prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — nens huvudansvar för planläggning och prövning av bygglov samt om funktionen av 2 kap. vid kommunernas tillämpning. Det är således också fortsättningsvis kommunens ansvar att avgöra vilka allmänna intressen som är relevanta och vilket underlag som behövs för att hantera intres- sena i sin planering. Regeringen anser sammanfattningsvis att föränd- ringarna i bestämmelserna om allmänna och enskilda intressen inte är av sådan omfattning och karaktär att de kommer att ställa krav på ett bety- dande merarbete för kommunerna. Förändringar inom översiktplanering (3 kap.) Följande förändringar föreslås inom översiktsplaneringen. 1.Krav på utställning av förslag till ändring av översiktsplan för en viss del av kommunen tas bort och ersätts med skriftligt granskningsför- farande. 3.Kommunen ska redovisa de nationella och regionala mål, planer och program och strategier som de själva bedömer har betydelse för kom- munens hållbara utveckling. 4.Kommunen ska från få ett uppdaterat underlag om statliga och mellankommunala intressen en gång per mandatperiod. Punkterna 1 och 2 innebär sannolikt lättnader för kommunerna efter- som kommunerna inte längre behöver utforma och genomföra en utställ- ning. I stället ska kommunen hålla planen tillgänglig för granskning, vil- ket bör vara en mindre arbetsinsats. Vidare kan kommunen i sin kungör- else hänvisa till att planen finns på kommunens hemsida och uppmuntra kommuninvånarna att lämna synpunkter via Internet, vilket kan innebära en förenkling, åtminstone i de kommuner som har ett utbyggt system och utvecklade rutiner för publicering och kommunicering via Internet. Genom att kravet på ett särskilt dokument för planbeskrivning slopas och de beskrivande delarna integreras i översiktsplanen, kan en viss rationali- sering uppnås. Punkten 3 kan, beroende på kommunernas bedömning om relevansen, innebära merarbete, men inte i någon stor omfattning. Punkten 4 innebär att kommunerna regelbundet får ett samlat underlag utan att behöva lämna en begäran om detta till inför aktualitetsbedömning- en av översiktsplanen. Syftet med detta är att kommunen ska få underlag för att bedöma om den gällande översiktsplanen behöver ändras med an- ledning av statliga och mellankommunala intressen. Överlämnandet ställer inga krav på ställningstagande eller åtgärd från kommunens sida, utan bör ses som en service från . När det samlade under- laget har överlämnats får kommunen bedöma om detta föranleder några åtgärder eller inte. Denna förändring bör således inte nämnvärt påverka kommunernas arbetsbörda. I detta sammanhang finns anledning att kommentera att regeringen, till skillnad från , inte föreslår att förenklingar i detaljplane- läggningen ska knytas till en ökad ambitionsnivå för översiktsplanen. Därmed är heller inte kommitténs bedömningar om ett ökat resursbehov Prop. 2009/10:170 för översiktsplanering aktuella. En sammanfattande bedömning är att förändringarna avseende över- siktsplaneprocessen kommer att medföra en lättnad för kommunerna när det gäller de obligatoriska kraven. Förändringar inom detaljplaneprocessen (46 kap.) Den viktigaste förenklingen är att enskilda har rätt till ett planbesked från kommunen. Detta ska innehålla besked om huruvida kommunen avser inleda detaljplaneläggning av ett område eller inte. För kommunen inne- bär det en extra uppgift att hantera de nya planbeskeden. Hur stor den blir beror helt av antalet och karaktären på de planbesked som kommer att sökas. För att kompensera detta införs en möjlighet för kommunen att ta ut en avgift för planbesked som motsvarar kommunens självkostnad. Andra förändringar av betydelse för kommunerna inom detaljplanepro- cessen är följande. 1.Krav på program tas bort. Kommunen avgör själv om det behövs. Borttagande av programkravet innebär möjligheter till en minskad ar- betsinsats för kommunen och en väsentlig förkortning av planprocessen, genom att enbart ett samråd behöver genomföras i de fall program inte upprättas. 2.Nuvarande krav på att genomförandebeskrivningen ska utgöra en särskild handling tas bort. I stället ska en beskrivning av planens genom- förande inkluderas i planbeskrivningen. På samma sätt bör även planens konsekvenser (inkl. miljökonsekvenser) framgå av planbeskrivningen. Tanken med införandet av krav på genomförandebeskrivningar var att åstadkomma en bättre samordning av plangenomförandefrågor tidigt i planprocessen. Såsom redovisas av har emellertid detta inte uppnåtts i den utsträckning som lagstiftaren åsyftade. Genomföran- debeskrivningarna är ofta bristfälliga och genomförandefrågorna behand- las ofta separat. Detta innebär i sin tur att man vid planutformningen inte tar hänsyn till genomförandefrågorna på det sätt som var avsett. Resulta- tet blir därmed dels sämre lösningar ur ett planläggningsperspektiv, dels planer som är svårare eller mer kostsamma att genomföra. Syftet med den föreslagna ändringen är att underlätta en integrering av genomför- andefrågorna i enlighet med plan- och bygglagens ursprungliga syften. Ändringarna bör inte innebära ett merarbete för kommunerna, då detta krav finns . I de kommuner, där arbetet sker separat från själva planarbetet, kan ändringen åtminstone initialt innebära ett arbete för att utveckla nya rutiner och arbetssätt. Det handlar i första hand om en förskjutning av arbetsinsatserna till tidigare skeden. Sammantaget bör de föreslagna förändringarna innebära fördelar i form av ett ratio- nellt plangenomförande. 3.Utställning ersätts med ett enklare granskningsförfarande. Dagens krav på utställning innebär att handlingarna ska ställas ut. Förslaget inne- bär att kommunen endast behöver ange var handlingarna finns tillgäng- liga för granskning, vilket i många fall innebär en mindre arbetsinsats. Dessutom finns möjligheter till publicering och kommunicering via In- ternet, se ovan om Förändringar inom översiktsplanering. Viss samordning av handläggningen i ärenden som också ska prövas Prop. 2009/10:170 enligt , väglagen och lagen om byggande av järnvägar, om det som ska prövas är identiskt. Förslagen innebär att kommunen kan förenkla sitt planförfarande i de fall det är fråga om identiska verksam- heter eller åtgärder. För det första ges en möjlighet att hoppa över sam- rådet, under förutsättning att den miljökonsekvensbeskrivning som finns i det andra ärendet är tillräcklig och aktuell samt att samråd har skett i det andra ärendet med alla som omfattas av krav på samråd enligt . Förfarandet innebär vidare ett förenklat kungörande av förslag till detaljplan och lägre krav på granskningen samt på innehållet i granskningsutlåtandet. Förslagen innebär således att kom- munen ges betydande möjligheter till förenklingar. 5.Fler än en huvudman ska kunna finnas i samma detaljplan för ökad flexibilitet i plangenomförandet. Enligt dagens bestämmelser är huvud- regeln att kommunen ska vara huvudman för allmänna platser inom om- råden med detaljplan, om det inte finns särskilda skäl. Reglerna medger inte att det finns olika huvudmän inom en och samma detaljplan. Detta innebär att kommunen enbart av detta skäl i vissa fall har tvingats ta fram flera detaljplaner för ett område. Regeringens förslag innebär att det blir möjligt att dela upp ansvaret för de allmänna platserna inom en och samma detaljplan. Ändringen innebär således en anpassning till praktiska behov och bör således innebära en rationalisering av kommunernas plan- arbete, genom att färre planer i dessa fall behöver tas fram. 6.Fastighetsplan som särskilt institut tas bort, fastighetsindelningen regleras i detaljplan istället. Nuvarande bestämmelser innebär att i de fall kommunen närmare önskar att reglera fastighetsindelningen m.m. måste en särskild fastighetsplan upprättas. Detta sker med stöd av särskilda be- stämmelser i 6 kap. Upprättandet av en fastighetsplan har samma krav på förfarande som för arbetet med detaljplaner. Regeringens förslag innebär således en betydande förenkling, genom att kommunen i stället kan reg- lera frågor om fastighetsindelning m.m. direkt med bestämmelser i detaljplanen. Kommunen behöver således inte upprätta en särskild plan för dessa frågor. 7.En ny möjlighet att ändra detaljplanen införs som en följd av förslaget att slopa fastighetsplaneinstitutet. Dagens bestämmelser medger i princip inte att detaljplanen utan mycket starka skäl ska kunna ändras under den s.k. genomförandetiden. Denna grund- läggande princip bör enligt regeringens förslag ligga fast. Förslaget att slopa fastighetsplanen innebär å andra sidan att kommunen bör ges möj- lighet att införa nya bestämmelser om fastighetsindelningen under ge- nomförandetiden, eftersom detta är möjligt med fastighetsplan . Förslaget innebär att genomförandet i denna del tillgodoser ett praktiskt behov i kommunerna. En sammanfattande bedömning är att förändringarna under detaljplaner innebär en tydlig minskning av kommunernas skyldigheter inom flera delar av detaljplaneområdet. De ökade kostnader som kan uppstå till följd av planbesked får täckas genom planavgiften. Förändringar inom byggprocessen (810 kap.) Flera ändringar införs för att skapa en tydligare och mer förutsebar bygg- process. 1.Startbesked införs för att tydliggöra när den sökande får börja bygga. 2.Vissa åtgärder som inte kräver bygglov blir endast anmälningsplikt- 3.Villkorsbesked införs för att öka förutsägbarheten för sökanden om vilka följdåtgärder som kan komma att krävas vid t.ex. en större ombygg- nad. 4.Av bygglovet ska tydligt framgå vad som krävs av sökanden i form av handlingar, tekniskt samråd, kontrollplan, kontrollansvarig etc. 5.Frågor som handlar om byggnaden är lämplig för det den ska an- vändas till (bostad, skola, industri etc.) och tillgänglighet bedöms redan i bygglovet för att projektera rätt från början och undvika dyra föränd- ringar i slutskedet. 6.Den kontrollansvariges (nuvarande kvalitetsansvarig) roll tydliggörs och ska vara oberoende från den som utför byggnadsarbetena. Likaså tydliggörs vilka uppgifter som ska finnas med i kontrollplanen och vad som gås igenom vid ett tekniskt samråd. 7.Kontroll av byggarbeten förbättras genom att kommunen i kontroll- plan ska kunna kräva att kontroll av vissa moment (brand, fukt etc.) ska utföras av en särskilt sakkunnig. 8.Alla krav på byggnadsverk samlas på ett ställe (från två olika lagar ). 9.Det införs en skyldighet för kommunen att underrätta en fastighets- ägare om att bygglov har sökts på dennes fastighet. Detta är en lucka i nuvarande lag som behöver åtgärdas. 10.Beslut om bygglov ska meddelas om det inte finns särskilda skäl. 11.Bygglov ska kunna vinna laga kraft genom kungörelse i post- och inrikes tidningar. 12.Kontrollansvariga måste, som en konsekvens av tjänstedirektivet, vara certifierade av någon som är ackrediterad för dettas. 13.Kommunen ska göra ett besök på byggarbetsplatsen om det inte anses obehövligt. 14.Ett slutbesked eller interimistiskt slutbesked måste finnas innan byggnaden tas i bruk. Det nya slutbeskedet ersätter nuvarande slutbevis. 15.Vilka krav på byggnadsverk som ska gälla vid nybyggnad, om- byggnad och annan ändring än ombyggnad tydliggörs. Likaså tydliggörs hur krav på byggnadsverk ska uppfyllas vid flyttning av byggnadsverk. I ett övergångskede behöver kommunen införa nya rutiner anpassade till ändringarna i processen, vilket medför ett behov av utbildningsinsat- ser. Totalt sett bedöms dock de nya reglerna ge en effektivare handlägg- ningsprocess. Kommunens avgifter får täcka kostnader för både bygglov, startbesked och villkorsbesked. Punkterna 4 och 6 utgör främst förtydliganden. Å ena sidan kan det innebära att man i vissa ärenden ska kräva in mer underlag än vad som görs med nuvarande lagstiftning, å andra sidan kan bestämmelserna un- derlätta handläggningen genom att den görs tydligare och mer förutsäg- Då dessa frågor tas upp i ett senare skede av byggpro- Prop. 2009/10:170 cessen kan det uppkomma problem i byggprojekt som tar tid hos kom- föreslås dessa frågor bedömas tidigare, i bygglovet, varför resurserna för att hantera dessa problem bör kunna minska. Totalt sett förutses ingen större skillnad i arbetsmängden eftersom frågorna nu ska bedömas i bygglovet. Systemet med särskilt sakkunnig innebär en förenkling och ett förtydligande i kommunens tillsynsarbete. Punkt 8 innebär ingen nämnvärd förändring jämfört med . Punkterna 9 och 13. Dessa uppgifter är nya för kommunen, men kan täckas genom bygglovsavgiften respektive tillsynsavgiften. Punkt 10 innebär ingen förändring i total arbetsbelastning, men kom- munens arbetsbelastning över tiden blir mer beroende av när ansökning- arna om bygglov kommer in. Ny uppgift för kommunen, men avgift för kungörelsen ska täcka kommunens kostnader. Kommuners möjlighet att utfärda s.k. lokal behörighet av kvalitetsansvariga liksom av ventilationskontrollanter upphör vilket bör minska arbetsbelastningen. Det nya slutbeskedet innebär i praktiken i många fall en ny uppgift för kommunen eftersom det nuvarande slutbeviset inte har ut- färdats i den utsträckning som från början var avsikten. Kostnaden för slutbeskedet får täckas av bygglovavgiften. Punkterna 6 och 15. De förtydligade bestämmelserna kommer att underlätta både kommunens och enskildas tillämpning. En sammanfattande bedömning är att förändringarna under byggpro- cessen innebär att förtydliganden görs och att flera nya uppgifter tillkom- mer för kommunerna. Kostnaden för samtliga nya uppgifter får dock täckas av avgifter från de sökande. Även om kommunerna alltså på detta sätt får kostnadstäckning för de nya uppgifterna, kan det komma att krävas mer personal. En ny sanktionsavgift införs som er- sätter de tre nuvarande. När avgiften tas ut av kommunen ska den tillfalla kommunen. Om byggsanktionsavgiften tas ut av , som tillsyns- myndighet för bestämmelserna om byggprodukter, ska avgiften dock tillfalla staten. Den närmare regleringen av sanktionsavgifterna kommer att ske på förordningsnivå. Nya möjligheter för att ta ut avgifter i handlägg- ningen införs, t.ex. för planbesked, villkorsbesked, ingripandebesked, tillsynsbesök på arbetsplatsen och för programkostnader vid planlägg- ning. Nya bestämmelser om att vissa beslut inte är överklagbara. Detta inne- bär minskade kostnader både för kommunerna, enskilda och andra myn- digheter i instansordningskedjan. Sammanfattningsvis föranleder regeringens förslag ingen reglering mellan staten och kommunsektorn enligt den kommunala finansierings- principen. Konsekvenser av ändringar i plan- och bygglagstiftningen har utretts i enlighet med de krav som ställs i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning i den utsträckning det har varit möjligt. Möjligheten att beskriva samtliga konsekvenser fullt ut har dock i vissa fall varit begränsad. Det berör främst sådana fall där utrednings- underlaget avseende konsekvenserna har varit ofullständigt i förhållande till de krav som ställs i förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning (2007:1244) och där tiden för beredning av ärendet i inte medgett någon mer omfattande konsekvensanalys. Dessutom har ett antal förslag från , Byggprocessutred- ningen och omarbetats med hänsyn till remissinstansernas syn- punkter. Förslagen till ändringar i plan- och bygglagstiftningen har utarbetats i samråd med berörda aktörer inom plan-, bygg- och fastighetsområdet. Två samrådsmöten med representanter från näringsliv och myndigheter har hållits i syfte att presentera förslagen och att höra berörda aktörer. Arbetet med konsekvensutredningen har skett i samråd med . har i sitt yttrande avstyrkt förslaget till lagändringar med hänvisning till att konsekvensutredningen är bristfällig. moti- verar detta med att konsekvensutredningen inte uppfyller de krav som följer av 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgiv- ning, trots att vissa ekonomiska och andra effekter av förslagen beskrivits på ett godtagbart sätt. Vidare anger som grund för sitt avstyr- kande att konsekvensutredningen inte omfattar alla bestämmelserna i den nya , utan endast de bestämmelser som är nya i sak jämfört med gällande rätt. Ambitionen med de föreslagna ändringarna är att förenkla och för- tydliga bestämmelserna i plan- och bygglagstiftningen samt att öka förut- sättningarna för en enklare, mer enhetlig och ändamålsenlig rättstillämp- ning. När det gäller de bestämmelser som har betydelse för svenskt näringsliv har syftet med förslagen dessutom varit att bidra till regering- ens mål om 25 procents minskning av företagens administrativa kostna- der och åstadkomma en märkbar positiv för- ändring i företagens vardag. Mot denna bakgrund delar inte regeringen uppfattning i detta ärende att föreliggande konsekvensutredning inte kan tjäna som grund för ett tillstyrkande av de förslag i som innebär en förenkling för företagen och sänkta administrativa kostnader. I de fall regeringen föreslagit ändringar i detta hänseende anser regeringen att konsekvenser av förslaget till ändringar i plan- och bygglagstiftningen har utretts i enlighet med de krav som ställs i den ovan nämnda förord- ningen och statssekreterarskrivelsen Riktlinjer för arbetet med konse- kvensutredningar i (N2008/5953/MK). Konsekvensut- redningen omfattar samtliga förslag som innebär en förändring både i sak och struktur, vilket bör vara tillräckligt för att kraven i 6 och 7 §§ förord- ningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska anses vara upp- När den nya utformningen endast avser språkliga och redak- ändringar finns det enligt regeringens mening inget behov av att utreda konsekvenserna av gällande rätt. Nedan redovisas hur företag som bedriver näringsverksamhet i kan komma att påverkas av de föreslagna författningsändringarna i plan- och bygglagstiftningen om de genomförs. Ändringarna av bestämmelser i andra lagar än bedöms inte påverka företagen, var- för endast bestämmelser i den nya lagen omfattas av nedanstående konse- kvensanalys. Med kostnadsmässiga konsekvenser menas i det här sam- manhanget finansiella konsekvenser (skatter, avgifter), materiella kon- sekvenser (investeringar) samt administrativa konsekvenser (kostnader för administration). Vid bedömningen av kostnadsmässiga och andra konsekvenser som förslagen kan få för svenskt näringsliv har en distinktion gjorts mellan företagens administrativa kostnader till följd av ändrade bestämmelser jämfört med gällande rätt och de administrativa kostnader som kan upp- stå till följd av helt nya bestämmelsers. Nedanstående analys avseende företagens administrativa kostnader har således genomförts på två olika sätt. Vid bedömningen av företagens administrativa kostnader till följd av de ändrade bestämmelserna i har databas använts i så stor utsträckning som möjligt. Dessa mätdata har varit en viktig utgångspunkt i arbetet med att uppskatta hur de administrativa kostnaderna för näringslivet kan komma att påverkas av de föreslagna ändringarna i . När det gäller före- tagens administrativa kostnader som kan uppstå till följd av delvis eller helt nya bestämmelser i den nya har en annan analysmetod valts. Skälet till detta är att det har varit nästintill omöjligt att genomföra en kvalificerad kostnadsuppskattning av de administrativa kostnaderna till följd av delvis eller helt nya bestämmelser på grund av att de nämnda bestämmelserna inte kan ställas i jämförelse med det in- formationsunderlag som finns samlat i databasen . På grund av bristande kunskapsunderlag skulle en sådan kostnadsuppskattning vila på alldeles för osäkra grunder, varför dess värde för den föreliggande konse- kvensutredningen har starkt ifrågasatts. Den valda metoden för analysen av de sistnämnda bestämmelserna är därför att utifrån en allmän bedöm- ning beskriva hur ett normaleffektivt företag kan komma att påverkas av de nya informationskraven och vad det kan ha för effekter för företagens administrativa kostnader. De nu gällande bestämmelserna om plan- och byggprocessen innebär en jämförelsevis hög administrativ kostnad för företagen. Kostnaderna är kopplade till bl.a. följande informationskrav. Dokumentation av egen- kontroll vid bygge som kräver bygganmälan, ansökan om tillstånd för bygglov, samråd efter bygganmälan, bygganmälan samt ett fiktivt krav om detaljplan. Av Nuteks rapport administrativa kostnader för bygg- och fastighetsrätt (R 2007:02) framgår att stora företag tenderar att sköta det mesta av plan- och byggprocessen själva, medan mindre företag anlitar externa konsulter för merparten av arbetet. sköter det mesta själva har mycket intern tid i ett byggprojekt och lägre externa kostnader, medan de som anlitar externa konsulter har lite intern tid och högre externa kostnader. Med anledning av detta kommer änd- ringarna i plan- och bygglagstiftningen att påverka företagens administra- tiva kostnader olika beroende på typ av projekt och hur företagen väljer att hantera plan- och byggprocesser. Företagens administrativa kostnader till följd av de ändrade bestäm- melserna i den nya har uppskattats med hjälp av och . har på uppdrag av och Miljö- departementet gjort en simulering av de förväntade administrativa kost- naderna till följd av de ändrade bestämmelserna i den nya PBL. Simule- ringen av de aktuella förändringarna har gjorts med utgångspunkt i be- fintliga mätdata som återfinns i databas . Databasen innehåller en sammanställning av resultaten av de mätningar som verket har genomfört av företagens administrativa kostna- der, bl.a. avseende plan-, bygg- och fastighetslagstiftning. Den innehåller dels samtliga resultat från nollbasmätningarna som genomfördes och som innehåller information om företagens administrativa kostnader till följd av de krav på information och administration som återfinns i svensk lagstiftning, och dels de årliga uppdateringarna av nollbasmät- ningarna. Informationen från mätningarna är detaljerad och uppdelad i bl.a. tid, kostnad och frekvens per administrativ aktivitet som företagen utför. Mätningarna har skett enligt den s.k. standardkostnadsmodellen som bygger på värderingar av hur mycket tid ett normaleffektivt företag avsätter för att hantera de krav som finns i lagstiftningen på det sätt som de är avsedda att följas. Med administrativ kostnad avses i det här sam- manhanget företagens kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndigheters föreskrifter eller anvisningar i allmänna råd. menas en fysisk eller juridisk person som bedriver näringsverksamhet i . Enligt nuvarande mätningar uppskattas företagens administrativa kost- nader till följd av bestämmelser på plan-, bygg- och fastighetsområdet uppgå till , varav utgör kostnader till följd av själva plan- och byggprocessen. Kostnadssimu- leringen indikerar att den nya skulle innebära en minskning av företagens administrativa kostnader med jämfört med dagens kostnader. En stor del av kostnadsminsk- ningen är kopplad till förenklingar och effektiviseringar av detaljplane- processen som motsvarar en minskning av de administrativa kostnaderna med ca . Det bör dock noteras att den genomförda kostnadssimuleringen endast omfattar de nu gällande bestämmelser som fått en ändrad innebörd och som påverkar tidsåtgång eller hur många som omfattas ett informations- krav. De bestämmelser som upphävs och ersätts med nya be- stämmelser omfattas inte av den kvantitativa kostnadsanalysen. Detta på grund av svårigheterna att kvantifiera effekterna på företagens administrativa kostnader av sådana ändringar. En samlad kvalitativ bedömning är att företagens administrativa kost- nader kommer att minska något om de föreslagna författningsändring- De administrativa lättnaderna för näringslivet bedöms Prop. 2009/10:170 således kunna påverka företagens finansiella resurser i positiv riktning. Den totala kostnadsminskningen bedöms sammantaget kunna bidra till regeringens mål om 25 procents minskning av de administrativa kost- naderna för svenskt näringsliv .