prop · GX03102 · 2010-04-15 00:00:00 — Relativt lågpresterande elever har försämrat sina resultat mest, vilket visar sig i att andelen elever som inte anses nå upp till medelgod kunskapsnivå enligt kriterierna i TIMSS Advanced nästan har fördubblats. Övergång till högskolan varierar stort mellan kommuner Andelen ungdomar som börjar högskolan efter avklarade gymnasiestudier minskade från /2005/06. finns ännu inga uppgifter. ökade dock direktövergången till högskolan, och den har fortsatt att öka , från av de som fick slutbetyg från gymnasieskolan 2008. Tabell 5.5 Övergång till högskolan inom ett respektive efter avslutad utbildning i gymnasieskolan Inom ett läsår (%) Inom tre läsår (%) Skillnaderna mellan kommunerna var stora även när det gäller övergång till högskolan och varierade mellan 2006. Spridningen har inte förändrats nämnvärt . I vilken grad elever övergått till högskolestudier beror delvis på vilken inriktning eleverna haft på gymnasiestudierna. Högst övergångsfrekvens hade elever som gått naturvetenskapliga utbildningar följt av samhällsvetenskapliga och tekniska utbildningar. Direktövergången till vuxenutbildning minskar Av alla elever med slutbetyg från gymnasieskolan 2007/08 gick direkt över till vuxenutbildning. Andelen har minskat från . Det förklaras bl.a. av ändrade bestämmelser för prioriteringsordningen vid antagning av studerande, se vidare avsnitt 5.6.1. Antalet elever i gymnasieskolan minskade ökning Antalet elever i gymnasieskolan minskade något från förra läsårets toppnotering 396 000 elever till 395 000 elever /10. hade antalet ökat med nästan 62 000 elever, , . Utvecklingen, som beror på stora födelsetal , är dock inte jämnt spridd över landet. har antalet gymnasieelever minskat i 40 kommuner, framför allt i kommungruppen glesbygdskommuner. Antalet skolor har däremot fortsatt att öka. fanns det 976 gymnasieskolor, 518 kommunala och 458 fristående skolor. var det 516 kommunala och 247 fristående gymnasieskolor. De fristående skolorna står för i princip hela ökningen av antalet skolor. Ökningen av antalet elever rör också nästan uteslutande de fristående skolorna. Även har antalet elever i de fristående skolorna ökat. Andelen elever i fristående gymnasieskolor har ökat från . har andelen elever i den egna kommunens skolor minskat från . Antal gymnasieskolor och elever skolor (%) skolor (%) kommun (%) Mellan kommungrupperna finns stora skillnader i hur stor andel av hemkommunens elever som går i fristående gymnasieskolor. I stor- städerna gick av eleverna i fristående skolor. Motsvarande andel i glesbygdskommunerna var . har dock andelen ökat i alla kommungrupper. Diagram 5.5 Andel elever i fristående gymnasieskolor, per kommungrupp (hemkommun) >25 000 inv. 12 500 - 25 000 inv. <12 500 inv. gick av alla elever i gymnasieskolor med kommun eller landsting som huvudman på på ett specialutformat program Övriga elever studerade vid fristående gymnasie- till studiernas inriktning gick ungefär en lika stor andel elever på För övriga elever fanns ingen uppgift. finns dock vissa könsskillnader. högskoleförberedande utbildning och en yrkesutbildning. 2009/10:102 Motsvarande andelar bland männen var . Av eleverna på de specialutformade programmen gick en högskoleförberedande utbildning och en yrkesinriktad utbildning. Kostnaderna för gymnasieskolan har ökat Den totala kostnaden för gymnasieskolan 2008 var (inklusive kostnader för skolskjuts, nystartade och nedlagda fristående skolor samt ersättningar till andra utbildningsanordnare), vilket motsvarade av den totala kostnaden för skolväsendet. Jämfört med 2007 har kostnaden ökat mätt i fasta priser. De kommunala gymnasieskolorna stod för , landstingsskolorna för medan verksamheten vid de fristående gymnasieskolorna inklusive riksinternatskolor och internationella skolor stod för av den totala kostnaden. Kommunernas kostnader för gymnasieskola Miljarder kronor, löpande priser *Exklusive kostnader för skolskjuts och ersättning till enskilda anordnare. Enligt har den totala kostnaden för gymnasieskolan ökat i fasta priser , medan antalet lärare (heltidstjänster) och elever har ökat . Fortsatt stora kostnadsskillnader mellan kommuner Den genomsnittliga kostnaden per elev i gymnasieskolan var 2008. Kostnaden per elev, exklusive skolskjuts respektive nystartade och nedlagda fristående skolor samt ersättningar till andra utbildningsanordnare, uppgick till . Kostnaderna per elev var i princip oförändrade sedan föregående år. Kostnaderna per elev varierade kraftigt mellan kommuner, något som beror på att programutbudet skiljer sig åt mellan kommunerna och att gymnasieprogrammen är olika dyra att anordna. varierade kostnaderna per elev på ett och samma gymnasieprogram mellan kommunerna. Exempelvis varierade kostnaden för en plats på natur- vetenskapsprogrammet 2009 mellan och . Diagram 5.6 Kostnad per elev i gymnasieskolan* (löpande priser) Övriga kommuner, >25000 inv. <12 500 inv. *Exklusive kostnader för skolskjuts och reseersättning. Stora skillnader mellan kommuner och fristående skolor i fråga om lärarnas pedagogiska utbildning Antalet tjänstgörande lärare (omräknat till heltidstjänster) minskade /1013 jämfört med föregående läsår och uppgick till knappt 31 200. Lärartätheten minskade från 8,1 till 7,9 heltidstjänster per 100 elever. Andelen lärare (omräknat till heltidstjänster) med pedagogisk högskoleutbildning var , vilket innebär en minskning jämfört med då denna andel var . Av de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan var hälften kvinnor och hälften män /09. På kommungruppsnivå hade glesbygdskommunerna den högsta lärartätheten 2009/10 (11,2 lärare per 100 elever) medan storstäderna hade den lägsta (7,0 lärare per 100 elever). hade storstäderna störst andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning () medan övriga kommuner med <12 500 invånare och glesbygds- kommuner hade den minsta andelen (). I de kommunala skolorna hade i genomsnitt av lärarna en pedagogisk högskoleutbildning /09, att jämföra i de fristående gymnasieskolorna. Obligatorisk särskola och gymnasiesärskola Särskoleutbildningen syftar enligt skollagen till att ge barn och ungdomar med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. I den obligatoriska särskolan ingår grundsärskolan och träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte klarar undervisningen i grundsärskolan. För den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan gäller samma läroplaner som för respektive gymnasieskolan. Därtill har den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan kursplaner som är anpassade till respektive skolform samt till de olika behov som skolan ska kunna tillgodose för var och en av särskolans elever. Elever i gymnasiesärskolan kan utifrån sina förutsättningar också studera enligt gymnasieskolans kursplaner. Varje kommun ska erbjuda de elever som har bedömts kunna gå på ett nationellt program ett urval av olika program. Syftet med gymnasiesärskolan är att fördjupa och utveckla elevens kunskaper som en förberedelse för ett meningsfullt vuxenliv i arbete, boende och fritid. Det är känt att många obligatoriska särskolor ofta saknar ett systematiskt arbetssätt för att följa upp verksamheten och att det finns brister i uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling (lägesbedömningar 2008 och 2009). har på regeringens uppdrag genomfört insatser för att stärka arbetet med kunskapsbedömning i särskolan och särvux. Många kommuner brister i kvalitetsredovisningen av särskoleverksamheten, enligt . Andelen integrerade elever, dvs. elever som gick minst halva tiden tillsammans med elever i grundskoleklass, varierade mellan noll och på kommunnivå /09. Mindre kommuner arbetade generellt sett mer aktivt med integrering än storstadskommuner. En trend är att vissa huvudmän tidigt vill skilja eleverna från varandra och placera elever i särskolan. För gymnasiesärskolan saknas i hög grad tillgång till information om i vilken mån målen för verksamheten nås. Av gymnasiesärskolans elever läste ett specialutformat program /09. Motsvarande andel i gymnasieskolan var . Enligt lägesbedömning 2009 kan den stora andelen som läser specialutformade program vara ett uttryck för en strävan att anpassa utbildningen till en lokal arbetsmarknad, men kan också tolkas som att elevernas möjlighet att välja nationella program är begränsad på en del håll. I gymnasiesärskolan fanns det i genomsnitt 49 elever per kommun och det är inte förvånande att utbildningsutbudet är begränsat. Flera kommuner försöker öka utbudet genom att samverka. Av kommunernas kvalitets- redovisningar framgår att flera insatser har genomförts för att stärka gymnasiesärskolans kontakter med arbetsmarknaden. 2009/10:102 behöver även samverkan med gymnasieskolan utvecklas på många håll. 5.5.3 Kostnader och prestationer Färre elever i den obligatoriska särskolan I den obligatoriska särskolan gick 12 670 elever /10, vilket utgjorde av samtliga elever i den obligatoriska grund- skolan. Antalet elever har minskat jämfört med före- gående läsåret, men andelen elever i särskolan av alla elever i det obligatoriska skolväsendet var oförändrad. Av eleverna i särskolan gick i grundsärskolan, i träningsskolan och var integrerade i . Andelen flickor var och andelen pojkar . Liten minskning av kostnaderna för obligatorisk särskola Kommunernas totala kostnader för den obligatoriska särskolan uppgick till (inklusive skolskjuts), en minskning med jämfört med föregående år. Kostnaden per elev uppgick till (exklusive skolskjuts). Skillnaden i kostnad per elev var stor mellan kommunerna. Liten ökning av antalet elever i gymnasiesärskolan Totalt 9 554 elever gick i gymnasiesärskolan /10, en ökning jämfört med läsåret innan. Av eleverna var män. Nästan alla elever gick i kommunala gymnasiesärskolor. gick i fristående gymnasiesärskolor och i skolor drivna av ett landsting. Totalt 105 kommuner bedrev ingen gymnasie- särskola i egen regi. Av alla elever i gymnasiesärskolan gick i yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. Stora kostnadsskillnader mellan kommuner De totala kostnaderna för den kommunala gymnasiesärskolan uppgick till (inklusive skolskjuts), vilket var en ökning i fasta priser jämfört med . Kostnaden per elev (exklusive skolskjuts) uppgick till 2008, vilket var en ökning med jämfört med året innan. Kostnaden per elev varierade även i gymnasiesärskolan stort mellan kommunerna. En orsak till de stora skillnaderna i kostnader är att eleverna i särskolan och gymnasiesärskolan i högre grad än i andra skolformer har ett varierande stödbehov, vilket avsevärt kan påverka den genomsnittliga kostnaden när elevantalet i kommunen är litet. Ytterligare en orsak är att kostnaden för de elever som i respektive Skr. gymnasiesärskolan, vilka 2007/08 utgjorde av eleverna, inte redovisas som kostnader för särskolan utan i stället redovisas i respektive gymnasieskolans kostnader. Tabell 5.8 Kommunernas kostnader för särskola* Miljarder kronor, löpande priser *Exklusive kostnader för skolskjuts. Antalet lärare i den kommunala obligatoriska särskolan var /10 drygt 2 870, omräknat till heltidstjänster. I fristående särskolor arbetade 155 lärare, omräknat till heltidstjänster. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i kommunala skolor var och andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen . I fristående skolor hade pedagogisk högskoleexamen och specialpedagogisk högskoleexamen. Lärartätheten uppgick till 27,7 respektive 34,9 lärare per hundra elever. /09 var drygt var femte lärare man. Den genomsnittliga tjänstgöringsgraden för alla lärare i den obligatoriska särskolan var . Lärartätheten i gymnasiesärskolan har ökat något I gymnasiesärskolan tjänstgjorde lärare motsvarande ca 2 100 heltids- tjänster /10. Läsåret var motsvarande antal 2 000 heltidstjänster. Lärartätheten har ökat från 22,0 till 22,5 heltids- tjänster per 100 elever på årsbasis medan andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen ligger kvar på . Av lärarna i gymnasie- särskolan var kvinnor /09. Målet för den kommunala vuxenutbildningen (komvux) är enligt skollagen att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens. Utgångspunkten för beslut om utbildningens innehåll och form ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Kommunerna ska prioritera de som har lägst utbildning till den gymnasiala vuxenutbildningen. Även de som har en studieförberedande gymnasial utbildning kan komma i fråga, om de har behov av att skaffa sig en yrkesutbildning som krävs för inträde på arbetsmarknaden eller för Skr. 2009/10:102 att ändra yrkesinriktning. Varje kommuninvånare har rätt att delta i grundläggande vuxen- utbildning fr.o.m. andra kalenderåret det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i grund- skolan och är bosatt i landet. Av 688 400 kursdeltagare14 som var registrerade på någon kurs i komvux /09 fullföljde den kurs de påbörjat. Av kursdeltagarna avbröt kursen och resterande deltog vid läsårets slut i kurser som ännu inte var avslutade. Andelen som fullföljde respektive avbröt en kurs minskade jämfört med föregående år. Män avbröt, i likhet , i högre utsträckning än kvinnor. Betygsresultaten inom den gymnasiala vuxenutbildningen visar på att fick Icke Godkänt, Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Det innebär att av de studerande fick minst betyget Godkänt. Andelen som fått betyget Godkänt har ökat medan andelen med betyget Väl godkänt eller Mycket väl godkänt har minskat. har andelen elever som inte får godkänt betyg ökat med till /09. En tänkbar orsak till de sämre betygsresultaten kan enligt vara att kommunerna i högre grad prioriterat studieovana i antagningen till den gymnasiala vuxenutbildningen. Den totala kostnaden för komvux 2008 var ca , varav 646 miljoner avsåg upphandlad utbildning från privata anordnare, studieförbund och folkhögskolor. Tabell 5.9 Kommunernas kostnader för komvux Miljoner kronor, löpande priser Fotnot: Kostnaderna avser undervisning, lokaler och inventarier, läromedel och utrustning samt elevvård. 14 I statistik över komvux används två begrepp med olika betydelse. Elev är en fysisk person som läser en eller flera kurser och på varje kurs eleven deltar i räknas denne som en kursdeltagare. Marginell ökning av elever /09 uppgick antalet elever inom komvux till 171 940, vilket var en ökning från föregående år. ökade mest, , vilket kan förklaras av att det för dessa utbildningar utgår ett särskilt statsbidrag. Andelen invånare i åldern som deltog i komvux under det aktuella läsåret uppgick till Denna andel varierar stort mellan enskilda kommuner och Tabell 5.10 Antal elever i vuxenutbildning Antalet kursdeltagare hos enskilda utbildningsanordnare ökade Av 688 400 kursdeltagare deltog 222 456 i kurser hos enskilda kurs- anordnare, vilket motsvarar av samtliga kursdeltagare. I kommungruppen storstäder studerade av kursdeltagarna hos enskilda utbildningsanordnare. För femte året i följd har andelen upphandlad utbildning ökat. Delvis kan det förklaras av att kommunala utförare inte alltid har den kompetens och verksamhetsprofil som möjliggör att de i egen regi kan erbjuda alla de utbildningar som medborgarna efterfrågar. Totalt sett har antalet kursdeltagare i komvux ökat med 15 sedan föregående läsår. De ämnen och kurser som har flest deltagare är Svenska som andra språk, Datorkunskap och Matematik A och B. Varje elev deltog i genomsnitt i fyra kurser vilket har varit oförändrat . Kvinnor var fortfarande i majoritet i vuxenutbildningen Andelen kvinnor i komvux var /09, vilket är samma förhållande som . I jämförelse med /08 har männens andel dock ökat med och kvinnornas andel har därmed minskat lika mycket. Den ojämna köns- fördelningen har tidigare förklarat med att kursutbudet till stor del har ett innehåll som tilltalar kvinnor. Elevernas medianålder minskade något, från 28 till , jämfört med föregående år. Andelen elever födda utomlands fortsätter att öka. Mellan läsåren 1998/99 och 2008/09 ökade deras andel från . Andelen som är födda utomlands var /09 ungefär lika stor bland kvinnor (41procent) som bland män (). Samverkan inom vuxenutbildning var vanligt Skr. Det var vanligt att kommunerna samverkar med varandra för att genomföra den kommunala vuxenutbildningen. I en studie genomförd av Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) angav av kommunerna att det sker ett samarbete och att det också ökat . Det är i linje med de mål och strategier som finns för vuxnas lärande om att kunna stödja den enskildes behov av utbildning och kompetensutveckling. Samverkan bidrar dessutom till en effektivare resursanvändning eftersom gemensam planering gör att fler vuxna får tillgång till ett större utbud av utbildningar. Antalet lärare (exklusive korttidsanställda) i komvux minskade jämfört med året innan och uppgick /09 till 4 800. Av lärarna var kvinnor. har antalet lärare minskat , vilket delvis förklaras av att antalet komvuxelever minskat kraftigt . Omräknat till heltids- tjänster är minskningen dock inte lika påtaglig, vilket beror på att fler lärare har fått ökad tjänstgöringsgrad. Lärartätheten har varit oförändrad (4 lärare per 100 elever). hade av lärarna en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en minskning jämfört med året innan. Skillnaderna var dock stora mellan kommunerna, mellan . Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) syftar enligt skollagen till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper och färdigheter motsvarande de som barn och ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och de som ungdomar kan få på nationella eller special- utformade program i gymnasiesärskolan. konstaterade i lägesbedömningen 2008 att kommunernas förutsättningar varierade mycket när det gäller att erbjuda vägledning i särvux som kan stödja studerande till väl underbyggda val inför inträdet i arbetslivet. Av vissa kommuners kvalitetsredovisningar framgick att det för alla särvuxelever utarbetas en individuell plan som följs upp och revideras och att insatser görs för att erbjuda eleverna Flera kommuner visar också på att samverkande vägledning mellan särvux och exempelvis Arbetsförmedlingen under- lättar vägen in på arbetsmarknaden för den enskilde. Kommunernas totala kostnader för särvux uppgick till , vilket är en minskning med i fasta priser, jämfört med föregående år. Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en minskning jämfört med året innan. Tabell 5.11 Kommunernas kostnader för särvux Miljoner kronor, löpande priser Fotnot: Kostnaderna avser undervisning, lokaler och inventarier, läromedel och utrustning samt elevvård och skolskjuts. Särvux anordnandes i 215 kommuner. av eleverna var folkbokförda i en annan kommun än där skolan var belägen. Det är en ökning jämfört med föregående år. Tabell 5.12 Antalet studerande i särvux per nivå Antalet studerande inom särvux var knappt 4 900 /10 (en elev kan finnas i två skolformer ) varav ca 2 400 kvinnor och ca 2 500 män. Av eleverna var födda utomlands. har andelen utlandsfödda i särvux varit i stort sett oförändrat, vilket skiljer sig från utvecklingen i komvux där andelen utlandsfödda ökat markant . Andelen lärare med pedagogisk utbildning har ökat Andelen lärare i särvux med pedagogisk utbildning /09 var , vilket är en ökning jämfört med föregående läsår. Andelen lärare med specialpedagogisk högskole- examen var , vilket är ungefär lika som föregående läsår. Totalt tjänstgjorde 442 lärare i särvux, varav 358 kvinnor och 84 män. Lärartätheten omräknat till heltidstjänster var 5,2 per 100 studerande /08, vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Svenskundervisning för invandrare (sfi) ska enligt skollagen ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Dessutom syftar sfi till att ge studerande som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Svenskundervisning för invandrare är enligt kursplanen en verksamhet som ska anpassas till den studerandes språkliga nivå genom att erbjuda kurser på olika nivåer men med samma kursmål. Därtill ska sfi kunna kombineras med exempelvis praktik, annan utbildning eller förvärvs- arbete. Studieresultaten varierade mellan kommuner Sambandet mellan studieresultat och utbildningsbakgrund är starkt men varierar också mellan olika åldersgrupper och språkgrupper. Statens skolverks statistik visar att av deltagarna som påbörjade studier /06 fick godkända betyg på någon kurs , dvs. Drygt hälften av dem som fick lägst betyget Godkänt på någon kurs hade fått det på den högsta nivån. Fler kvinnor än män når godkända resultat. Av kvinnorna som ingick i uppföljningen fick lägst betyget Godkänt på högsta nivån och för männen var andelen . Enligt var det också stora skillnader mellan kommunerna i andelen studerande som fick godkända resultat. Bland de kommuner som hade mer än 100 nybörjare /06 varierade andelen med godkända betyg mellan /08. Flexibla undervisningsformer gav bättre studieresultat Statskontoret har utvärderat sfi (rapport 2009:2) och bl.a. undersökt hur sfi organiseras och genomförs i kommunerna. Utvärderingen visar att det finns ett positivt samband mellan omfattningen av flexibla undervisningsformer och studieresultat. är det enligt Statskontoret endast hälften av anordnarna som erbjuder deltidsundervisning på kvällstid för dem som har arbete, praktik eller är föräldralediga och därför inte har möjlighet att studera på andra tider. Distansundervisning erbjuds endast av var tredje anordnare. Av undersökningen framkommer vidare att endast hälften av kommunerna samverkar med någon annan kommun för att kunna erbjuda ett bredare utbud av kurser med särskild inriktning och flera nivåer inom sfi. Samverkan mellan kommunerna ökar även möjligheten att erbjuda validering och praktikplatser. Kommunernas kostnader för sfi uppgick till ca , en ökning med i fasta priser jämfört med året innan. Kostnaden per elev var , vilket är en ökning med sedan föregående år. Tabell 5.13 Kommunernas kostnader för sfi Miljarder kronor, löpande priser Fotnot: Kostnaderna avser undervisning, lokaler och inventarier, läromedel/utrustning samt elevvård. Fortsatt ökning av deltagare i sfi Antalet deltagare i sfi har ökat kraftigt och uppgick till 74 000, varav var kvinnor. Antalet studerande har ökat med 8 733 jämfört med året innan, varav ca 1 000 personer var nybörjare. Genomsnittsåldern var för såväl kvinnor som män. Upphandlad verksamhet var vanligt i storstäder Sfi anordnades i 259 kommuner /08, vilket är en ökning med åtta kommuner i jämförelse med föregående läsår. av utbildningarna anordnades på entreprenad och det var ungefär samma andel som föregående läsår. Andelen upphandlad utbildning skiljde sig mellan kommungruppen storstäder och övriga kommuner. I var av utbildningen upphandlad och i och kommun var drygt hälften respektive upphandlad utbildning. Svårt att hitta lärare med rätt kvalifikationer Andelen sfi-lärare med högskoleutbildning i pedagogik var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildnings- anordnare /09. Jämfört med närmast föregående läsår var andelen nästan oförändrad när det gäller kommuner men 5 procent- enheter högre för övriga utbildningsanordnare. I likhet med /08 var andelen kvinnor med högskoleutbildning i pedagogik högre () än motsvarande andel män (). Statskontorets undersökning (rapport 2009:2) visar att drygt sex av tio anordnare anser att andelen lärare med tillräcklig ämneskompetens är låg och att det är svårt att rekrytera lärare med önskvärd kompetens. visar lärarprognos 20082012 att det finns risk för överskott på lärare särskilt inom svenska och samhällsorienterande ämnen. menar att lärare med denna utbildningsbakgrund kompletterad med utbildning i svenska som andraspråk borde kunna öka tillgången på lärare med tillräcklig kompetens. Arbetsmarknadspolitiken är till största delen en statlig angelägenhet, men har även stor betydelse för kommunerna.