prop · GX03235 · 2010-06-17 00:00:00 — Det ska också anges om den fullständiga årsredovisningen har getts in till registrerings- myndigheten. En årsredovisning får, när den publiceras i ofullständigt skick, inte åtföljas av revisionsberättelsen. Publikationen ska i stället innehålla revisorns uttalande om att den fullständiga årsredovisningen har upprättats enligt lag, liksom uppgift om anmärkningar enligt 1.9 kap. 31, 33 och 34 §§ aktiebolagslagen (2005:551), 2.8 kap. 13 § andrafjärde styckena lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 3.2830 §§ revisionslagen (1999:1079), och 4.4 kap. 11 § andra och tredje styckena stiftelselagen (1994:1220). Om någon revisionsberättelse inte har lämnats, ska detta förhållande liksom skälen för det anges. Trots bestämmelserna i andra stycket får en ofullständig årsredovisning publiceras tillsammans med revisionsberättelsen, om ofullständigheten består i att 1.upplysningar enligt 5 kap. 18 § har lämnats utan uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män eller utan uppgift om fördelningen mellan olika länder, eller 2.uppgift enligt 5 kap. 18 b § inte har lämnats. Paragrafen innehåller bestämmelser om publicering av årsredovisningen i ofullständigt skick. Av andra stycket framgår att en årsredovisning inte får åtföljas av revisionsberättelsen, om redovisningen publiceras i ofullständigt skick. I fjärde stycket görs undantag från denna huvudregel. Undantagsregeln i fjärde stycket 1 har ändrats. Ändringen beror på att 5 kap. 20 § fjärde stycket har upphävts. Det är därmed inte nödvändigt med ett undantag från den paragrafens tidigare bestämmelse om att upplysningar om löner och ersättningar ska lämnas särskilt för varje land. Paragrafen har även justerats språkligt. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 4 kap. 3 § tredje stycket i sin nya lydelse tillämpas det räkenskapsår som inleds närmast efter den Övriga bestämmelser tillämpas första gången för det räkenskapsår som avslutas närmast efter . Lagändringarna träder i kraft (punkten 1). Möjligheten att underlåta att räkna in indirekta tillverkningskostnader i anskaffningsvärdet för en tillverkad tillgång får enligt punkten 2 tillämpas från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter . Bestämmelsens äldre lydelse tillämpas på räken- skapsår som har inletts före ikraftträdandet. Övriga bestämmelser tillämpas första gången för det räkenskapsår som avslutas närmast efter , dvs. redan för det räkenskapsår som avslutas . Vid ikraftträdandetidpunkten avslutade räkenskapsår omfattas däremot av äldre bestämmelser, även om års- eller koncernredovisningen inte upprättats . Övervägandena finns i avsnitt 10. 12.2Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078) 1 kap. 2 § I denna lag betyder 1.företag: en fysisk eller juridisk person som är bokföringsskyldig enligt denna lag, 2.verksamhet: näringsverksamhet eller annan verksamhet som omfattas av bokföringsskyldighet enligt denna lag, 3.moderföretag: företag som utgör moderföretag enligt definitionen i 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), 4.koncern: vad som utgör koncern enligt definitionen i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen, 5.bokföringspost: varje enskild notering i grundbokföringen eller huvudbokföringen, 6.affärshändelser: alla förändringar i storleken och sammansättningen av ett företags förmögenhet som beror på företagets ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetalningar, uppkomna fordringar och skulder samt egna tillskott till och uttag ur verksamheten av pengar, varor eller annat, 7.verifikation: de uppgifter som dokumenterar en affärshändelse eller en vidtagen justering i bokföringen, a) sådana sammanställningar av uppgifter som avses i 4 kap. 3 § (balansräkning), 5 kap. 1 § (grundbokföring och huvudbokföring), 5 kap. 4 § (sidoordnad bokföring), 5 kap. 6 § (verifikation), 5 kap. 7 § (handling m.m. som en verifikation hänvisar till), 5 kap. 11 § (systemdokumentation och behandlingshistorik), 6 kap. 2 § (årsredovisning), 6 kap. 4 och 5 §§ (årsbokslut), § (förenklat årsbokslut), samt § (specifikation av balansräkningspost), b)avtal och andra handlingar av särskild betydelse för att belysa verksamhetens ekonomiska förhållanden, samt c)sådana uppgifter i övrigt som är av betydelse för att det ska gå att följa och förstå de enskilda bokföringsposternas behandling i bok- föringen, 9. nettoomsättning: intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen. Företag som avses i 2 kap. 2 § första stycket och 3 § ska vid till- lämpningen av bestämmelser i denna lag som hänför sig till netto- omsättning, till nettoomsättningen lägga bidrag, gåvor, medlemsavgifter och andra liknande intäkter. Paragrafen innehåller definitioner av ett antal begrepp som används i lagen. I första stycket har punkten 8 a ändrats. Eftersom 6 kap. 5 § inte längre anger principerna för upplysningarnas placering, har hänvisningen till den paragrafen förts ihop med hänvisningen till 6 kap. 4 §. De upplys- ningar som ska lämnas enligt 6 kap. 5 § utgör alltså även fortsättningsvis räkenskapsinformation. Vidare har hänvisningarna till 6 kap. 10 § om förenklat årsbokslut och till 6 kap. 12 § om specifikation av balansräkningspost ändrats eftersom dessa paragrafer nu betecknas 6 kap. 6 § respektive 6 kap. 8 §. Paragrafen har även justerats språkligt. 3 kap. 1 § Ett räkenskapsår ska omfatta tolv kalendermånader. Fysiska personer, handelsbolag där en fysisk person ska beskattas för hela eller en del av bolagets inkomst och sådana samfällighetsförvaltande juridiska personer som avses i 6 kap. 6 § andra stycket inkomstskatte- lagen (1999:1229) ska ha kalenderåret som räkenskapsår. Andra företag får tillämpa annat räkenskapsår än kalenderår (brutet räkenskapsår). I paragrafen finns bestämmelser om räkenskapsårets omfattning och förläggning i tiden. I första stycket slås fast att ett räkenskapsår ska omfatta tolv kalender- månader. Den nya lydelsen tydliggör att ett räkenskapsår ska påbörjas den första och avslutas den i en kalendermånad. Tredje stycket andra meningen, där det brutna räkenskapsåret bands till vissa i lagen angivna fasta tidsperioder, har upphävts. Ändringen innebär att ett företag som inte omfattas av andra stycket får tillämpa vilket brutet räkenskapsår som helst. Av första stycket följer dock att även ett brutet räkenskapsår måste påbörjas i en kalendermånad och omfatta tolv hela månader. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. Paragrafen har även justerats språkligt. 3 kap. 2 § Om det med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse eller andra omständigheter finns synnerliga skäl, får i ett enskilt fall medge att en annan period av tolv kalendermånader än som följer av 1 § andra stycket får utgöra räkenskapsår. Paragrafen ger möjlighet att i ett enskilt fall medge att ett företag som omfattas av 1 § andra stycket får ha en annan period än kalenderår som räkenskapsår. Perioden ska dock omfatta tolv kalender- månader. rätt att medge dispens har justerats redaktionellt. Någon saklig ändring är inte avsedd. Möjligheten att lämna dispens från 1 § tredje stycket har tagits bort som en följd av de flexiblare bestämmelser som har införts där. Som en anpassning till ändringen i 1 § har hela månader ersatts med kalendermånader. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. 4 kap. Bokföringsskyldighetens innebörd 4 kap. 3 § När bokföringsskyldighet inträder eller när grunden för sådan skyldighet ändras, ska företaget utan dröjsmål upprätta en öppningsbalansräkning. Vid upprättandet av öppningsbalansräkningen gäller 6 kap. 4 § andra stycket eller, om företaget är ett sådant företag som avses i 6 kap. 3 § andra stycket andra meningen, 6 kap. 6 § i tillämpliga delar. Paragrafen innehåller bestämmelser om upprättande av balansräkning när bokföringsskyldigheten inträder eller när grunden för denna ändras. Andra stycket har ändrats med anledning av att 6 kap. 10 § nu betecknas 6 kap. 6 §. Paragrafen har även justerats språkligt. Löpande bokföring och verifikationer 5 kap. 2 § Kontanta in- och utbetalningar ska bokföras senast påföljande arbetsdag. Andra affärshändelser ska bokföras så snart det kan ske. Affärshändelserna får bokföras senare än som anges i första stycket, om det finns skäl för det och det är förenligt med god redovisningssed. Ett företag vars årliga nettoomsättning normalt uppgår till högst får dröja med att bokföra affärshändelserna tills betalning sker. Vid räkenskapsårets utgång ska dock samtliga då obetalda fordringar och skulder bokföras. Tredje stycket gäller inte företag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Inte heller gäller tredje stycket finansiella holdingföretag som ska upprätta koncern- redovisning enligt någon av de nämnda lagarna. I paragrafen finns bestämmelser om tidpunkten för bokföringen av olika affärshändelser. I andra stycket har kravet på särskilda skäl för att en senareläggning av den löpande bokföringen ska få ske tagits bort. En senareläggning får nu ske om det finns skäl för det och det är förenligt med god redovisnings- sed. Den utökade möjligheten till senareläggning kan bl.a. utnyttjas i syfte att möjliggöra en samordning med redovisningen av mervärdesskatt. Den får främst betydelse för företag vars verksamhet inte är alltför kompli- cerad, t.ex. företag där det inte förekommer någon mer omfattande varuförädling eller där det endast förekommer ett mindre antal affärs- händelser (se även prop. 1998/99:130 s. 393). Det bör dock erinras om att det föreligger en skyldighet att bevara räkenskapsinformationen i ordnat skick och på betryggande och överskådligt sätt, även om affärshändelsen ännu inte har bokförts (7 kap. 2 §). Det har överlämnats till praxis och normgivande organ att närmare utveckla i vilka situationer en senareläggning av bokföringen kan accepteras. Tredje stycket reglerar den s.k. kontantmetoden. Bestämmelsen har, med det undantag som framgår av fjärde stycket, gjorts generellt tillämplig på samtliga företag med en årlig omsättning på normalt högst . Den hittillsvarande särregleringen för bl.a. företag som upprättar årsredovisning har tagits bort. I det nya fjärde stycket finns ett undantag från möjligheten att använda kontantmetoden. Undantaget gäller för företag som omfattas av de särskilda årsredovisningslagarna för finansiella företag och för finansiella holdingföretag som ska upprätta koncernredovisning enligt någon av dessa lagar. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Paragrafen har även justerats språkligt. 5 kap. 6 § För varje affärshändelse ska det finnas en verifikation. Om företaget har tagit emot en uppgift om affärshändelsen i den form som anges i 7 kap. 1 § första stycket, ska denna uppgift, i förekommande fall kompletterad med uppgifter enligt 7 och 8 §§, användas som verifikation. Om det behövs med hänsyn till arten av den mottagna verifikationen, får bokföringen grundas på en särskilt upprättad hänvisningsverifikation. Flera likartade affärshändelser får dokumenteras genom en gemensam verifikation. Vid försäljning av varor och tjänster mot kontant betalning får även inbetalningarna under en dags försäljning dokumenteras genom en gemensam verifikation. Den gemensamma verifikationen får då utgöras av uppgifter från en kassaapparat, kassarapport eller annan uppgift som anger summan av mottagna betalningar. Paragrafen innehåller bestämmelser om verifikationer. Av tredje stycket framgår när ett företag får använda sig av en gemensam verifikation vid försäljning av varor och tjänster mot kontant betalning. Kravet på att det ska vara förenat med svårigheter att upprätta verifikationer för de olika affärshändelserna för att få använda gemensam verifikation har slopats. Vilka uppgifter en verifikation ska innehålla regleras i 7 och 8 §§. Övervägandena finns i avsnitt 9.3. Paragrafen har även justerats språkligt. Hur den löpande bokföringen avslutas 6 kap. 3 § Andra företag än sådana som avses i 1 § ska, om de inte upprättar årsredovisning, för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen med ett årsbokslut. Årsbokslutet ska upprättas enligt 4 och 5 §§. Företag i vilket den årliga nettoomsättningen normalt uppgår till högst och som inte är skyldigt att upprätta årsredovisning enligt 1 § får upprätta årsbokslutet i förenklad form enligt 6 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka företag som ska avsluta sin löpande bokföring med ett årsbokslut. Andra stycket har ändrats till följd av att bestämmelserna om upprättande av årsbokslut nu finns i 4 och 5 §§ (se författnings- kommentarerna till dessa paragrafer). Vidare har en följdändring gjorts med anledning av att 10 § nu betecknas 6 §. Paragrafen har även justerats språkligt. 6 kap. 4 § Ett årsbokslut ska bestå av en resultaträkning och en balansräkning. Årsbokslutet ska upprättas i vanlig läsbar form eller i elektronisk form. Beloppen i årsbokslutet ska anges i svenska kronor. När årsbokslutet upprättas, ska följande bestämmelser i års- redovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 kap. 3 § om vad som avses med andelar och nettoomsättning samt om de tillägg som ska göras till nettoomsättningen, 1 kap. 46 §§ om koncern- och intresseföretagsdefinitioner, 2 kap. 2 § om överskådlighet och god redovisningssed, 2 kap. 4 § om andra grundläggande redovisningsprinciper, 2 kap. 7 § om undertecknande, 3 kap. 1 och 2 §§ om balans- och resultaträkningarnas innehåll, 3 kap. 3 och 4 §§ om uppställningsformer, 3 kap. 9 § om avsättningar, 3 kap. 11 § första stycket om resultaträkning i förkortad form, 4 kap. 1 och 2 §§ om vad som är anläggningstillgångar och om- sättningstillgångar, 4 kap. 3 § första stycket om anskaffningsvärdet för anläggnings- tillgångar, 4 kap. 4 § om avskrivning av anläggningstillgångar, 4 kap. 5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar, 4 kap. 9 § om värdering av omsättningstillgångar, 4 kap. 10 § om värdering av pågående arbeten, 4 kap. 11 § om varulagrets anskaffningsvärde, 4 kap. 12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde, och 4 kap. 13 § om omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad ett årsbokslut ska innehålla. I andra stycket har kraven tagits bort på att 3 kap. 13 § första stycket och 4 kap. 15 § årsredovisningslagen om extraordinära poster respektive periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån ska tillämpas. Vidare har det lagts till en hänvisning till 3 kap. 11 § första stycket årsredovis- ningslagen, vilket innebär att årsbokslutet får upprättas med resultat- räkning i förkortad form. Bestämmelsen saknar hänvisning till den nämnda paragrafens andra stycke. Detta innebär att årsbokslutsföretag inte behöver särredovisa nettoomsättningen om de slår ihop poster i resultaträkningen. Hänvisningen till 4 kap. 3 § årsredovisningslagen om hur anskaffnings- värdet på anläggningstillgångar ska beräknas har inskränkts till att omfatta endast den aktuella paragrafens första stycke. Det innebär att företagen, inom ramen för god redovisningssed och förutsatt att årsbokslutet i det enskilda fallet ger en korrekt bild av verksamheten, får avgöra om indirekta kostnader, räntor eller andra utgifter ska räknas in i anskaffningsvärdet för en anläggningstillgång eller inte och hur det ska ske. Övervägandena finns i avsnitt 8. Paragrafen har även justerats språkligt. 6 kap. 5 § I årsbokslutet ska företaget lämna de ytterligare upplysningar som anges i andra och tredje styckena. Upplysningar ska lämnas om: 1.vilka principer för värdering av tillgångar, avsättningar och skulder som har tillämpats, 2.hur värdet av varje post som tas upp som anläggningstillgång i bal- ansräkningen har beräknats, och 3.hur stor del av de totala skulderna som förfaller till betalning senare än efter balansdagen. Om företaget har ändrat redovisningsprinciper, ska en upplysning lämnas om detta. Skälen för ändringen ska anges. Paragrafen är till sitt innehåll ny. I första stycket anges att årsbokslutet måste kompletteras med de ytterligare upplysningar som anges i andra och tredje styckena. Andra stycket innehåller tre punkter. Punkten 1 motsvarar hittills- varande 6 § första stycket. Kravet i den paragrafens andra stycke om angivande av principer för valutaomräkning har tagits bort. Punkten 2 ersätter den hittillsvarande 7 § som innehållit ett antal detaljerade krav på att upplysningar ska lämnas om bl.a. anskaffningsvärde, avskrivningar och nedskrivningar. Dessa bestämmelser har ersatts av en allmän bestämmelse om att det av årsbokslutet ska framgå hur anläggnings- tillgångarnas värde har beräknats. Uppgift ska alltså lämnas om hur värderingsprinciperna har tillämpats för de enskilda tillgångsposterna. Det är inget som hindrar att detta sker ihopslaget med upplysningar om tillämpade värderingsprinciper. I en mindre verksamhet kan det vara tillräckligt att ange de antaganden som gjorts om en tillgångs förväntade nyttjandeperiod. En utgångspunkt är att upplysningarna utformas på ett enkelt sätt och anpassas efter verksamhetens omfattning. I en mera omfattande verksamhet kan det således vara nödvändigt att, utöver anskaffningsvärdet, även ange med vilka belopp en tillgång skrivits av eller ned. Punkten 3 motsvarar i huvudsak hittillsvarande 8 § men med den skillnaden att det inte längre krävs en uppdelning på varje skuldpost, utan endast uppgift om den del av de totala skulderna som förfaller till betalning senare än efter balansdagen. Det tredje stycket motsvarar hittillsvarande 9 §. Bestämmelsen i den hittillsvarande 5 § om tilläggsupplysningarnas Prop. 2009/10:235 placering har tagits bort. Företaget får således avgöra var i årsbokslutet som uppgifterna lämpligen bör lämnas, så länge som detta sker i överens- stämmelse med god redovisningssed och inte står i strid med kravet på överskådlighet i 2 kap. 2 § årsredovisningslagen. Det senare följer av den hänvisning till nämnda bestämmelse som finns i 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 8. 7 kap. Arkivering av räkenskapsinformation m.m. 7 kap. 2 § Dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara räkenskapsinformation ska vara varaktiga och lätt åtkomliga. ska bevaras fram till och med det sjunde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. De ska förvaras i , i ordnat skick och på betryggande och överskådligt sätt. Maskinutrustning och system som behövs för att presentera räken- skapsinformationen i den form som anges i 1 § första stycket 1 eller 2 ska hållas tillgängliga i under hela den tid som anges i första Paragrafen innehåller bestämmelser om bevarande och förvaring av dokument m.m. som används för att bevara räkenskapsinformation. Ändringen i första stycket innebär att tiden för bevarande av det material på vilket räkenskapsinformationen lagras har sänkts från tio till Övervägandena finns i avsnitt 9.5. Paragrafen har även justerats språkligt. 7 kap. 6 § Ett företag får förstöra sådant material för bevarande av räkenskaps- information som avses i 1 §, om räkenskapsinformationen på ett betryggande sätt överförs till något annat sådant material. är sådant som avses i 1 § andra stycket, får det dock förstöras först från och med det fjärde året efter utgången av det kalenderår då räkenskaps- Paragrafen innehåller bestämmelser om överföring av räkenskaps- Den har med ett ytterligare mindre förtydligande utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Första meningen innebär att material som används för att bevara räkenskapsinformation får förstöras om informationen överförs till dokument, mikroskrift eller maskinläsbart medium på ett betryggande sätt, dvs. på ett sådant sätt att det inte finns någon risk för att informationen förvanskas eller förstörs (prop. 1998/99:130 s. 409). överföringen ska det material som informationen förts över till bevaras under den återstående arkiveringstiden. räkenskapsinformation får föras över från t.ex. ett dokument till mikroskrift eller ett maskinläsbart medium och vice versa, men även från t.ex. ett dokument till ett annat dokument. överföringen sker på ett betryggande sätt får ett obegränsat antal över- Prop. 2009/10:235 föringar göras. Det är alltså tillåtet att t.ex. först föra över information från mikroskrift till ett dokument och därefter föra över informationen från dokumentet till ett maskinläsbart medium. Av andra meningen framgår att ett företag måste bevara material med räkenskapsinformation som mottagits eller upprättats av företaget självt i det skick materialet hade när det togs emot respektive fick när informationen sammanställdes. Först från och med det fjärde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades får det ursprungliga materialet förstöras och ersättas med något annat tillåtet material som informationen har förts över till. Detta innebär dock inte att företaget är förhindrat att i det praktiska bokföringsarbetet kopiera räkenskapsinformationen till annat material, utan endast att även ursprungsmaterialet måste finnas tillgängligt . Övervägandena finns i avsnitt 9.4. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 1 kap. 2 § och 6 kap. 35 §§ i sin nya lydelse tillämpas första gången för årsbokslut som avser räkenskapsår som avslutas närmast efter . Lagändringarna träder i kraft (punkten 1). Från och med det datumet är det möjligt att tillämpa de nya bestämmelserna om räkenskapsår, tidpunkten för den löpande bokföringen, gemensam verifikation samt arkivering och överföring av räkenskapsinformation, även om räkenskapsåret då redan har inletts. Också kontantmetoden får tillämpas direkt från och med ikraftträdandet, trots att detta kan innebära att principen för den löpande bokföringen ändras under pågående räkenskapsår. När det gäller arkiveringstiden (se 7 kap. 2 §) innebär det sagda att företag som har kalenderår som räkenskapsår vid ikraftträdandet får förstöra räkenskapsinformation som hänför sig till eller tidigare. När det gäller överföring av räkenskapsinformation innebär regleringen att företag som har kalenderår som räkenskapsår vid ikraftträdandet får förstöra mottaget och egenupprättat material som avser eller tidigare, om informationen på ett betryggande sätt överförts till något annat tillåtet material (se 7 kap. 6 §). Av punkten 2 framgår att de ändrade bestämmelser som rör årsbokslutet (6 kap.) tillämpas första gången för årsbokslut som avser räkenskapsår som avslutas närmast efter . Vid ikraftträdande- tidpunkten avslutade räkenskapsår omfattas av äldre bestämmelser, även om årsbokslutet inte upprättats . Övervägandena finns i avsnitt 10. Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:262) om Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver försäkringsrörelse Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, ska lednings- eller förvaltnings- organet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE- förordningen. Om en understödsförening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakoopera- tivet får säte i en annan stat än , ska styrelsen för understöds- föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska om- fatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE- förordningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet ska ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Paragrafen, som gäller europakooperativ som driver försäkringsrörelse, innehåller bestämmelser om särskilt bokslut dels när ett europakoopera- tiv flyttar sitt säte, dels när en understödsförening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion.