prop · GX03156 · 2010-03-19 00:00:00 — Regeringens förslag: Landstingen i , och Västra Gö- talands län samt ska besluta om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete, trots 2 kap. 8 § andra stycket kommunallagen (1991:900). Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- i m.fl. anser att det ger en ökad tydlighet att samla besluten kring vissa statliga medel till regional projektverksamhet. i län, samverkansorganen i Öster- götlands län och län, Kommuner och Landsting (SKL) samt ser förslaget som innebär att stöd kan ges till enskilda företag som positivt. anser att det är av stor vikt att det organ som får beslutsrätten för dessa medel har en väl fungerande dialog med de berörda kommunerna för att besluten ska upplevas som väl förankrade. i anser även att fördelningen av projektmedlen bör återgå till den ordning som rådde vid försöksverksamhetens början, vilket ger länsstyrelserna större möjligheter att utgöra en kompetent partner till regionen i regionala utvecklingsfrågor. Länsstyrelserna i , och län har invändningar mot förslaget. i är starkt negativ till att företagsstöd och stöd till kommersiell service överförs till en annan organisation än . i län ifrå- gasätter om inte ett lagförslag där de utpekade kommunala organisatio- nerna ges permanenta rättigheter att utge ekonomiskt stöd till enskilda företag borde ges en vidare prövning. i län anser att uppgiften att besluta om regionala företagsstöd är myndighetsutövning och som bör ligga kvar på av rättssäkerhetsskäl. Sam- verkansorganet i län förutsätter att det även framöver kommer att kunna besluta om stöd till enskilda företag, vilket det har gjort sedan försöksverksamhetens start . och Samverkansorganet i anser respektive förutsätter att de kommunala samverkansorganen bör få samma rättigheter som förslaget innebär. Samverkansorganen i och anser att alla medel för regionalt tillväxtarbete, exklusive medel till jordbruksstöd, bör föras över från länsstyrelserna till samverkansorganen. Skälen för regeringens förslag: I det regionala tillväxtarbetet, som det anges i försöksverksamhetslagen respektive samverkansorganslagen, ingår att besluta om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete. De stöd som avses är den centrala och regionala projekt- verksamheten samt de regionala företagsstöden som ingår i anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt stöd enligt förordningen om stöd till samtidig anläggning av kanalisation vid utbyggnad eller ombyggnad av annan infrastruktur. Uppgiften att besluta om användningen av dessa medel är till vissa delar sammankopplad med att utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling samt med arbetet med att samordna insatser för genom- förandet av strategin. Projektverksamheten som finansieras av de ovan nämnda medlen ska bl.a. bedrivas i enlighet med de strategier och program som utarbetas av den aktör som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet. De regionala strategiernas genomslag torde öka om den som ansvarar för dess framtagande även kan finansiera delar av strategins genomförande. Enligt 2 kap. 8 § andra stycket kommunallagen får en kommun eller ett landsting stödja enskilda näringsidkare endast om det finns synnerliga skäl. Det kan därför ifrågasättas om landstingen ska ges vidare befogenheter än vad som följer av kommunallagen. Inom ramen för försöksverksamheten har landstingen i och kunnat besluta om användningen av vissa statliga medel. I förordningen anges vilka medel som avses, däribland de regionala projektmedlen och regionala företagsstöden. Med anledning av att regeringen föreslår att försöksverksamheten bör göras permanent för berörda län talar det för att landstingen i , och samt ges möjlighet att besluta om de regionala företagsstöden. I sammanhanget bör det dock framhållas att uppgiften avser att hantera statliga medel och inte att bedriva en egen stödgivning gentemot enskilda företag. Av de remissinstanser som har kommenterat förslaget anser i län att en vidare prövning bör göras innan uppgiften görs permanent för de tre landstingen och . Regeringen anser dock att det under försöksverksamheten visat sig att landstingen i och Västra län samt kunnat hantera uppgiften väl. Vidare bedömer regeringen att det inte finns skäl att anta att i inte ska kunna ha motsvarande uppgift. Flera samverkansorgan framhåller i sina remissyttranden att även sam- verkansorganen bör ges möjlighet att besluta om företagsstöd. De änd- ringar som föreslås i samverkansorganslagen innebär ett tydliggörande av uppgifterna och syftar till att skapa en enhetlig terminologi på områ- det. Ändringarna innebär, som remissinstanserna är inne på, att det inte görs någon skillnad mellan hur uppgifterna anges i de två lagarna. Den närmare regleringen avseende medlen, bl.a. vad gäller beslutsorgan görs i förordning. Kontrollen av att beslut är korrekta ska ske oavsett vilken aktör som beslutar om stöden. Med hänsyn till utfallet av försöksverksamheten (se avsnitt 5.1) anser regeringen, till skillnad från i län, att den ordning som föreslås väl tillgodoser bl.a. kraven på rätts- säkerhet. De stöd som är medfinansierade via strukturfondsprogrammen ingår i EU:s kontrollsystem. Övriga kontroller sker via den sedvanliga revisionen. Det bör också framhållas att även fortsättningsvis kommer stödgivningen att vara föremål för en fortlöpande anmälan till, samt upp- följning och utvärdering av, . Regeringens förslag: Landstingen i , och samt ska följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala tillväxtarbetet. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att de aktuella organen m.fl. även ska ges upp- giften att löpande följa utvecklingen i länet i förhållande till regionala och nationella mål. Remissinstanserna: Ingen remissinstans framför invändningar mot förslaget. Länsstyrelserna i , och anser att om uppgiften att besluta om hur statliga regionala tillväxt- medel ska användas förs över till landstingen, skapas möjligheten att ge länsstyrelserna i berörda län ett oberoende uppföljnings- och utvärde- ringsuppdrag. Samverkansorganet i län, i län och Kommuner och Landsting (SKL) ser positivt på uppdraget. De anser att det är naturligt att dessa uppgifter kopplas till det över- gripande ansvaret för regionalt tillväxtarbete i länet. Skälen för regeringens förslag: I den regionala tillväxtpolitiken är uppföljning och utvärdering strategiska verktyg för att skapa goda förut- sättningar för regional tillväxt. Uppföljningen och utvärderingen ska leda till att ständigt förbättra tillväxtarbetet från planering till genomförande. Utvärderingarna ska även skapa förutsättningar för att erfarenheter och kunskaper förmedlas och sprids till de aktörer som deltar i genomföran- det av de olika länsvisa programmen. Uppgifterna att följa upp, utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala till- växtarbetet ingår i tillväxtarbetet enligt förordningen om regionalt till- växtarbete. Den årliga redovisningen till regeringen av resultaten av det regionala tillväxtarbetet innebär systematik i uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Resultaten som redovisas från respektive län är dessutom viktiga signaler för hur arbetet genomförs dels i varje län, dels samlat för hela landet. I likhet med flera remissinstanser anser regeringen att det är nödvändigt att ansvaret för dessa uppgifter följer det övergripande ansvaret för regionalt tillväxtarbete i länet. I promemorian föreslås att uppgiften att löpande följa utvecklingen i länet i förhållande till nationella och regionala mål ska ingå i det regionala tillväxtarbetet och att uppgiften ska anges i den nya lagen. Uppgiften har ansetts ingå i det arbete som avses med det regionala utvecklingsansvaret i försöksverksamhetslagen. Enligt förordningen om regionalt tillväxtarbete har också samverkansorganen, de två landstingen och länsstyrelserna med ansvaret för regionalt tillväxtarbete denna uppgift. Med anledning av att uppgiften bedrivs inom ramen för försöksverk- samheten, utan att uttryckligen anges i försöksverksamhetslagen, och med beaktande av att den enligt promemorian uppfattas ingå i det regio- nala tillväxtarbetet anser regeringen att det inte finns skäl att särskilt ange uppgiften i den nya lagen. I syfte att skapa bättre förutsättningar för länens strategiska regionala tillväxtarbete anser regeringen däremot att uppgifterna att följa upp, låta utvärdera och till regeringen redo- Prop. 2009/10:156 visa resultaten av det regionala tillväxtarbetet, ska regleras i den nya la- Närmare reglering av uppföljningen, utvärderingen och redovis- ningen till regeringen av resultaten av det regionala tillväxtarbetet sker genom förordningen om regionalt tillväxtarbete och regeringens villkors- beslut ställda till berörda landsting, samverkansorgan och . i har framfört att länsstyrelserna skulle kunna få ytterligare uppföljnings- och utvärderingsuppgifter. Frågan har behandlats av som i sitt betänkande bl.a. framför att länsstyrelserna skulle kunna ges i uppdrag att redovisa tvärsek- toriella kunskapsunderlag till (SOU 2007:10). Som angetts ovan bereds betänkandet inom . Regeringens förslag: Landstingen i , och samt ska få utföra vissa uppgifter inom ramen för EU:s strukturfondsprogram. Uppgiften att ta emot och bereda ansökningar om bidrag från avseende mål 1 och mål 2 ska utgå ur lagen om samverkansorgan i länen. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att de landsting som avses i den föreslagna lagen får utföra uppgifter inom ramen för EG: strukturfonder och program. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt i frågan. Samverkansorganet i anser att det krävs ett förtyd- ligande av 6 § i lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen. Ordet program kan ges en vidare tolkning till att även omfatta andra EU- program. Därför bör det i lagstiftningen anges att landsting eller s.k. regionkommun får utföra uppgifter inom ramen för de verktyg struktur- fonder inom nuvarande planeringsperiod som disponeras för att genomföra sammanhållningspolitiken. Samverkansorganet i Väster- bottens län vill även att samverkansorganen får ett inskrivet ansvar att medverka i beredning av ansökningar om bidrag från (mål 1 och 2). Ansvaret att ta emot och bereda ansökningarna ligger på . Samverkansorganet anser att den starkare skrivningen medverkan i beredningen från samverkansorganen bör ges ett lagstöd eftersom denna uppgift är en viktig politisk priori- teringsuppgift inom ramen för det regionala utvecklingsansvaret. Samverkansorganet i län invänder mot att samverkansorganen fråntas uppgiften att ta emot och bereda ansökningar om bidrag till . Skälen för regeringens förslag: Europeiska unionen har en samman- hållningspolitik, vars mål är att bidra till ekonomisk och social samman- hållning och minska regionala skillnader och ojämlikhet mellan männi- skor inom unionen. Dess främsta instrument är strukturfonderna som omfattar drygt en tredjedel av EU:s budget eller . I genomförs sammanhållningspolitiken bl. a. inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. I finansieras strukturfondsarbetet för programperioden 2013 av två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Europeiska regionala utvecklingsfonden finansierar åtta regionala strukturfondsprogram och de tretton territoriella samarbetsprogrammen som deltar i. För den europeiska social- fonden finns det ett nationellt program. Framtagandet av de regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning samordnades av, på uppdrag av re- geringen, Länsstyrelserna i , , , Gävle- borgs, och . Landstingen i och bjöds in av regeringen att samordna framtagandet av pro- grammen för sina respektive programområden. Förslaget till det natio- nella strukturfondsprogrammet för Europeiska socialfonden togs fram av . Vid framtagandet av de territoriella programmen deltog flera länsstyrelser och samverkansorgan samt landstingen i och . är förvaltande och attesterande myndighet för de regionala strukturfondsprogrammen. Svenska har motsvarande funktion för det nationella programmet. För de fem territoriella samarbetsprogrammen med svensk förvaltande myndighet är det , Länsstyrelserna i , respektive som är förvaltande och attesterande myndigheter. Samverkansorganet i har utsetts till värdorganisation av de svenska, norska och danska regeringarna för den del av det gemen- samma tekniska sekretariatet som ansvarar för delprogram Kattegatt- . Delprogrammet ingår i det territoriella samarbetsprogrammet Interreg Öresund-Kattegat-Skagerrak 20072013. Samverkansorganet har i egenskap av värdorganisation för det gemensamma tekniska sekretariatet arbetsgivaransvar för den del av personalen som är anställd vid sekretariatskontoret. Arbetsgivaransvaret innefattar inte ansvar för genomförandet av programmet, detta åligger den förvaltande myndig- heten. koordinerar sekretariatets arbete och ska verka för att den arbetsfördelning som tagits fram mellan verket och det gemensamma tekniska sekretariatet genomförs. Tyngdpunkten i sekretariatets verksamhet ligger i att informera om programmet, ta emot och bereda ansökningar samt föreslå vilka projekt som bör godkännas. Sekretariatet ska vidare följa upp beslutade projekt och förmedla kontakter mellan potentiella projektägare samt bistå med vägledning och information. Västra är i sin tur svenskt sekretariat för del- området Gränslöst samarbete inom det territoriella samarbetsprogrammet Interreg 20072013. Sekretariatet ska bistå den förval- tande myndigheten (i ) i dess arbete. Sekreta- riatet samarbetar med sekretariatet vid fylkeskommun och ska även vara kontaktyta gentemot dem som söker projektstöd, svara för information, partnerskapskontakter, ta emot och bereda ansökningar, ta fram förslag till beslut och föredra dessa i styrkommittén. i och samverkansorganet i har respektive uppgifter utifrån deras ansvar för det regionala tillväxtarbetet i länet. Arbetsuppgifterna som följer av att vara Prop. 2009/10:156 värdorganisation respektive svenskt sekretariat regleras i det av Europeiska kommissionen antagna programdokumentet, vars god- kännande varit föremål för regeringsbeslut, och i fallet med sam- verkansorganet i , i avtal med den förvaltande myndigheten. Enligt regeringens mening bör det framgå av lag att de aktuella lands- tingen kan ges uppgifterna. Samverkansorganet i anser att ordet program kan ges en vidare tolkning och även omfatta andra EU-program. Regeringen in- stämmer i denna bedömning och anser därför att det i den nya lagen bör anges att landstingen i , och samt ska få utföra vissa uppgifter inom ramen för . Några remissinstanser har invänt mot att samverkansorganen, i och med föreslagen ändring i samverkansorganslagen, fråntas uppgiften att bereda ansökningar till . Ändringen i samverkans- organslagen är emellertid en konsekvens av att samverkansorganen i strukturfondsorganisationen för programperioden 20072013 inte har tilldelats några beredningsuppgifter. Frågan om strukturfondsorganisa- tionen behandlas inte i denna proposition. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en sam- hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. De transportpolitiska målen är en utgångspunkt för samtliga av statens åtgärder inom transportområdet, exempelvis hur myndigheterna ska prioritera bland olika önskemål och behov när de genomför sina uppdrag. Målen ska även vara ett stöd för regional och planering. Den långsiktiga transportinfrastrukturplaneringen sker genom att först planeras inriktningen, därefter åtgärderna. regeringen förslag i en proposition. I den fastläggs mål, ekonomiska ramar och inriktning för planeringsperioden avseende 20102021. ningsplaneringen avslutas med att regeringen överlämnar en infrastruk- Framtidens resor och transporter- infrastruktur för hållbar tillväxt till 2008/09:35). beslut mot bakgrund av regeringens förslag i infrastrukturpropositionen följer arbetet med åtgärdsplaneringen, bl.a. upprättande och fastställande På nationell nivå är det och som upprättar lång- Planer för länet upprättas av länsstyrelserna i , , , och län, av landstingen i och och av kommunala samverkansorgan i övriga län. Vad respektive plan ska innehålla regleras i förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur, förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruk- Prop. 2009/10:156 tur och förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa I åtgärdsplanerna beskrivs de åtgärder som övervägs bl.a. med avse- ende på hur de bidrar till inriktningen, transportpolitiska mål, samhälls- ekonomiska bedömningar och andra konsekvensbeskrivningar. Åtgärds- planeringen säkerställer att förslagen till prioriteringsordning är väl ge- nomlysta och att förankrade åtgärder är avvägda och prioriterade jämfört med andra tänkbara åtgärder. Regeringen gav , , Luftfartsstyrel- sen och samt länsstyrelserna i , , , och i uppdrag att inleda förberedelsearbetet för åtgärdsplaneringen av infrastrukturåtgärder för perioden 20102021. Landstingen i och samt de kommunala samverkansorganen erbjöds att inleda förberedelsearbetet på motsvarande sätt som länsstyrelserna (dnr N2008/243). Åtgärds- planeringen avslutas i och med att länsplaner upprättas och fastställs. Regeringsuppdraget består i att ta fram analyser som ska underlätta det kommande arbetet med att ta fram detaljerade planförslag. Länen, lokala och regionala företrädare, samt statens infrastrukturverk ska samverka kring systemanalyser på regional och nationell nivå. I enlighet med re- geringsuppdragets direktiv presenterar , och länen sina planförslag till transportinfrastruktursatsningar i hela landet för regeringen. Åtgärdsplanerna för perioden 20102021 har fastställts av regeringen och länsstyrelserna, landstingen i och samt av de kommunala samverkansorganen /10 och ska genomföras . Länsplaner för regional transportinfra- struktur beslutas regionalt av den aktör som är ansvarig för transportinf- rastrukturplaneringen i respektive län. 8.2Uppgiften att upprätta och fastställa en länsplan Regeringens förslag: Landstingen i , och samt ska upprätta och fastställa en länsplan för regional transportinfrastruktur. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrar sig särskilt i frågan tillstyrker samtliga förslaget, däribland , , Samverkansorganet i , , i och . i län anser att ett för- tydligande gällande planering för infrastruktur av respektive myndighets ansvarsområde är bra. framhåller att det för transportinfra- strukturplaneringen är önskvärt med större geografiska områden än län. konstaterar att lagförslaget även fortsättningsvis ger tre olika modeller för regionalt samarbete vilket leder till olika tyngd i arbetet med infrastrukturplaneringen mellan län/region och trafikverken. anser att ett likartat system över hela landet underlättar trafik- verkens arbete och leder sannolikt till en mer effektiv hantering av till- växt- och infrastrukturinvesteringar till gagn för såväl medborgare som Prop. 2009/10:156 näringsliv. framhåller vikten av samordning mel- lan regional och nationell plan där länsnivån enligt kommunen bör få ett ökat inflytande även över prioriteringar inom den nationella planen. I både den regionala planen och den nationella planen bör ett organiserat samråd ske över region-/länsgränserna. Sydsvenska Industri- och Han- delskammaren framhåller att och yttrandena över kommitténs slutbetänkande pekar på en stark vilja i regionerna att axla ett större ansvar för bl.a. infrastrukturfrågor. Skälen för regeringens förslag: Enligt försöksverksamhetslagen har landstingen i och ansvaret för frågor om länsplaner för regional transportinfrastruktur (2 § 2). Vidare gäller att de kommunala samverkansorganen enligt samverkansorganslagen har upp- giften att besluta om prioritering bland åtgärder avseende infrastruktur m.m. vid upprättande av länsplaner för regional infrastruktur (3 § 4). I remissvar lyfter verket fram flera positiva effekter av för- söksverksamheten och att den demokratiska förankringen av det regio- nala utvecklingsarbetet därigenom blivit bättre. Vidare anser verket att en ökad helhetssyn på transportförsörjningen har uppnåtts i län och att det i finns en tydlig samverkan mellan alla kommuner i länet. Regeringen anser att det regionala inflytandet över uppgifterna kring infrastrukturplanering ska stärkas på länsnivå (prop. 2008/09:35 s. 210). Uppgiften att utarbeta och fastställa länsplaner ska därför bedrivas av berörda landsting och . 9 Samverkan och samråd Regeringens förslag: Landstingen i , och ska samverka med länets kommuner, och övriga berörda statliga myndigheter. ska samverka med och övriga berörda statliga myndigheter. De ovan nämnda landstingen och ska samråda med företrädare för berörda organisationer och näringslivet i länet. Strategier för länets utveckling ska beaktas av och av statliga myndigheter som bedriver verksamhet i länet. och övriga statliga myndigheter ska inom sina verk- samhetsområden lämna de aktuella landstingen och det biträde som de behöver för regionalt tillväxtarbete och transport- infrastrukturplanering. De ska också löpande informera de landsting som avses i lagförslaget och om pågående och pla- nerade verksamheter som har betydelse för länets utveckling. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna invänder mot försla- i län understryker behovet av samverkan mellan de organ som är verksamma inom länen. i framhåller att det är viktigt att i förordningen om regionalt tillväxtarbete tydliggöra innehållet i uppdrag i förhållande till innehållet i lagförslaget. i betonar att ett framgångsrikt regionalt tillväxtarbete förutsätter en väl fungerande sam- verkan mellan den statliga regionala nivån och den kommunala självsty- relsenivån. Såväl i som län anser att det är viktigt för roll att samordna statens insatser och svara för den statliga tillsynen i länet att landstingen och omfattar samma geografiska område. välkomnar förslaget om att samrådet med andra intressenter i det regionala tillväxtarbetet och inför viktigare beslut görs obligatoriskt. För att markera betydelsen av dessa krav anser verket att det är av stor vikt att en uppföljning av kravens efterlevnad genomförs. anser att det skapas goda förutsättningar för ett starkt och regionalt anpassat tillväxtarbete genom en strukturerad och tydlig samverkan mellan den kommunala och regionala nivån. framhåller att samverkan mellan kommunerna, landstingen och andra berörda myndigheter och organisa- tioner är en förutsättning för att få ett bra utfall och hög legitimitet i såväl det regionala tillväxtarbetet som transportinfrastrukturplaneringen. Länsstyrelserna i län och förväntar sig utifrån resonemang en tydligare diskussion om länsstyrel- sens samordningsroll och om statliga myndigheters regionala organisa- tion eller närvaro. i konstaterar även att staten drar sig tillbaka när det gäller ansvaret för den regionala utvecklingen. Ordet beakta i den föreslagna lagtexten har enligt en ganska vag betydelse. i anser att det är angeläget att åstadkomma en ordning som ökar förutsättningarna för den statliga sektorns reella medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Samverkansorganet i anser att samverkan även ska omfatta landstingen. Samverkansorganen i och ser positivt på att samverkansorganens uppdrag stärks genom den föreslagna ändringen, exempelvis ska statliga myndigheter beakta den strategi som samverkansorganet utarbetar för länets utveckling samt biträda samverkansorganet inom sina respektive verksamhetsområden, samt löpande informera om pågående och planerade verksamheter som har betydelse för regionens utveckling.