prop · GX03219 · 2010-09-10 00:00:00 — Mot bakgrund av detta anser regeringen att det är viktigt att betyg införs redan i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg ges) och sameskolan, samt i årskurs 7 i specialskolan. Att införa betyg i årskurs 7, som några remissintanser föreslår, ger enligt regeringens bedömning inte samma kraft i den tidiga uppföljningen av elevernas resultat och inte heller samma möjlighet att tidigt fånga upp elever i behov av särskilt stöd. Betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer ska även gälla för fristående skolor, med vissa undantag. Sådana undantag avser t.ex. skolor med särskild pedagogisk inriktning. Som en följd av att betyg införs i sameskolan ska 13 kap. skollagen (2010:800), som behandlar sameskolan, kompletteras med de ytterligare bestämmelser som behövs för betygssättningen. Dessa bestämmelser ska utformas i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser för grund- skolan. Som språkval ska moderna språk erbjudas i , sameskolan och Även modersmål, teckenspråk och teckenspråk för hörande kan förekomma som språkval. Eleverna kan även erbjudas svenska, svenska som andraspråk eller engelska som språkval men då sätts inga betyg i dessa ämnen som språkval. språkvalet vanligtvis i årskurs 6 i och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. Det förekommer också att språkvalet påbörjas i årskurs 7 i och årskurs 8 i specialskolan. val inleds således generellt senare än vad som gäller andra ämnen. Regeringen anser att skolorna själva bäst kan bedöma när det utifrån lokala förhållanden är lämpligt att påbörja undervisningen i språkval. är dock rimligt att betygssättningen i språkval sker för samtliga elever. Regeringen föreslår därför att det första termins- betyget i ämnena inom språkvalet ska sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i och från och med höstterminen i årskurs 8 i För sameskolan, som endast omfattar årskurs 16, innebär detta att betyg inte alls ska sättas i språkval i denna skolform. 5.2 Betyg i årskurs 6 i samhällsorienterande respektive naturorienterande ämnen Regeringens förslag: Rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 i och same- skolan respektive i årskurs 7 i specialskolan. Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ämnena på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnesgruppen. Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att ut- arbeta allmänna råd eller annat underlag som stöd för läraren då denne ska sätta sammanfattande betyg i SO- respektive NO-ämnen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Flera instanser är positiva till att det ska vara möjligt att sätta ett sammanfattande betyg i SO- och NO-ämnena i årskurs 6, t.ex. , , och kommuner samt . Några kommuner, däribland , anser att det även ska vara möjligt att sätta ett sammanfattande betyg i senare årskurser. påpekar att sammanfattande betyg kan medföra att en elevs behov av stöd i ett separat ämne inte framträder lika tydligt som när skolan sätter separata ämnesbetyg och anser att denna fråga bör tas upp i stödmaterialet. Inspektionen anser vidare att det finns ett behov av stödmaterial i fråga om hur sammanfattande betyg påverkas av en elevs frånvaro när frånvaron endast omfattar något eller några av ämnena. Det är enligt inspektionen oklart om det då finns möjlighet för rektorn att besluta om att läraren får sätta separata betyg i ett eller flera av ämnena. Några instanser har vissa invändningar mot förslaget. Lärarnas Riks- Prop. 2009/10:219 förbund vill t.ex. lyfta fram vikten av att undervisning och betygssättning håller en likvärdig kvalitet och är jämförbara mellan skolor, oavsett årskurs. Förbundet anser därför, och även med tanke på hur de nya kurs- planerna är utformade, att samtliga betyg i årskurs 6 ska sättas ämnesvis. tycker att det är lite problematiskt med ett samman- fattande betyg i SO- och NO-ämnena i årskurs 6 när de skriftliga om- dömena i denna årskurs bör anges ämnesvis. Kumla kommun ställer sig något frågande inför arbetsgruppens förslag att det ska vara rektorn som avgör i vilken form betyg ska sättas i årskurs 6 utifrån skolans organisa- tion, undervisningsupplägg och arbetssätt, eftersom det är läraren, till- sammans med eleverna, som planerar undervisningen. kommun anser att möjligheten att sätta blockbetyg i NO- och SO-ämnena bör kvarstå även efter årskurs 6, åtminstone till och med årskurs 8. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Undervisningen i de enskilda NO- och SO-ämnena förekommer i de lägre årskurserna (Tydliga mål och kunskapskrav i , SOU 2007:28 s. 230). I NO-ämnena ingår biologi, fysik och kemi. I SO-ämnena ingår geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. I stället är undervis- ningen ofta upplagd i projekt eller teman som gör att ämnena inte be- handlas som enskilda ämnen utan som ämnesgrupper. Detta innebär att ett ämnesövergripande arbetssätt tillämpas i de tidiga års- kurserna. Mot denna bakgrund beslutade i enlighet med regeringens proposition Tydligare mål och kunskapskrav nya läro- planer för skolan (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189) att kunskapskrav i årskurs 3 inte ska finnas för de enskilda ämnena utan för NO- respektive SO-ämnesgrupperna. Enligt regeringens mening är undervisningen och arbetssätten i NO- och SO-ämnena i årskurs 46 i många skolor ofta upplagd på liknande sätt. För att skapa ett sammanhang och samband i undervisningen i NO- och SO-ämnena under de första sex årskurserna finns det starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i dessa ämnes- grupper i årskurs 6 i . I skolor som är organiserade i årskurs F9 (från förskoleklass till årskurs 9) eller 69 bedrivs undervisningen i många fall i de enskilda NO- och SO-ämnena och även av olika lärare i de enskilda ämnena. I dessa fall kan det vara mer naturligt att sätta betyg i de enskilda ämnena. I likhet med arbetsgruppen anser därför regeringen att det ska vara möjligt att sätta betyg antingen i NO- respektive SO-ämnesgrupperna eller i de enskilda ämnena. Det ska vara rektorn som utifrån skolans organisation, hur undervisningen är upplagd och arbetssätt beslutar i vilken form betyg ska sättas i dessa ämnen i årskurs 6. Inget hindrar att det sätts sammanfattande betyg i den ena ämnesgruppen och separata i den andra. Enligt 2 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska rektorn leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet. Det bör därför också vara rektorn som fattar beslut om att det ska sättas sammanfattande betyg efter samråd med berörda lärare och elever. Det är viktigt att förutsätt- ningarna för betygssättningen är klara vid läsårsstarten i årskurs 6. Rektorns beslut om hur undervisningen ska bedrivas och således i vilken form betyg kommer att ges (dvs. betyg i de enskilda ämnena eller ett sammanfattande betyg) bör inte ändras under pågående läsår. beslut bör också gälla hela undervisningsgruppen. Detta innebär således Prop. 2009/10:219 att om rektorn har fattat beslut om att sammanfattande betyg ska ges så bör det inte vara möjligt att en elev eller elevgrupp ges betyg i de en- skilda ämnena. Ett sammanfattande betyg ska grundas på kunskapskraven i de enskilda ämnena inom respektive ämnesgrupp. Om det saknas underlag för be- dömningen av en elevs kunskaper i SO- eller NO-ämnesgruppen på grund av en elevs frånvaro, ska betyg inte sättas. Detta gäller oavsett om underlag saknas i endast ett eller i flera av de ämnen som ingår i ämnes- gruppen. Regeringen bedömer att det finns skäl att staten ger ett stöd som främjar en likvärdig betygssättning utöver angivna kunskapskrav i de enskilda ämnena. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för detta ändamål. 5.3Behov av ytterligare nationella kunskapskrav Regeringens förslag: Vid betygssättningen i årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan (när betyg sätts) ska elevens kun- skaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. På mot- svarande sätt ska vid betygssättningen i årskurs 7 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7. I språkval ska vid betygssättningen i årskurs 7 i och i årskurs 8 i specialskolan elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9 respektive i årskurs 10. Regeringens bedömning: Det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i , sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. bör ges i uppdrag att utarbeta dessa kunskapskrav. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Få remissinstanser har lämnat synpunkter på för- slaget. Bland dessa är positiv till nationella kunskapskrav i årskurs 6. vill betona vikten av att betygskriterier utarbetas för samtliga betygssteg. Enligt förbundet riske- rar i annat fall likvärdigheten i bedömningen att åsidosättas. Skälen för regeringens förslag och bedömning: beslutade om en ny betygsskala i enlighet med regeringens propo- sition En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Detta innebär att en betygsskala med sex steg ska använ- das när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet. Betygsstegen ska ges beteckningarna A, B, C, D, E och F. AE betecknar godkända resul- tat, F betecknar icke godkänt resultat. I särskolan ska betyg dock inte sättas på icke godkända resultat och betygssteget F ska därför inte an- Om det på grund av frånvaro inte går att bedöma om eleven har Prop. 2009/10:219 nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta i betygs- katalogen markeras med ett horisontellt streck. fick i uppdrag att bl.a. utarbeta nya läro- planer med kursplaner för , specialskolan, sameskolan och den obligatoriska särskolan (U2009/312/S). För samtliga skolformer ska också utarbeta kunskapskrav för godtagbara kunskaper samt kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för de skolformer där betyg sätts. De nya kursplanerna samt den nya betygsskalan avses successivt träda i kraft med början /12. Vid införandet av tidigare betyg är det av stor vikt att införa nationella kunskapskrav. De nationella kunskapskraven är en förutsätt- ning för en likvärdig bedömning och betygssättning av elevernas kunskaper. Som nämnts ovan har redan beslutat om en ny betygsskala med bl.a. nationella kunskapskrav för de tre godkända be- tygsstegen A, C och E i årskurs 9 i och motsvarande skol- former. Regeringen ser ingen anledning att ändra detta utan anser att det även bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för samtliga ämnen, utom i språkvalet, även i slutet av årskurs 6 i grund- skolan, sameskolan och grundsärskolan samt i slutet av årskurs 7 i speci- alskolan. I skollagen (2010:800) ska det anges att dessa kunskapskrav ska ligga till grund för betygssättningen i årskurs 6 i , grund- särskolan och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. I senare års- kurser ska betygssättningen utgå från kunskapskraven i årskurs 9 i och grundsärskolan samt kunskapskraven i årskurs 10 i specialskolan. I språkval ska betyg sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i språkval i samt från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. Det ska enbart finnas nationella kunskapskrav i slutet av årskurs 9 i dessa ämnen. Enligt regeringens mening är det rimligt att anta att lärarna utifrån kunskapskraven i årskurs 9 med nationellt angivna krav för A, C och E och sin professionalitet inte behöver ytterligare nationella kunskapskrav. Regeringens bedömning är därför att gällande kunskapskrav i årskurs 9 ger tillräckligt stöd vid bedömningen och be- tygssättningen i språkval. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas på utbildning från och med . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Få remissinstanser har lämnat synpunkter på för- slaget. och kommuner tillstyrker förslaget. avråder från ett alltför snabbt genomförande av förslaget om tidigare betyg. Det är enligt förbundet tveksamt om alla skolor hinner utbilda de lärare som saknar relevant utbildning i betygs- Förbundet pekar även på att det inte får Prop. 2009/10:219 glömmas bort att det finns skolledare som inte har ansvarat för betygssättningsfrågor och som behöver vidareutbildning om hur man arbetar med kvalitetssäkring av bedömning och betygssättning. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt med tidigare betygssättning för att förbättra möjligheterna att tidigt följa upp och utvärdera elevers kunskaper och att därigenom också tillförsäkra att varje elev får stöd i rätt tid. Mot den bakgrunden är det av stor bety- delse att tidigare betyg införs så snart det är möjligt. behövs det insatser för att förbereda detta införande , dels för att lärare som tidi- gare inte har satt betyg ska ges tillfälle till behövlig kompetensutveck- ling, dels för att berörda skolor ska ges tid att inrätta lämpliga verktyg för en rättssäker betygsadministration. Mot denna bakgrund ska de föreslagna författningsändringarna träda i kraft . För att ge skolorna tillräcklig tid för att förbereda för betyg tidigare ska de nya bestämmelserna tillämpas på utbildning från och med . Enligt regeringens upp- fattning behövs inte några särskilda övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att genomföra kompetensutveckling inom området bedömning och betygssättning för lärare och rektorer. Arbetsgruppens uppfattning: Överensstämmer med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: Flera insatser poängterar att behovet av kompe- tensutveckling är stort. pekar på att behovet och omfattningen av kompetensutveckling för lärare och rektorer bör utredas vidare. För de skolenheter som är organiserade i årskurserna upp till årskurs 6 bedömer verket att insatserna bör sträcka sig . Även Lärarför- bundet anser att det kommer att behövas en gedigen kompetensutveck- ling för en stor grupp lärare i inom kunskapsområdet betyg och bedömning. Specialpedagogiska skolmyndigheten anser att en sär- skild utbildning bör genomföras som innefattar värdering och betygssätt- ning av elever med funktionsnedsättning. Kommuner och Landsting ställer sig frågande till arbetsgruppens bedömning att flertalet av de lärare som inte sätter betyg redan har de kunskaper och den kompetens som krävs för att sätta betyg. Lärarna ska sätta betyg utifrån ett nytt betygssystem och detta är enligt förbundets uppfattning att be- döma som en ny uppgift även för lärare med lång yrkeserfarenhet. Sund- kommun har en liknande uppfattning och framhåller att betygs- förslaget kommer att kräva kompetensutveckling för samtliga lärare utifrån ett helhetsperspektiv där betygssättning förenas med implemente- ring av de nya kursplanerna och ämnesdidaktik. Flera insatser instämmer i att kompetensutvecklingen bör omfatta samtliga lärare. Sameskolstyrel- sen påpekar att alla lärare vid sameskolan behöver kompetensutvecklas inför betygssättning eftersom kompetensen saknas helt . lornas pekar på att det kommer att behövas omfattande stöd Prop. 2009/10:219 och kompetensutvecklingsinsatser för lärare men också för rektorer. anser att det behövs ytterligare kompe- tensutvecklingsinsatser för lärarna för att trygga en mer likvärdig betygs- En normkritisk satsning är enligt ombudsmannen nödvändig för att medvetandegöra lärarna om könets och även andra diskriminerings- grunders betydelse vid bedömning av prestationer. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag i denna proposition innebär att en ny grupp lärare kommer att sätta betyg. Betyg från och med årskurs 6 innebär en särskilt stor förändring i de kommunala och fristående skolor som organiserats som F6 eller 16 skolor eftersom lärare i sådana skolor inte har satt betyg tidigare. Det- samma gäller för lärare i sameskolan som endast omfattar årskurs 16. har i delredovisningen av regeringsuppdraget om nya kurs- planer och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. (U2009/312/S) föreslagit att de nationella skolutvecklingssats- ningarna och de tillgängliga statliga resurserna för dessa huvudsakligen bör inriktas mot genomförandet av de nya läroplanerna. har även inkluderat en tänkt satsning för den grupp av lärare som berörs av ett eventuellt införande av betyg i årskurs 6. I departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15) konstateras att även de lärare som sätter betyg har en bristfällig utbildning i bedömning och betygssättning trots att de har genomgått lärarutbildning. De flesta lärare har dock genom flerårig yrkesverksamhet skaffat erfarenheter av att bedöma kunskaper och sätta betyg. Yngre och nyutexaminerade lärare har sannolikt med stöd av de mer erfarna lärarna kunnat kompensera dessa kunskapsbrister från lärarutbildningen. Det verkar dock finnas ett relativt stort behov hos många lärare, oavsett om de har satt betyg tidi- gare eller inte, att kompetensutvecklas inom området bedömning och betygssättning. Många remissinstanser har lyft fram vikten av en gedigen kompetens- utvecklingsinsats inom främst området bedömning och betygssättning. Regeringen vill framhålla att bedömning av elevernas kunskaper och kunskapsutveckling är en av lärarnas kärnuppgifter och gör lärarna dessa bedömningar. Som en del i bedömningskompe- ingår också att kunna förmedla till elever och föräldrar på vilka grunder bedömningen och betygssättningen är gjorda. beslu- tade att lärarutbildningen ska förändras i enlighet med för- slagen i regeringens proposition Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248). Dagens lärarexamen kommer att ersättas av fyra nya yrkesexamina: förskollärar- examen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. I den nya lärarutbildningen kommer bl.a. frågan om betygsättning och utformning av omdömen om elevernas framsteg inom olika områden att ingå som ett utbildningsmoment inom samtliga yrkesexamina. Regeringen instämmer dock i att det finns behov att genom- föra vissa insatser inom detta område. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att genomföra kompetensutveckling inom området bedömning och betygssättning för lärare och rektorer. Eventuell övrig kompetensutveckling med anledning av ett införande av betyg i årskurs 6 bör kunna samordnas med de andra uppdrag som har, t.ex. avseende nya läroplaner i och motsvarande skolformer samt Prop. 2009/10:219 en ny betygsskala. 6 Konsekvenser av förslagen Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) anser att det är bra att utredningen har gjort en konsekvensutredning i enlighet med . Handisam, och även Specialpedagogiska skolmyndig- heten, saknar dock en liknande konsekvensbeskrivning utifrån FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Betygssättning i årskurs 6 kan tillsammans med övriga uppföljningsin- strument leda till att elevens kunskapsbrister och behov upptäcks tidigare än det på flera håll görs eftersom alla ämnen och ämnesområden kommer att följas upp. Det är viktigt att eleven uppfattar betygssätt- ningen som rättvis och att den ger eleven stöd i sin utveckling. Det är i sista hand läraren som sätter betyget och ansvarar för att det satta betyget är rättvist, men läraren måste kunna samtala om och motivera betygs- nivån för eleven. Genom betygssättning från årskurs 6 kommer en skola och dess lärares arbete i förhållande till det enskilda barnets kunskapsut- veckling att stämmas av tidigare i alla ämnen. Avstämningen bör vara utgångspunkten för skolans, eller om eleven byter skola, en annan skolas arbete med eleven under resten av fram till och med årskurs 9. Ur elevens perspektiv är det viktigt att betygssättningen samspelar med utvecklingssamtal och skriftliga individuella utvecklingsplaner med omdömen så att de områden som eleven behöver förbättra tydligt fram- går, liksom behovet av individuellt anpassat stöd. Om detta samspel fungerar ges eleven bättre förutsättningar att förstå vad han eller hon behöver utveckla för att nå en högre måluppfyllelse och skolan ett bättre underlag för vad den behöver göra för att stödja elevens kunskapsut- veckling. Många elever stöter under sin skoltid på svårig- heter och behöver särskilda stödåtgärder. Andra elever behöver stöd kontinuerligt på grund av sjuk- dom, sociala förhållanden, funktionsnedsättning eller svårigheter att tillgodogöra sig undervisningen av andra orsaker. Elevers rätt till särskilt stöd är reglerad i skollagen. I skollagen (2010:800) anges att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och personliga utveckling för att de utifrån sina förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Om det inom ramen för undervisningen eller på annat sätt framkommer att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta anmälas till rektor som skyndsamt ska utreda elevens behov. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om utredningen visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Betygssättning i årskurs 6 bör vara ett ytterligare medel som säkerställer att eleven och dennes föräldrar får god information om elevens kunskapsutveckling och eventuella behov av Om betyg används tillsammans med övriga uppföljningsinstrument Prop. 2009/10:219 på ett strukturerat sätt bör det också kunna leda till att den enskilde elevens rättssäkerhet i skolan stärks. 6.2Organisatoriska och administrativa konsekvenser Flera instanser anser att förslaget att införa betyg från årskurs 6 i grund- skolan och motsvarande skolformer kommer att medföra relativt stora organisatoriska och administrativa konsekvenser. Exempelvis anser Kommuner och Landsting att skolorganisationen kan behöva utökas till följd av betygsförslaget och förutsätter att nya åtaganden som leder till en ökad organisatorisk insats ersätts i enlighet med finansie- ringsprincipen. gör bedömningen att förslaget får betydande konsekvenser för en skolas interna organisation på det admi- nistrativa planet om det genomförs. anser generellt att det är bra att betyg införs tidigare än årskurs 8 men ser praktiska problem med att införa det på höstterminen i årskurs 6 eftersom många skolor är organiserade som F5 och 69 skolor. Mottagande skolor har då bara haft eleverna under en termin innan de ska sätta betyg. Specialpedago- giska skolmyndigheten pekar på att inte bara bytet mellan skolor kan få konsekvenser för betygssättningen, utan även bytet mellan skolformer. Regeringens bedömning är att den administrativa organisation som betygssättningen förutsätter påverkas i viss utsträckning av förslagen. Det finns skolenheter där ingen lärare tidigare satt betyg och där en be- tygsadministrativ organisation saknas. För dessa skolenheter måste lämpliga rutiner för bl.a. registrering av betyg, betygskatalog, sekretess, utskrifter och arkivrutiner byggas upp. Individuella utvecklingsplaner med omdömen och betyg är offentliga handlingar och måste hanteras därefter och kraven på en rättssäker hantering måste uppfyllas. I skolor där man tidigare satt betyg och som omfattar årskurs 6 och 7 tillkommer elever från dessa årskurser i betygshanteringen. För en årskurs 69 skola kommer det således att ske en fördubbling av antalet elever vars betyg ska hanteras på ett rättssäkert sätt. Enligt regeringens bedömning bör det däremot inte uppstå några konsekvenser av förslaget för en skolas interna organisation. Hur arbets- lag organiseras påverkas inte direkt av att betyg ska sättas i årskurs 6 och 7. En kommuns organisation av sina skolenheter bör heller inte påverkas i någon större utsträckning.