prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — har drygt 3 100 fordon lösts ur leasingavtalen. har ett stort antal fordon frisläppts genom förtida lösen av leasingtransaktioner. Detta har också medfört att tidpunkten för när leasingavtalen förfaller till slutbetalning kortats ner . Att det nu finns ett stort antal fordon som inte är bundna av leasingavtal minskar väsentligt riskerna i Statens järnvägars verksamhet. Kostnaderna för dessa leasingåtagandena täcks genom avtal med och . Färjeverksamheten har avslutats . Leasingadministrationen av järnvägsfordonen gav upphov till ett resultat på -1,2 (-0,5) . Genom beslut med anledning av budgetproposition har rätt att ta ut en ersättning i form av en offentligrättslig avgift enligt principen om full kostnadstäckning från de bolag som tillhandahålls leasingadministration av järnvägsfordon. ska därutöver ta ut riskavspeglande avgifter enligt beslut för lån kopplade till leasingåtaganden. Trots underskottet avseende leasingadministrationen av järnvägsfordonen visade verksamhetsgrenen ett totalt överskott om 4,7 (49,3) . Överskottet är hänförligt till uthyrningen av färjor och vinster i samband med lösen och omstrukturering av leasingtransaktioner. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av järnvägsfordon som används i statligt upphandlad trafik ska på ett affärsmässigt och effektivt sätt förvalta och hyra ut järnvägsfordon till de av Rikstrafiken upphandlade operatörerna. Verksamheten ska över en konjunkturcykel visa en räntabilitet på sysselsatt kapital som motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. övertog en fordonsflotta om 121 fordon. har 20 och 5 fordon sålts, det återstår därmed 96 fordon, varav 16 lok, 9 motorvagnsset och 71 personvagnar. Fordonen hyrs i första hand ut till de operatörer med vilka Rikstrafiken har trafikeringsavtal. Avkastningen, på i fordonen bundet kapital, överstiger de ekonomiska mål som är uppsatta för verksamheten. Statens järnvägars ekonomiska resultat uppvisar ett positivt rörelseresultat på 29,9 (67,7) och ett positivt resultat efter finansiella poster på 25,6 (63,2) . Resultatet 2009 uppdelat på verksamhetsgrenar framgår nedan. Rörelseresultatet uppgick till ett underskott på - en försämring med jämfört med föregående år. De främsta orsakerna till underskottet är konjunkturnedgången som påverkat trafikintäkterna negativt samt ökade kostnader för helikopterberedskapen för . Kostnader för omstrukturering kopplade till det pågående besparings- och effektiviseringsprogrammet har påverkat rörelseresultatet med . Lågkonjunktur i kombination med finanskris har dessutom medfört historiskt låga räntenivåer, vilket för del har inneburit minskade finansiella intäkter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kombination med en kraftigt ökad finansiell del av pensionsskulden innebär det att resultatet efter finansiella poster uppgår till -. Till följd av det negativa resultatet har av resultatutjämningsfonden lösts upp och det redovisade resultatet blev en förlust om . intäkter utgörs av farledsavgifter, lotsavgifter och övriga intäkter, bl.a. från uthyrning av isbrytare, försäljning av sjökort samt uppdrag och tjänster som utförs åt bl.a. statliga myndigheter, kommuner och hamnägare. Farledsavgifter tas ut av fartyg som anlöper svensk hamn och baseras på fartygens storlek (bruttodräktighet) och lastat/lossat gods. Lotsavgifter tas ut vid anlitande av lots efter fartygens storlek och lotsad tid. får även anslag från staten som ersättning för sjöräddning och viss annan verksamhet för fritidsbåtstrafiken samt för viss kanaltrafik. minskade rörelseintäkterna med eller och uppgick därmed till 1 697 (1 983) . Merparten av minskningen, , är hänförlig till trafikintäkterna som uppgick till 1 168 (1 409) . Av de minskade trafikavgifterna avser en överföring av farledsavgifter till Transportstyrelsen, för delfinansiering av dess Sjöfartsavdelning som fram inrymdes i under benämningen . Trafikintäkternas andel av den totala omsättningen är cirka 69 (70) procent. Intäkter från farledsavgifterna minskade med . Den fartygsbaserade delen minskade med medan den godsbaserade delen minskade med , varav beror på överföringen till Transportstyrelsen. Volymmässigt minskade godset med drygt () jämfört med föregående år. Intäkterna från lotsavgifterna uppgår till och är således i nivå med föregående år. Noteras ska dock att lotsavgifterna höjdes med i genomsnitt per och den faktiska nedgången uppgår därmed till . I antal räknat minskade lotsningarna med 4 563 eller till 35 364. totala antalet anlöp minskade Anslagen har jämfört med Av anslag omdisponerades för finansiering av sjöfartens del av uppstartskostnader för den nya myndigheten . Bortser man från denna omdisponering om så har anslaget minskat med , varav anslaget för åtaganden som inte ska bekostas av handelssjöfarten har minskat med och anslagsposter om avseende anledningen till ökningen är den ersättning om som erhållit från Internationella Oljeskadefonden för den saneringskostnad som uppstod i samband med fartyget förlisning . Dessutom har intäkter för fakturerade kostnader ökat med till följd av Luftfartsstyrelsen och som finansieras via luftfartsavgifter. Intäkter för uppdragsverksamhet har minskat med knappt 15 inneburit att intäkter för besiktning och skeppsmätning om har utgått. Intäkter för helikoptertjänster, förordnad lots samt övriga uppdrag har ökat med . Intäkter för uthyrning har minskat med till följd av att intäkter för uthyrning av isbrytare har minskat med medan hyra för i har tillkommit med . Intäkter för dispensavgifter om har utgått till följd av flytt till Transportstyrelsen. Rörelsekostnaderna minskade med eller , och uppgick till 1 813 (1 876) . En betydande del av minskningen avser personalkostnader som minskat med , varav ca kan hänföras till Personalkostnaderna har belastats med kostnader för uppsägningslöner och pensionsersättningar, i samband med övertalighet till följd av besparings- och effektiviseringsprogrammet, med inklusive sociala avgifter. I övrigt har det minskade antalet lotsningar samt allmän återhållsamhet resulterat i minskade personalkostnader. Årsarbetskraften uppgick till 998,7 (1 171,4) varav 203,8 (254,7) var kvinnor. Räkenskapsårets utbetalda skattepliktiga ersättningar och förmåner uppgick till 484 (554) . Övriga externa kostnader ökade med , vilket motsvarar . Ökningen avser främst olika slags köpta tjänster. Kostnaderna för helikoptertjänster ökade med , kostnader för extern bemanning ökade med , kostnaderna för sjömätningstjänster ökade med och drivmedelskostnaderna ökade med . Kostnader för hyror, reparationer och underhåll, resekostnader och transporter, fastighetskostnader samt lämnade bidrag hör till de poster som har minskat. Avskrivningskostnaden är oförändrad jämfört med föregående år. Finansiella intäkter och kostnader De finansiella intäkterna avser främst ränta på tillgodohavandet hos . Årets utfall innebär en minskning med som är en följd av minskat tillgodohavande i kombination med lägre räntesatser under stor del av året. De finansiella kostnaderna har ökat med jämfört med föregående år. Räntekostnaderna avser till övervägande del räntedelen av pensionsskulden som har ökat med . Sedan sjöfartsstödet infördes har viss inflaggning skett till det . På grund av den ekonomiska krisen har totalt 24 fartyg flaggats ut till andra register som endast fem fartyg nyregistrerats i det svenska. Den svenskflaggade handelsflottan uppgick vid 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utgången av 2009 till 226 fartyg. Av dessa var 202 stödberättigade. inger en rapport om de svenska rederiernas ekonomiska situation till regeringen. Av den senaste rapporten som avser 2008 framgår att den ekonomiska situationen varierar mycket för de enskilda rederierna, men 2007 och särskilt 2008 har den ekonomiska situationen generellt försämrats jämfört med och 2005 som var mycket bra år. Betydelsen av det statliga stödet skiftar mellan de olika segmenten inom sjöfartssektorn, men sammantaget är stödet av största vikt för samtliga rederier. Även om de svenska rederiernas ekonomiska situation generellt försämrats har det statliga stödet haft stor betydelse för de svenska rederiernas konkurrensförmåga. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. () intäkter påverkades kraftigt av trafikminskningar orsakade av den globala lågkonjunkturen. minskade antalet passagerare på LFV:s flygplatser , vilket är den största minskningen i modern tid för ett kalenderår. LFV:s omsättning minskade 2009 och rörelseintäkterna uppgick sammantaget till (6 394). Luftfartsintäkterna minskade sammantaget med eller till (4 170). Den direkt volymberoende delen, främst bestående av start- och passageraravgifter, har minskat . Däremot innebär flygtrafikledningens ökade kostnader, främst till följd av löneökningar och pensionsavsättningar, högre intäkter från de kostnadsbaserade intäkterna för flygtrafiktjänst. Dessa, som också ingår som en del i luftfartsintäkterna, ökade . Övriga rörelseintäkter, främst bestående av kommersiella intäkter från t.ex. lokaluthyrning, bilparkering, marktjänster m.m. minskade med eller till (2 224). De kommersiella intäkterna påverkas också negativt av konjunkturen men den femprocentiga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 nedgången är betydligt lägre än minskningen för flygplatsernas luftfartsintäkter. Resultaten från de kommersiella satsningarna har också utgjort en bidragande orsak till att LFV kunnat sänka priser på sina infrastrukturtjänster . Också genomfördes en sänkning av startavgifterna motsvarande en kostnadsminskning på för flygbolagen. övertog LFV handlingverksamheten på ett antal av de mindre flygplatserna från () vilket bidragit till ökade kommersiella intäkter. Rörelsekostnaderna minskade jämfört föregående år till (5 998) men fjolåret inkluderade då i nedskrivning av anläggningstillgångar på sex flygplatser som, enligt riksdagsbeslut , inte ska ingå i statens basutbud av flygplatser. En av dessa, flygplatsen i , har övergått från LFV till kommunalt ägande från . Även årets bokslut inkluderar poster av engångskaraktär i form av strukturkostnader för fortsatt anpassning av flygplatsnumerären, delning och bolagisering av LFV m.m. beslut om att LFV ska delas och att flygplatsverksamheten ska överföras till ett av staten helägt aktiebolag från innebar att ett omfattande arbete inleddes för att säkerställa delningen. Detta gäller såväl praktiska åtgärder med delning av administrativa system, bemanning av de nya enheterna osv. som att en rättvisande värdering av LFV:s tillgångar har kunnat göras. Vissa kostnader för detta arbete ingår i bokslutet för . Personalkostnaderna uppgick till (2 376). Av ökningen utgör merparten löneökningar, särskilt inom flygtrafiktjänsten. För att säkerställa den kapacitet som flygmarknaden efterfrågar slöts ett flerårigt löneavtal med den operativa personalen inom flygtrafiktjänsten vilket ökar kostnaderna även 2009. Personalkostnaderna har påverkats positivt av att () beslutat om ändrade beräkningsgrunder för skuldberäkning av affärsverkens pensionsåtaganden. Nettoräntan, som är den räntesats som påverkar storleken på den beräknade pensionsskulden, har höjts vilket inneburit en kostnadssänkning med . Diverse externa kostnader uppgick till (2 096) vilket är högre än föregående år men inkluderar då nära i strukturkostnader för avyttring av flygplatser, delningen av LFV m.m. Förutom dessa har kostnaderna kunnat begränsas till samma nivå som för fjolåret. Avskrivningarna uppgick till (1 526), en minskning med varav nedskrivningen av anläggningstillgångarna på flygplatser utgjorde . Även avskrivningarna ligger således på samma nivå som föregående år. Rörelseresultatet uppgick till (396). Försämringen med beror helt på minskade intäkter till följd av minskad flygtrafik. Rörelseresultatet inkluderar LFV:s resultatandelar i intressebolagen i , samt till ett sammanlagt belopp av (0). Summan av finansiella intäkter och kostnader uppgick till -(-281). Kostnadsökningen beror helt på ökade räntekostnader för årets pensionsskuldsförändring. Räntekostnaderna på lån hos minskade, jämfört med föregående år, med beroende på lägre genomsnittlig skuld och lägre räntenivåer. Resultat efter finansiella poster Årets resultat efter finansiella poster uppgick till -(115). Förutom minskade intäkter till följd av minskad trafik påverkas årets resultat negativt till följd av kostnader i samband med pågående avyttringsprocess för de flygplatser som inte längre tillhör statens basutbud av flygplatser samt kostnader för delningen av LFV. bildades för att samordna och förvalta LFV:s bolagsverksamhet. Bolagsgruppen omsatte 2009 125 miljoner kronor (161). Omsättningen sjönk främst genom minskad uppdragsverksamhet inom dåvarande . Swedavia (efter delning ), ett helägt dotterföretag till LFV med uppgift att bedriva exportinriktad konsultverksamhet inom luftfartens område, var ändå det omsättningsmässigt största bolaget med en omsättning på (88). Särskilt om resultat med anledning av transeuropeiska nätverk för transporter Grunden för det transeuropeiska nätverket (TEN) finns i artiklarna 170 och 171 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. En väl utbyggd infrastruktur gör det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i hög utsträckning utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. TEN finns för transportinfrastruktur (TEN-T), energi och telekommunikationsnätverk. TEN-T nätverket integrerar nationella infrastrukturnätverk och trafikslag, länkar perifera regioner till och ökar säkerheten och effektiviteten i nätverket. För att kunna söka medel ur budgeten för TEN-T måste infrastrukturen återfinnas på de kartor som finns i riktlinjerna för TEN-T. antogs revideringen av riktlinjerna för TEN-T nätverket (beslut 884/2004, revidering av 1692/96). I riktlinjerna återfinns 30 projekt som ska ha hög prioritet. Tre av dessa projekt berör direkt . Dessa är den nordiska triangeln (multimodal korridor ), Öresundsförbindelsen och sjömotorvägar. Medel kan sökas för studier och projekt. Studier kan beviljas medel av de totala kostnaderna, medan investeringarna kan få maximalt . Medel till TEN-prjekt fördelas i två olika bidragsprocesser: en flerårig (MAP), som avser de prioriterade projekten, och en ettårig bidragsprocess. Kommissionen har gjort utlysningar inom ramen för både det ettåriga och det fleråriga programmet. Kommissionen har även gjort en separat utlysning med anledning av det ekonomiska läget (European Economic Recovery Plan). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beviljades medel för sammantaget 7 projektansökningar (tabell 3.8). Tabell 3.8 Projekt som beviljats medel för utlysningar Gröna flygningar i svenskt luftrum Utbyggnad av i Hamnområde Installation av ERTMS fordonsutrustning Bidragen till TEN-projekt är indikativa, dvs. om ett projekt fortskrider snabbare eller långsammare än planerat påverkas den årliga bidragsgivningen. Särskilt om Rikstrafikens resultat Rikstrafiken har förvaltat befintliga trafikavtal. Inga nya trafikavtal har tecknats. Rikstrafikens transfereringskostnader för busstrafik och flygtrafik ligger i stort sett på samma nivå som . Tågtrafikens transfereringskostnader har minskat med och uppgår till . Rikstrafikens avtal om tågtrafik mellan UppsalaEnköpingVästerås upphörde . Ett nytt trafikavtal för tågtrafiken mellan /har trätt i kraft. Avtalet innebär en successiv nedtrappning i ersättningen vilket inneburit lägre kostnader . Transfereringskostnaderna för färjetrafik till och från har jämfört med minskat med till , till stor del beroende på att oljepriset sjönk kraftigt från en mycket hög nivå 2008. Ett nytt trafikavtal med Destination trädde i kraft . Särskilt om Statens väg- och transportforskningsinstituts resultat Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) totala uppdragsvolym har minskat jämfört med . uppgick uppdragsvolymen till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och svarar tillsammans för av VTI:s uppdragsvolym, vilket är en ökning jämfört med . hade 87 stycken forsknings- och konsultbeställare en årlig uppdragsvolym om . VTI:s intäkter för uppdragsbaserad verksamhet uppgick till , vilket motsvarar av VTI:s totala kostnader. Det är en ökning mot föregående år. Enligt VTI:s regleringsbrev ska av kostnaderna täckas av avgifts- och bidragsintäkter. () upphörde som myndighet . Delar av verksamhet övergick då till Trafikanalys respektive . kom därför att präglas av förberedelserna inför denna omställning. har deltagit i ett flertal utvecklingsprocesser tillsammans med ett antal andra myndigheter och aktörer, såsom den ytterligare konkretiseringen av de nya målen för transportpolitiken, åtgärdsplaneringen och förslagen till en förändrad planeringsprocess för infrastrukturen. har också besvarat 54 remisser , varav flera har varit beträffande stora och viktiga utredningar. Särskilt om Statens resultat () verkar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer och inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I detta avsnitt redogörs för verksamhet som avser civil luftfart, spårbunden trafik och civil sjöfart. Se utgiftsområde 6 för redovisning av annan verksamhet och militär verksamhet. SHK har fastställt olycksorsaken i samtliga avslutade undersökningar utom en. SHK lämnade sammanlagt 73 stycken rekommendationer . Av dessa har totalt två rekommendationer inte genomförts av tillsynsmyndigheten . genomförde SHK en särskild satsning på att hålla utredningstiderna inom den gräns som anges i myndighetens Arbetet med detta har fortsatt . Utredningstiden har i flera fall emellertid överskridit angivna tidsgränsen. Det är dock regeringens bedömning att SHK i huvudsak har uppfyllt de av regeringen ställda målen. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera SHK:s verksamhet och finansiering. Uppdraget redovisades till (Försvarsdepartementet) i rapporten verksamhet inriktning, omfattning, finansiering (Fö2009/2370/SSK). Rapporten har beretts genom att ett remissmöte har hållits. Mötesanteckningar från mötet och skriftliga kommentarer finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2009/2370/SSK). Statskontoret föreslog bl.a. att SHK:s verksamhet i fortsättningen finansieras via ett ramanslag. Genom övervakning av sjötrafiken, dvs. både handelssjöfarten och fritidsbåtstrafiken, trafiksepareringssystem, utveckling av lastsäkrings- och farligt godstillsyn, bemannings- och behörighetskontroller, samt utbildning inom farligt godsverksamheten har myndigheten bidragit till målet om säker och effektiv sjöfart. tillämpade de nya befogenheterna inom ratt- och sjöfylleri. Detta innebär att myndigheten kunnat bedriva förundersökning i misstänkta sjöfyllerifall vilka tidigare utretts av polisen. fick under andra och fjärde kvartalet 2009 leverans av två fartyg i KBV 001- serien. Det sista fartyget i serien levererades . Genom förnyelsen av fartygsflottan kommer förutsättningarna för att bl.a. kunna utföra nödbogsering samt bekämpa bränder och utsläpp förbättrats. fick den uppkommande finanskrisen fullt genomslag vilket bl.a. ledde till påtagligt minskad trafik inom handelssjöfarten och också minskad fritidsbåtstrafik. uppdrag inom transportområdet bidrar även till att nå målen inom Samhällets krisberedskap samt Rättsväsende. Här kan bl.a. nämnas ökad regelefterlevnad och möjlighet att upptäcka flera olika typer av brott. Svag konjunktur påverkade transportområdet Den kraftiga konjunkturnedgång som inleddes präglade transportområdet . Krisen har medfört stora ekonomiska påfrestningar för företagen på transportmarknaden, framför allt på godssidan. Även för de myndigheter vars verksamhet helt eller delvis bygger på volymbaserade intäkter har konjunkturläget därför kraftigt försämrat det ekonomiska läget. Det historiskt låga antalet dödade som uppvisades i vägtrafiken 2008 har ytterligare förbättrats 2009. Det är en mycket positiv utveckling som etablerats och där statens insatser gör skillnad. Den positiva utvecklingstendensen vad gäller punktlighet för person- och godstrafik på järnväg har även den fortsatt . Arbetet med särskilda satsningar på punktlighetshöjande åtgärder, s.k. kraftsamlingar i storstadsområdena som initierat tillsammans med trafikoperatörer och trafikhuvudmän, fortsätter att ge resultat. Punktligheten på pendeltågstrafiken i är bättre . Även om en minskning av klimatpåverkan från transportsektorn noterats krävs långsiktigt stora ansträngningar inom transportområdet för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Ytterligare utmaningar som kvarstår inom transportområdet gäller målen för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, biologisk mångfald, utsläpp av luftföroreningar samt buller. För att bland annat möta utmaningar till följd av den fortsatt svaga konjunkturen 2009 presenterade regeringen propositionen Åtgärder för jobb och omställning (2008/09:97) . Ett av förslagen utgjordes av satsningar på infrastrukturunderhåll motsvarande totalt under 2009-2011. Därmed motverkas kapitalförstöring av den befintliga infrastrukturen till följd av det eftersatta underhållet på både väg och järnväg. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 var även i närtidssatsningen, vilket har inneburit att utgångsläget för de nya fastställda infrastrukturplanerna för 2010-2021 förbättrats genom att prioriterade projekt kunnat starta och genom att tempot i genomförandet av pågående projekt ökat. har varit ett viktigt år för att skapa en effektivare förvaltning, organisation och verksamhetsformer inom transportområdet. Transportstyrelsens bildande skapar nya förutsättningar för en effektiv statlig reglering och tillsyn inom transportområdet. inleddes även arbetet med att skapa organisatoriska förutsättningar för att arbeta med utvecklingen av transportsystemet utifrån ett transportslagsövergripande perspektiv. Regeringen tillsatte organisationskommittéer för bildandet av de nya myndigheterna och Trafikanalys. Ett viktigt steg i reformeringen av järnvägsmarknaden genomfördes också . godkände regeringen proposition Konkurrens på spåret (prop. 2008/09:176). Genom detta påbörjas öppning av marknaden av persontrafik på järnväg, vilket förväntas bidra till ökad kundanpassning och ökat tågresande. Under det svenska ordförandeskapet i EU har den framtida transportpolitiken varit en prioriterad fråga. Regeringen har aktivt verkat för att ta fram ett bra underlag för kommissionens arbete för EU:s transportpolitik . Ett annat prioriterat område har varit att få medlemsstaterna att anta Östersjöstrategin. Strategin syftar bland annat till ett fördjupat samarbete mellan länderna när det gäller transport och infrastrukturplanering. har lämnat revisionsberättelser utan invändningar för samtliga myndigheter inom transportpolitikens område, dvs. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har granskat underlag för bedömning av underhållsbehov (RiR 2009:16). bedömning är att saknar tillräckliga och tillförlitliga underlag för att styra underhållet av vägnätet. Underhåll av vägar riskerar därför att styras delvis slumpmässigt och inte efter behov. säkerställer inte att underhållsmedlen investeras där de bäst behövs. Konsekvenserna av detta är att det saknas kunskaper om måluppfyllelse och om målen skulle kunna nås till en längre kostnad. rekommenderar regeringen att förtydliga styrningen enligt följande: -Regeringen bör säkerställa att i enlighet med tidigare ställda krav utvecklar nya tillståndsmått och effektmått. -Regeringen bör styra och följa upp underhåll av belagd väg mot transportpolitiska mål, exempelvis genom lämpliga nyckeltal. -Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda hur samhällsekonomiska kalkyler kan och bör styra underhållet av vägar. I detta ingår att ge vägledning om hur underhållsbeslut ska styras av regionalpolitiska motiv. -Regeringen bör vidare säkerställa att rapporteringen till ger en rättvisande bild av underhållsverksamheten. Regeringen har remitterat till . instämmer i rapportens slutsatser och rekommendationer.