prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Målet för regeringens äldrepolitik är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv, ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. För att säkerställa detta har en nationell värdegrund inom äldreomsorgen införts. Därtill har regeringen satsat omfattande medel för att öka välbefinnandet genom exempelvis läkemedels- genomgångar, förbättrad demensvård och ökat socialt innehåll i äldreomsorgen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att utveckla en väl fungerande äldreomsorg. För att stödja utvecklingen med fria val inom äldreomsorgen har lagen om valfrihet (LOV) införts och regeringen har avsatt medel till kommunerna för att stimulera till att förbereda och utveckla valfrihetssystem. Kommunernas ansvar att erbjuda stöd till de personer som vårdar närstående som är lång- varigt sjuka, äldre eller har en funktions- nedsättning har förtydligats i socialtjänstlagen. Regeringen har även ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting om ett program för en god äldreomsorg. Därutöver har ett investeringsstöd införts för att stödja tillskapandet av fler platser i särskilt boende och byggandet av trygghetsbostäder för äldre. Hälso- och sjukvård med förbättrad tillgänglighet, effektivitet och kvalitet God hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen är regeringens mål för hälso- och sjukvårdspolitiken. Genom att sätta medborgare och patienter i fokus, ska alla erbjudas behovsanpassad och effektiv vård av god kvalitet. Regeringen har avsatt ytterligare resurser för att öka tillgänglighet, effektivitet och kvalitet inom hälso- och sjukvården. Resurserna ska bl.a. användas till att inrätta en nationell och oberoende granskningsfunktion samt till att införa ett system med en fast vårdkontakt. Ökad patientsäkerhet, säker läkemedelsanvändning och metoder för att gallra bort ineffektiva behandlingsmetoder är andra viktiga delar för ökad effektivitet och kvalitet. En nationell cancerstrategi ska bidra till att landsting och regioner på ett resurseffektivt sätt ska kunna möta de många utmaningar som cancervården står inför, bl.a. genom att förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter med en cancersjukdom. Införandet av den s.k. Kömiljarden, som tillfaller de landsting som klarar uppsatta tillgänglighetsmål, har kraftigt minskat vårdköerna. En tandvårdsreform, som ger alla en tandvårdscheck och ett skydd mot höga kostnader för omfattande tandvård, har också införts. Därtill har en omfattande satsning för att förbättra psykiatrin genomförts. Regeringen har genomfört en familjepolitisk reform som ökar mångfald och valfrihet i barnomsorgen, ger möjlighet till mer tid med barnen och stödjer jämställdheten mellan kvinnor och män. Reformen inkluderar in- förandet av en barnomsorgspeng, en jämställd- hetsbonus och ett ökat pedagogiskt inslag i förskolan. Reformen har också möjliggjort kommunala vårdnadsbidrag. har regeringen arbetat för en tryggare och bättre fungerande bostads- marknad. Regeringen har möjliggjort för fler, exempelvis i miljonprogramsområden, att ombilda sina lägenheter till bostadsrätter genom avskaffandet av den s k stopplagen. Regeringen har även infört ägarlägenheter i nyproduktion, vilket syftar till att öka mångfalden och valfriheten i boendet och till att stärka den enskildes valfrihet och inflytande över sitt boende. Tillsammans med bostadsmarknadens parter har nya spelregler för de kommunala bostadsbolagen och hyressättningen arbetats fram. Genom förändringarna skapas förutsätt- ningar för en bättre fungerande hyresmarknad, vilket långsiktigt stärker hyresrättens ställning som upplåtelseform. Avskaffandet av den statliga fastighetsskatten har skapat trygghet i boendet för hundratusentals svenskar. Viktigt att minska antalet felaktiga utbetalningar Trygghetssystemen finansieras solidariskt med skattemedel. För att upprätthålla legitimiteten hos och förtroendet för trygghetssystemen är det viktigt att utbetalningarna sker och enbart till personer som är berättigade till ekonomiskt stöd. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att minska de felaktiga utbetalningarna från trygg- hetssystemen. Bland annat har en särskild bidragsbrottslag införts och flera författningar ändrats i syfte att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter. Regeringen arbetar aktivt vidare med att stärka trygghetssystemens håll- barhet och bevara dess legitimitet. Myndigheternas arbete med att minska antalet felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen är därvidlag högt prioriterat. Bekämpning av svartarbete och skattefusk är andra viktiga utmaningar. Ett exempel på en åtgärd som är avsedd att möta dessa utmaningar är införandet av det s.k. HUS-avdraget. Kamp mot brottsligheten för ökad trygghet Ökad trygghet och färre brott är av högsta prioritet för regeringen. Våldsbrotten har ökat i omfattning. Grov organiserad brottslighet är ett allvarligt hot mot vårt öppna samhälle och mot enskilda individer. stöld, skadegörelse och misshandel, påverkar människors vardag. Alltför få brott upp. För att öka medborgarnas förtroende behöver rättsväsendet komma närmare medborgarna i deras vardag och en viktig del i detta är fler poliser. För att motverka allvarliga våldsbrott och för att straffen i högre grad ska stå i proportion till begångna gärningar behöver straffen skärpas. Tidiga och tydliga insatser är särskilt viktigt gentemot unga lagöverträdare och unga brotts- offer. Effektivare rättsväsende för tryggare samhälle och ökat förtroende Regeringen ställer höga krav på effektivitet i rättsväsendet och ett omfattande arbete pågår för att se över effektiviteten. Myndigheternas kostnadseffektivitet, verksamhetsresultat samt kriminalpolitiska och strukturella åtgärder är viktiga delar för ökad effektivitet. Rättssäkerhet och brottsofferperspektiv är centrala utgångs- punkter i effektiviseringsarbetet. har rättsväsendet fått utökade resurser. Regeringens satsningar har inneburit att målet om 20 000 poliser uppnås 2010, att fler brott upptäcks, utreds och lagförs och att domstolarnas handläggningstider har blivit kortare, trots en fortsatt ökad måltill- strömning. Påföljdssystemet är föremål för omfattande översyner och straffskärpningar har föreslagits. , och har fått i uppdrag att gemensamt vidta åtgärder för att säkerställa en effektiv samverkan och gemensam handläggning av mängdbrott. Åtgärder vidtas också för att förebygga återfall i brott. En ny reglering om förverkande förbättrar förutsättningarna för att bedriva en framgångsrik brottsbekämpning. ökade hushållens reala disponibla inkomster med i genomsnitt . Enbart förbättrades den ekonomiska standarden med . hade inkomst- skillnaderna ökat , vilket framför allt berodde på kapitalvinsterna och aktiemarknadens uppgång fram . När stora värdeökningar realiseras ökar kapitalvinsternas betydelse för hushållens inkomster. Den svaga börsutvecklingen fr.o.m. fram medförde sänkta tillgångsvärden och lägre kapitalvinster, vilket kan förväntas bidra till minskade inkomstskillnader . Fler i arbete minskar inkomstskillnaderna i samhället När fler kommer in på arbetsmarknaden och färre försörjs med bidrag minskar inkomst- skillnaderna mellan hushållen. Den utjämnande effekten av att fler arbetar blir över tiden större, eftersom produktiviteten hos dem som börjar arbeta successivt stärks och deras inkomst- möjligheter förbättras. Åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta kan initialt leda till ökade inkomstskillnader. De omedelbara effekterna på inkomstfördelningen är dock ganska små jämfört med normala förändringar i marknadsinkomster. Familjer med flera barn utgör en relativt sett stor del av hushållen med låg ekonomisk standard och kan komma att halka efter i krisens spår. För att förbättra dessa hushålls ekonomiska situation föreslår regeringen en höjning av barnbidragets flerbarnstillägg. Höjningen av flerbarnstillägget föreslås träda i kraft . Sänkt inkomstskatt för pensionärer En av de grupper som påverkats mest av den ekonomiska krisen är pensionärerna. Balanse- ringen av ålderspensionssystemet leder till sänkta pensioner 2010. väntas inkomst- pensionerna sjunka ytterligare. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att inkomstskatten sänks 2011 genom höjt grundavdrag för personer som fyllt . Inkomstskatten sänktes även för denna åldergrupp 2009 och 2010 genom höjningar av grundavdraget. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. visar ledarskap för att möta dessa utmaningar både internationellt och genom de åtgärder vi genomför i . Regeringen har presenterat en samlad och långsiktig klimat- och energipolitik för miljö, konkurrenskraft och trygghet. Denna har förankrats brett i det svenska samhället. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter långsiktiga spelregler och stabila villkor. Regeringens klimat- och energipolitik innebär en snabb väg ut ur fossilsamhället och kraftfulla minskningar av utsläppen av växthusgaser. Satsningen på förnybar energi och effektivare energianvändning stärker svensk försörjnings- trygghet och konkurrenskraft och bidrar till en hållbar utveckling och ger svensk forskning och företagande en ledande roll i den globala omställningen till ett samhälle som är oberoende av fossil energi. Kärnkrafts- parentesen förlängs genom att avvecklingslagen avskaffas och förbudet mot nybyggnad i kärntekniklagen tas bort. Regeringen har vidtagit andra viktiga åtgärder på miljöpolitikens område i syfte att uppnå större miljönytta och använda samhällets resurser effektivare . Det gäller bland annat stora satsningar på havsmiljön, miljösatsningar på trafikområdet och åtgärder för att uppnå miljömålet för levande skogar. Den ekonomiska politikens huvuduppgifter 4 Den ekonomiska politikens huvuduppgifter Den ekonomiska politikens huvuduppgift är att skapa så hög varaktig välfärd som möjligt genom hög uthållig tillväxt samt syssel- sättning, välfärd som kommer alla till del och makroekonomisk stabilitet. Hög uthållig tillväxt åstadkoms genom goda institutioner som bidrar till en väl fungerande marknadsekonomi. Med goda institutioner avses bl.a. att regler, skatter och bidrag utformas så att de skapar drivkrafter till arbete och företagande, men också så att viktiga miljömål uppnås. Välfärdspolitiken bidrar till att tillväxten kommer alla medborgare till del. En väl fungerande arbetsmarknad och en varaktigt hög sysselsättning är sammantaget några av de viktigaste förutsättningarna för välfärden, både för individen och för samhället som helhet. Stabiliseringspolitiken sköts i huvudsak av via penningpolitiken. Finans- politiken bidrar till makroekonomisk stabilitet främst genom de automatiska stabilisatorerna och genom att skapa trovärdighet för att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara. I vissa situationer kan finanspolitiken också aktivt behöva stötta penningpolitiken. Det budgetpolitiska ramverket med bl.a. överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak för staten, ett kommunalt balans- krav och en stram budgetprocess bidrar till långsiktigt hållbara finanser och till att finanspolitiken inte blir destabiliserande. För att säkerställa en långsiktigt hållbar finanspolitik har regeringen under mandat- perioden aktivt arbetat med att förbättra det budgetpolitiska ramverket på en rad områden. Exempelvis har det blivit obliga- toriskt att använda utgiftstak. Regeringen föreslår i denna proposition att även överskottsmålet blir obligatoriskt. I detta avsnitt beskrivs den ekonomiska politikens huvudsakliga mål och uppgifter. Syftet är att övergripande redogöra för regeringens syn på vad den ekonomiska politiken kan och bör åstadkomma. I detta avsnitt presenteras vidare i ett fördjupningsavsnitt, i likhet med motsvarande avsnitt i de två föregående ekonomiska vår- propositionerna, vissa delar av det finanspolitiska ramverket, dvs. de regler, rekommendationer och procedurer som regeringen använder som stöd inom finanspolitiken för att nå den ekonomiska politikens mål. I fördjupnings- avsnittet redogörs för regeringens översyn av det budgetpolitiska ramverket, dvs. de regler och procedurer som styr hur budgeten i den offentliga sektorns olika delar tas fram. fördjupningsavsnitt beskrevs skattepolitikens inriktning och förslag lämnades på riktlinjer för skattepolitiken. fördjupningsavsnitt beskrevs sysselsättningspolitikens inriktning och det ramverk regeringen utvecklat för att bättre kunna identifiera problem på arbetsmarknaden och följa upp om politiken har avsedd effekt.17 Tillväxten i produktionskapaciteten bestäms av utvecklingen av arbetade timmar, kapitalstock och totalfaktorproduktivitet.18 4.1Den ekonomiska politikens huvuduppgifter och medel Den ekonomiska politikens huvuduppgift är att skapa så hög varaktig välfärd som möjligt genom de tre målen: 1.en hög uthållig tillväxt och sysselsättning, 2.en generell välfärd, dvs. en välfärd som kommer alla till del, och 3.en stabil makroekonomisk utveckling. Grundförutsättningarna för att dessa mål ska kunna nås är långsiktigt hållbara offentliga finanser och en god internationell konkurrens- kraft. Den ekonomiska politiken har två huvud- sakliga medel: finans- och penningpolitik. Finanspolitiken används för att nå samtliga mål medan penningpolitiken enbart har stabilise- ringspolitiska uppgifter. Nedan beskrivs finans- politikens roll för att nå de övergripande målen. Även penningpolitiken beskrivs för att klargöra rollfördelningen i stabiliseringspolitiken. 4.1.1Politiken ska skapa förutsättningar för en hög uthållig tillväxt och sysselsättning En central uppgift för finanspolitiken är att skapa institutionella förutsättningar för en väl fungerande marknadsekonomi. Med goda insti- tutioner menas att regelverk, skatter, trans- fereringar, offentliga investeringar och offentlig konsumtion utformas på ett sådant sätt att de skapar förutsättningar för en hög tillväxt. En hög ekonomisk tillväxt ska dock inte åstadkommas med oacceptabla fördelningspolitiska effekter eller oacceptabla effekter på miljön, klimatet eller människors hälsa. Detta är en del av målet hög uthållig tillväxt. En politik för fler arbetade timmar Ett av regeringens centrala mål är att öka antalet arbetade timmar, både genom att fler arbetar och genom fler arbetade timmar per arbetande. Med en väl utformad sysselsättningspolitik är det möjligt att höja den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. Det finns flera skäl till att regeringen lägger stort fokus på ökad sysselsättning och minskat utanförskap. En hög sysselsättning bidrar, förutom till hög BNP, till att individens och samhällets kostnader för utanförskap och utslagning minskas. Ett högt antal arbetade timmar är också en förutsättning för att den offentliga sektorns åtaganden ska kunna finansieras utan att skattebelastningen blir för hög. Detta är särskilt viktigt för hållbara offentliga finanser på lång sikt (se avsnitt 12). Grunden i en politik för ett högt antal arbetade timmar är att det ska löna sig att arbeta. En viktig uppgift för politiken är därför att identifiera och förändra regler som motverkar detta. Ett exempel är att reducera det hinder som höga marginal- och tröskeleffekter i skatte- och bidragssystemen utgör för sysselsättningen. Politiken kan också bidra till hög sysselsättning och lägre arbetslöshet genom åtgärder för en bättre fungerande arbetsmarknad, t.ex. genom åtgärder inriktade på förbättrad lönebildning och förbättrad matchning mellan personer som söker arbete och arbetsgivare som söker efter arbetskraft. En politik för tillväxt i kapitalstocken Genom ökade investeringar kan mer produceras. Politiken kan bidra till tillväxten i det samlade produktionskapitalet (kapitalstocken) på flera olika sätt. En hög nivå på de privata invester- 18 Totalfaktorproduktivitet är den del av produktionsökningen som inte 17 I denna proposition behandlas det sysselsättningspolitiska ramverket i kan hänföras till ökat användande av arbetskraft eller kapital. innefattas effekten av t.ex. teknisk utveckling och förbättrad utbildning. Omfördelning efter behov men med bibehållna drivkrafter att arbetaÄven om de flesta transfereringar framför allt omfördelar inkomster över livet finns det vissa transfereringar som riktar sig direkt till hushåll med relativt låga inkomster. som dessa transfereringar behövs för att förbättra villkoren för de mest utsatta, riskerar de att ge allt för svaga drivkrafter för arbete. Det är därför viktigt att upprätthålla starka drivkrafter för arbete i det sammantagna systemet med skatter och trans- fereringar. Om en individ inte kortsiktigt kan förbättra sin ekonomiska situation genom att arbeta mer, byta arbete eller gå från bidrag till arbete riskerar individen att fastna i en situation med permanent låg levnadsstandard och bidrags-81 ingarna förutsätter att har ett gynnsamt tjänster viktiga för att välfärden ska komma hela näringsklimat för företag och privatpersoner. befolkningen till del. Skatter och regelsystem ska därför utformas så att de stödjer ett dynamiskt och konkurrens- Välfärd via subventionerad utbildning, vård och steringar i t.ex. infrastruktur är bl.a. viktiga för att uppmuntra till privata investeringar. Ett viktigt välfärdspolitiskt medel är att det offentliga finansierar tjänster som konsumeras av En politik för ökad produktivitet enskilda individer efter behov, oavsett inkomst Politiken kan bidra till hög produktivitet genom välfärdstjänsterna såsom vård, omsorg, ut- att skapa goda förutsättningar för entreprenör- bildning samt rättsväsende ska vara av högsta skap, forskning och lärande. möjliga kvalitet och komma alla till del. Goda villkor för företagande och entrepre- offentligt finansierad utbildning, vård och nörskap är en avgörande tillväxtförutsättning. omsorg utjämnar politiken livsvillkoren mellan Genom att nya företag med nya idéer utmanar existerande företag och tankesätt kan produk- Nyetableringar är viktiga för att introducera nya produkter och produktions- processer samt för att hitta nya marknader. bidrar nedläggning av lågproduktiva företag till att resurser frigörs som i stället kan inkomstskillnader mellan individer. användas i företag med högre produktivitet. liga system har till huvudsakligt syfte att är därför avgörande för tillväxten att potentialen omfördela inkomster över livscykeln. till ökat entreprenörskap i tas tillvara. perioder i livet med relativt låg inkomst får Det är särskilt viktigt att förändra regler som individen olika typer av transfereringar och förhindrar entreprenörskap på marknader där subventioner och i livet med konkurrensen är svag eller obefintlig. relativt hög inkomst betalas i stället mer i skatt Ett utbildningssystem av hög kvalitet och en Exempelvis innebär barnbidrag, forskning av världsklass skapar förutsättningar subventionerad barnomsorg och avgiftsfri skola för att kunna konkurrera på den en överföring av resurser till familjer med barn, medan ålderspensionssystemet omfördelar in- komster från yrkesaktiv ålder till senare i livet. 4.1.2Politiken ska bidra till ökad välfärd En hög BNP har inget egenvärde i sig utan det viktiga är den högre välfärd för medborgarna som detta möjliggör. Den viktigaste åtgärden för ökad välfärd är att nå en varaktigt högre sysselsättning genom ett minskat utanförskap. De individer som drabbas av utanförskap har lägre inkomster och ofta sämre livsvillkor i övrigt. Genom högre sysselsättning och minskat utanförskap ökar både välfärden för med- borgarna och BNP. En högre BNP möjliggör även ökad omfördelning. Utöver en hög andel i arbete är olika typer av omfördelning via skatter, transfereringssystem och offentligt finansierade Att motverka höga marginal- och tröskeleffekter är därför inte bara en samhälls- ekonomisk effektivitetsfråga, utan också en central fördelningspolitisk fråga. Försäkringssystem med fördelningspolitiska inslag Syftet med vissa transfereringar är främst att fördela risken för ett inkomstbortfall över alla försäkrade individer så att effekten för den enskilda individen, t.ex. av en period av sjuk- skrivning, blir mindre kännbar. Sjukförsäkringen syftar till att försäkra mot bortfall av inkomst och inte i första hand till att omfördela in- komster. Det finns dock två inkomstfördelande inslag i socialförsäkringssystemet. Höginkomst- tagare nyttjar i genomsnitt systemen i mindre utsträckning än låginkomsttagare. Försäk- ringarna täcker därtill enbart inkomster upp till en viss högsta nivå, medan socialavgifter tas ut även på inkomster över denna nivå. Skattesystem som ger bra utbyte av arbete Skattesystemet medför en omfördelning genom att höginkomsttagare betalar mer skatt än dem med lägre inkomster. Skattesatserna är högre för dem med högre inkomster och även uttaget av t.ex. kommunalskatt omfördelar eftersom skatteuttaget i kronor är högre från dem med högre inkomster. som det finns ett behov av att ta in skatt för att finansiera offentligt tillhandahållna välfärdstjänster finns det en risk för att skatteuttaget minskar viljan att arbeta. Skatte- systemet måste därför konstrueras så att det ger ett bra utbyte av arbete. 4.1.3Politiken ska bidra till makroekonomisk stabilitet Konjunkturnedgångar som leder till hög arbetslöshet drabbar den enskilde och riskerar att leda till utanförskap. Stora konjunktur- svängningar kan också leda till att BNP-nivån och sysselsättningen varaktigt blir lägre än vad som annars hade varit fallet. Det finns flera orsaker till detta: -Den osäkerhet som kraftiga kon- junktursvängningar medför har en negativ effekt på investeringarna i produktions- kapital. Minskade investeringar leder därför till minskad produktivitet och sysselsättning. -Kraftiga konjunktursvängningar leder normalt sett till stor variation i inflations- takten. Det försämrar förutsättningarna för både företagare och hushåll att fatta långsiktigt rationella ekonomiska beslut. -En kraftig lågkonjunktur slår ut produktivt kapital (maskiner och byggnader) när företag går i konkurs (utöver det som är motiverat av en normal strukturom- vandling). -För de individer som drabbas av arbets- löshet finns en risk att detta leder till förlorad kompetens och därmed sjunkande produktivitet. Det kan i sin tur leda till en varaktigt högre arbetslöshet. Stora konjunktursvängningar kan således leda till betydande välfärdsförluster. Politiken bör därför motverka stora konjunktursvängningar. En trovärdig stabiliseringspolitik verkar främst genom att stabilisera medborgarnas och företagens förväntningar om den framtida ekonomiska utvecklingen. Om förväntningarna är stabila minskar riskerna för stora svängningar i ekonomin. För att stabilisera förväntningarna är det viktigt att politiken är förutsägbar. En viktig del i en förutsägbar politik är tydliga mål och regler. Delegeringen av penningpolitiken till en självständig centralbank och införandet av det budgetpolitiska ramverket (se avsnitt 4.2) har tillsammans skapat förutsägbarhet i stabili- seringspolitiken. har huvudansvaret för stabiliseringspolitiken I har det huvudsakliga ansvaret för stabiliseringspolitiken. Målet för är att upprätthålla prisstabilitet. har preciserat målet till att inflationen (Konsumentprisindex) ska vara . använder främst repo- räntan för att styra inflationen mot målet. Något förenklat sker detta genom att räntan sätts lägre när bedömningen är att inflationen på medellång sikt ligger under målet och högre när inflationen bedöms ligga över målet. Vid störningar som påverkar efterfrågeläget i ekonomin råder normalt sett inget motsatsförhållande mellan att stabilisera sysselsättningen och inflationen. Det innebär att ekonomin i normalfallet kommer att stimuleras i lågkonjunkturer och stramas åt i högkonjunkturer via penningpolitiken. Finanspolitiken kan i vissa lägen behöva komplettera penningpolitiken