prop · GX03116 · 2010-03-02 00:00:00 — Detta är, menar delegationen, mycket angeläget. har lämnat förslag som ska främja efterlevnaden av bygglagstiftningens krav på tillgänglighet, -att stimulera forskning och utvecklingsarbete som ökar kunskapen om särskilda boenden/vård- och omsorgsboenden, inklusive korttids- vård, och nya boendeformer anpassade för äldre, -att mer kunskap behövs om hur det särskilda boendets/vård- och omsorgsboendets utformning och miljö samspelar med god omvård- nad och en meningsfull tillvaro, -att höjd nivå enligt svensk standard för byggnadsutformning används vid nybyggnation av trygghetsbostäder och särskilda boendefor- mer/vård- och omsorgsboende, -att samverkan mellan kommuner, landsting/motsvarande och bostadsföretag intensifieras så att teknikstöd i bostäder anpassade för äldre kan introduceras på ett kostnadseffektivt sätt, -att höjt bostadstillägg för pensionärer och särskilt bostadstillägg för pensionärer skulle stimulera efterfrågan på senior- och trygghets- bostäder samt -att villkoren för att ha djur inom vården och omsorgen utreds lokalt och inte regleras i lag. Om befolkningsutvecklingen och det framtida behovet av vård- och omsorgsboende för äldre Äldreboendedelegationen konstaterar att behovet av bostäder anpassade för äldre inte kan lösas genom en enda begränsad insats. Tillgängligheten i befintliga flerbostadshus kan komma att bli en ödesfråga i samhällets strävanden att tillgodose behovet av bra bostäder för äldre personer. De nya bostäder som byggs och planeras såväl inom ramen för det ordinära bostadsbeståndet som särskilda boendeformer/vård- och omsorgsboende kommer inte att räcka till för att möta de behov av stödjande bostadsmiljöer som man kan förutse . Det behövs åtgärder från alla berörda aktörer. Behovet av vård- och omsorgsboenden för äldre växer men är svårt att förutse beräknas antalet invånare ha ökat från dagens 1,6 miljoner till 2,5 miljoner. Ökningen är ännu kraftigare bland personer , den grupp som är mest relevant att studera vad gäller det framtida behovet av vård och omsorg. åldersgrupp ha ökat från dagens drygt 240 000 (2008) till knappt 430 000 (2040) personer. Enbart denna utveckling talar för att det sammanlagda behovet och insatserna inom äldreomsorgen kommer att växa. Flera faktorer påverkar därutöver behovet av vård och omsorg i en riktning som är okänd och svår att förutsäga. förändringar av hälso- och sjukvårdspanoramat, äldre människors förväntningar och krav på samhälleliga insatser samt den medicinska och När man tar del av de bedömningar Äldreboende- delegationen gör om framtida behov av vård- och omsorgsboenden är det därför viktigt att ha i åtanke de problem som finns med prognoser av I en för detta betänkande gjord beräkning, baserad på antaganden om den framtida befolknings- och hälsoutvecklingen, uppskattas behovet av särskilt boende/vård- och omsorgsboende öka mellan 2005 och 2040. Behoven väntas inte växa lika starkt som antalet personer den åldersgrupp i vilken behoven främst uppstår. På flera håll har seniorbostäder inom ramen för det ordinära boendet utvecklats för att bättre passa olika behov som finns bland äldre. särskilda boendeformer har också gjorts om till seniorbostäder. Det finns boendeformer som liknar den typ av trygghetsbostäder som föreslås i detta betänkande. I ett par fall kan det dokumenteras att möjligheterna att bo kvar i dessa bostäder är större än i ordinärt boende. En flytt till särskilt boende/vård- och omsorgsboende blir således inte nödvändig eller kan skjutas upp. Fler trygghetsbostäder kan därför förväntas leda till att behovet av platser i särskilt boende/vård- och omsorgsboende blir mindre än vad som annars skulle varit fallet och mindre än det som ovan beräknats. Andra beräkningar visar också att denna typ av förebyggande boendemiljöer kan vara kostnadsbesparan- de för kommunerna. Om delegationens förslag och överväganden Nya begrepp för ökad tydlighet Termer och begrepp ska vara så entydiga som möjligt. ska få genomslag i berörda verksamheter ska de också upplevas som relevanta både av dem som är verksamma inom vård och omsorg samt av äldre och deras anhöriga. En tydligt definierad terminologi, som används i officiell statistik och finns preciserade i lagar och förordningar, underlättar också för äldre att välja eller söka sig till det bostadsalternativ som de föredrar. Delegationen föreslår att begreppen seniorbostäder, trygghetsbostäder och vård- och omsorgsboende ska bli gällande och användas i officiell statistik, lagar, förordningar och föreskrifter. tionen anser också att begreppet korttidsvård bör användas istället för På så sätt framgår det tydligt att det inte är frågan om någon egen boendeform. Stort behov av trygghetsbostäder Särskilda boendeformer/vård- och omsorgsboenden är förbehållna personer som är mycket vård- och omsorgskrävande. tillsyn och tillgång till personal i sin omedelbara närhet dygnet runt. Många äldre personer upplever att det är ett alltför stort glapp mellan bostaden i det ordinära boendet och det särskilda boendet/vård- Prop. 2009/10:116 och omsorgsboendet. Oro och otrygghet, ibland också ensamhet, gör att Bilaga 7 de önskar ett annat boende. Dessa personer behöver en alternativ boendeform där bostaden och dess omgivning är tillgänglig, där det är nära till service och där det finns möjligheter till meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Närhet till personal är en viktig trygghets- skapande faktor för människor i detta skede av livet. befogenhet att tillhandahålla trygghetsbostäder Äldreboendedelegationen föreslår att kommunerna genom en särskild lag får befogenhet att inrätta trygghetsbostäder. Att inrätta trygghetsbostäder ska vara ett frivilligt åtagande från kommunernas sida. Det finns exempel på kommuner som strävar efter att införa mellan- boendeformer. Även om dessa bostäder inte helt kan jämföras med de trygghetsbostäder som delegationen föreslår, finns det mycket som talar för att sådana bostäder är till fördel för äldre genom ökad livskvalitet. Det tycks också som att sådana bostäder kan ha en förebyggande effekt och skjuta upp behovet av vård- och omsorgsboende. Mellanboende- former/trygghetsbostäder kan också underlätta för kommunerna att erbjuda en god vård och omsorg till den åldrande befolkningen genom att vara ekonomiskt fördelaktiga. Krav på trygghetslarm, personal och gemensamhetslokal Trygghetsbostäder bör utformas på sådant sätt och erbjuda sådant stöd att de bidrar till att skapa trygghet. Trygghetslarm ska finnas som kan besvaras inom en kort tidsrymd. Det finns fördelar med att t.ex. placera personalrum för hemtjänstpersonal i samma eller närliggande fastighet som trygghetsbostäderna. Gemensamhetslokal ska finnas i eller i direkt anslutning till trygghetsbostäderna. Samlokalisering med seniorbostäder eller vård- och omsorgsboenden underlättar möjligheterna att erbjuda ett varierat serviceutbud. I en gemensamhetslokal kan aktiviteter av olika slag äga rum och sociala nätverk utvecklas. För många äldre är det också betydelsefullt att samlas kring gemensamma måltider. Delegationen anser att det krävs någon som tar initiativ till såväl aktiviteter i gemensamhetsutrymmena som till t.ex. gemensamma måltider. Därför bör det i trygghetsbostäder finnas tillgång till personal /tider , som är till för alla som bor i bostäderna. Upplevelsen av oro, otrygghet och ensamhet är individuell. Det är därför lämpligt att den enskilde själv söker sig till en trygghetsbostad. Det kan också finnas ett egenvärde i att den enskilde själv har valt sitt boende. Förutsättningarna torde då vara bättre för att personen i fråga ska finna sig tillrätta i den nya bostaden och kunna upprätthålla sitt sociala nätverk och/eller skapa nya kontakter. Att själv vara den som aktivt styr sitt liv är hälsofrämjande. Trygghetsbostäder upplåts med hyresrätt via en förmedling eller liknande i regi. Vid förmedling av bostad kan hög ålder beaktas. Kommunen har också möjligheter att ange ytterligare kriterier för att få ansöka om trygghetsbostad. Förturer kan tillämpas om kommu- nen anser det lämpligt. Stort behov av utvecklingsinsatser i de särskilda boendeformerna/vård- och omsorgsboendena Det särskilda boendet/vård- och omsorgsboendet bör främst vara en resurs för människor som är beroende av vård och omsorg dygnet runt och för dem som behöver eftervård och/eller rehabilitering efter sjukhusvistelse. Utvecklingen tenderar också att röra sig åt detta håll, när en stor del av vårdtagarna är demens- eller multisjuka. Vid nybyggnation av särskilda boendeformer är det därför önskvärt att höjd nivå enligt svensk standard för byggnadsutformning används. Trots de förbättringar som Ädelreformen fört med sig, återstår fortfarande mycket att göra för att vården och omsorgen ska ske på den enskildes villkor. Utformningen av särskilda boendeformer/vård- och omsorgsboenden präglas fortfarande av tillsynsmyndigheternas krav på fullvärdig bostad och krav på personalens arbetsmiljö. Att dessa krav tillgodoses har betydelse, men även och kanske framför allt, spelar arbetsledningens och personalens förhållningssätt gentemot de äldre en viktig roll. Attityder och bemötande är väsentliga frågor i dessa sammanhang, oavsett boendeform. När den äldre människan på så sätt står i centrum är sannolikheten för flexibilitet i vården och omsorgen också större. Enligt delegationen bör kraven på god kvalitet och säkerhet i särskilt boende/vård- och omsorgsboende i enlighet med socialtjänstlagen kunna bedömas utifrån en helhetssyn på de boende och deras behov. Detta skulle sannolikt bidra till att bl.a. den fysiska utformningen av de befintliga särskilda boendena/vård- och omsorgsboendena varierade i större utsträckning. Samspelet mellan utformningen av den fysiska miljön och det sociala respektive medicinska tänkandet inom vården och omsorgen behöver förbättras. Ett statligt bidrag föreslås till hissinstallation och andra tillgänglig- hetsskapande åtgärder i flerbostadshus. Eftersom tillgängligheten i en fastighet inte bara är beroende av hiss menar delegationen att bidrag också ska kunna lämnas till andra åtgärder, t.ex. dörröppnare eller ramper för rullstolar och barnvagnar, som förbättrar tillgängligheten till fastig- heten, bostäderna eller gemensamma utrymmen såsom soprum och tvättstuga. För personer med nedsatt funktionsförmåga oavsett ålder är den fysiska tillgängligheten avgörande för möjligheten att bo kvar och att leva ett självständigt liv. Avsaknaden av hiss kan öka belastningen på den kommunala vården och omsorgen genom att äldre som bor i fastigheter utan tillgång till hiss behöver hemtjänstinsatser i form av t.ex. inköp i högre utsträckning än andra äldre. Men en god tillgänglighet är också värdefull och eftertraktad av andra grupper i samhället såsom yngre personer med funktionsnedsättningar och barnfamiljer. ...och kopplas till bostadsinventering Effekten av ett tillgänglighetsbidrag kan förstärkas genom att det prövas och lämnas med utgångspunkt från kommunala bostadsinventeringar. Bostadsinventeringen behövs för att kunna peka ut de områden som har störst behov av förbättrad tillgänglighet och därmed är prioriterade. sätt kan bostadsinventeringarna få bättre effekt och tillgänglighets- åtgärder genomföras där de bäst behövs. Bostadsinventeringar gör det också möjligt för kommunerna att tillhandahålla samlad information om vilka boendealternativ som finns Sådan information stimulerar inte bara framväxten och utvecklingen utan även efterfrågan på bostäder för äldre. anser att sådana inventeringar bör vara ett villkor för att tillgänglig- hetsbidrag ska beviljas. Nytt bidrag till personal i gemensamhetslokaler En personalinsats som en resurs för alla boende är, enligt Äldre- boendedelegationens mening, av avgörande betydelse för att de föreslagna trygghetsbostäderna ska fungera som avsett. själv avgöra såväl omfattningen som kompetensen hos denna Om de som bor i trygghetsbostäder behöver vård- och omsorgsinsatser tillhandahålls dessa genom biståndsbedömd hemtjänst och/eller hemsjukvård på samma sätt som i ordinärt boende. Delegationen anser det angeläget att stödja kommunerna i arbetet med att inrätta och/eller utveckla verksamheten i gemensamhetslokaler anknutna till trygghetsbostäder. Därför föreslås att ett statligt bidrag till personal i gemensamhetslokaler i eller i anslutning till trygghetsbostäder Ett investeringsstöd som omfattar trygghetsbostäder De effekter som trygghetsbostäder kan förväntas ha; ökad livskvalitet för den enskilde och positiva effekter ur ett kommunalekonomiskt perspek- tiv, utgör incitament för framväxten av trygghetsbostäder. innan sådana effekter kan påvisas genom uppföljning och forskning, varför inrättandet av trygghetsbostäder behöver stimuleras. Delegationen anser att det nuvarande investeringsstödet till särskilt boende/vård- och omsorgsboende även ska omfatta trygghetsbostäder. Detta medför att den ekonomiska ramen för investeringsstödet behöver Det behövs mer forskning om äldres boende i allmänhet och om särskilt boende/vård- och omsorgsboende i synnerhet Kunskapen om särskilda boenden/vård- och omsorgsboenden är Den forskning som finns om vård och omsorg handlar oftast om och omsorgen om äldre i det egna hemmet. till aktuella forskningsresultat som specifikt inriktar sig på samspelet mellan den åldrande personen och boendemiljön i olika boendeformer är Likaså är kunskapen om korttidsvården begränsad, t.ex. dess samspel med det särskilda respektive ordinära boendet. tuella möjligheter till ett ökat kvarboende behöver också belysas. övriga boendeformers förebyggande effekter och därmed tillström- ningen till det särskilda boendet/vård- och omsorgsboendet är viktiga att analysera. I detta sammanhang är effekten av de senaste decenniernas framväxt av seniorbostäder relevant att studera. har till stor del saknat individbaserad statistik på nivå, vilket är problematiskt i detta sammanhang då det omöjliggör en helhetsbild över den offentliga sektorns insatser för äldre. Det pågår emellertid en utveckling inom området. En sådan utveckling är ange- lägen och behöver fortsatta insatser och stöd. Ökad tillgänglighet stärker möjligheten till kvarboende Den fysiska tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet har stor betydelse för dem som önskar bo kvar i sina bostäder eller i det bostadsområde där de redan bor. Det är av stor vikt att de bostäder som byggs inom det ordinära bostadsbeståndet uppfyller de krav på till- gänglighet som finns i bygglagstiftningen. har i sitt betänkande föreslagit åtgärder som ska främja efterlevnaden av bygglagstiftningens krav på tillgänglighet. Äldreboendedelegationen anser det angeläget att sådana åtgärder vidtas. Höjt bostadstillägg för pensionärer och särskilt bostadstillägg för pensionärer Det är viktigt att underlätta för äldre människor att efterfråga senior- och trygghetsbostäder. Det finns ett positivt värde i att människor själva väljer att flytta till sådana alternativa bostadsformer. och även under de närmaste decennierna kommer det att finnas pensionärer som befinner sig i små ekonomiska omständigheter. Det gäller framför allt äldre kvinnor. Alla äldre som så önskar bör ha möjlighet att efterfråga seniorbostäder eller trygghetsbostäder, eftersom bostäder av detta slag förutses ha en förebyggande effekt och bidra till en mer meningsfull tillvaro. Av samhällsekonomiska analyser som delegationen låtit göra framgår att det med förhållandevis små regeländringar inom bostadstillägget för pensionärer, , skulle vara möjligt att substantiellt förstärka subventionerna till boendet för äldre med låga inkomster. Särskilda bostäder för service och vård bör klassificeras som vårdbyggnader i fastighetstaxeringslagen Det är angeläget att rättstillämpningen när det gäller särskilda boende- former/vård- och omsorgsboenden är likartad över landet. Särskilda boendeformer delas in som hyreshus eller som specialbyggnader i form av vårdbyggnader. Rättsläget klargörs om samtliga särskilda bostäder för service och vård som regleras enligt 5 kap. 5 § social- tjänstlagen (2001:453) klassificeras som vårdbyggnader i 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), (FTL). Mot bakgrund av att allt färre äldre utan heldygnsomsorg får plats i särskilt boende, anser delegationen att merparten äldre som bor i särskilt boende uppfyller de kriterier som i 2 kap. 2 § FTL anges för en vårdbyggnad. Därför föreslås lagstiftningen ändras så att särskilda boendeformer för äldre klassificeras som vårdbyggnader. Författningsförslag i betänkandet Bo bra hela livet (SOU 2008:113) Förslaget till lag (2009: ) om befogenhet att tillhandahålla trygghetsbostäder till äldre 1 § En kommun får inrätta och utan föregående behovsprövning enligt 4 kap. 1 § och 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) tillhandahålla trygghetsbostäder till äldre människor som till följd av hög ålder upplever otrygghet och/eller social isolering i sitt ordinära boende. 2 § Med trygghetsbostad avses en hyresrätt som förutom att ge hyresgästen möjlighet till ett självständigt liv i sin lägenhet även ger denne tillgång till en gemensamhetslokal, personal som en gemensam resurs för social samvaro och aktiviteter samt trygghetslarm. Det ska finnas möjlighet till gemensamma måltider. 3 § Trygghetsbostaden bör utformas med hög tillgänglighet och användbarhet för boende med funktionsnedsättningar. 4 § Det ankommer på kommunen att bestämma vilka villkor som ska gälla i kommunen för att få tillgång till en trygghetsbostad samt hur bostäderna ska förmedlas. 5 § Denna lag inskränker inte de skyldigheter som kommunen har enligt socialtjänstlagen (2001:453). Denna lag träder i kraft . Förslaget till förordning (2009: ) om statsbidrag för tillgänglighetsskapande åtgärder i flerbostadshus 1 § Enligt denna förordning kan bidrag lämnas för sådana åtgärder i eller i anslutning till flerbostadshus som görs för att förbättra bostädernas och gemensamhetsutrymmenas tillgänglighet för funktionsnedsatta boende. Bidrag till hiss lämnas endast för flervåningshus med minst tre våningar. Bidrag beviljas i mån av tillgång på medel. 2 § Det ankommer på kommunen att inventera tillgängligheten i flerbostadshus och att i bostadsförsörjningsplanen ange vilka områden som är prioriterade för tillgänglighetsskapande åtgärder. 3 § Som förutsättning för bidrag gäller att 1.flerbostadshuset ingår i ett av kommunen prioriterat område för tillgänglighetsskapande åtgärder 2.installationen färdigställs för påbörjandet, 3.den som utför arbetet eller tillverkar byggelement har en F-skatt- sedel eller, i fråga om utländska företagare eller företag, uppfyller motsvarande krav som gäller för en F-skattsedel. 4 § Bidrag lämnas med belopp som motsvarar av kostnaden för installation av hiss, dock högst med och av kostnaden för övriga åtgärder eller installationer, dock högst . 5 § Ansökan om bidrag ska göras av husägaren i fråga om åtgärder i huset och av fastighetsägaren eller tomträttshavaren för åtgärder i anslutning till huset. Till ansökan ska bifogas av kommunen utfärdat intyg om att huset ingår i ett av kommunen prioriterat område för tillgänglighetsskapande åtgärder. 6 § Frågor om bidrag prövas av . 7 § Beslut om bidrag ska innehålla uppgift om bidragsbelopp och vilka åtgärder bidrag beviljas för. Återkallelse av beslut om bidrag 8 § Beslut om bidrag ska återkallas helt eller delvis om åtgärden eller installationen inte uppfyller de krav som uppställts för bidraget. 9 § Bidrag betalas ut efter särskild ansökan hos sedan åtgärden eller installationen färdigställts. Sådan ansökan ska ha kommit in till senast efter färdigställandet. 10 § Bidraget betalas ut av . Bidraget ska betalas ut till den som för utbetalningen är antecknad som fastighetsägare eller tomträttshavare i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Om bidraget har beviljats för tillgänglighetsskapande åtgärder i hus som inte ägs av fastighetsägaren eller tomträttshavaren, betalas bidraget ut till den som vid utbetalningstidpunkten är antecknad som bidragsmottagare hos . 11 § får besluta om återkrav av bidrag helt eller delvis om 1.den som sökt eller tagit emot bidraget genom oriktiga uppgifter eller på annat sätt förorsakat att bidraget lämnats felaktigt eller lämnats med ett för högt belopp, 2.bidrag i något annat fall lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta. 12 § får helt eller delvis befria bidragsmottagaren från återbetalningsskyldighet enligt 11 § om det finns särskilda skäl. 13 § ska meddela föreskrifter om förfarandet i ansök- ningsärenden. 14 § beslut om bidrag får inte överklagas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bidrag får lämnas för installationer som slutförs under 20102014. 3.Genom förordningen upphävs förordningen (2004:685) om bidrag för installation av hiss m.m. i flerbostadshus. Förslaget till lag (2009: ) om ändring i fastighetstaxeringslagen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § ska ha följande lydelse beträffande Byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsor- ger om barn och ungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorger om psykiskt utveck- lingsstörda. Annan byggnad än som har nämnts skall utgöra vårdbyggnad, om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsor- ger om barn och ungdom, kriminalvård, vård enligt 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) eller omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad än som har nämnts ska utgöra vårdbyggnad, om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Denna lag träder i kraft . Förslaget till förordning (2009: ) om ändring i förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. Härigenom föreskrivs att 1, 4 §§ och 5 § andra stycket i förordning (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. ska ha följande lydelser. statsbidrag lämnas för att stimulera statsbidrag lämnas för att stimulera anordnande av bostäder som utgör anordnande av bostäder som utgör vård- och omsorgsboenden enligt som avses i 5 kap. 5 § social- 5 kap. 5 § socialtjänstlagen tjänstlagen (2001:453) genom ny- (2001:453) genom ny- eller om- Bidrag får lämnas för der enligt lag (2009: ) om kom- munal befogenhet att tillhandhålla trygghetsbostäder till äldre. För bidrag krävs att ny- eller För bidrag krävs att ny- eller ombyggnad påbörjas under perio- ombyggnad påbörjas under perio- 2011 i fråga om vård- och omsorgsboenden och under perio- 2014 ifråga om nybyggnation av Bidrag lämnas i mån av tillgång trygghetsbostäder till äldre. Bidrag lämnas i mån av tillgång Bidrag får inte lämnas till Bidrag får inte lämnas till annat statligt stöd för att stödja annat statligt stöd för att stödja föreskrifter om när en ny- eller föreskrifter om när en ny- eller Byggnadsprojekt ska uppfylla de de grundläggande krav för per- grundläggande krav för perma- manentbostäder som kan ställas nentbostäder som kan ställas enligt (1987:10). (1987:10). När det gäller ombygg- När det gäller ombyggnad ska nad skall dessutom bostaden efter dessutom bostaden efter ombygg- ombyggnaden i dess helhet upp- naden i dess helhet uppfylla lägsta godtagbara standard enligt bestäm- enligt bestämmelserna om bo- stadslägenhet i 12 kap. 18 a § sjätte och sjunde styckena jorda- balken. Byggnadsprojekt skall dessutom utformas så att omvårdnadsarbete kan utföras i enlighet med krav som kan ställas med stöd av arbetsmiljölagen (1977:1160). får meddela ytterligare föreskrifter för tillämpningen av första stycket. 12 kap. 18 a § ifråga om vård- och omsorgs- boende enligt 5 kap.5 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) utformas så att omvårdnadsarbete kan utföras i enlighet med krav som kan ställas med stöd av arbetsmiljölagen (1977:1160). Denna förordning träder i kraft . Förslaget till lag (2009: ) om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 §, 8 kap. 2, 5 och 8 §§ samt 12 kap. 7 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelser.