prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — har i samarbete med och International Union for Conservation of Nature (IUCN) bedrivit ett projekt (naturresursförvaltning). Målet med projektet har varit att återplantera skog samt att bistå den lokala befolkningen med att ställa om sin produktion för att främja hållbar utveckling. stöd uppgick till (del av sektor jord- och skogsbruk). Målen har uppnåtts och stödet har bland annat bidragit till att: Bådesamhälletsochfamiljersvälfärdharökatgenomattprojektethararbetat på bynivå, där invånarna själva har valt att investera sina resurser i hållbara och mer produktiva aktiviteter. har aktivt verkat för att genomföra Parisdekla- rationen för biståndseffektivitet och EU:s uppförandekod. Andelen svenskt stöd som använder finansiella system uppgick . har aktivt bidragit till gemensamma uppföljningar och att en institutionell REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT mekanism för givarkoordinering kommit till stånd. Genom arbetet med statis- tik och det strategiska projektet om långsiktig kapacitetsuppbyggnad inom statistikområdet har bidragit till att Europeiska kommissionen, och alltmer koordinerat sina insatser på statistikområdet. har bedrivit utvecklingssamarbete med . Det övergri- pande målet för nu gällande samarbetsstrategi 2004-2010, att skapa förutsätt- ningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, är ett mål som enligt Sidas bedömning är svårt att uppnå på den relativt korta tidsperiod som samarbetet pågått, i synnerhet om man beaktar landets djupa fattigdom och den kapacitetsbrist som finns på alla nivåer. Inom ramen för strategins tre samarbetsområden har dock vissa framsteg gjorts med hjälp av det svenska stödet via budgetstöd, sektorprogramstöd till hälsa och utbildning och projektstöd inom ramen för demokratisk samhälls- styrning (enskilda organisationer, samt institutionellt kapacitetsstöd) som på lite kan bidra till förbättrade levnadsvillkor för fattiga människor. bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik och har genomfört landets fattigdomsstrategi relativt väl . I termer av inkomstfattigdom har resultaten dock varit tämligen blygsamma, även om en viss minskning av fattigdomen har skett. Det förklaras bland annat av att tillväxten, som främst skett inom gruvsektorn, inte har nått de fattiga. Inom jordbrukssektorn, inom vilken av befolkningen försörjer sig, har den ekonomiska tillväxten knappt kunnat hålla jämna steg med den demografiska tillväxten. Den beräknas uppgå till 1998-2009 och innebär att befolkningen fördubblas . Landsbygds befolkningens inkomster har därför stagnerat. Den kraftiga folkökningen sätter även hårt tryck på samhällstjänster, skola, vård, vatten, sanitet, vägar etc. Det innebär att regeringens och givarnas stora insatser inom dessa sektorer, inklu- sive det svenska stödet, inte räckt till för att väsentligt förbättra befolkningens levnadsförhållanden och därmed bidra till välfärdsförbättring för de mest utsatta och fattiga. Den institutionella kapaciteten är mycket svag i . Inom ramen för bud- getstödet har därför verkat för att stärka kapacitet genom att för- bättra de offentliga finansiella systemen. Detta är ett långsiktigt arbete i syfte att effektivisera och öppna upp statens verksamhet, så att den kan erbjuda medborgarna bättre tjänster, öka transparensen och göra det lättare att nå de fattiga. Den svaga institutionella kapaciteten gör dock att framstegen inom dessa områden går långsamt, vilket är tydligt inom det stora och komplexa arbetet inom ramen för reformprogrammet för offentlig finansiell styrning (PAGAM/GFP). Framsteg på detta område är dock avgörande för att bekämpa korruptionen som annars utgör ett av de främsta hindren för utveckling och fattigdomsminskning. Goda resultat har framförallt kunnat noteras inom demokratisk samhälls- styrning och social utveckling, där nyckelindikatorer som mödra- och barna- dödlighet pekar i rätt riktning och fler barn än tidigare börjar i skolan (tabell 3.4). Inom demokrati och mänskliga rättigheter har stöd till statistikområdet, REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT via projektet om långsiktig kapacitetsuppbyggnad, varit strategiskt. Som ett resultat av den svenska insatsen har det nationella statistiksystemet satts i fokus och sker samordning av tidigare mycket disparata insatser från många olika givare. Försörjning av pålitlig statistik är en förutsättning för att kunna mäta resultat och bedöma utvecklingen varför stöd har varit och är strategiskt viktigt. Trots att formella strukturer för demokrati infördes har fattiga människor svårt att delta i demokratiska politiska processer, bland annat på grund av att läskunnigheten är mycket låg (). Fattiga kvinnor och män saknar ofta kunskap om sina rättigheter liksom inflytande över sin situation. Det är svårt att säga i vilken utsträckning stöd till arbetet för mänskliga rättigheter, via stödet till enskilda organisationer (LDG) och stödet via för barns rättigheter, har gett resultat. Sida hade även som målsättning att hitta former för att stödja civilsamhället i dess oberoende roll som ansvarsutkrävare. Här återstår dock en del arbete vad gäller både att hitta effektiva former för stöd och att bygga kapacitet och styrka hos civilsamhällets organisationer att genomföra sin granskande roll. Arbetet inom det civila samhället och även till viss del inom naturresursområdet, har skapat möjligheter för ökat demokratiskt deltagande och för människor att ta makten över sin situation. Detta är ett viktigt arbete för att på lång sikt stärka demokratin och respekten för mänskliga rättigheter i . Inom naturresurssektorn har målet varit att stödja uthålligt nyttjande av naturresurser. Genom de två initiativen inom vattensektorn (PROSEA) och skogssektorn (GEDEFOR), har en god grund lagts för att uppnå strategins rela- tivt långsiktiga målsättning. Inom den senare har tagit initiativet till att spela en samordnande roll och har fört fram de nationella prioriteringarna och uppmuntrat ministeriet att ta ledningen. Inom vattensektorn har samar- betet med varit till draghjälp för . Även här har en strategisk roll när det gäller att uppmuntra och driva egna prioriteringar och verka för nationellt ägarskap. arbetar mot att stöden ska omvandlas till sektorprogramstöd. Enligt bedömningen i den externa resultatanalysen har stöd till varit relevant i förhållande till uppsatta mål. Resultatet av biståndet har varit blandat och effektiviteten lägre än förväntat, vilket bland annat förklaras av den korta tid som samarbetet pågått samt av låg genomförandekapacitet hos samarbetspartnern. Det övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med har varit att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Samarbetet har bedrivits inom framförallt två samarbetsområden: REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT 1.Stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter 2.Främja hållbar ekonomisk utveckling Det svenska stödet till har uppgått till samman lagt . Det utbetalade stödet har ökat från 2006 till 2009. Den volymmässigt största sektorn har varit stödet till demokrati, mänskliga rättig- heter och jämställdhet. utbetalades till insatser inom denna sektor (se tabell 3.5). EU, som är den största givaren till , allokerade i genomsnitt , genom European Neighbourhood and (). Erfarenheterna av genomförandet av ENPI och inriktningen av detta stöd har varit betydelsefullt vid utformningen av det svenska bilaterala stödet till , som bl.a. ska komplettera ENPI. Det samlade biståndet till har uppgått till av landets bruttonationalinkomst . Utvecklingssamarbetet med , 2006-2009, fördelat på sektor Demokrati, MR och jämställdhet Konflikt, fred och säkerhet Följande redovisning innehåller resultatet från 14 insatser, varav nio är pågående. Urvalet omfattar inte det humanitära biståndet utan har valts för att ge en så representativ bild som möjligt av det bistånd som styrs av samarbetsstrategin. Tyngdpunken ligger på pågående insatser där det har varit möjligt att bedöma hittillsvarande resultat. påbörjade insatser ingår därmed inte i redovis- ningen. finansierade Sida 20 pågående insatser i . Stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter Målen för samarbetsområdet demokrati och mänskliga rättigheter är: REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Inom demokratiområdet stödjer ett samarbete mellan for Public Registry (NARP), och tidigare Swedsurvey. bidrag till den pågående fasen förväntas uppgå till , insatsen pågår fram till slutet av 2011. Målet med samarbetet är att bidra till att skapa en fungerande egendomsmarknad samt förbättra servicen för medbor- garna ute i regionerna. Detta har uppnåtts genom att: One-stop-shopsharetablerats,därmedborgarnakangenomföraenfullstän- dig egendomstransaktion, vilket tidigare var en både tidskrävande och kost- sam process med ett flertal inblandade institutioner. I genomförs cirka 300 000 egendomstransaktioner. således en stor besparingspotential med en effektivare hantering. Enligt Sidas bedömning är kostnadseffektiviteten i insatsen hög, givet att transaktionstiden kortats väsentligt, vilket medför stora samhällsekonomiska vinster. är en av de största bidragsgivarna med till Inter national vid (), som erbjuder ett mastersprogram i ekonomi. Målsättningen är att utbilda en ny generation ekonomer i södra med kapacitet att förstå och använda internatio- nella ekonomiska analyser och strategier. Stödet har bland annat bidragit till att: ISETharbyggtuppettinternationelltrenomméochfemstudenterhar antagits till doktorandutbildning vid bland annat och . Programmets ekonomiska hållbarhet kommer fortsatt att vara en utmaning. Sida bedömer att skolan kommer att vara beroende av externa medel . Kriminalvården har lett ett kommissionsprojekt under 20062008 med det georgiska som motpart. har bidragit med till projektet. Stödet har bland annat resulterat i att: Kapacitetharbyggtsuppföratterbjudaundervisningvidettutbildnings- center i Rustavi. Utbildningscentret utbildar och fortbildar kriminalvårdare, fångvaktare Centret fyller det utbildnings- och fortbild- ningsvakuum som har existerat sedan . Centret är väl etablerat och sorterar under det nyetablerade departementet för kriminal- vård och rättsstöd (Assistance). stöd om till decentralisering och regional utveck- ling genom UNDP har bland annat resulterat i: Ettantallagförändringar,somblandannattydliggjortguvernörernasroll och position. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Genom att etablera ett ansvarigt ministerium för dessa frågor har det georgiska ägarskapet för decentralisering och regional utveckling förstärkts väsentligt. Sida bedömer dock att insatsen inte kommer att nå uppsatta mål. Samarbetet med UNDP pågick till och ska utvärderas innan ytterligare åtaganden görs. Inom området mänskliga rättigheter har finansierat en rad insatser som bland annat avser politisk demokrati samt minoriteters och kvinnors rättig heter. Enligt en oberoende utvärdering har de svenskfinansierade jämställdhets projekten bidragit med goda resultat när det gäller att stärka såväl kvinno organisationer i regionerna och i konfliktområdena som kvinnor i gemen. Påverkan på policynivå har dock bedömts vara begränsad. Stödet genom UNDP, som syftat till att öka andelen kvinnor i parlamentet, kritiseras i utvär- deringen. Ytterligare ett stöd som kanaliserats genom UNDP har bidragit till: Kommittén permanentades och har haft begränsad genomslagskraft, men förväntas bidra till att lyfta jämställdhets- frågor i parlamentet. När det gäller stöd om till reformering av lan- dets valprocesser genom () har målet att öka allmänhetens förtroende för valprocessen till en del uppnåtts. Stödet har bland annat bidragit till att: Val-ochröstningsmönsterharsynliggjorts,blandannatgenomattityd undersökningar, analyser av röstbeteenden, upprättandet av digitala kartor över valresultat och av vallängder. Denlokalavalövervakningenharförbättratsochantaletklagomålharmins- kat genom kapacitetsutveckling.I Adjara annullerades till exempel valresul- tatet i ett helt distrikt efter det att en lokal samarbetspartner kunde påvisa oegentligheter. Genom High Commissioner on National Minorities har finansie- rat flerspråksundervisning i syfte att förbättra integreringen av den armeniska minoritetsgruppen i Samtskhe-Javakheti. rapporterar om ökad tolerans som bland annat manifesterats genom ett ökat intresse för att lära sig georgiska. Sida bedömer att stödet bidragit till att minska de etniska spänningarna. Stödet har också visat på betydelsen av att en mindre resurskrävande avslutande fas kan vara mycket effektiv när det gäller att säkerställa hållbarhet i resultaten samt att säkra lokala och centrala budgetresurser för att fortsätta aktiviteterna efter projektets avslutande. Projektet har bland annat resulterat i att: 5789lärarei235minoritetsskolorharfåtttillgångtilllärarmanualerochtill tidskriften »Läraren« översatta till armeniska och azeriska. 683etniskaarmeniskatjänstemänoch569universitetsstudenterhar genomgått språkundervisning i georgiska. ArmenierboendeiAkhalkalaki,NinotsmidaochAkhaltsikhenukanse georgiska nyhetsprogram simultantolkade till armeniska. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT undervisning i 40 minoritetsskolor, samt allokerat nödvändiga resurser för detta. och fram till slutet av 2008 var genom en stor bidragsgivare till ombudsmannainstitutionen . Den svenska finansieringen uppgick till . Mål- sättningen med samarbetet har varit att stärka kapaciteten hos ombudsmanna kontoret, initialt främst vad gäller MR-frågor, samt att förbättra samarbetet med andra institutioner och myndigheter. genomfördes en extern utvärdering av institutionen som rekommenderade ökat stöd till kapacitets- uppbyggnad, speciellt med inriktning på administrativa rutiner och ledar- skapsfrågor. Ett försök gjordes att justera programmet. Detta lyckades dock inte helt, mycket på grund av svagt ägarskap och stor personalomsättning på ombudsmannakontoret. Projektet har bland annat bidragit till: Stödet bedöms ha varit mindre effektivt i att stärka den institutionella kapa- Projektet har lämnat förslag på rekommendationer som dåvarande ombudsmannen inte agerade på. Rekommendationerna kvarstår och den nye omdudsmannen är väl medveten om dessa, samt har intentionen att följa dem. Projektet kan alltså fortfarande resultera i förbättrad institutionell kapacitet. stödjer ett femtiotal lokala organisationer genom i huvudsak två sam arbetspartner: () och Kvinna till Kvinna (). EPF:s program mottar svenskt stöd om . Målsättningen med samarbetet är att förbättra kapaciteten hos civila samhället. Programmet har visat sig vara effektivt när det gäller dels att hantera förfrågningar och behov från det civila samhället, dels att underlätta dialogen mellan det civila samhället och den georgiska regeringen. Projektet har också resulterat i att: Tolv»ungdomsbanker«haretableratssomgettstödtillöver30projektinitie- rade och genomförda av ungdomar runtom i . Över720personerhargenomgåttutbildningaravolikaslag,tillexempelför att starta egna företag. För att öka kvinnors aktiva deltagande i utvecklingen av ett demokratiskt sam- hälle har stött KtK och dess samarbetspartner med . Detta har möjliggjort att tusentals kvinnor fått tillgång till olika slags utbildningar, rättslig rådgivning samt gynekologiska undersökningar. Projektet har bland annat resulterat i att: 8521kvinnorharfåttpsykologiskoch/ellerjuridiskhjälp. 2140kvinnorhargenomgåttutbildningispråk,bokföring,dataellerbil körning. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT KvinnoorganisationernasomfårstödgenomKtKharetableratenradolika nätverk, vilka förbättrat kommunikationen och koordineringen mellan organisationerna i regionen samt bidragit till att synliggöra kvinnorörelsen. Enligt Sidas bedömning har samarbetet visat på goda resultat och Sida har beslutat att stödja en ny treårig insats med 22 miljoner. Målet med samarbetet är fortsatt att öka kvinnors handlingskraft och självbestämmande. Mediesamarbetet genom med målsättningen att stödja utvecklingen av oberoende och kommersiellt bärkraftiga medieföretag för att i sin tur stärka den demokratiska processen i landet har gett begränsade resultat. Det beror främst på svårigheterna att identifiera oberoende media som även på lång sikt kan vara ekonomiskt bärkraftiga. stöd, som upp gått till nära har avslutats. Stödet har bland annat bidragit till: ökat intäkterna från reklamförsäljning. Tidningenharfåttflerautmärkelser,blandannatfråndennorskainstitutio- nen för Fritt Ord och tyska . De 280 000 internflyktingarna är som grupp den fattigaste i . Efter kriget förändrades regeringens tidigare avvaktande hållning gen- temot dessa flyktingar. Behovet av hållbara lösningar och integration av intern- flyktingar lyftes upp på agendan. beslutade Sida att stödja de danska och norska flyktingrådens projekt med . Stödet har bland annat bidragit till: Tillhandahållningavyrkesutbildning,mångaungdomarharblivitlovade anställning efter utbildningens slut. Försörjningsstödtillflyktingariformavboskapochverktyg,stödiformavett eller ett par boskap kan snabbt förbättra hushållens försörjningsmöjligheter. Förbättradlevnadsstandardförfamiljergenomstödiformavbyggnadsma- terial och teknisk kunskap. Främja hållbar ekonomisk utveckling Målet för samarbetsområdet hållbar ekonomisk utveckling är: Hållbar ekonomisk utveckling inom lantbruket på ett sätt som ökar fattiga mäns och kvinnors möjligheter till försörjning. Inom samarbetsområdet stödjer ett stort projekt inom mjölk- och mejeri näringen. Projektet syftar till att stärka kunskapen om lantbrukande och före- tagande bland producenter, stärka myndigheters kapacitet att främja hållbar ekonomisk tillväxt inom lantbruket, förbättra utbildningen inom lantbruks- sektorn samt stödja anpassning av institutioner, normer och regler inom lant- bruket till . Stödet har bland annat bidragit till att: Föreningarna ägs av sina medlemmar och är demo- kratiskt styrda, något som är ovanligt på den georgiska landsbygden. Hälften av föreningarna har bildat centraler för mjölkinsamling. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Över500bönderlevereradeunder2008mjölktillettvärdeav5,5miljoner kronor, det vill säga i genomsnitt per leverantör. Flerta- let medlemmar använder dock mjölken för produktion av ost och yoghurt och för egen konsumtion. Enhöjningavmedlemmarnasmjölkproduktionmed3040procent, enligt projektets egna beräkningar. Efter den väpnade konflikten med beslutade Sida om en ny komponent för vinterutfodring av djur i konfliktzonen. Projektet har bland annat bidragit till: Utvecklingavlokaltframställtensilage,foderkoncentratochmineralblock för mjölkkor med målet att 1 000 kor skulle överleva vintern och att mjölk- produktionen per ko skulle öka . Sida bedömer att denna komponent är ett bra exempel på att humanitärt stöd kan kombineras med utvecklingsbistånd. En nationell mjölkproducentorganisation för att tillvarata mjölkböndernas intressen har skapats. Sida bedömer att denna komponent är ett bra exempel på att humanitärt stöd kan kombineras med utvecklingsbistånd. Mjölkproducent- organisationen kan ge olika former av service till medlemmarna samt produ- cera och sälja det nya vinterfodret till mjölkkor. Projektet är också aktivt inom livsmedelssäkerhet och hjälper Jordbruks ministeriet att utbilda livsmedelsinspektörer inför den kommande mer strikta lagstiftning som ska införas , bland annat som ett led i EU-anpassning. Implementeringen av lagen har försenats och det är därför svårt att redovisa resultat av detta samarbete. Kostnaden för projektet har uppgått till . Kostnads- effektiviteten har varit lägre än beräknat, bland annat till följd av att världs- marknadspriset på mjölk har sjunkit samt att den georgiska impor- ten av billigt mjölkpulver fortsatt är stor. Projektet bör dock bedömas ur ett mer långsiktigt perspektiv. När de nya metoderna får ett bredare genomslag förväntas kostnadseffektiviteten öka. Stöd har också lämnats till investeringar inom vattensektorn genom Europe- iska (), vilket förbättrat tillgången till och kvaliteten på dricksvattnet för omkring 50 000 människor i Poti i västra . Det svenska stödet till det civila samhället, internflyktingar, miljöinvesteringar genom samt stödet till mjölk- och mejeriinsatserna har bidragit till att tiotusentals av landets invånare har förbättrat sina levnadsvillkor. Samarbets- strategin har varit bred. Strategin har omfattat två samarbetsområden, tre mål och 17 delmål samt samarbete med vad gäller infrastrukturinvesteringar. Eftersom utvecklingseffekter av flertalet insatser endast kan bedömas i ett långsiktigt perspektiv har det varit svårt att bedöma måluppfyllelse på effekt- nivå under pågående program. Efter konflikten med minskade inflödet av utländska investeringar som inflödet av bistånd ökade markant. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Fokus för biståndet har varit investeringar och återuppbyggnad. Den säkerhetspolitiska situationen överskuggar det mesta i , vilket fått inverkan på den nationella utvecklingsagendan. Någon plattform för att föra en policydialog med regeringen inom ramen för utvecklingssamarbetet har inte funnits. Detta beror på stor personalomsättning på viktiga befattningar inom den georgiska förvaltningen, men också på avsaknad i många fall av sek- torstrategier. Den säkerhetspolitiska situationen har också påverkat mottaglighet för dialog kring utvecklingsfrågor. Behovet av stärkt samordning har varit en återkommande dialogfråga men resultatet får än så länge anses vara försumbart. Sida har haft en aktiv dialog med andra givare, däribland UNDP och Europeiska kommissionen kring jämställdhet och frågor kopplade till ägarskap, samordning och närmare koordinering. Det har dock inte varit möj- ligt att bedöma resultatet av detta påverkansarbete. Möjligheten till programbaserade ansatser har varit mycket begränsad på grund av bristen på långsiktiga strategier på sektornivå och en relativt svag koordinering mellan givarna. Avsaknaden av sektorstrategier påverkar även möjligheten att följa upp, värdera och relatera resultatet av de insatser stödjer till resultat på sektornivå. största insats på landsbygdsområdet har varit mycket relevant ur fattigdomssynpunkt och uppskattad i , men här har liberala handelspolitik och fria import av framförallt mjölkpulver kommit att påverka hållbarhet och kostnadseffektiviteten på ett sätt som initialt inte kunde förutses. En försvårande faktor för projekt avsedda att bygga upp institutionell kapa- citet har varit den centraliserade ledarskapskulturen i samt den höga personalomsättningen, speciellt på ledande positioner. Trots detta har goda resultat uppnåtts i projekten för de georgiska motsvarigheterna till Lantmäteri verket och Kriminalvården. Sida bedömer att mycket av framgången ligger i starkt ägarskap från sida och det nära samarbetet mellan myndigheterna. När det gäller stödet till det civila samhället finns mycket goda resultat på insatsnivå men det är svårare att bedöma genomslaget nationellt. Det är dock tydligt att svenska insatser har bidragit till en ökad dialog mellan det civila samhället och regeringen och att vissa gruppers rättigheter, till exempel kvinnors och internflyktingars, har belysts och förbättrats på nationell nivå om än i begränsad omfattning. Den nuvarande sammansättningen av det svenska biståndet, bestående av större insatser som kompletteras med mindre projekt, är väl anpassad till den aktuella situationen i . Ytterligare ansträngningar bör dock göras för att stärka programansatser och öka biståndseffektiviteten, bland annat genom att öka den andel av det svenska biståndet som kanaliseras genom landets egna system. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Det övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med har varit att stärka den fortsatta demokratiserings- processen och respekten för de mänskliga rättigheterna samt att bidra till att blir väl förankrat i europeiska värdegemenskaper och samarbetsstruk- turer.