar en brottsutredning. kan även på eget initiativ, eller efter tips, inleda undersökningar av handeln på värdepappersmarknaden. Även dessa ärenden överlämnas till EBM när det finns anledning att anta att brott mot marknadsmissbrukslagen begåtts. lämnade över 262 ärenden om misstänkta brott, vilket är en minskning jämfört med . Detta förklarar med att slutet av 2008 var särskilt turbulent, vilket resulterade i att fler ärenden överlämnades till EBM. Tabell 9.2 Antalet anmälda ärenden till ansvarar till betydande del för den reglering som rör finansiella marknader och finansiella företag. utfärdade tolv föreskrifter och allmänna råd, bl.a. om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, om ägar- och ledningsprövning, samt om ersättningspolicy i kreditinstitut, värdepappersbolag, fondbolag, försäkringsföretag, börser, clearingorganisationer och av elektroniska pengar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 När det gäller fondbolag har arbetat med EU:s direktivförslag om reglering av specialfonder och riskkapitalbolag, det så kallade AIFM-direktivet. Arbetet var särskilt intensivt under det svenska ordförandeskapet i EU. har också följt arbetet med EU-direktivet UCITS 4, som antogs . UCITS 4 syftar till att ge fondbolagen utökade affärsmöjligheter som ett starkt konsumentskydd bibehålls. förbereder genomförandet av Solvens 2-regelverket avseende kapitalkrav och riskhantering på försäkringsområdet. Solvens 2 syftar till att stärka konsumentskyddet och till att skapa en stabil, väl fungerande och harmoniserad försäkringsmarknad. deltar i arbetet med utvecklingen av regelverket i olika internationella arbetsgrupper inom CEIOPS. förbereder också processen med godkännande av försäkringsbolagens ansökningar om att få tillämpa interna modeller i stället för standardmodell vid framräknandet av kapitalkrav. har också deltagit i en översyn inom EU av regelverket för att stärka bankernas motståndskraft, främja bättre balans mellan kapital och risker och på så sätt motverka procykaliteten i det finansiella systemet Flera regelgivningsprojekt pågår inom i syfte att genomföra förändringar på kapitaltäckningsområdet och i likviditetsriskregelverket. har ett arbete påbörjats som ska ge bättre möjligheter att följa upp bankernas likviditetsrisker genom utökad och mer standardiserad inrapportering. har också inlett ett arbete med föreskrifter för en kvantitativ likviditetsreglering och tagit fram föreskrifter till följd av genomförandet av EU:s betaltjänstdirektiv, som syftar till att stärka konsumentskyddet vid betalningar. bedriver en omfattande verksamhet med att pröva ansökningar om tillstånd för att bedriva olika typer av finansiell verksamhet. genomför även registrering av viss finansiell verksamhet. Verksamheten med tillståndsgivning fyller en viktig funktion när det gäller att förhindra oseriösa aktörers inträde på de finansiella markna- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 derna och därigenom skydda konsumenter från sådana företag. Tillståndsprövningen ska säkerställa att företag som startar eller begär utökat tillstånd har en verksamhet som följer aktuella regler, är väl kapitaliserade, har kompletta och anpassade interna styrdokument, kompetent styrelse och ledning, samt lämpliga ägare. har utarbetat föreskrifter med tydligare krav på ägarna i finansiella företag. Grundliga genomgångar av företagen och deras ägarförhållanden görs såväl innan tillstånd medges som från det att tillstånd beviljats. har 50 nya företag fått tillstånd arr bedriva bank-, fond, eller försäkringsverksamhet. har formulerat ett serviceåtagande inom tillståndsprövningen. Åtagandet innebär att för olika ärendeslag fastställt olika tidsangivelser för när ett ärende ska vara avgjort. När det gäller serviceåtagandet kan en liten försämring noteras i förhållande till . Tabell 9.3 Uppfyllelsegrad av serviceåtagande Ärendehandläggning inom utsatt tid Verksamheten med tillståndsprövning och registrering ska hålla hög kvalitet samt vara snabb och kostnadseffektiv. inkom 5 633 ärenden avseende ansökningar om tillstånd och om registrering till . Motsvarande siffra var 5 695.