prop · GX03102 · 2010-04-15 00:00:00 — Av tabell 2.10 framgår att kommunernas köp av verksamhet (verksamhets- köp) uppgick till av driftkostnaderna 2008, motsvarande en kostnad på . Det var främst inom den kommunala vuxenutbildningen och gymnasieskolan som köpen ökade. Tabell 2.10 Kommunernas köp av verksamhet Fördelat på vissa verk- samheter, andel av Stöd och service till *Köp mellan kommuner är ej inkluderad. Inom de olika kommunala verksamhetsområdena gjordes de belopps- mässigt största köpen av verksamhet inom äldreomsorgen, och gymnasieskolan. Som andel av driftkostnaderna för respektive verksamhet gjordes de största köpen inom missbruksvården för vuxna samt barn- och ungdomsvården, . Belopps- mässigt var dessa köp däremot förhållandevis små. Privata företag var de största leverantörerna Privata företag var, , de största leverantörerna av verksamhet till kommunerna 2008, främst avseende äldreomsorg och stöd och service till funktionshindrade. kommunerna använde till köp av verksamhet 2008 gick till Tabell 2.11 Kommunernas köp av verksamhet från olika leverantörer Andel köp från respektive leverantör i procent av totalt köp av verksamhet* *Köp mellan kommuner ingår ej. Andelen köp av verksamhet från föreningar och stiftelser, verksamma främst inom förskolan och skolbarnomsorgen, minskade från 2008. har kommunernas köp från kommunägda företag blivit vanligare. Denna andel har ökat från till och avsåg främst tjänster inom näringsliv, bostäder, kommunikationer, energi, vatten och avlopp. Köp mellan kommuner var vanligast inom utbildning Det förekommer även köp av verksamhet mellan kommuner. Totalt uppgick sådana köp till . Vanligast var att dessa gjordes inom utbildning, särskilt inom gymnasieskolan (s.k. interkommunal ersättning för elever som går i annan kommuns gymnasieskola) där köpen mellan kommuner uppgick till . I diagram 2.10 visas andelen köp av verksamhet inom utbildnings- verksamhet 1999 respektive 2008 fördelat på kommungrupper. Här ingår både köp från den privata sektorn och andra kommuner. Verksamhetsköpens andel av hela driftskostnaden för utbildnings- verksamhet var störst i kommungrupperna pendlingskommuner och övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare 2008. Den procentuellt sett största ökningen av verksamhetsköpen mellan 1999 och 2008 har emellertid skett i kommungrupperna storstäder och förorts- Skr. 2009/10:102 kommuner. Diagram 2.10 Köp av utbildningsverksamhet och 2008 Köp inom utbildning, över 25 000 inv 12 500-25 000 inv *Inklusive köp från andra kommuner. Källa: Kommuner och Landsting. Stora skillnader i köp av verksamhet mellan landstingen Landstingens köp av verksamhet utgjorde av driftkostnaderna (exklusive köp från andra landsting). Beloppsmässigt ökade köpen mellan åren med till , men i förhållande till driftkostnaderna var andelen oförändrad. Andelen köp av verksamhet inom hälso- och sjukvården varierade mycket mellan enskilda landsting. I läns landsting utgjorde de av driftkostnaderna, medan köpen i endast motsvarade . Verksamhetsköpen inom primär- vården motsvarade av driftkostnaderna, vilket var den högsta andelen bland de olika verksamhetsgrenarna. Av landstingens totala köp av verksamhet utgjorde köp från privata företag . Över en miljon anställda i kommuner och landsting Antalet sysselsatta inom kommunsektorn utgör ungefär en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta i riket. minskat med 25 000 personer eller Skr. sysselsatta i kommuner och landsting 1 070 000 personer 2009. Antalet privat anställda (i tabell 2.12 vård och vård, omsorg och skola ökade med Finansieringen av dessa tjänster ligger dock kvar hos kommuner och landsting. Nedgången i sysselsättningen kan till viss del förklaras av den svaga utvecklingen av skatteintäkterna. En annan förklaring är att det blivit vanligare att privata företag tillhandahåller delar av kommunsektorns tjänster som bl.a. fristående skolor och privata alternativ inom äldreomsorgen. Ytterligare en förklaring är att medelarbetstiden har ökat . Det innebär att sysselsättningen har fallit mer än antalet arbetade timmar. Ökningen av medelarbetstiden beror delvis på att en betydande del av sysselsättningsnedgången bestod av timanställda och vikarier, grupper som har en förhållandevis låg medelarbetstid. Tabell 2.12 Antal sysselsatta i kommunsektorn och i näringslivet inom vård och utbildning Summa kommuner och landsting Vård och utbildning i näringslivet* * Det saknas uppgift om hur många av dessa som är verksamma på uppdrag av kommuner och landsting. Källa: (Nationalräkenskaperna samt Kortperiodisk sysselsättningsstatistik). Fler tillsvidareanställda och fler som arbetar heltid De tillsvidareanställda uppgick till av de anställda i kommun- erna och av de anställda i landstingen 2008, enligt uppgifter från Kommuner och Landsting (SKL). Tillsvidareanställningar har blivit mer förekommande i både kommuner och landsting . Andelen personal som arbetade heltid i kommunerna ökade och uppgick till av de anställda. I landstingen ökade andelen som arbetade heltid till 2008. Andelen kvinnor utgjorde av de anställda i kommunerna och i landstingen. Lönerna i kommunerna ökade något mer än i landstingen Personalkostnaderna utgörs främst av löner och sociala avgifter. Dessa kostnader motsvarade 2008 av kommunernas och av landstingens totala kostnader för verksamheten, vilket gör personalkostnaderna till det enskilt största kostnadsslaget. Den genomsnittliga månadslönen för kommunalt anställda ökade med Skr. 2009/10:102 , enligt . För landstingens personal var den genomsnittliga månadslönen 2008, en ökning jämfört med . Den högre löneökningstakten för kommunanställda beror bl.a. på att många anställda, framför allt kvinnor, tillhör fackförbundet avtalsområde som inte innehöll någon löneökning 2007. I stället utbetalades engångsbelopp som sänkte löneökningstakten 2007 och höjde den . Landstingens personal har en högre utbildningsnivå än kommunernas personal, vilket till stor del förklarar skillnaden i genomsnittslön mellan kommuner och landsting. Under 20042008 har de genomsnittliga lönerna ökat i något lång- sammare takt i kommunerna () jämfört med i landstingen (). ökade de statsanställdas genom- snittslön och för tjänstemän i privat sektor också . Löneskillnader mellan kvinnor och män förklaras främst av utbildning och yrke Män har generellt sett högre löner än kvinnor, men bland kommunerna är skillnaden mindre än i den privata sektorn. Medellönen för män i kommunerna var 2008, medan kvinnor hade en medellön på . I landstingen uppgick medellönen till för män och till för kvinnor. Enligt kan löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den kommunala sektorn generellt sett inte förklaras av könstillhörighet, utan av andra faktorer såsom utbildning, yrkesinriktning, arbetslivs- erfarenhet och arbetsomfattning. När dessa faktorers inverkan har eliminerats, genom s.k. standardvägning, blev resultatet att kvinnor an- ställda i kommuner 2008 hade löner som motsvarade av männens löner. Efter standardvägning motsvarade kvinnornas löner i landstingen av männens löner. Tabell 2.13 Kvinnors lön i procent av mäns per arbetsmarknadssektor Källor: och . Sjukfrånvaron sjönk i den kommunala sektorn Sjukfrånvaron, mätt som antal frånvarotimmar i förhållande till överens- kommen veckoarbetstid, har minskat i alla sektorer av arbetsmarknaden . Men medan minskningstakten förefaller ha bromsats upp för anställda i statlig och privat sektor, sjönk sjukfrånvaron bland anställda i sektor . Jämfört med de övriga arbetsmarknadssektorerna hade dock de kommunalt anställda fortfarande den högsta sjukfrånvaron . Diagram 2.11 Sjukfrånvaro i olika sektorer Källa: (). Sjukfrånvaron varierar mellan könen (se diagram 2.12). har sjukfrånvaron i sektor minskat i snabbare takt för kvinnor än för män, men den är fortfarande betydligt högre för kvinnorna. Kvinnornas sjukfrånvaro uppgick och männens till . Diagram 2.12 Sjukfrånvaro i sektor Källa: (). Kommunsektorns investeringar ökade med 2008 jämfört med året innan. Kommunerna och landstingen investerade för totalt . har kommunernas och landstingens totala investeringsutgifter ökat med eller . Förutom investeringar i byggnader, t.ex. skolor och sjukhus, investerade kommuner och landsting även i infrastruktur för el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder samt i finansiella anläggningstillgångar. Därutöver gjordes investeringar via bolag som ägs av kommuner och landsting. investerade dessa bolag för . Största delen, , investerades i byggnader, mark och markanläggningar. , har bolagens investeringar ökat med eller nästan . Storstäder redovisade högst investeringsutgifter per invånare Kommunerna investerade i materiella anläggningstillgångar för 2008. Merparten av investeringarna avsåg lokaler i finansiella anläggningstillgångar. hade kommuner i kommun- den genomsnittligt högsta investeringsutgiften per Kommuner i kommungruppen övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare investerade Landstingens investeringsutgifter minskade 2008 Landstingens totala investeringar uppgick till 2008, vilket var en minskning med jämfört med . Landstingens investeringar varierade mellan per invånare och per invånare. Av de totala investeringarna 2008 investerades mest i byggnader, . Investeringar i inventarier uppgick till , varav var medicin-tekniska inventarier. Investeringar genomfördes även i finansiella anläggningstillgångar, t.ex. värdepapper i pensionsfonder för . Landstingens investeringar har 20042008 varierat mellan som lägst 2004 och som högst 2007. 2.6Kommunernas och landstingens ekonomi Andelen kommuner och landsting som redovisade positiva resultat före extraordinära poster uppgick till 2009. Andelen kommuner som redovisade positiva resultat före extraordinära poster var (264 kommuner) och andelen landsting var (15 landsting). Diagram 2.13 Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat före extraordinära poster Anm.: Preliminära uppgifter 2009. Källor: och Kommuner och Landsting. Kommunerna redovisade starkt resultat Kommunernas resultat före extraordinära poster uppgick prelimi- närt till , vilket var bättre än budgeterat. Jämfört med utfallet har resultatet förbättrats med . En lägre sjukfrånvaro har gjort att kommunerna inte behövt betala för avtalssjukförsäkringarna , vilket bidragit med . En förbättring av kommunernas finan- siella poster i form av lägre räntekostnader har också bidragit till det högre resultatet 2009. Fastighetsavgiften uppgick enligt prognos till 2009, vilket var en ökning med jämfört med . gjorde SKL en engångsutbetalning med ca till kommunerna. Kommunerna har sammantaget 20052009 uppvisat positiva resultat före extraordinära poster som har varierat mellan 7,0 och . Årets resultat uppgick till . De extraordinära posterna uppgick netto till ca -. Tabell 2.14 Kommunernas resultaträkning -411,0 -433,2 -456,6 -476,6 -485,3 -13,6 -14,3 -14,6 -15,2 -15,8 -328,2 -343,3 -364,8 -384,4 -391,3 -6,3 -6,7 -8,6 -11,0 -6,9 Resultat före extraordinära poster -2,2 -3,3 -0,8 -1,9 -1,5 Årets resultats andel av skatte- intäkter och generella statsbidrag * Kommunernas samlade resultaträkning 2009 är preliminär. För kommunerna sammantaget motsvarade årets resultat 2009 i genomsnitt av skatteintäkterna och generella statsbidrag. Andelen varierade mellan enskilda kommuner från -8,till Åren 20052009 har andelen för sektorn som helhet i genomsnitt varierat mellan som lägst 2008 och som högst Den största delen av intäkterna för verksamheten, , tar kommunerna in själva via skatter samt taxor och avgifter. utgörs av statsbidrag och finansiella intäkter. Skatteintäkterna ökade 2009 med jämfört med Skr. 2009/10:102 och uppgick sammantaget för kommunerna till drygt 336 miljarder framgår av avsnitt 2.2.3 utjämnas dessa skillnader till största delen i systemet för kommunalekonomisk utjämning. Åren 20052009 uppgick skatteintäkterna till i genomsnitt ca per invånare. Spridningen mellan de högsta och de lägsta skatteintäkterna uttryckt i kronor per invånare har ökat något . Den största kostnadsposten för kommunerna var personal. Den näst största posten var köp av verksamhet. Därutöver har kommunerna kostnader för främst inköp av varor, lokalkostnader samt bidrag och transfereringar. Uppdelat på verksamheter avsåg av kostnaderna utbildning. Kostnadsandelen för vård och omsorg mot- svarade . Resterande del, , avsåg bl.a. gator och vägar, räddningstjänst, kultur och fritid samt energi, vatten och avfall. Nettokostnaderna ökade med i genomsnitt 20052009. uppgick nettokostnaderna till , vilket var en ökning jämfört med året innan. Nettokostnaderna uppgick i genomsnitt till ca per invånare och varierade mellan 31 031 och nästan per invånare. Nettokostnadernas andel av skatteintäkter och generella statsbidrag uppgick till i genomsnitt , vilket var en förbättring med en procentenhet jämfört med . En andel under 100 visar att skatte- intäkterna och generella statsbidrag täcker nettokostnaderna för den löpande verksamheten. Andelen kommuner med en genomsnittlig andel på eller uppgick (69 kommuner). Det är en minskning jämfört med då 102 kommuner låg på eller . Fler kommuner redovisade positiva resultat Andelen kommuner som redovisade positiva resultat före extraordinära poster ökade från 2009. Åren 20052009 har andelen kommuner med positiva resultat varierat mellan . Diagram 2.14 Resultat före extraordinära poster 2009 Övriga kommuner, fler än 25000 inv. mellan 12500 - 25000 mindre än 12500 inv Resultatet före extraordinära poster per invånare 2009 var högst i kommungruppen storstäder med ett genomsnitt på per invånare. Lägst resultat redovisade kommungruppen glesbygds- kommuner med i genomsnitt per invånare. Jämfört med 2008 minskade spridningen avseende resultatet före extraordinära poster mellan kommungrupperna. Spridningen mellan enskilda kommuner vad gäller resultatet före extraordinära poster låg 2009 mellan -4 039 och per invånare. Även på kommunnivå har spridningen minskat jämfört med . Bidrag till statlig infrastruktur får kommuner som beslutat bidra till statlig infrastruktur möjlighet att välja mellan direkt kostnadsföring av sådana bidrag eller att föra upp bidragen i balansräkningen och upplösa dessa under högst (prop. 2008/09:228, bet. 2009/10:FiU15, rskr. 2009/10:58). Som framgår av tabell 2.15 uppgick bidraget som bokförts i balansräkningen till 2009. Tabell 2.15 Kommunernas balansräkning Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, * Kommunernas samlade balansräkning 2009 är preliminär. Något fler kommuner redovisar ingen långfristig skuld Både tillgångar och skulder påverkas av sättet att organisera verk- samheten. Den totala skuldsättningen i kommunerna ökade 2009 (ca ) jämfört med året innan. I genomsnitt uppgick de långfristiga skulderna till per invånare, vilket var oförändrat jämfört med och 2008. Högsta skulden i en enskild kommun uppgick till ca per invånare. Det var 21 kommuner som inte redovisade någon långfristig skuld, vilket var tre fler än 2008. Totalt uppgick kommunernas avsättningar till 2009, en ökning (ca ) jämfört med året innan. Avsättningar avseende pensioner inklusive löneskatt uppgick till och övriga avsättningar uppgick till . I genomsnitt uppgick pensionsavsättningarna till per invånare 2009. Spridningen mellan kommunerna var per invånare. För att ge en bild av en kommuns ekonomiska styrka kan måttet soliditet användas. Detta mått beaktar både tillgångs- och skuldsidan i balans- Sättet att organisera verksamheten påverkar såväl skulderna som Skr. 2009/10:102 tillgångarna och försvårar soliditetsjämförelser mellan kommunerna. flesta kommuner bedriver sin verksamhet främst i förvaltningsform. Vissa kommuner har däremot valt att lägga stora delar av verksamheten i företagsform. Verksamheter med stora tillgångar såsom fastighets- förvaltning och energiverksamhet kan ha stor påverkan på soliditeten. Diagram 2.15 Kommunernas soliditet 2009 fler än 25000 inv. Kommunernas soliditet uppgick sammantaget till , vilket innebar en minskning med en procentenhet jämfört med . Om hänsyn tas till det tillfälliga konjunkturstödet, totalt , som avsåg men utbetalades , var kommunernas sammantagna soliditet i stället oför- ändrad () jämfört med . Åren 20052009 har kommunernas sammantagna soliditet legat på samma nivå. Soliditeten för enskilda kommuner varierar mellan som högst och som lägst -. Ansvarsförbindelserna avseende pensioner ökade Ansvarsförbindelserna avseende pensionsförpliktelser som inte upptagits 20052009 ökat med eller . Ansvarsförbindelserna uppgick till i genomsnitt per invånare 2009. Spridningen mellan kommunerna varierade per invånare, vilket var en liten ökning jämfört med året innan. Tillfälliga faktorer bidrog främst till ett positivt resultat uppgick landstingens samlade resultat före extraordinära poster preliminärt till . Det budgeterade resultatet var . Jämfört med utfallet förbättrades resultatet med . Resultatet påverkades av ett antal tillfälliga faktorer. En lägre sjukfrånvaro har gjort att landstingen inte behövt betala för avtalssjukförsäkringarna , vilket bidragit med . återhämtade sig de finansiella marknaderna och många landsting kunde återföra tidigare gjorda nedskrivningar av finansiella tillgångar motsvarande . Även lägre räntekostnader har bidragit till det högre resultatet 2009. beslutade SKL om en engångsutbetalning på nästan . Dessa tillfälliga faktorer summerar till . Landstingen redovisade inga extraordinära intäkter eller kostnader 2009, varför årets resultat var detsamma som resultatet före extraordinära poster. har landstingen samman- taget redovisat positiva resultat. Som högst uppgick resultatet före extra- ordinära poster till 2005 och som lägst 2008. Årets resultat, mätt som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag, var i genomsnitt 2009 (jämfört 2008). Andelen varierade mellan enskilda landsting och uppgick som högst till och som lägst till -5,. För landstingen sammantaget, var resultatets andel 20052009 som lägst 2008 och som högst 2005. Tabell 2.16 Landstingens resultaträkning -201,3 -215,0 -223,2 -234,4 -243,8 -5,7 -5,9 -6,3 -6,5 -6,8 -177,1 -189,9 -197,2 -207,3 -214,2 Generella statsbidrag** -1,6 -1,7 -2,2 -3,9 -3,1 Resultat före extraordinära poster -0,1 Resultatets andel av skatteintäkter och * Landstingens samlade resultaträkning 2009 är preliminär. ** I de generella statsbidragen redovisar landstingen även bidraget för läkemedelsförmånen. Källor: och Kommuner och Landsting. Den största delen av landstingens intäkter för verksamheten, omkring , utgörs av skatteintäkter, avgifter och övriga intäkter. Resterande del av intäkterna är statsbidrag. 2009 till ca . ökade skatteintäkterna i genomsnitt . och ökade skatteintäkterna , vilket var den lägsta genomsnitt till per invånare och varierade för enskilda landsting per invånare. närmare framgår av avsnitt 2.2.3 utjämnas dessa skillnader till största delen i systemet för kommunalekonomisk utjämning. skatteintäkterna i kronor per invånare mellan landstingen minskade 20052007, ökade och minskade återigen mellan 2008 och 2009. Det största statsbidraget till landstingen utgörs av bidraget för läke- Avgifter utgör av intäkterna. avgiftsfinansieringsgrad, , hade tandvården. I likhet med kommunerna var den största kostnadsposten kostnader för Den näst största posten var kostnader för externa varor. av landstingens kostnader avser hälso- och sjukvård. Specialiserad somatisk vård står för nära hälften av de totala kostnaderna. Därefter kommer kostnaderna för primärvården. Nettokostnaderna ökade med nästan , , jämfört med och uppgick till . och ökade nettokostnaderna i genomsnitt . Nettokostnaden uppgick i genomsnitt till per invånare och varierade för enskilda landsting mellan 21 245 och Skr. 2009/10:102 25 723 kronor per invånare. Spridningen av nettokostnaderna uttryckt i kronor per invånare har ökat mellan landstingen 20052009. uppgick genomsnittet av nettokostnadernas andel av skatte- intäkter och generella statsbidrag för landstingens del till . Det var åtta landsting som 2009 redovisade andelar på eller , dvs. nettokostnaderna översteg summan av skatteintäkter och generella statsbidrag. Detta var ett landsting mindre jämfört med . har antalet landsting vars nettokostnader överstigit skatteintäkterna och generella statsbidrag legat på ungefär samma nivå. läns landsting, samt hade 20052009 i genomsnitt den lägsta nettokostnadsandelen, medan landsting redovisade den högsta andelen. Finansnettot förbättrades med jämfört med . Det var framför allt uppskrivningarna av de finansiella tillgångarna som ökade mellan åren. Fler landsting redovisade positiva resultat Andelen landsting som redovisade positiva resultat ökade från (10 landsting) (15 landsting) 2009. Bortsett har andelen landsting med positiva resultat ökat . Det genomsnittliga resultatet per invånare för landstingen, före extraordinära poster, uppgick till nästan 2009, vilket var en ökning jämfört med då resultatet var per invånare. Det högsta resultatet, per invånare, redovisade . Det lägsta resultatet redovisade landsting, -per invånare. Spridningen i resultat mellan landstingen ökade . I genomsnitt redovisade det högsta resultatet 20052009. landsting redovisade det lägsta. Diagram 2.16 Resultat före extraordinära poster 2009 * Enligt fullfonderingsmodell. Bidrag till statlig infrastruktur I likhet med kommunerna har landsting som beslutat bidra till statlig infrastruktur möjlighet att välja mellan direkt kostnadsföring av bidrag och att föra upp sådana bidrag i balansräkningen och upplösa dessa under högst (jfr avsnitt 2.6.1). Som framgår av tabell 2.17 uppgick sådana bidrag som bokförts i balansräkningen till 2009. Avsättningarna för pensioner ökade Totalt uppgick avsättningarna till 2009. Avsättningarna ökade med nästan , , jämfört med . Avsättningar för pensioner stod i stort sett för hela ökningen. Avsättningar för pensioner inklusive löneskatt intjänade uppgick till ca eller av de totala avsättningarna. Genomsnittskostnaden för avsättningarna totalt uppgick till ca per invånare, varav genomsnitts- kostnaden för avsättningar för pensioner utgjorde ca per invånare. De totala avsättningarna mer än fördubblades och spridningen mellan landstingen har ökat. Tabell 2.17 Landstingens balansräkning Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, * Landstingens samlade balansräkning 2009 är preliminär. Källor: och Kommuner och Landsting. Landstingens långfristiga skuldsättning ökade Den långfristiga skuldsättningen ökade med 2009 jämfört med och uppgick till . Den genom- snittliga långfristiga skulden var per invånare, vilket var mer än 2008. De högsta långfristiga skulderna för ett enskilt landsting var per invånare. Det var åtta landsting som inte hade någon långfristig skuld, vilket är ett landsting mindre än 2008. har de långfristiga skulderna generellt sett minskat. Soliditeten minskade och låg sammantaget för landstingen på . Om hänsyn tas till det tillfälliga konjunkturstödet, totalt som avsåg verk- men utbetalades , var landstingens sammantagna soliditet oförändrad jämfört med . Den högsta soliditeten för ett enskilt landsting uppgick till 2009, medan det lägsta värdet var -. Diagram 2.17 Landstingens soliditet 2009 * Enligt fullfonderingsmodell. Källor: och Kommuner och Landsting. Den högsta soliditeten 2009 uppvisade medan läns landsting redovisade den lägsta. Detta förhållande har gällt 20052009. Ansvarsförbindelserna för pensioner ökade marginellt Den del av pensionerna som redovisades som ansvarsförbindelse, dvs. den del som inte tagits upp bland skulder eller avsättningar, uppgick totalt för landstingen till ca , vilket är en ökning med nästan eller jämfört med . Den genomsnittliga kostnaden avseende ansvarsförbindelserna för pensionerna uppgick till per invånare. Den högsta ansvarsförbindelsen i ett enskilt landsting var ca per invånare. Ansvarsförbindelserna ökade med . 2.7Kommunala företag och kommunalförbund Kommuner och landsting bedriver till viss del verksamhet genom andra juridiska personer.