prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — uppgick samlade stöd till till . Stödet har ökat från 2005 till 2009. Den helt dominerande sektorn har varit stödet till demokrati, mänskliga rättigheter och jäm- ställdhet. utbetalades till insatser inom denna sektor (se tabell 3.6). stöd till karakteriseras av ett fåtal projekt med begränsat strategiskt perspektiv. Huvudparten av stödet har kanaliserats genom internationella organisationer och svenska myndigheter. EU, som är den största givaren till , allokerade för förmedlemskapsstödet (IPA, Instrument for Pre-Acession), . I relation till detta har stöd varit marginellt. IPA är indelat i fem komponenter: övergångsstöd och institutionsbyggnad, gränsöverskridande samarbete, regional utveckling, stärkandet av mänskliga resurser samt lands- bygdsutveckling. Både inriktningen av IPA och slutsatserna av EU:s framstegs- rapporter har bidragit till utformningen av samarbete i . Det samlade biståndet till har uppgått till 0,10,av landets bruttonationalinkomst . Utvecklingssamarbetet med , 20042009, fördelat på sektor Demokrati, MR och Konflikt, fred och Nedan redovisas resultat från fem av 22 insatser som var pågående och som utgör cirka hälften av landportföljens storlek. Urvalet har gjorts för att ge en så representativ bild av samarbetet som möjligt. Det inkluderar stöd till olika undersektorer, till staten och det civila samhället. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT stödjer ett samarbete mellan turkiska och svenska kommu- ner, . Målet med samarbetet är att öka kunska- pen om lokal förvaltning, tydliggöra ansvarsfördelning mellan politiker och tjänstemän, utveckla bättre chefs- och personalledning, stärka medborgarnas deltagande, öka kunskapen om EU och om hur man söker bidrag från EU samt att utveckla kapaciteten hos det turkiska kommunförbundet. har som enda givare beviljat stöd till ett sammanlagt belopp om . Svårigheter kopplade till språk och kultur har lett till att projektet försenats. Så här långt har endast resultat på prestationsnivå kun- nat redovisas. Erfarenheter visar att det tar tid att utveckla en gemensam för- ståelse för behoven och för projektets förväntade resultat. Förtroendeskapande åtgärder krävs, vilket tar tid, särskilt om svårigheterna är kopplade till språk och kultur. Ett urval resultat visar att projektet bidragit till att: 23turkiskakommuner(jämförtmed15planerade)haringåttpartnerskap med svenska kommuner. Enhandbokföravfallshanteringhartagitsframisyfteattförbättrahante- ring av avfall . Samarbetet mellan och Bilgiuniversitetet i har pågått . har bidragit med . Målet är att öka kapacitet och kunskap inom enskilda organisationer, bland domare och inom regionala advokatsamfund om kvinnors och funktionshindrades mänskliga rättigheter. Ett urval resultat visar att projektet bidragit till att: Utbildningarimänskligarättigheterriktadetilldomarehargenomförts,det har dock funnits bristande intresse för projektet hos vissa delar av målgrup- pen, vilket har medfört att resultatet inte blivit det förväntade. Enutbildningriktadtillenskildaorganisationersomarbetarförfunktions- hindrades rättigheter har genomförts. Denna har däremot varit lyckad, ini tialt var kunskapsnivån hos deltagarna mycket låg, men man har kunnat se positiva resultat i form av ökad aktivitet för att stärka funktionshindrade kvinnors rättigheter. JustitieministerietharanväntmaterialsomutvecklatsavBilgiuniversitetet för utbildning av domare vad gäller våld mot kvinnor. har bidragit med nära till UNDP/GAP (United Nations Development Program/Governance Assessment Portal) för ett projekt i sydöstra inriktat på att öka kvinnors samhällsengage- mang och kunskap om sina rättigheter samt om nätverk och utbildning i entre- prenörskap. Ett urval resultat visar att projektet bidragit till att: Etableraverkstäderförproduktionavlokalaproduktersomdärefterhar sålts till olika delar av . SkapaettnyttföretagsamtettklädmärkesomsäljsiIstanbulochiAnkara och som har lett till att 200 nya jobb för kvinnor har skapats. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Över400kvinnorhardragitnyttaavutbildningsverksamhetenochdeltagit i produktionen, vilket har lett till en omsättning av (TL) (jämfört med målet om en omsättning av 212 000 TL). Projektet har sannolikt bidragit till att integrera fler kvinnor i produktions- processen i regionen. Att kvinnor, i en ekonomisk krissituation, får utbildning och kan bidra till familjens inkomst ses som något positivt i de berörda sam hällena. har stött organisationen för kvinnors mänskliga rättigheter (WWHR) med . Målet med samarbetet är i huvudsak att bygga upp ett utbildningsprogram om mänskliga rättigheter för kvinnor i de mest eftersatta regionerna i . Utbildningsprogrammet genomförs i samarbete med sociala myndigheter i och riktar sig främst till organisationer inom det civila samhället samt till socialarbetare i olika regioner. Resultatet av stödet t.o.m. inkluderar: Utbildningimänskligaochjuridiskarättigheterför865kvinnor(jämför med målet att utbilda 2 000 kvinnor ). Utbildningen har resulterat i en positiv förändring av många kvinnors var- dag genom att deras självförtroende och förmåga att uttrycka sig har ökat. Därutöver har deras kunskap ökat om hur rättsväsendet fungerar och vilken hjälp de har rätt till. Utöver utbildningen leder WWHR skuggrapporteringen av konventionen för utrotande av all form av diskriminering av kvinnor (Convention on the Elimination of all forms of Discrimination Against Women, CEDAW) som en del av organisationens planerade påverkansarbete. beviljade till Center (OPIC) för att genomföra ett program i . Målet med programmet var att öka kapaciteten bland turkiska enskilda organisatio- ner att arbeta med mänskliga rättigheter. Stödet har bland annat bidragit till att: OPIC, genomfördes en utvärdering av programmet som visar att det har haft goda resultat på projektnivå. HBT-frågor i bland annat sin tidning. SamarbetetmellanAdvokaterutanGränser(),HumanRights Association (HRA) och Tohav () har varit mycket framgångsrikt. Flerän21utbytesresortillTurkiethargenomförtsavAUGfördeltagandei seminarier om mänskliga rättigheter, metoddiskussioner och framförallt för gemensamma rättegångsbevakningar. TurkiskaadvokaterharbesöktSverigeisyfteattfåinformationomsvensk lagstiftning, uppföljningsmetodik och mänskliga rättigheter. Totalthar25gemensammarättegångsbevakningargenomförtsavden svenska och turkiska organisationen och 75 självständiga rättegångsbevak- ningar av de turkiska organisationerna, bland annat har den turkiska organi- sationen HRA överklagat 74 fall av våld mot kvinnor. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT 3.4.3 Bedömning av resultaten Även om relevansen av det svenska utvecklingssamarbetet i är hög måste dess bidrag till utvecklingen i , i enlighet med de målsättningar som satts upp, bedömas som marginellt. Enligt tidigare strategi skulle ett brett deltagande av svenska myndigheter, företag, folkrörelser och kommuner efter- strävas och mötet mellan människor ansågs viktigt. Detta har delvis lett till att stödet fragmenterats och genomförts med begränsad samordning mellan de svenska aktörerna. Direkta kopplingar mellan insatser och de övergri- pande nationella reformerna i har varit svaga. Utvecklingssamarbetet har varit spritt på för många olika områden för att kunna bidra till hållbara resultat och dialogen har varit begränsad. Stöd genomförs huvudsakligen av en svensk myndighet eller organisation i samarbete med en turkisk motsvarighet. I de fall den turkiska organisationen är stark är också det turkiska ägarskapet tydligt, i andra fall har den svenska partnern tagit en ledande roll. Programmen har i stor utsträckning styrts av efterfrågan från den turkiska partnern. Där handlingsplaner existerar har goda relationer skapats liksom en god förståelse för vad programmen/projekten för- väntas leda till. Flertalet projekt och program har uppnått förväntade resultat på prestationsnivå. Dessa har mestadels syftat till att stärka processer i olika former, till exempel vad gäller kapacitets- och kunskapsuppbyggnad. Förutom utvecklingssamarbetet genom Sida har även generalkonsulatet i förfogat över vissa medel. Visst stöd har dessutom kanaliserats genom . Rollfördelningen mellan dessa svenska aktörer har varit otydlig och samverkan har begränsats till informationsutbyte. För att stöd i större utsträckning ska kunna bidra till att stödja reformprocess krävs en tydligare rollfördelning och en bättre samordning mellan de svenska aktörerna, en större fokusering till färre delområden samt en strategisk dialog med turkiska partners. bör också verka för ökad biståndseffektivitet genom att i största möjliga utsträckning tillämpa en programansats, till exem- pel genom att så långt möjligt använda landets eller organisationernas egna sys- tem för planering, genomförande och uppföljning eller medverka till att flera givare samverkar kring ett gemensamt stöd till en institution eller ett program. Det finns ingen etablerad givarsamordning i . 3.5 Slutsatser av samarbetet med fyra länder och är länder som bedriver långsiktigt utvecklings- samarbete med och och är länder där bedriver reform samarbete. Det svenska utvecklingssamarbetet med länderna skiljer sig åt i flera avseenden, exempelvis vad gäller inriktning, omfattning, biståndsformer, kanaler och givarharmonisering. har bedrivit långsiktigt utvecklingssamarbete med och . Det övergripande målet för nu gällande sam arbetsstrategi 20042010 är att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Inom ramen för målen i samarbetsstrategin har framsteg gjorts som kan bidra till förbättrade levnadsvillkor för fattiga REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Både och bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik och har genomfört sin fattigdomsstrategi relativt väl under strategi perioden. stöd till och har varit relevant i förhållande till uppsatta mål. Det generella budgetstödet till har bidragit till minskad fattigdom, ökad effektivitet i offentlig förvaltning och ökad tillgång till social service. När det gäller har resultatet av den verksamhet som stödjer varit blandat och effektiviteten lägre än förväntat. Goda resul- tat har framförallt kunnat noteras inom demokratisk samhällsstyrning och social utveckling, där indikatorer som mödra- och barnadödlighet pekar i rätt riktning och fler barn än tidigare börjar i skolan. Exempel på insatser inom området demokratisk samhällsstyrning som stödjer i båda länderna är stödet till statistikområdet. Stödet har varit strategiskt eftersom tillgång till tillförlitlig statistik är en förutsättning för uppföljning av resultat och bedömning av utvecklingen i samarbets- länder. Som ett resultat av insatsen har det nationella statistiksystemet satts i fokus och sker samordning av tidigare mycket disparata insatser från många olika givare. ska fortsatt stödja insatser som syftar till att stärka institu- tioner för statistikhantering. Några gemensamma lärdomar har uppmärksammats. Den institutionella kapaciteten är mycket svag i båda länderna. Inom ramen för budgetstödet har därför verkat för att stärka kapacitet bland annat genom att förbättra de offentliga finansiella styrsystemen. Den svaga kapaciteten gör dock att framstegen inom detta område går långsamt. Kapacitetsbrist är ett genom gående hinder för ett effektivt bistånd. ska verka för att fortsätta ge ett tydligt målinriktat stöd för att öka kunskaperna, stärka beslutsprocesser samt förbättra och förenkla administrativa rutiner. Det övergripande målet för det svenska samarbetet med , 2006 2009, har varit att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Samarbetet har utgått från en bred samarbets- strategi. Det svenska stödet till det civila samhället, internflyktingar, miljö investeringar samt stödet till mjölk- och mejerisatsningarna har bidragit till att tiotusentals av landets invånare har förbättrat sina levnadsvillkor. Det svenska biståndet till har bestått av större insatser som komp letterats med mindre projekt och har varit väl anpassat till den aktuella situa- tionen i . Ett hinder för utvecklingssamarbetet har varit avsaknaden av plattform för att föra en policydialog med regeringen. Behovet av stärkt sam- ordning har varit en återkommande dialogfråga men resultatet får än så länge anses vara försumbart. Möjligheten till programbaserade ansatser har varit mycket begränsad på grund av bristen på långsiktiga strategier på sektornivå och en relativt svag koordinering mellan givarna. Avsaknaden av sektorstrategier påverkar även möjligheten att följa upp, värdera och relatera resultatet av de insatser stödjer till resultat på sektornivå. Det övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med , 20052009, har varit att stärka den fortsatta demokratiseringsprocessen och respekten för de mänskliga rättigheterna samt att bidra till att blir väl förankrat i europeiska värdegemenskaper och samarbetsstrukturer. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT lingssamarbetet med bedöms ha varit relevant. I förhållande till målen i samarbetsstrategin bedöms dock resultaten av samarbetet och dess bidrag till utvecklingen i som marginellt. Enligt tidigare strategi skulle ett brett deltagande av svenska myndigheter, företag, folkrörelser och kommuner efter- strävas och mötet mellan människor ansågs viktigt. Detta har delvis lett till att stödet fragmenterats och genomförts med begränsad samordning mellan de svenska aktörerna. Direkta kopplingar mellan insatser och de övergri- pande nationella reformerna i har varit svaga. Utvecklingssamarbetet har varit spritt på för många olika områden för att kunna bidra till hållbara resultat och dialogen har varit begränsad. Stöd till har huvudsakligen genomförts av en svensk myndighet eller organisation i samarbete med en turkisk motsvarighet. I de fall den turkiska organisationen är stark är också det turkiska ägarskapet tydligt, i andra fall har den svenska partnern tagit en ledande roll. Flera projekt och program har uppnått förväntade resultat på prestationsnivå. Dessa har mestadels syftat till att stärka processer i olika former, till exempel kapacitets- och kunskaps- uppbyggnad. På basis av erfarenheterna från samarbetet med och drar regeringen slutsatsen att bör intensifiera arbetat med att öka andelen programansatser i reformsamarbetet i och så lång som möjligt använda landets/organisationens egna system för planering, genomförande och uppfölj- ning. bör också verka för att flera givare samverkar kring ett gemensamt stöd till en institution eller ett program. I är samordningen mellan givare relativt svag, i finns ingen etablerad givarsamordning. Regeringen har valt att ta upp dessa fyra länder i resultatskrivelsen med anledning av att de genomgått en resultatbedömning inför en ny strategiperiod. Samarbetsstrategierna för dessa fyra länder skrevs , då regeringen inledde arbetet med att stärka resultatstyrningen. Delvis av den anledningen är målen i strategierna ofta allmänt formulerade, till exempel att »stärka respek- ten för mänskliga rättigheter« eller att »främja demokrati«. Utifrån dessa förut- sättningar anser regeringen att Sida har gjort en bra resultatredovisning av samarbetet med dessa länder. Det återstår mycket arbete tills vi har ett resultatorienterat bistånd på alla nivåer och tills vi har etablerat ett arbetssätt som möjliggör systematiska bedömningar av resultat av den verksamhet stödjer. Regeringen behö- ver fortsätta arbetet med att förbättra styrningen av utvecklingssamarbetet genom realistiska och tydliga mål. Vidare ska verka för att de mål som sätts för den verksamhet som stödjer tydliggöras så att det finns förut- sättningar att i efterhand bedöma i vilken utsträckning de förväntade resulta- ten uppnåtts. För att ytterligare förbättra styrningen och resultatredovisningen är det viktigt att Sida börjar implementera systemet för insatsuppfölj- ning som är under utveckling. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Idetta kapitel redovisas en sammanfattning av verksamhetsnära prestationer för myndigheter som finansieras inom ramen för utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. De myndigheter som avses är Sida, Institutet för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete, och . Prestationerna är hämtade från respektive myndighets årsredovisning och hänvisar framförallt till de uppgifter som finns i myndigheternas instruktioner. (Sida) är förvaltningsmyn- dighet för bilaterala utvecklingssamarbete. Sida ska verka för att riks- dagens och regeringens mål för det internationella utvecklingssamarbetet och reformsamarbetet i uppnås. ökade biståndsvolymen med jämfört med som antalet biståndsinsatser har minskat från 5 051 till 4 053, dvs. Därmed har Sida effektiviserat verksamheten i linje med regeringens politik. Minskningen av insatser med- förde även att insatsavtalens medelvolym ökade . utbetalades av ett sammanlagt tillgängligt belopp om . Sida ingick också 996 nya avtal om samman- lagt . Sida tog totalt 368 beslut om insatser via svenska myndigheter, enskilda organisationer och näringsliv uppdelat på 115 insatser via svenska myn- digheter, 101 via organisationer och 156 via näringslivet. Utöver detta höll Sida ett flertal möten med alla tre kategorier av svenska samarbetsparter, bl.a. dialog- möten för att finna vägar att förbättra samarbetet. Vid en konferens inhämtades erfarenheter från 44 svenska kommuner, fem landsting, tre regionförbund, ett kommunförbund och Kommuner och Landsting (SKL). Tre möten hölls med cheferna för de 15 svenska ramorganisationerna till Sida. När Sida tog fram förslag till strategier och underlag till policyer som lämnades till regeringen inhämtades särskilt erfarenheter genom samråds möten med svensk förvaltning, fackföreningsrörelse, näringsliv och enskilda organisationer. När det gäller näringslivet anordnades tre möten kring den privata REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT sektorns roll för klimatanpassning och ytterligare tre möten hölls kring Business for Development, Corporate Social Responsability och antikorruption. Sida beslutade om 229 insatser med multilaterala organisationer uppdelat på 149 insatser med FN, 31 med , IMF och regionala utveck lingsbanker och 49 med övriga multilaterala organisationer. Utöver detta genom förde Sida 18 portföljöversikter av pågående stöd till de största organisationerna i syfte att bevaka att organisationernas insatser kompletterar varandra och för att säkerställa att Sida inte bidrar till att ytterligare fragmentera biståndsarkitekturen. bidrog Sida även till arbetet i multilaterala organisationers styrel ser och kommittéer såsom UNDP, , och diverse EU- kommittéer. I detta arbete uppmärksammade Sida bl.a. frågor om behovet av att förbättra FN-samarbetet inom det regionala Mellanösternsamarbetet, om tyd ligare koncentration av UNDP:s verksamhet och om en övergång från enskilda projektorienterade insatser inom till programbaserade tematiska ansatser. En tydligare biståndsarkitektur inom hälso- och klimatområdet prioriterades särskilt. Sida utförde även uppdrag i EU:s geografiska verkställighetskommittéer EDF, DCI och ENPI Syd. deltog Sida i bedömningen av fem multilaterala organisationer i tio länder som en del av Sidas engagemang i () där multilaterala organisationers relevans och effektivitet bedöms. Sida har på uppdrag av regeringen tagit fram underlag till två tematiska policyer (demokrati och mänskliga rättigheter och handelsrelaterat utvecklingssamarbete) samt tio förslag till bilaterala samarbetsstrategier (, , , , , , , , och ). Myndigheten har vidare lämnat förslag till regional samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med söder om , för- slag till samarbetsstrategi för forskningssamarbetet samt förslag till kommuni- kations- och informationsstrategi. Myndigheten lämnade även ett underlag till arbetet med ett operativt ramverk för biståndseffektivitet inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU. Sida har infört rapportering och målsättning av Parisdeklarationens indikatorer som en del av den reguljära rapporteringen. I Sidas årsredovisning rapporteras kring sju av indikatorerna som berör biståndsgivarnas arbete. Det interna arbetet med att utveckla hur verksamheten planeras, styrs och följs upp i Sidas processer har intensifierats. Sida har vidtagit åtgärder inom ett antal områden för att öka effektiviteten och kvaliteten i förvaltning och genomförande av utvecklingssamarbetet. Vissa av åtgärderna vidtogs på grund av uppmärksammade brister både från externa och interna granskningar. Sidas årsredovisning går systematiskt igenom de brister som identifierats och vilka åtgärder myndigheten vidtog för att åtgärda dessa brister. Åtgärderna har bl.a. gått ut på att man har genomfört utbildningar, gjort kart- läggningar och inventeringar, infört nya system, verktyg och metoder i sitt arbete, infört nya regelverk, säkerställt att man genomför noga dokumenterade kontroller osv. Sida har också, på uppdrag av regeringen, påbörjat arbetet med att införa ett enhetligt mål- och resultatstyrningssystem. Det är angeläget att ovanstående åtgärder får avsedd effekt. Regeringen avser att följa arbetet noga. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Regeringen har tydligt prioriterat att Sida ska öka sin andel av myndighetens personal i fält. Bl.a. beslutade och regeringen att 2009 ge Sida ett särskilt tillskott på för att möjliggöra en tydligare fältfokuse- ring. har dock ingen större förändring skett. Sida behö- ver därmed intensifiera arbetet med att få en större andel av sin personal i fält. För att bidra till att förebygga och bekämpa korruption i samarbetsländerna fattade Sida 2009 beslut om 212 insatser som direkt och/eller indirekt bidrar till att förebygga och bekämpa korruption så som kompetensutveckling inom anti- korruption och revision, bedömning av risk och riskhantering i beredningar samt hanteringar av uppkomna misstankar om korruption. upptäcktes det att medel hade förskingrats inom ramen för programstödet till hälsosektorn i . Efterföljande granskningar av stödet konstaterade att Sida har generella brister i den interna styrningen och kontrollen. Sida behöver fortsätta arbetet med att komma tillrätta med de brister som har uppmärksammats vid ett flertal tillfällen . gav regeringen och Sida i uppdrag att förbättra och säker- ställa den interna styrningen och kontrollen vid Sida. Regeringen har även i regleringsbrevet för Sida 2010 gett myndigheten i uppdrag att säkerställa en stark och självständig funktion för hantering av korruptionsfrågor, inklusive ett s.k. whistle-blower system. internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) har till uppgift att självständigt eller i samarbete med andra aktörer genomföra utvärderingar av det svenska internationella utvecklingssamarbetet samt reformsamarbetet i . har SADEV genomfört fyra utvär- deringar varav tre var egeninitierade och en skedde i samarbete med UNDP. Två av de egeninitierade utvärderingarna publicerades i publika- tionsformen SADEV Reports. Utvärderingen »Dressed for Success?«, utvärderar hur de svenska utlandsmyndigheterna styrs och organiseras för att påverka representanter för EU-medlemsländer och inom utveck- lingssamarbetet på fältnivå. Utvärderingen »Mainstreaming the Environment« fokuserar på hur kopplingen mellan miljö och fattigdom kommer till uttryck i svenskt utvecklingssamarbete och samstämmigheten av Sidas arbete inom mil- jöområdet. Den tredje egeninitierade utvärderingen »Stöd via partianknutna organisationer« genomfördes men publiceras inte och fokuserar på resultatet av den verksamhet som kanaliseras via så kallade partianknutna organisationer i syfte att främja ett väl fungerande partiväsende, demokrati och mänskliga rättigheter. Samutvärderingen med UNDP, var en självständig utvärdering av UNDP:s utvärderingspolicy och publicerades i rapporten »The independent review of the UNDP evaluation policy«.