prop · GY0330 · 2010-10-20 00:00:00 — Inom järnvägsområdet är den principiella förändringen av regeringens förslag störst eftersom verksamheten går från att vara helt anslags- finansierad till att i stora delar () finansieras med avgifter. En stor andel av dessa avgifter kommer dock att riktas mot i dess roll som infrastrukturförvaltare. De avgifter som Transportstyrelsen avser debitera infrastrukturhållare som förvaltar tågspår kan i enlighet med järnvägslagens (2004:519) bestämmelser om banavgifter endast i begränsad utsträckning föras vidare till trafikutövarna. Detta innebär att fasta kostnader för infrastruktur inte i någon högre grad kan drabba nyttjarna av järnvägssystemet. För övriga infrastrukturförvaltare, t.ex. förvaltare av privata terminalspår, gäller andra avgiftsregler som baseras på självkostnadsprincipen. I dessa fall finns större möjligheter att föra avgifterna vidare på kapacitetskunderna, ytterst transportköparna. Mot bakgrund av att förändringarna skulle innebära en väsentlig ekonomisk skillnad för branschens aktörer att från till en annan gå från anslagsfinansiering till en avgiftsfinansiering av det föreslagna slaget, gör Transportstyrelsen bedömningen att det är rimligt att avgifterna införs successivt . Detta ger aktörerna möjlighet att planera och anpassa sig till förändringen. Även inom vägsektorn innebär förslaget att en större del av verksam- heten än (mot tidigare ) finansieras med avgifter. Detta gäller framför allt inom tillsynsområdet. Den höga andelen avgiftsfinansiering inom vägsektorn är emellertid inte fullt ut jämförbar med övriga trafikslag då den avgiftsbelagda verksamheten rörande körkort och fordon omfattar enskilda i icke jämförbar utsträck- ning. Beträffande luftfarts- och sjöfartssektorerna bedöms däremot verksam- heterna i en större utsträckning än finansieras via skattekollektivet. Beroende på hur avgifternas detaljutformning kommer att se ut kan dock enskilda aktörer få erlägga högre avgifter än även inom dessa sektorer. Inom sjöfartområdet bedöms andelen som är skattefinansierad öka från . Större förändringar inom luftfartsområdet beräknas dock inte ske i närtid då Transportstyrelsen bedömer att ytter- ligare analys behövs. Förslaget bedöms innebära ett ökat antal avgifter inom trafikslagen vad gäller tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning, se tabell 8.2. Totalt beräknas antalet avgifter öka . Tabell 8.2 Bedömning av förändringar i antalet avgifter 2014 1Inom luftfartsområdet kommer den s k myndighetsavgiften, som bl.a. finansierar normeringsuppgifter/regelgivning, att kvarstå eftersom Transportstyrelsen avser att analysera avgifterna inom luftfarten ytterligare. 8.3Konsekvenser för kommuner och statliga myndigheter Samtliga kommuner, landsting och myndigheter berörs på ett eller annat sätt av Transportstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet, t.ex. i egenskap av innehavare av fordon eller fartyg, eller i egenskap av infrastruktur- förvaltare. Förslaget bedöms ha begränsad inverkan på kommunernas och lands- tingens kostnader och därför inrymmas inom befintliga resurser. Inom vägsektorn bedöms cirka 100 kommuner beröras av nya avgifter inom tillsyn och ärendehantering då de bedriver förarutbildning och förarprov i de kommunala skolorna. Kostnaden bedömer Transport- styrelsen till per kommun. Kommuner kommer att påverkas i egenskap av infrastrukturförvaltare inom järnvägsområdet. Uppskattningsvis 95 kommuner påverkas som järnvägsinfrastrukturförvaltare genom avgifter för tillstånd och tillsyn avseende industrispår och stickspår, exempelvis vid kommunala hamnar. Ett antal landstingsägda bolag är registrerade som ägare av järnvägs- fordon och berörs därmed av en registerhållningsavgift inom järnvägs- sektorn. Dessa ingår i sammanställningen rörande konsekvenser för företag. Med förbehåll för att och regeringen också beslutar de lag- och förordningsändringar som följer av regeringens förslag till vägsäker- hetslag (prop. 2009/10:230) kommer i egenskap av väghållare för den del av som går genom och som ingår i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) att påverkas genom avgifter för ärendehantering och tillsyn. Sammanlagt 30 kommuner bedöms beröras av Transportstyrelsens avgifter i de fall de äger och driver hamnar. Detta rör sig dock om avgifter som betalas för t.ex. tillsyn av fartyg och hamnar. Inom luftfartsområdet bedöms inte förslagen ge några ekonomiska effekter för kommuner. Totalt 85 kommuner berörs inom luftfarten genom att de är ägare av flygplatser. Sammanlagt 10 kommuner berörs genom att de är ägare av luftfartyg, ofta genom flygskola eller dylikt. Landsting berörs genom att de är innehavare av landningsplatser för Antal kommuner och landsting som berörs av berörs av avgifter inom järnvägssektorn i sin roll som den Inom vägsektorn förrättas förarprov främst i 33 Förslaget bedöms medföra kostnader för den tillsyn som Transportstyrelsen utövar över dessa. kronor per kontor. verksamheten finansieras genom de avgifter som tar ut från Med förbehåll för att och regeringen också beslutar de lag- och förordningsändringar som följer av regeringens förslag till vägsäker- hetslag (prop. 2009/10:230) kommer i egenskap av väghållare för de allmänna vägarna i TEN-T-vägnätet att påverkas sex regioner som fungerar som väghållare. 2010/11:30 eventuellt ökade kostnader bedöms hanteras inom befintlig finansiering. Förslaget innebär att behovet av finansiering av Transportsstyrelsens verksamhet inom sjöfartsområdet i form av farledsavgifter som gått via minskar kraftigt och beräknas upphöra 2013. Påverkan på är således av administrativ karaktär och innebär att måste analysera och justera farledsavgifterna. Den föreslagna finansieringen innebär förändrade rutiner kring Transportstyrelsens administration eftersom en ökad fakturering kommer att bli nödvändig till följd av att fler verksamheter ska finansieras genom avgifter. Dock finns erfarenhet av sådan hantering inom organisationen då luftfarts- och sjöfartsområdet samt stora delar av väg har varit avgiftsfinansierade. Genom bildandet av en gemensam ekonomi- avdelning finns redan rutiner för faktureringen av avgifter, varför arbetet med att bygga upp ytterligare sådana rutiner måste anses som relativt begränsat för myndigheten som helhet även om det inom vägtrafik- och järnvägsområdet torde krävas ett initialt merarbete. Vidare kan det konstateras att den absoluta merparten av faktureringsobjekten redan omfattas av Transportstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet. Detta innebär att den information som krävs för att fakturera redan finns i det gällande tillståndet. Förslaget bedöms få marginella om ens några konsekvenser för Domstolar. De beslut om att ta ut avgifter som i senare led kan bli konsekvensen av de föreslagna bemyndigandena är beslut som går den enskilde emot och som därför kan överklagas enligt huvudregeln i 22 § förvaltningslagen (1986:223). Någon begränsning i överklagbarheten finns inte föreskriven i någon författning inom de nu aktuella områdena. Detta förhållande förväntas emellertid inte innebära mer än en högst marginellt ökad måltillströmning till förvaltningsdomstolarna. tas en mycket stor mängd avgifter ut inom transportområdet vilket dock inte renderat mer än ett ytterst fåtal överklaganden, uppskattnings- vis färre än fem . De eventuellt ökade kostnader som kan bli följden av de ytterligare avgifter som kan beslutas med stöd av de föreslagna bemyndigandena förutsätts därför rymmas inom befintliga anslag. Den föreslagna överföringen av uppgifter inom väg-, flyg- och järnvägs- arbetstidsområdena från till Transportstyrelsen innebär en minskning av antalet uppgifter för . genomförde 221 tillsynsinspektioner med stöd av Prop. 2010/11:30 vägarbetstidslagstiftningen. Detta motsvarar mindre än en procent av Enligt verket kräver de direkta arbetsplatsbesöken vid denna verksamhetsvolym 1,5 årsarbetskrafter. När det gäller flyg- och järnvägsarbetstillsynen finns inga uppgifter om att några sådana skett. Tillsammans med övrig handläggning såsom exempelvis planering och reskostnader bedöms arbetsuppgifter motsvarande två årsarbets- krafter flyttas från till Transportstyrelsen. Inom Försvarsmakten förrättas förarprov. Förslaget bedöms medföra kostnader för den tillsyn som Transportstyrelsen utövar över sådan verksamhet och som inte varit avgiftsbelagd. Transportstyrelsen bedömer att den genomsnittliga kostnaden per enhet som anordnar förarprov inom Försvarsmakten (totalt cirka 70) uppgår till ca . Kostnaderna förutses rymmas inom befintliga resurser. Förslaget om nytt avgiftssystem syftar till att skapa en enhetlig och effektiv finansiering av Transportstyrelsens verksamhet oberoende av vilket trafikslag avgifterna avser. Förslaget syftar därmed till att göra konkurrensförhållandena mellan de fyra trafikslagen mer jämförbara och bedöms därmed ge positiva effekter i den delen. För Transportstyrelsens avnämare bedöms den föreslagna finansieringen inte medföra ökade administrativa kostnader av relevans. Detta då det nödvändiga underlaget för myndigheten att kunna fullgöra faktureringen i allt väsentligt redan finns tillgängligt för myndigheten i befintliga tillståndsregister. Någon ytterligare börda härvidlag torde därför inte träffa företagen. I det svenska näringslivet finns drygt 900 000 registrerade företag, och av dessa är ca 550 000 fysiska personer (, SCB:s, Företagsregister). Ett stort antal företag berörs på ett eller annat sätt av Transportstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet i egenskap av innehavare av fordon och farkoster, eller i egenskap av infrastruktur- hållare. Exempelvis finns cirka 200 000 juridiska personer registrerade i vägtrafikregistret som fordonsägare. Utöver detta är det rimligt att anta att fordon som är registrerade på individer brukas i enskilda bolag. Förslaget omfattar således ett stort antal företag. Det antal företag som kan komma att påverkas av ändrat avgiftsuttag med anledning av förändrade finansieringsprinciper är dock färre, se tabell 8.4. Antalet företag som berörs av Transportstyrelsens avgifter Förslaget påverkar på ett eller annat sätt ungefär 500 verksamhetsutövare En avgiftsbeläggning enligt det från Transportstyrelsen remitterade förslaget och preliminära förslagen därutöver , kommer att medföra ökade kostnader för järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare, stat, kommun, ideella föreningar och tillverkningsindustri. Även andra aktörer berörs, exempelvis företag som hyr ut vagnar. avgiftsbeläggning av registerhållning och prövning av ansökningar om godkännande av delsystem för järnväg, tunnelbana och spårväg. Därutöver bedöms förslaget innebära att tillstånds- och behörighets- prövning, säkerhets- och marknadstillsyn, dispenshantering och prövningar för övriga godkännanden avgiftsbeläggs delvis och fullt ut . Transportstyrelsen gör bedömningen att för de största och de flesta aktörerna kommer den ökade kostnaden att understiga av omsättningen ett normalår. För ett flertal mindre aktörer bedöms dock kostnaden för avgifterna att utgöra en högre andel av omsättningen. Transportstyrelsen avser därför att särskilt beakta konsekvenserna för järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och ideella föreningar vars verksamhet är av liten omfattning med obetydliga risker. Transportstyrelsen bedömningen att ett successivt införande av avgifter på järnvägsområdet i kombination med särskild hänsyn till vissa verksamhetsutövare, möjliggör åtgärder i branschen som begränsar negativ påverkan på konkurrensförhållandena i . har tillsynen mot järnvägsbranschen varit helt finansierad med anslag, varför inga avgifter har belastat aktuella avnämare. vägssektorn berör förslagen cirka 480 infrastrukturförvaltare, varav järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare. Därutöver berörs även ett 20- Prop. 2010/11:30 tal företag i tillverkningsindustrin och ett antal fordonshållare. Bland infrastrukturförvaltarna handlar det om , ett fåtal mellanstora och över 400 små infrastrukturförvaltare bl.a. förvaltare av industrispår (kommunala och privata) och andra stickspår där järnvägstrafiken inte är den huvudsakliga verksamheten. En grov uppdelning delar in järnvägs- företagen i fyra grupper: mycket stora (2), större företag (cirka 5), mellanstora företag (cirka 20) och mindre företag (cirka 75). Företagen inom tunnelbana och spårväg berörs också av förslagen. För de största företagen kommer avgiftsbelastningen att innebära avgifter på och företag, medan den kommer att vara betydligt lägre för mindre företag. Förutom infrastrukturförvaltare och järnvägs- företag kommer de företag som tillverkar delsystem för järnväg, tunnel- bana och spårväg enligt förslaget att få betala avgifter för godkännande av delsystem, vilket för komplexa system kan medföra inte oväsentliga kostnader. På luftfartens område förutses inga större förändringar i avgiftsuttaget eftersom verksamheten är avgiftsfinansierat fullt ut. En viss lättnad inom luftfartens område kan dock väntas ske om regelutveckling, stabsarbete samt tvistlösning finansieras genom skatt. Transport- styrelsen förutser att det även kan komma att behöva göras justeringar inom den avgiftsfinansiering som myndigheten har inom luftfarts- området och som är oberoende av de principer om finansiering som följer av denna proposition. Myndigheten gör dock bedömningen att ytterligare analyser behöver göras och att förändringar i avgiftssättningen inom luftfartsområdet inte heller bör genomföras mot bakgrund av den mycket ansträngda situationen för branschen. Förslaget bedöms bl.a. innebära att nya avgifter införs i begränsad omfattning rörande tillstånd och annan ärendehandläggning. styrelsen har aviserat nya avgifter för sjösäkerhetsanordningar, för preliminär bedömning av sjötid, kompletterande utbildningar för förnyelse av behörighet, godkännande av utbildningsanordnare, samt för Inom registerhållningen bedöms vidare att avregistrering av skepp, inskrivning av förvärv av båt samt dödande av inteckning kommer att avgiftsbeläggas och att en registerhållningsavgift Förslagen påverkar på ett eller annat sätt 9 800 företag inom sjöfarts- Inom sjöfartsområdet har Transportstyrelsens verksamhet till över- vägande del varit avgiftsfinansierad. En stor del av avgiftsfinansieringen har skett genom de farledsavgifter som tar ut och som debiteras godstransportörer efter fraktvolymer. såsom regelgivning och stabsuppgifter enligt de nya finansierings- principerna ska finansieras via skattekollektivet väntas finansieringen via avgifter inom sjöfartsområdet totalt sett minska och framförallt bidra till Prop. 2010/11:30 att finansieringen via farledsavgifter minskar kraftigt för att sedan Det minskade finansieringsbehovet för Transport- styrelsens verksamhet innebär således en lättnad i det kostnadsunderlag som ligger till grund för farledsavgifterna. Farledsavgifterna omfattar operatörer med fraktverksamhet i svenska farleder och till detta kollektiv hör såväl inhemska som internationella aktörer. Vägsektorn är finansierad genom såväl avgifter som skatt. Transportstyrelsens verksamhet inom vägtrafikområdet i fråga om tillsyn, ärendehandläggning och registerhållning är delvis skatte- finansierad. Regeringens förslag innebär att delar av verksamheten som varit skattefinansierade kommer att bli avgiftsfinansierade. Transportsstyrelsen har aviserat nya avgifter bl.a. i fråga om tillsyn inom vägtrafikområdet. De verksamheter som avses är de som följer av den avreglerade fordonsbesiktningsverksamheten, kör- och vilotider i företag, tillsyn över trafikskolor och annan utbildning, förarprövning, förslaget om vägsäkerhetslag, tillsyn av vägtunnlar, elektroniska vägavgiftssystem samt inom yrkestrafiken. När det gäller tillstånd och andra prövningar förutses nya avgifter beträffande såväl fordon som förare. Sammantaget gör Transportstyrelsen bedömningen att förslagets ekonomiska påverkan på företagen är marginell och att konkurrensen mellan företagen i landet och internationellt inte påverkas. Med förbehåll för att och regeringen också beslutar de lag- och förordningsändringar som följer av regeringens förslag till vägsäker- hetslag (prop. 2009/10:230) kommer Konsortiet i egenskap av väghållare för den enskilda vägen i att påverkas genom avgifter för ärendehantering och tillsyn. Den föreslagna överföringen av uppgifter inom vägarbetstidsområdet från till Transportstyrelsen berör företag som är före- mål för tillsynen och, i förekommande fall, dispensprövningarna. Förslaget innebär att antalet inblandade myndigheter minskar avseende den samlade tillsynsverksamhet som träffar vederbörande. Det bör uppfattas som effektivt och förenklande att Transportstyrelsen får ett mer samlat ansvar vilket bl.a. torde innebära en mer sammanhållen tillämpning av regelverken. I den mån företagens administrativa kost- nader påverkas bör de, som en följd härav, minska. Förslaget påverkar på ett eller annat sätt cirka 5,5 miljoner personer. Vad gäller de ekonomiska konsekvenserna för privatpersoner är detta beroende av hur Transportstyrelsens detaljutformning av avgifterna slut- ligen kommer att se ut. I flera fall medför förändringen att det direkta avgiftsuttaget från privatpersoner kommer att öka. Förslaget medför även att vissa kostnader som påförs företagen kan komma att överföras till Transportstyrelsens bedömning är dock att förslagets ekonomiska påverkan på företagen är marginell, varför effekterna för Prop. 2010/11:30 privatpersoner också bör vara begränsad. Antalet privatpersoner som berörs av Transportstyrelsens Förutom det som tidigare redovisats beräknas de föreslagna ändringarna inte få några särskilda konsekvenser. Transportsstyrelsen gör bedöm- ningen i sin remiss med förslag till föreskrifter om avgifter att föränd- ringarna inte får någon effekt på arbetsmarknaden eller sysselsättningen. Vidare bedöms inte jämställdheten mellan män och kvinnor påverkas. I det sammanhanget kan noteras att den föreslagna ändringen avseende väg-, flyg- och järnvägsarbetstiderna inte ändrar möjligheten att avvika från bestämmelserna genom kollektivavtal; en ordning som innebär viss flexibilitet vilket i sin tur underlättar kombinationen av arbets- och familjeliv. När det gäller konsekvenser för miljön torde dessa, i alla fall , vara positiva. Samtliga förslag, liksom grundtanken med Transport- styrelsens inrättande, har sin grund i de transportpolitiska målsätt- ningarna som i fråga om bl.a. miljö, säkerhet och hälsa innefattar ambitionen att möjliggöra att verksamheter drivs på ett förbättrat sätt. Förslagets syfte att göra villkoren för trafikslagen mer jämförbara samt öka effektiviteten och samordningen bedöms inverka positivt på styrning och genomförande av verksamheterna inom transportområdet och därmed bidra till uppfyllande av de transportpolitiska målen. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg Tredje stycket ändras så att regeringen kan överlämna till myndighet att meddela föreskrifter om de expeditionsavgifter som regleras i paragrafen. Dessutom görs ett tillägg med innebörden att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer även får meddela föreskrifter om avgifter för registrering. Några sådana avgifter som de sistnämnda tas inte ut . I övrigt ändras bestämmelsen endast redaktionellt. Förslaget har kommenterats i avsnitt 5.5.3. 9.2Förslaget till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Lagen saknar bestämmelser om avgifter. Tillägget i första stycket ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, möjlighet att föreskriva om skyldighet att betala avgift för sådan prövning som regleras i paragrafen. Den prövning som avses är ansökan om medgivande att lagen inte ska gälla i fråga om visst fartyg och under närmare angivna förutsättningar. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 5.5.2. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer Nuvarande lydelse i förslag 2.3 (se vänsterspalt s. 11) skiljer sig från lagrådsremissens förslag avseende samma lag (bilaga 9) eftersom paragrafen ändrats i tiden efter lagrådsremissen, prop. 2009/10:20. Den föreslagna lydelsen är däremot densamma som i lagrådsremissen nu med hänsyn tagen till de ändringar som Lagrådets yttrande föranlett, se nedan kommenterat. Andra stycket delas upp i ett andra och ett tredje stycke. I andra stycket 2 ändras uttrycket granskning eller kontroll till tillsyn i enlighet med den terminologi som används genomgående i propositionen. Dessutom läggs det i andra stycket 2 till en hänvisning till första stycket 6 och 14 dvs. bestämmelser i sjötrafikförordningen (1986:300) respektive förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m., härefter kallad kör- och vilotidsförordningen liksom förordningen (1993:185) om arbetsförhållanden vid vissa internationella väg- transporter. När det gäller hänvisningen till första stycket 6 görs dessutom, efter Lagrådets påpekande, en begränsning av bemyndigandet eftersom bestämmelser om tillsyn finns endast avseende säkerhets- anordningar för sjötrafiken. Den nuvarande hänvisningen till första Prop. 2010/11:30 stycket 13, som inte ändras i sak, avser bestämmelser om svävare enligt svävarfartsförordningen (1986:305) I punkt 3 införs delvis nya bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter för ärendehandläggning enligt bestämmelser som avses i första stycket 5, dvs. avseende s.k. kustfartstillstånd enligt förordningen (1974:235) om tillstånd till sjöfart i inrikes trafik med utländskt fartyg m.m.; bestämmelsen är ett förtydligande av nuvarande andra stycket 5, första stycket 6, bl.a. avseende säkerhetsanordningar för sjötrafiken enligt sjötrafikförordningen, första stycket 8, dvs. avseende trafik på väg eller i terräng enligt trafik- förordningen (1998:1276), första stycket 13, dvs. avseende godkännande att använda svävare enligt svävarfartsförordningen, och första stycket 14, dvs. avseende kör- och vilotider samt färdskrivare varmed avses t.ex. avgift för färdskrivarkort och dispensprövningar. Dessutom ingår i punkten 14 även förbud mot vissa typer av beräkningar av lön till förare vid sådana transporter. Begreppet ärendehandläggning används som den sammanfattande benämningen för olika verksamheter vilket angetts i bl.a. avsnitt 5.5.1. När det gäller ärendehandläggningen i första stycket 5 avses prövning av undantag från bestämmelser om förbud mot cabotage, i första stycket 6 avses frågor om tillstånd att inrätta vissa sjösäkerhetsanordningar enligt 3 kap. 2 § sjötrafikförordningen och i första stycket 8 avses prövning av undantag med stöd av 13 kap. 3 och 4 §§ trafikförordningen. Vidare i första stycket 13 avses godkännande att använda vissa svävare enligt 10 § svävarfartsförordningen och i första stycket 14 exempelvis prövning av undantag och frågor om utfärdande av färdskrivarkort enligt 2 kap. 3 § respektive 5 kap. 1 § kör- och vilotidsförordningen. Även ytterligare ärendehandläggningar kan förekomma. I lagrådsremissen fanns även ett förslag på bemyndigande i andra stycket 3 avseende registrering enligt bestämmelser som avses i första stycket 14, dvs. bestämmelser avseende kör- och vilotider samt färd- skrivare m.m. Vid föredragningen i Lagrådet konstaterades att denna punkt är obehövlig eftersom sådant bemyndigande ingår i den föreslagna ändringen i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, förslag 2.14 i denna proposition. Till tredje stycket flyttas nuvarande andra stycket 3, 4 och 6 för att åstadkomma bättre överskådlighet. De bestämmelser som hör till vägområdet har kommenterats i avsnitt 5.5.1 och de som hör till sjöfartsområdet i avsnitt 5.5.2. Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:605) om I första stycket görs en språklig ändring. Genom tillägget i tredje stycket införs en möjlighet för regeringen att överlämna till myndighet att meddela föreskrifter om avgifter för Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 5.5.2. Förslaget till lag om ändring i containerlagen Paragrafen är ny. Lagen saknar bestämmelser om avgifter.