prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Remissinstanserna: har tillstyrkt att bygganmälan tas bort och att en utvidgad bygglovprocess införs med hänsyn till att det vid det tekniska samrådet görs en genomgång av ansvaret mellan inblandade parter. Verket har tillstyrkt att bygglovprövningen omfattar tillgänglighet och ändamålsenlighet. har anfört att det behövs en bättre samordning mellan och arbetsmiljölagen. kommun har anfört att förutsätts fatta två beslut ett bygglov och ett byggstartbesked och att bygglovet kan uppfattas som ett tillstånd att starta byggnadsarbetena. I svar på lagtextpromemorians förslag har anfört att även kraven i andra författningar ska antas vara uppfyllda för att start- besked ska kunna ges, att sådana villkor kan innefatta att byggarbetsmil- jösamordnare är utsedd enligt arbetsmiljölagen samt, i de fall det behövs, förhandsanmälan är lämnad till och en arbetsmiljöplan är upprättad. Verket har föreslagit ett tillägg om att även om byggnads- nämnden ska upplysa om krav enligt annan lagstiftning ligger ansvaret på byggherren att uppfylla alla lagkrav. SWEDAC har anfört att det inte är tydligt om sakkunnig kan ersätta kontrollansvarig och att sakkunnig bör definieras. Skälen för regeringens förslag: Innan ett byggprojekt sätts igång, bör det finnas två tydliga hållpunkter, beslutet om lov och beslutet om startbesked. Redan enligt nuvarande regler måste vissa krav vara upp- fyllda innan byggnadsarbetena påbörjas. Det som är nytt med regering- ens förslag är att godkänner att dessa krav kan antas komma att uppfyllas och att åtgärden får påbörjas. föreslog att beskedet skulle benämnas bygg- startbesked. Eftersom beskedet även kan avse rivningsåtgärder bör be- skedet i stället kallas startbesked. Vid nämndens bedömning av om ett startbesked kan ges bör det utöver de krav som gäller enligt nuvarande bestämmelser för att bygg- nadsarbeten ska få påbörjas kontrolleras att åtgärderna kan antas kom- ma att uppfylla de krav som enligt eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen gäller för åtgärderna. Det vore att gå för långt att kräva att ska pröva om en åtgärd uppfyller kraven även enligt andra lagar. Däremot bör nämnden, liksom , ha en skyldighet att upplysa byggherren om dessa krav. Det föreslagna förfarandet ändrar inte ansvarsfördelningen jämfört med . Reglerna blir bara tydligare. Huvudmotivet är att byggnadsnämn- den måste kunna ingripa i ett tidigt skede, innan olagliga åtgärder har genomförts. Startbeskedet innebär inte någon granskningsplikt för bygg- nadsnämnden, däremot skapas förutsättningar för att man ska kunna ta fram ett anpassat kontrolldokument. En fråga kan vara om förslaget om startbesked fördröjer projekten eller är kostnadsdrivande. Regeringen har kommit fram till att detta inte är fallet. Innan ett byggprojekt startar måste handlingar ändå finnas framme, och genomförs ett byggsamråd i det här skedet. Stora resurser kan sparas genom att regelvidriga åtgärder utreds närmare och eventuellt stoppas i ett tidigt skede i förhållande till om åtgärden måste avbrytas eller att utförandet måste göras om när åtgärden är full- följd. Förslaget innebär således ingen omotiverad tidsfördröjning. I normalfallet har ingen anledning att misstro den byggherre som genom sin redovisning visar, att ett byggprojekt kommer att uppfylla de tekniska kraven. Processen med ett tekniskt samråd och beslut om kontrollansvarig och kontrollplan går då lika snabbt som . Om projektet däremot är så bristfälligt redovisat att inte har möjlighet att bedöma det, behövs en bättre redovisning, innan ett startbesked kan ges. Om redovisningen är sådan att inte kan ha tilltro till att byggprojektet kommer att kunna uppfylla alla tekniska krav, kan begära att byggherren utser en eller flera särskilt sakkunniga, som kan verifiera att de tekniska lösningarna uppfyller kraven. I vissa fall när det finns anledning till tveksamhet beträffande bygg- eller dennes medhjälpares kompetens bör själv kunna utse en särskilt sakkunnig på byggherrens bekostnad, som får till uppgift att bedöma kvaliteten på den tekniska lösningen. Detta är en liten utvidgning av dagens möjligheter enligt 10 kap. 20 § . Utan att tar på sig något granskningsansvar kan nämnden ändå, med det föreslagna systemet, göra en tillräckligt ingående bedömning av om ett byggprojekt kan antas komma att uppfylla rele- vanta krav. Exempel på situationer där har anledning att vänta med ett startbesked kan vara att energibalansberäkningar visar, att energihushållningskraven inte kommer att kunna , att en stom- konstruktion inte är tillräckligt stabiliserad, att bygget inte kommer att ha ett tillräckligt fuktskydd och att byggherren inte kan visa hur fukttillståndet ska hinna bli tillräckligt lågt med redovisad bygg- tid, att utrymningsvägarna inte uppfyller föreskrivna krav på utrymnings- trygghet eller att en viss brandsäkerhetsfråga inte är belyst. måste låta allt detta passera för att eventuellt ingripa i efter- hand när bygget är klart. Enligt regeringens förslag i avsnitt 15.9 ska till- gänglighetsfrågorna prövas i bygglovet. Trots detta kan vissa tekniska lösningar beträffande tillgängligheten behöva bedömas inför startbeske- det. Om byggherren kräver ett startbesked trots att förutsättningarna för detta inte är uppfyllda, bör byggherren kunna få ett beslut om vägrat startbesked. I startbeskedet bör fastställa den kontrollplan som ska gälla för åtgärderna enligt byggherrens förslag och det som har kom- mit fram i det tekniska samrådet eller annars i handläggningen av ären- det, med uppgift om vem eller vilka som är sakkunniga eller kontrollan- svariga; bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna, om sådana villkor behövs; bestämma villkor och ungefärlig tidpunkt för utstakning, om ut- stakning behövs; bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnd- en inför beslut om slutbesked och ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs. Om det behövs bör kunna ge ett startbesked endast för vissa arbeten, t.ex. att entreprenören får schakta men inte påbörja grundkonstruktionen eller att grundkonstruktionen får utföras trots att det råder tveksamheter om takkonstruktionen. Förutsättningen är att bygglo- vet är beviljat. Startbeskedet kan ges med vissa villkor eller föreskrifter Prop. 2009/10:170 som har stöd i lagen, t.ex. att utstakning ska utföras innan arbetet startar eller, att ett bevis om byggfelsförsäkring ska redovisas innan byggstart. Byggherren bör ha samma möjligheter att överklaga ett beslut om startbesked som ett beslut om lov. Ett startbesked bör upphöra att gälla den dag då beslutet om lov upphör att gälla eller, i den mån startbeskedet avser anmälningspliktiga åtgärder, efter att startbeskedet gavs. Om arbetena då har påbörjats men inte har avslutats och om det finns behov av det, bör kalla till ett nytt tekniskt samråd. Att arbetena inte har avslutats inom den tid som gäller för startbeskedet bör kunna få kännedom om av den kontrollansvariga. Möjligheten att kalla till ett nytt tekniskt samråd finns bara för anmälningspliktiga åtgärder. För lovpliktiga åtgärder gäller att byggherren på nytt måste ansöka om lov. Är arbetena, oavsett om de är lov- eller anmälningspliktiga i det närmaste avslutade eller är det av någon anledning inte aktuellt för byggherren att avluta arbetet bör direkt få kalla till slutsamråd. Möjligheten att direkt kalla till slutsamråd överensstämmer med Lagrådets förslag. Bakgrunden till förslaget är att många kommuner uppger att deras arkiv innehåller mängder av ärenden som är äldre än utan att slutbevis har begärts. Förslaget att nämnden i dessa situationer bör kalla till ett nytt tekniskt samråd eller till ett slutsamråd bedöms påskynda möjligheten att avsluta denna typ av ärenden. Regeringens förslag: Utstakning ska ske så snart har gett ett startbesked. förslag överensstämmer med regeringens. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har uttalat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser krävs att , när en bygganmälan har kommit in, skyndsamt ska låta staka ut byggnaden, tillbygganden eller anläggningen och märka ut dess höjdläge, om det behövs med hänsyn till förhållandena på platsen och omständigheterna i övrigt. Om byggnaden eller anläggningen till sitt läge är direkt beroende av gränsen mot en grannes fastighet, ska grannen kallas till utstakningen. Den tidpunkt vid vilken när nämnden ska låta staka ut byggnaden, till- byggnaden eller anläggningen m.m., bör med anledning av förslagen om bygganmälan respektive startbesked, ändras till efter att nämnden har gett ett startbesked. Regeringens förslag: Efter ett startbesked ska minst en gång under arbetets gång besöka den plats där åtgärderna genomförs, om startbeskedet har föregåtts av ett tekniskt samråd och ett arbetsplatsbesök inte kan anses obehövligt. alltid göras, om startbeskedet avser ett stort eller komplicerat bygg- projekt eller om och byggherren vid det tekniska samrådet har kommit överens om ett arbetsplatsbesök. ska föra protokoll över arbetsplatsbesöket och därefter skicka det till byggherren och den kontrollansvarige. förslag överensstämmer i huvudsak med Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Någon remissinstans har anfört att kommunernas tillsynsresurser behöver förstärkas. på att ett arbetsplatsbesök införs och har anfört att besöket stärker vikten av en väl genomförd kvalitetskontroll i byggskedet som bygg- nadsnämndens handläggare får möjlighet till en erfarenhetsåterföring. har anfört att kravet på besök på byggarbetsplatsen måste kunna bedömas utifrån projektets omfattning och omständigheterna i övrigt. sök på byggarbetsplatsen bör enligt verket ske när kommunen eller nå- gon annan part begär det. har anfört att även om arbetsplatsbesöken inte är obligatoriska, behövs en rejäl förstärkning av Skälen för regeringens förslag: De nuvarande bestämmelserna ger rätt att besiktiga byggprojekt. Enligt PBL-kommitténs analys utövar byggnadsnämnderna alltför lite tillsyn och den tillsyn som utövas håller ofta en låg nivå. tén förklaras den bristande tillsynen normalt med att kommunerna har otillräckliga resurser och inte kan ta ut behövliga tillsynsavgifter. kommittén leder den bristfälliga tillsynen till att hela systemet förlorar i Enligt är förtroendet och respek- ten för kommunernas inseende över byggnadsverksamheten närmast I en del kommuner görs inga tillsynsbesök över huvudtaget Att även byggherrens kontrollant enligt entrepre- nadavtalet inte heller särskilt ofta är på arbetsplatserna i den mån en kontrollant över huvud taget har utsetts förstärker intrycket av att kont- roller är mindre viktiga. Enligt utredningen bör en utökad funktion för de kontrollansvariga innebära en minskad risk för sådana fall av uppseende- väckande byggfel som inträffar alltför ofta. Det är dock viktigt att samhället inte helt förlitar sig på de nu nämnda Det behövs någon form av tillsyn över att reglerna En kontrollplan förutsätter att man i förväg försöker föreställa sig vilka misslyckanden som kan tänkas uppkomma Det är alltså fråga om en slags riskbedömning. risken för allvarliga fel förbises emellertid lätt när man utformar kont- Därför kan en aldrig så bra kontrollplan inte helt ersätta ett faktiskt besök på bygget med öppna sinnen. Om kommunens handlägg- Prop. 2009/10:170 are t.ex. ser att ett husbygge på ett olämpligt sätt dryper av fukt, bör detta kunna föranleda nya kontrollinsatser samt ett ifrågasättande av aktörerna. har föreslagit att alltid ska göra minst ett tillsynsbesök på arbetsplatsen. Remissinstanserna har i stort varit positiva till förslaget. Mot bakgrund av Byggprocessutred- ningens analys och remissinstansernas synpunkter bör det i lagen ställas krav på att minst en gång under arbetets gång besöker den plats där åtgärderna genomförs, men att detta besök endast behöver göras om vissa förutsättningar är uppfyllda. För det första ska startbe- skedet ha föregåtts av ett tekniskt samråd. Vid utförande av sådana enkla åtgärder som inte föregås av ett tekniskt samråd får ett arbetsplatsbesök anses obehövligt. För det andra ska nämnden inte anse att besöket är obe- hövligt trots att det har föregåtts av ett tekniskt samråd. Oavsett nämn- dens behovsbedömning ska ett arbetsplatsbesök alltid göras om startbe- skedet avser ett stort eller komplicerat byggprojekt eller om byggnads- nämnden och byggherren vid det tekniska samrådet har kommit överens om att ett arbetsplatsbesök ska göras. Detta kommer att kräva att vissa kommuner behöver förstärka sina resurser. Eftersom arbete med dessa frågor finansie- ras med avgifter, bör detta inte vara något ekonomiskt problem. I det föreslagna nya kontroll- och tillsynssystemet kan arbetsplatsbesöket komma att vara den enskilda åtgärd som har störst betydelse för systemets trovärdighet och effekt. Byggnadsnämndernas tillsynsbesök kommer närmast att få karaktären av en revision. Nämndens handläggare bör se efter att kontrollplanen och bygglovet följs, att den kontrollansvarige är närvarande i föreskriven ut- sträckning, att inget uppenbart strider mot byggreglerna osv. Det bör föras protokoll över tillsynsbesöket. Protokollet bör skickas till byggherren och den kontrollansvarige. Om vid besö- ket upptäcker allvarliga avvikelser från föreskrifterna eller bygglovet, förväntas kalla till ett avgiftsfinansierat samråd och diskutera nödvändiga åtgärder, bl.a. kan kontrollplanen i detta läge behö- va revideras. Tillsynsbesöket på byggarbetsplatsen kan inte jämföras med de besikt- ningar som gjorde enligt tidigare lagstiftning. En åter- gång till forna tiders myndighetsbesiktningar stämmer inte överens med en modern plan- och bygglag. Tyngdpunkten för kontrollen bör fortfar- ande ligga på byggherrens egenkontroll, kompletterad med en sakkunnig- kontroll. (Jfr avsnitt 18 avseende avgifter för tillsynsbesöken. Fler förslag avseende tillsyn finns i avsnitt 17.) Regeringens förslag: får besluta om kompletter- ande villkor för bygg- eller rivningsåtgärderna eller för kontrollen, om sådana villkor behövs för att uppfylla kraven enligt lagen eller före- skrifter som har meddelats med stöd av lagen, och behovet av villko- ren inte kunde förutses när startbeskedet gavs. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissynpunkter finns. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser har möjlighet att i samband med vissa ingripanden beslu- ta om ändringar i kontrollplanen. I vissa situationer kan även behöva göra ändringar i ett givet startbesked i vilket kontrollplanen ingår. kunna besluta om kompletterande villkor för bygg- eller rivningsåtgär- derna eller för kontrollen, om sådana villkor behövs för att uppfylla kra- ven enligt lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, och behovet av villkoren inte kunde förutses när startbeskedet gavs. Regeringens förslag: I samband med att byggåtgärder som har om- fattats av ett tekniskt samråd avslutas ska kalla till ett sammanträde för slutsamråd, om det inte är uppenbart obehövligt. Sammanträdet ska normalt hållas på den plats där byggåtgärderna har genomförts. Vid sammanträdet ska man bl.a. gå igenom hur kont- rollplanen och andra villkor har följts. Nämnden ska föra protokoll över sammanträdet. förslag om avslutande samråd överensstämmer med regeringens förslag. förslag överensstämmer med regeringens. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser bl.a. Föreningen Byggnadsinspektörer har uttalat sig positivt om att ett avslutande bygg- samråd hålls för att klarlägga förutsättningarna för ett slutbevis. I svar på lagtextpromemorians förslag har Kommuner och Landsting anfört att benämningen byggarbetsplatsbesök bör ändras till arbetsplatsbesök, att slutbesiktning leder tanken till entreprenadbe- siktning, som inte regleras i , samt att om det vid slutsammanträdet finns skäl att väcka frågan om ytterligare kontroller bör formuleringen anknyta till bestämmelsen om kompletterande villkor. har anfört följande. Enligt verkets föreskrifter om byggnads- och anläggningsverksamhet ska den som låter utföra sådana arbeten se till att det upprättas en dokumentation som beskriver byggna- dens eller anläggningens konstruktion och de byggprodukter som har använts i den omfattning som är av betydelse för säkerhet och hälsa vid framtida arbete eller drift, underhåll, reparationer, ändring och rivning. Denna dokumentation ska vara färdig då byggnadsarbetena avslutas. Delvis kan detta utgöras av relationshandlingar och drift- och skötsel- instruktioner enligt allmänna råd. bör kon- trollera att sökanden har upprättat handlingar enligt de nämnda före- skrifterna innan slutbesked ges. har anfört att bestämmelserna om slutsamråd riskerar att onödigtvis fördyra byggprocessen, om de inte tillämpas smi- digt, att det t.ex. kan vara onödigt att hålla samrådet på byggarbetsplatsen samt att när slutsamrådet hålls bör också förhållandet mellan byggherre Prop. 2009/10:170 och entreprenör redan vara utrett genom slutbesiktning. ser det som positivt att en regel införs som möjliggör samråd innan byggnadsåtgärderna avslutas och har anfört att det ger möjlighet till en ordentlig avstämning. Enligt verkets mening bör regeln utformas så att den ger möjlighet att ta hänsyn till vilken typ av projekt det rör sig om. Skälen för regeringens förslag: En bakgrundsbeskrivning av gällande bestämmelser om samråd finns i avsnitt 16.4 om tekniskt samråd. och har föreslagit att ett avslutande samråd bör hållas innan slutbevis eller slutbesked utfärdas. Regeringen delar denna bedömning. Även det avslutande samrådet bör få karaktären av en revision. En av de viktigaste punkterna blir att avgöra hur kontrollplanen har uppfyllts och om det finns avvikelser från bygg- lovet eller från tekniska föreskrifter. Utöver kontrollplanens uppfyllande bör vid slutsamrådet kontrollera att andra villkor i startbeskedet och kompletterande villkor har följts, om eventuella av- vikelser har gjorts från de krav som gäller för åtgärderna, den kontroll- ansvariges utlåtande, den kontrollansvariges och dokumentation över besök på byggarbetsplatsen och annan dokumenta- tion över arbetets utförande, behov av slutbesiktning eller andra åtgärder, och slutligen förutsättningarna för ett slutbesked. Behovet av slutsamråd måste bedömas av i det enskilda fallet. Om det anses obehövligt behöver nämnden inte kalla till slutsamråd. Precis som vid det inledande tekniska samrådet bör föra protokoll över slutsamrådet. Regeringens förslag: Med ett slutbesked ska god- känna att en eller flera bygg- eller rivningsåtgärder ska anses slutförda och avseende byggåtgärder att byggnadsverket får tas i bruk. Även vid försumbara brister får ett slutbesked ges. Ett interimistiskt slutbesked får ges om en brist som inte är försum- bar behöver avhjälpas eller på grund av att en kontroll behöver göras i ett senare skede. När bristen är avhjälpt eller kontrollen är gjord ska nämnden slutligt pröva frågan om slutbesked. Nämnden ska skyndsamt handlägga frågan om slutbesked. Om nämnden finner att det finns skäl för ett ingripande, ska nämnden också handlägga den frågan skyndsamt. och förslag överens- stämmer i huvudsak med regeringens. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , i Blek- inge län, , , , och kom- muner, , , och Föreningen har ställt sig positiva till förslag. har anfört följande. Förslaget om slutbevisets nya stärkta roll är generellt bra dock med undantag för den inskränkta rätten att bruka småhuset om slutbevis inte har getts. är det inte byggherren eller småhusägaren som råder över att kraven i kontrollpla- nen inte är genomförda. Det kan bero på många olika omständigheter att så inte har skett. Förbundets erfarenhet är att de entreprenörer som anlitas av byggherren inte alltid tar sitt ansvar vilket leder till att kommunen inte kan utfärda slutbevis. Är det stora byggherrar finns oftast olika typer av sanktioner inskrivna i entreprenadkontrakten för att förhindra förseningar samt reglera uppkomna kostnader vid förseningar. När det gäller bygg- herrar för småhus är det mycket sällan som det till exempel finns med en vitesklausul i entreprenadkontraktet. Detta gör att en svag byggherre inte har samma möjligheter att agera i samband med förseningar. Denne kan ha sålt eller avvecklat sitt tidigare boende och beräknat inflyttning . Håller inte tidpunkten för inflyttning och beställaren inte kan ta sitt hus i anspråk på grund av att entreprenören inte tillställer nöd- vändiga dokument för utfärdande av slutbevis har beställaren sällan eller aldrig några andra möjligheter att hitta ett möjligt boende. Dessutom vågar sällan en svag byggherre ta på sig kostnader trots att sådana kost- nader är ersättningsgilla vid en tvist. Förseningen kan bero både på entre- prenörens brister i handlingar och eventuella konkurser och liknande. Kommitténs förslag att ge kvalitetsansvarig en starkare ställning kan till viss del lösa problemet, men utan sanktioner mot trilskande eller even- tuellt konkursade entreprenörer blir detta en tandlös papperstiger. har anfört att det är mycket positivt att tillsynsinsatserna in- riktas mer på det tidiga och sena skedet i byggprocessen och att slutske- det stramas upp samt att förslaget att en byggnad inte får tas i bruk innan slutbevis har meddelats utgör den enskilt viktigaste åtgärden för att minska tillämpningsproblemen i kontroll- och tillsynsprocessen. är positivt till införandet av krav på slutbevis innan byggnaden tas i bruk och har anfört följande. Detta innebär att frågor som rör brandsäkerhet kan hanteras på ett bättre sätt. Brister i byggnaders brandskydd uppmärksammas när byggnader tagits i bruk till viss del. Tillsyn kan inte bedrivas innan byggnaden är färdigställd. Denna över- gång blir tydligare med ett slutbevis. Tillsynsansvaret över eldstäder en- ligt lagen om skydd mot olyckor ligger på kommunen. Då faller det sig naturligt att kommunen via byggprocessen ser till att eldstäderna regist- reras som underlag för kommunens tillsyn efter utfärdandet av slutbevis. Annars finns risk att en viktig grund för kommunens tillsyn inte byggs upp. har anfört att slutbevis bör kunna lämnas direkt i de fall tillsynsbehovet är litet. Fastighetsägarna har anfört att förslaget om slutbevisets nya roll i princip är bra men att förutsättningen för att det ska fungera är att kommunerna har tillräckliga resurser för att snabbt kunna utfärda slutbevis samt att förslaget inte tar hänsyn till att man vid många större projekt tillämpar etappvis inflyttning i takt med färdigställandet. Byggherreforum har ställt sig i princip positivt till för- slaget men anser att man måste hitta andra vägar för att förbättra bygg- kvaliteten, t.ex. höga viten. kommun har anfört att det blir svårt att följa kraven på att få ta i anspråk en byggnad innan slutbevis har getts i de fall då hyresgäster vistas i byggprojektet . Lik- nande synpunkter har anförts av , SBC. Några remissinstanser är negativa till förslaget om slutbevis. , och Byggindustrier. HSB och har avstyrkt formen för slutbevis med hänvisning till att det kommer att drabba tredje man samt anfört att den hyresgäst som tvingas vänta med inflyttning i en färdig lägenhet till dess att alla lägenheter är färdiga kan drabbas ekonomiskt och att fastighetsägaren på motsvarande sätt förlorar hyresintäkter som kan vara många månader. Många remissinstanser är positiva till förslag om slutbesked och förfarandet kring detta. Föreningen nadsinspektörer och har anfört att slutsamrådet bör vara en informell genomgång utan protokoll och att det bör räcka med att i slutbesked notera kommentarer. har anfört att föreslog att byggnader inte skulle få tas i bruk innan byggnaden var färdig och slutbevis utfärdats och att det, enligt verket, åtminstone i nybyggnadsfallet är rimligt att upprätthålla ett sådant krav.