prop · GX03145 · 2010-06-15 00:00:00 — Av tabell 11 framgår att har fördelats till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om , vilket är en ökning jämfört med året innan. Antalet, 353 projekt, motsvarar . De av regeringen prioriterade områdena förändrades till stor del och ökningen kan förklaras av att äldre projekt, utanför de nya prioriterade områdena, fasats ut och ersatts av projekt inom de åtta prioriterade områdena. Tabell 11 Projektfördelning inom de prioriterade områdena, tkr Främjande av psykisk och fysisk hälsa Motverka våld, trakasserier och mobbning Information och tillämpning av FN:s barn- Föräldrastöd och främjande av ett stärkt FN:s konvention om rättigheter för 4.2Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av cirka till verksamhet för barn , se tabell 12 . innebär en ökning med jämfört med . har sammanlagt 93 projekt beviljats bidrag jämfört med 90 projekt året De största förändringarna är halveringen av (15 projekt 2008, 6 projekt 2009) samt Barn i utsatta situationer (12 projekt 2008, 7 projekt En förklaring till minskningen är att denna typ av projekt istället kan finnas redovisade inom det nytillkomna projektändamålet Fördel barn, den nya satsningen för barn , med fokus på utsatta barn och delaktighet. För detta projektändamål finns 24 projekt Andra större förändringar är att antalet projekt för Information/utbildning minskat (18 projekt 2008, 12 projekt 2009) medan projekt inom Fritid/idrott samt Skr. 2009/10:145 Kultur mer än fördubblats (7 projekt 2008, 16 projekt 2009 respektive 3 projekt 2008, 8 projekt 2009). Tabell 12 Verksamhet till förmån för barn (tkr) Barn i utsatta situationer Förebyggande av brott/våld/mobbning I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.2.1Exempel på projekt för barn som beviljats medel Jag ska bli barnorganist Sensus StockholmGotland är projektledare för ett utvecklingsprogram där barn spelar orgel utifrån sina egna förutsättningar med utgångspunkt i den så kallade Suzukimetoden, vilken går ut på gehörsbaserad tidig musikundervisning. En instrumentbank av specialanpassade digitalorglar med höj- och sänkbara spelbord och fotpedaler ska ambulera mellan cirka 80 barn inom olika stift. Orglarna är också anpassade till barn med funktionsnedsättning. Projektet är nyskapande i sin strävan att utveckla nya modeller för barns inflytande vid musikverksamheter och genom att tillgängliggöra kyrkomusikens star- kaste symbol, kyrkoorgeln. Barnen ska inom ramen för projektet spela, komponera, planera och leda egna konserter och gudstjänster. Att ut- veckla och i större omfattning pröva Suzukimetoden och gruppunder- visning för kyrkorgel är också nytt. Undervisningen genomförs i sam- arbete med , och som också kommer att driva verksamheten vidare lång- siktigt genom stiftens musikkonsulenter och församlingsmusiker. Information och tillämpning av Projektet är kopplat till intentioner om delaktighet för alla barn oavsett om de har funktionsnedsättning eller ej. Målet med projektet, lett av föreningen i , är att ge barn och ung- domar med funktionsnedsättning tillgång till ordinarie fritidsverksam- heter och göra dem delaktiga i skapandet av en fungerande modell för hur det ska fungera i praktiken. En målsättning är också att öka kunska- pen och medvetandet om bristen på fritidsaktiviteter för barn och ung- domar med funktionsnedsättning. Arbetet ska totalt involvera över 500 barn och ungdomar med funktionsnedsättning. Projektet är nyskapande genom att förbättra och utveckla befintliga modeller med nytänkande och kreativa idéer. Att projektet samverkar med andra föreningar och den egna kommunen gör arbetet nydanande. Projektet har hög brukardelak- tighet genom att arbetsgrupper bestående av brukare arbetar tillsammans med projektledaren. Det faktum att stödet för projektet i kommunen är stort gör att förutsättningarna för en fortsättningen efter projekttiden bedöms vara goda. Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap Unga föräldrar och barn har i samarbete med star- tat ett projekt där unga föräldrar genom olika aktiviteter kan stärkas i sin föräldraroll, knyta nya kontakter och bilda gemensamma nätverk. Målet är att barnet till de unga föräldrarna ska få en tryggare uppväxt och en bättre livssituation. En del av projektet består i ett fritidsinriktat öppet forum. En andra del vänder sig till föräldrar som uppbär ekonomiskt bistånd och en tredje del är en form av flyktingintroduktion som vänder sig till nyanlända föräldrar som väntar på SFI eller barnomsorg. Viss svenskundervisning ingår som ett av inslagen. Projektet är ett ny- skapande samarbete mellan kommun och organisationer där det finns ett helhetstänkande för unga föräldrar och där den gemensamma nämnaren är föräldraskapet och barnet. 4.3Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år Fördelningen av stöd till målgruppen ungdomar hade en fortsatt positiv utveckling . Sammanlagt beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av nästan ur Allmänna arvsfonden till verksamhet för och av ungdomar, fördelade på totalt 213 projekt, se tabell 13. Det innebär en ökning med , eller , jämfört med . De största ökningarna har skett inom projektändamålet Förebyggande av brott, våld och mobbning samt inom den nya särskilda satsningen Vi deltar. Tabell 13 Verksamhet för ungdomar 1225 år Förebyggande av brott/våld/mobbning Ungdomar i utsatta situationer I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.3.1Exempel på projekt för ungdomar som beviljats medel Förebyggande av våld, trakasserier och mobbning Rivaler på plan inte på stan Fotbollsalliansen är ett samarbete mellan AIK, och som arbetar för att främja ett positivt supporterskap. Pro- jektet Rivaler på plan inte på stan syftar till att skapa en arbetsmodell som omfattar dels förebyggande åtgärder för mellan- och högstadieung- domar och dels riktade åtgärder för supportrar . Inom ramen för projektet genomför spelare och aktörer från föreläs- ningar och workshops i mellan- och högstadieskolor. Vidare anordnas en supportermässa , där alla supporterklubbar i landet erbjuds att delta. Andra viktiga aktiviteter är matchvärdskap, riktade åtgärder mot supportervåld samt ett antal större arrangemang för målgrupperna. Under projektets tredje år är tio klubbar involverade och en manual för det fort- satta arbetet kommer att färdigställas. Ung Företagsamhet vill med det här projektet utveckla och pröva två utbildningskoncept för barn och unga i , vilket är nya mål- grupper för organisationen. De två utbildningskoncepten går under nam- nen Our Community () och It`s my business () och används i ett antal länder i . I projektet har sex pilotregioner Skr. 2009/10:145 valts ut där utbildningskoncepten kommer att prövas på 12 skolor per Tillsammans med lärare och regionala medarbetare ska koncep- ten först anpassas till det svenska utbildningssystemet, närsamhället och klassrumssituationen. Därefter kommer seminarium att anordnas i varje pilotregion för elevråd, lärare, skolledare och politiker innan konceptet testas på varje enskild skola. Framtidsboxen drivs av föreningen och vänder sig till gymnasieungdomar som fått ferieanställning i en kommun. Genom ett samarbete med kommunen ges deltagarna möjlighet att, med bibehållen ferielön, genomgå en lång kurs om demokrati, inflytande, samhällsengagemang, socialt entreprenörskap m.m. i stället för sina ordinarie arbetsuppgifter. Ett kursmoment innebär att kommunen presenterar en fråga som innebär en utmaning för kommunen eller sam- hället, som ungdomarna försöker lösa genom att tillämpa sina nya kun- skaper. Projektet tillför på så sätt ett ungdomsperspektiv på den kommu- nala verksamheten som det ger en möjlighet att tillämpa ny- vunna kunskaper på verkliga frågor. genomförs Framtids- boxen bl.a. i , , , , , och . Framtidsboxen är ett projekt inom den särskilda satsningen Vi deltar. 4.4Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av nästan , fördelat på 140 olika projekt, till verksamhet för personer med funktionshinder, se tabell 14. Det är en ökning med () jämfört med året innan. Antalet projekt har dock minskat från 156 till 140 projekt . Den största förändringen i fördelningen mellan olika projektändamål uppvisar ändamålet Kultur. Tilldelade medel ökade från till . fick sex projekt, som riktar sig direkt till äldre personer med funktionsnedsättning, stöd ur fonden. Den totala summan uppgick till nästan för dessa projekt. Tabell 14 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder, tkr Förebyggande av brott/våld/mobbning I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.4.1Exempel på projekt för personer med funktionshinder som beviljats medel FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Förverkligande av FN:s konvention om mänskliga rättigheter för människor med funktionsnedsättning Agenda 50 Projektet verkar för att den nya om rättigheter för människor med funktionsnedsättning genomförs och att konventionens 50 artiklar blir verklighet i hela landet. Projektet vänder sig till män- niskor med funktionsnedsättning, handikapporganisationer, beslutsfattare och personalgrupper i län, regioner och kommuner liksom till statliga myndigheter. Med stöd av informations- och utbildningsmaterial som används i seminarier, kurser och studiecirklar runt om i landet, ges möj- lighet att lära mer om konventionens innehåll. Arbetet syftar till att öka kunskapen om hur konventionen kan användas för att påverka livsvillko- ren för människor med olika funktionsnedsättningar. Projektet genomförs av Handikappförbundens samarbetsorgan i samverkan med , Forum kvinnor och funktionsnedsättning samt (). Främjande av fysisk och psykisk hälsa I samarbete med SPES7, Ananke8, RSMH9, föreningen i , Kommun och vill i distrikt skapa ett Föreningarnas hus med café, utbildningar, konferenser och viss arbetsträningsverksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning i med omnejd. Metoden innebär att föreningarna bygger upp ett eget center för kon- ferenser dit kommunen, och andra offentliga och privata aktörer kan förlägga sina kurser och konferenser. I huset ska det bland annat finnas verksamhetslokaler för de olika föreningarna samt verk- städer för att utföra vissa arbeten. Anställda och medlemmar i organisa- tionerna ska kunna arbeta med rehabiliterande arbetsuppgifter, utveckla samarbetet mellan föreningar, utbilda personal och anhöriga i bemötande och brukarinflytande samt driva konferensanläggning och café. Brukar- inflytandesamordnare i regionen kommer att arbeta i huset och Barn- och ungdomspsykiatrin i har avsatt resurser för att, vid sidan av personer med egna erfarenheter, kunna svara på ungdomarnas frågor. Ökat tillträde till arbetsmarknaden Arbetsmarknaden för döva och hörselskadade i län beviljades medel för ett treårigt arbetsmarknadsprojekt riktat till döva och hörselskadade ungdomar. Projektet genomförs i samarbete med , Dövas , Stiftelsen län och . Projektet syftar till att döva och hörselskadade ungdomar ska bli bättre förberedda för att ta sig in på arbetsmarknaden. Målet ska nås genom att utveckla, producera och sprida ett teckenspråkigt material som presenterar olika yrken där det finns döva eller hörselskadade personer som arbetar och där miljön inte är primärt teckenspråkig. Målet med materialet är att ungdomarna ska få sina vyer vidgade genom att de får bättre kunskap om vilka yrken som finns och vad det innebär, sam- tidigt som de förbereds på vilka krav som ställs på dem själva på arbets- marknaden. Den primära målgruppen är döva och hörselskadade ung- domar på gymnasieskolan som kommunicerar med teckenspråk. Projek- tet ska i samarbete med ett produktionsbolag intervjua 30 döva personer i olika yrken över hela och be dem delge sina kunskaper och erfa- renheter av att arbeta på en hörande arbetsplats. Intervjuerna sker på teckenspråk och filmerna kommer att textas. Varje yrke ska bli en pro- dukt för sig och genom att producera material om många yrken, inom olika områden, säkerställer man att det kan finnas något för alla oavsett vilken inriktning man valt på sitt gymnasieprogram. finns mycket lite material som kan användas för att förbereda döva och hörselskadade och Efterlevandes Stöd. 8En rikstäckande ideell förening med uppgift att stödja människor med tvångssyndrom (OCD) och deras anhöriga. på det arbetsliv som väntar dem. Med ett nytt inspirationsmaterial kring olika yrken öppnas nya möjligheter som kan bidra till att tillträdet till arbetsmarknaden för döva och hörselskadade ungdomar. Tabell 15 Fördelning av lokalstöd Beviljade lokalstödsprojekt (mkr) ändrades gällande praxis så att det numera är tillräckligt att den verksamhet som kräver en förändring av en lokal eller anläggning är nyskapande och utvecklande på orten. Kravet på nyskapande är därmed lägre än för projektstödet. Den genomförda förändringen har lett till att stödformen har haft en markant positiv utveckling, se tabell 15. Detta har gynnat föreningslivet, särskilt på de mindre orterna som är de som dragit störst fördel av möjligheterna att få lokalstöd. Exempel på föreningar som fick stöd ur arvsfonden för att bygga lokaler eller anlägg- ningar för nyskapande och utvecklande verksamhet är i , i , på och Svenska Motorklubben i . utser och prisbelönar Arvsfondsdelegationen ett eller flera avslutade särskilt framstående projekt som förutom att de är lång- siktiga och nyskapande lyckas bra i att engagera och aktivera flera som kommer i kontakt med verksamheten. Projekten utses till årets Guldkorn. Föreningen fick priset 2009 i kategorin barn, för projek- tet Salut. Föreningen i fick årets Guldkorn i kate- gorin ungdom, för projektet . Priset i kategorin projekt till förmån för personer med funktionshinder tilldelades barn och ungdomar, för projektet ni kan. delade Arvsfondsdelegationen även ut årets Guld- korn till en förening som fått lokalstöd. Det priset tilldelades Färjestads för nybyggnad av ett ridlekisstall. 5 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen kan avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ett visst ändamål genom en så kallad särskild satsning. Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom en gemensam extern utvärdering och vissa andra specifika stödinsatser för de deltagande projekten. I övrigt gäller samma krav som för övriga beslutade Arvsfondsdelegationen att genom- föra två nya särskilda satsningar inom områdena barns och ungdomars Skr. 2009/10:145 inflytande och delaktighet under 20092012 (se nedan). lanserades och fördelades drygt 63 miljoner kro- nor till totalt 61 projekt inom ramen för de särskilda satsningarna. Tabell 16 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar, tkr Satsningen Fördel barn syftar till att utveckla och pröva arbetsformer, modeller och metoder som främjar delaktighet och inflytande för barn. Satsningen omfattar såväl lokalstöd som projektstöd. Inom satsningen ska projekt som verkar främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situationer prioriteras och samverkan mellan ideell sektor och offentliga aktörer stimuleras. En förhoppning är att Fördel barn ska leda till ökad kunskap och medvetenhet om barnets rättigheter och behov enligt barn- konventionen, såväl bland barn som bland vuxna. I arbetet med utveckling och lansering av satsningen Fördel barn har arbetsgruppen vid besökt ett stort antal föreningar och olika evenemang kring barnrättsfrågor. I samband med lanseringen uppmärksammades satsningen i ett antal tidningar och på ett flertal webbplatser. har 95 ansökningar om medel inom ramen för satsningen inkommit. Av dessa har 27 ansökningar beviljats stöd om sammanlagt . Av projekten riktar sig 24 stycken till målgruppen barn och övriga tre till målgruppen ungdomar. Inom ramen för de beslu- tade projekt som planeras sträcka sig beräknas avsättas 2010 och 2011. Till största del har ansökningarna inkommit från ideella föreningar, men även offentliga huvudmän finns representerade. Projekten som fått stöd har haft god geografisk spridning och pågår mestadels inom barns vardagliga miljöer såsom förskola, skola, fritid och kulturliv men även inom vård och sjukhusmiljö. Vi deltar är en särskild satsning på ungdomsprojekt som utvecklar nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktig- het och mänskliga rättigheter. Satsningen omfattar såväl lokalstöd som Projekt som ingår i satsningen ska bidra till att ungdomar mellan 12 år och får bättre möjligheter att påverka samhället och sin egen livs- Särskilt prioriterade är projekt av och med unga i utsatta situa- tioner och unga i stadsdelar eller glesbygd med ett utbrett utanförskap. Information om satsningen har spridits både i tryckt Skr. 2009/10:145 form, via Internet och genom informationsträffar, konferenser och semi- Satsningen tillämpar fasta ansökningstillfällen och det första ansökningstillfället var . Till detta datum hade 221 ansökningar inkommit, varav 32 ansökningar beviljades projektstöd om sammanlagt . Merparten av dessa projekt var två- eller treåriga, vilket innebär att totalt är intecknat inom ramen för satsningen. De projekt som beviljades stöd uppvisar en stor bredd och variation avseende metoder, teman och inriktning. Flera projekt arbetar med att stimulera ungas valdeltagande i riksdagsvalet , medan andra syftar till att ge unga människor förutsätt- ningar att själva påverka sin livssituation mer generellt. Ett betydande antal projekt från olika delar av landet delar målsättningen att nå och involvera unga i förorts- och utanförskapsområden. När det gäller den geografiska spridningen, tillhör , och de län som fått mest stöd ur satsningen, medan bland annat norrlandslänen inte finns representerade. Arvsfonden kommer mot bakgrund av detta att genomföra vissa riktade regionala informationsinsatser . 6Kommunikation, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Målet för Arvsfondsdelegationens kommunikationsarbete 2009 var att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om fonden. ska fler känna till arvsfondens ändamål, användningsområde och Arvsfondsdelegationens verksamhet jämfört med . Arvsfondsdele- gationen ska också i större utsträckning än tidigare använda digitala kanaler för den externa kommunikationen och minska använ- dandet av trycksaker. Arvsfondsdelegationens verksamhet redovisades i en digital verksamhetsberättelse. Den spreds på CD till ideella föreningar och organisationer, kommuner och relevanta delar av . Verksamhetsberättelsen publicerades också som en nedladdningsbar fil på delegationens webbplats. Den allmänna informationsfolder som Arvsfondsdelegationen tidigare tillhandahållit har ersatts av ett enkelt informationsblad med tydlig hänvisning till webbplatsen . Det har också producerats ett usb-minne fyllt med presentationsmaterial och verksam- hetsinformation. En folder med information om lokalstöd nytrycktes. För de två särskilda satsningarna producerades enkla informationsblad samt ett informationshäfte. Samtliga trycksaker är kortfattade och hänvisar till där det finns fördjupad information. Arvsfondsdelegationens tillgänglighetsanpassade webbplats hade ungefär 10 000 besökare i genomsnitt per Det är en ökning jämfört med . De dokument, utöver ansökningsblanketterna för projektstöd och lokal- stöd, som laddats ned mest från webbplatsen är den grafiska manualen, informationsfilmerna på teckenspråk samt Arvsfondsdelegationens utvär- deringsrapporter. lanseras en mötesplats på nätet, en community, för arvs- fondsprojekt, ideella föreningar och andra som intresserar sig för Arvs- fonden. Ett omfattande utvecklingsarbete av mötesplatsen har pågått . för nya projektledare och kommunala tjänste- män med föreningsansvar arrangerades . Deltagarna fick bland annat information om Arvsfondens verksamhet och om vilka krav Arvs- fondsdelegationen ställer på projekt som fått stöd. Utvärderingarna av introduktionsdagarna från de föreningsansvariga har varit positiva. Arvsfondsdelegationen medverkade i konferensen D som i demokrati och delaktighet, arrangerad av Forum för frivilligt socialt arbete. medverkade Arvsfondsdelegationen med en workshop på URIX inspirationsmässa i , arrangerad av Föreningen sam Framtid. Även vid MR-dagarna på i arrangerade Arvsfondsdelegationen en workshop. Personal från Arvs- fondsdelegationens kansli har också deltagit i Leva & fungera och haft informationsbord vid Forum för eldsjälar. Arvsfondsdagen 2009 genomfördes på i . Där deltog 600 personer från ideella organisationer, kommuner, myndigheter och forskarvärlden som fick ta del av 21 pro- jektpresentationer från hela landet och delta i ett utvärderingssemina- rium. lanserade Arvsfondsdelegationen två treåriga särskilda satsningar för att stärka barn och ungas inflytande och delaktighet i sam- hället, Fördel barn och Vi deltar (se avsnitt 5 ovan). Arvsfondsdelega- tionen har informerat om satsningarna genom e-postutskick, pressmed- delanden, exponering i andra organisationers nyhetsbrev och på relevanta webbplatser som når Arvsfondens målgrupper. har två informationsträffar arrangerats i och . På Urix och MR-dagarna höll satsningen Vi deltar workshops på temat Testa din idé. Den tydliga och föreningsnära kommunikationen kring mål och kriterier för satsningarna Fördel barn och Vi deltar har medfört att en större andel av de inkomna ansökningarna inom sats- ningarna har fått bifall jämfört med genomsnittet för ansökningar utanför satsningarna. Kommunikationsarbetet kring satsningarna har också avsiktligt expo- nerat Arvsfondens övriga finansieringsområden och bidragit till en ökning av antalet besökare på webbplatsen . Arvsfondsdelegationen har bevakat nätbaserade mediers rapportering om projektverksamheten. Av 1022 unika artiklar om Arvs- fondsdelegationen och våra projekt kom 529 från lokalmedia. Rappor- teringen om Arvsfonden har ökat i lokala medier jämfört med . Totalt har antalet artiklar ökat jämfört med . har Arvsfondsdelegationens digitala nyhetsbrev ändrat form och fått en tydligare koppling till konkreta händelser som lanseringen av satsningarna, Arvsfondsdagen och sista ansökningsdag för satsningen Vi Skr. 2009/10:145 deltar. Från nyhetsbrevet länkas läsaren vidare till webbplatsen, där det finns fördjupande information. har påbörjat ett arbete för att stärka och effektivisera de interna kommunikationsprocesserna. Ett konkret exem- pel är kansliets eget intranät som lanserades . I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som beviljats. Att få tillgång till djupare kunskap om vad projekt resulterade i samt deras styrkor och brister i olika avseenden torde utgöra en viktig del i Arvsfondsdelegatio- nens möjligheter att aktivt styra sitt fortsatta arbete och hanteringen av ansökningar. Även riksdag, regering, myndigheter, landsting, kommuner och olika intresseorganisationer med flera kan ha intresse av projekten och de resultat som uppnåtts. Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar eta- blerade utvärderare och forskare för att följa projekten. Därmed kan resultaten, förutom att synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten, också ta tillvara den nya kunskapen inom forskningen. De forskare som anlitas representerar en rad olika forskningsdiscipliner som antropologi, socialt arbete och statskunskap. gör kansliet en särskild uppföljning av vilka pro- jekt som riktar sig till enbart män respektive kvinnor och antal projekt som har manliga respektive kvinnliga projektledare. I de närmare två- hundra projekt som slutredovisades leds dubbelt så många projekt av kvinnor som av män.