prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resultatredovisning och utvärdering av verksamheten, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 föreskrifter om undantag från första stycket. Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bara om det behövs för 1. handläggning av ärenden som 1. handläggning av ärenden, rör den arbetsmarknadspolitiska verk- 2. publicering av platsinformation, 3. planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resultatredovisning och utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, 4.framställning av avidentifierad statistik, och 5.samarbete på det arbetsmarknadspolitiska området inom Europeiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt enligt överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom , Centrala eller arbetslöshetskassornas verksamhet, som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd, 2.Skatteverkets verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av skatt, 3.sådan verksamhet vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen som avser tillsyn och utfärdande av intyg enligt 48 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 4.Kronofogdemyndighetens verksamhet som underlag för bedömning enligt 4 kap. utsökningsbalken i vilken utsträckning en gäldenär har utmätningsbar egendom, samt 5.socialnämndernas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453). 4.Kronofogdemyndighetens verksamhet som underlag för bedömning enligt 4 kap. utsökningsbalken av i vilken utsträckning en gäldenär har utmätningsbar egendom, 5.socialnämndernas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453), 6.Migrationsverkets verksamhet som underlag för beslut om bistånd enligt lagen (1994:137) om motta- 2Senaste lydelse 2007:410. 3Senaste lydelse 2008:972. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 gande av asylsökande m.fl., samt 7. kompletterande aktörers verksamhet enligt uppdrag från Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen får även behandla personuppgifter för att tillhandahålla information till eller regeringen eller till annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning. I övrigt gäller 9 § första stycket d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204). Åtkomst till personuppgifter inom Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Sådan åtkomst skall vara förbehållen de personkategorier som på grund av sina arbetsuppgifter behöver tillgång till uppgifterna. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar föreskrifter om direktåtkomst enligt första stycket. Åtkomst till personuppgifter ska vara förbehållen de personalkategorier inom Arbetsförmedlingen som på grund av sina arbetsuppgifter behöver ha tillgång till uppgifterna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om åtkomst enligt första stycket. , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, arbetslöshetskassorna, och en socialnämnd får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om det behövs för de ändamål som avses i 5 §. En socialnämnd får ha direktåtkomst först sedan Arbetsförmedlingen har försäkrat sig om att handläggare hos socialnämnden bara kan ta del av uppgifter om personer som är aktuella i ärenden hos nämnden. En enskild får ha direktåtkomst , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, arbetslöshetskassorna, , en socialnämnd och får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om det behövs för de ändamål som avses i 5 §. En socialnämnd får ha direktåtkomst först sedan Arbetsförmedlingen har försäkrat sig om att handläggare hos socialnämnden bara kan ta del av uppgifter om personer som är aktuella i ärenden hos nämnden. En enskild får i en arbetsmark- 4Senaste lydelse 2007:410. 5Senaste lydelse 2008:972. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 till uppgifter om sig själv i en arbetsmarknadspolitisk databas. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka personuppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första och andra styckena. nadspolitisk databas ha direktåtkomst till uppgifter om sig själv samt till sådana uppgifter om arbetsgivare och kompletterande aktörer som får behandlas enligt 4 § 2. En arbetsgivare får i en arbetsmarknadspolitisk databas ha direktåtkomst till sådana uppgifter om en arbetssökande som får behandlas enligt 4 § 2. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka personuppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt förstatredje styckena. Sådana känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) samt ömtåliga personuppgifter som avses i 9 § andra stycket eller 10 § får inte användas som sökbegrepp. Uppgift om kod för funktionshinder får dock användas som sökbegrepp för att underlätta förmedling av arbete åt personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga samt för att framställa avidentifierad statistik. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar föreskrifter om begränsningar i övrigt av de sökbegrepp som får användas. Sådana känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) samt sådana ömtåliga personuppgifter som avses i 9 § andra stycket eller 10 § får inte användas som sökbegrepp. Med undantag från förbudet i första stycket får dock kod för hälsotillstånd eller för sådant funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga användas som sökbegrepp för planering av insatser och förmedling av arbete. Kod för hälsotillstånd eller för sådant funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga, för arbetsmarknadspolitiskt program eller insats samt för sökandekategori eller anvisningsgrund får även användas som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av avidentifierad statistik. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om begränsningar i övrigt av de sökbegrepp som får användas. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2005:1195. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3 Arbetsmarknad och arbetsliv marknad, var ökningen Utgiftsområdet omfattar områdena Arbetsmark- för i huvudsak arbetslöshets- och lönegarantier- sättning samt arbetsmarknadspolitiska program. nad och Arbetsliv. Inom området Arbetsliv var dock utgifterna 158 består i huvudsak av matchning av arbetssökande lägre på grund av tidigare beslu- och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska pro- tade besparingar på samt av sättning, Europeiska socialfonden samt myndig- tutet har upphört. heterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europe- iska socialfonden i (Svenska ), förmedlingens förvaltningskostnader, arbetslös- (IAF) och hetsersättning, de arbetsmarknadspolitiska pro- utvärdering (IFAU). grammen och Europeiska socialfonden står för i tar arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning samt princip hela ökningen. På tilläggsbudget i sam- band med ekonomiska vårproposition stolen, för arbetstagares uppfin- ningar, och . för bidrag till sommarjobb för skolungdomar. Jämfört med anvisade medel i statsbudgeten för 2010 antas dock utfallet för utgiftsområdet bli Utgifterna redovisas här i en jämförelse med beräknas utgifterna bli 23 893 miljoner kronor lägre 2011 och utfallen samt de beräknade utgifterna i budgetpropositionen och ska anpassas till arbetsmarknadsläget beräknas Utgifterna har ökat till följd av det kraftigt höja utgifterna med 2011, försämrade arbetsmarknadsläget 2008 och 2009. Läget har dock inte blivit fullt så allvarligt som 2013 och 2014 (se avsnitt befarades och återhämtningen på arbetsmarkna- En ökning sker även med 242 miljoner kro- den sker snabbare än väntat. Det innebär att ut- nor 2011, 2012 samt 530 mil- giftsökningen har begränsats 2010 och att utgif- joner kronor 2013 och 2014 för reformen terna därefter beräknas minska. om vissa nyanländas etablering på arbetsmark- naden (se avsnitt 4.6.4). , enligt nuvarande indel- ration och jämställdhet minskas med motsvaran- ning av utgiftsområdet. Med anledning av reformen sker där- marknad, som fram beräk- utöver en ökning med nades under dåvarande utgiftsområde 13 Arbets- för att det huvudsakliga ansvaret för arbetet med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 bosättning överförs från till Arbetsförmedlingen. Utgiftsområde 8 Migration minskas med motsvarande belopp. Förstärkningen av stödet för instegsjobb ökar utgiftsområdet med (se avsnitt 4.6.4). Vidare genomförs inom statsförvaltningen ett e-förvaltningsprojekt som förväntas leda till samordningsvinster vilket innebär att utgifterna för utgiftsområdet minskar med 2014. Jämfört med ekonomiska vårproposition minskar utgifterna med 2010, 2011, 2012, 2013 och 2014. Detta förklaras av en lägre arbetslöshet, färre deltagare i arbetsmarknadspolitiska program samt lägre genomsnittliga utgifter inom jobb- och utvecklingsgarantin. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Anslag inom området Arbetsmarknad 2 Anslag inom området Arbetsliv 3 Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Utfall 2009 inkluderar det under uppförda anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. 3Utfall 2009 inkluderar det under uppförda anslaget 23:6 för . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Följande tabell beskriver de förändringar som förklarar den nya ramnivån för utgiftsområdet jämfört med vad som ursprungligen anvisades i statsbudgeten . En närmare redovisning sker under avsnitten 4.7 och 5.7. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Förändring till följd av: Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Överföring till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgiftsområde 24 Näringsliv. 4Ny budgeteringsprincip för anslag 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013, övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter samt beräknade samordningsvinster genom ett e-förvaltningsprojekt inom statsförvaltningen. Tabell 3.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen av ramen för utgiftsområdet visar hur anvisade medel beräknas användas. Fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. Huvuddelen är transfereringar i form av bidrag till arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och lönesubventioner till arbetsgivare. Statens stöd inom utgiftsområdet redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Av- vikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Utgifterna för Personalvård hänförs till området Arbetsliv och resterande till området Arbetsmarknad. De sistnämnda ska dock inte ses som specifika medel inom arbetsmarknadspolitiken eftersom det handlar om generella efterfrågestimulerande åtgärder och rörlighetsstimulanser för redan anställda. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2009/10:195) där det även ges en förklaring till respektive skatteutgift. Nedan redovisas nettoberäknade skatteutgifter som kan hänföras till utgiftsområdet. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, netto Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Avdrag för resor till och från arbetet Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt 1 Skatteutgiften kan inte beräknas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ökade antalet sysselsatta medan antalet arbetslösa minskade. Denna utveckling bröts dock , då den internationella finanskrisen ledde till en snabb försämring på arbetsmarknaden. präglades av en stigande arbetslöshet och en sjunkande sysselsättning. Situationen på arbetsmarknaden försämrades mer för män än för kvinnor, vilket förklaras av att den mansdominerade tillverkningsindustrin drabbades hårdare av krisen än andra branscher. Regionala skillnader i branschstruktur har bidragit till att lågkonjunkturen påverkat arbetsmarknaden i olika grad i olika delar av landet. Ungdomar har emellertid drabbats särskilt hårt under lågkonjunkturen oavsett region. Figur 3.1 Samband på arbetsmarknaden () (Inom parantes anges förändringen jämfört med ) 6 955 000 (+76 000) 4 907 000 (+9 000) 2 048 000 (+66 000) 4 499 000 (-94 000) 408 000 (+104 000) 3 785 000 (-104 000) 714 000 (+10 000) Anm.: På grund av avrundningar summerar inte alltid olika undergrupper till närmast ovanstående grupp. Källa: (). Totalt sett minskade antalet nyanmälda lediga platser till Arbetsförmedlingen jämfört med , även om minskningen avtog . Det stora antalet varsel om uppsägning bidrog till att det totala antalet varsel ökade, trots att antalet varsel minskade markant . stabiliserades arbetsmarknaden och flera indikatorer pekar nu på en mer positiv utveckling. Antalet sysselsatta () uppgick enligt arbetskraftsundersökning () till 4 499 000 personer , vilket var en minskning med 94 000 personer jämfört med . mattades dock av . Minskningen av antalet sysselsatta var dubbelt så stor bland män som bland kvinnor, vilket sannolikt beror på att den mansdominerade tillverkningsindustrin drabbades hårdare än andra branscher av den ekonomiska nedgången. Tabell 3.5 Antal sysselsatta och sysselsättningsgrad () 2009 -2,1 -1,6 -2,5 -3,8 -1,9 Källa: (). Sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen (), uppgick till och var högre bland män (67,) än bland kvinnor (62,). Sysselsättningsgraden minskade jämfört med . Antalet tillsvidareanställda minskade med 49 000 personer (-1,) , medan antalet tidsbegränsat anställda minskade med 48 000 personer (-7,) . Det försämrade arbetsmarknadsläget har drabbat ungdomar särskilt hårt, vilket delvis kan förklaras av att unga ofta har en svag förankring på arbetsmarknaden med tillfälliga arbeten eller begränsad anställningstid. Bland ungdomar () uppgick antalet sysselsatta till 468 000 personer, vilket var en minskning med 37 000 personer jämfört med . Sysselsättningsgraden bland unga uppgick till , vilket var en minskning jämfört med . Antalet sysselsatta utrikes födda uppgick till 639 000 . Jämfört med 2008 var antalet i stort sett oförändrat. Andelen sysselsatta i den utrikes födda befolkningen () minskade dock, vilket beror på att den utrikes födda befolkningen ökade. Sysselsättningsgraden minskade framför allt bland utrikes födda män. Sysselsättningen bland utrikes födda har inte minskat lika mycket under denna som under tidigare lågkonjunkturer. En av förklaringarna till detta kan vara att utrikes födda i större utsträckning än inrikes födda är sysselsatta i branscher som inte drabbats lika hårt av den ekonomiska krisen. Sysselsättningsminskningen avtog och början av 2010. ökade antalet sysselsatta med 30 000 personer jämfört med samma kvartal 2009. Männen stod för hela sysselsättningsökningen. Till följd av det försämrade arbetsmarknadsläget ökade antalet arbetslösa kraftigt . Antalet arbetslösa () uppgick till 408 000 personer , vilket var en ökning med 104 000 personer jämfört med . Ökningen var mer än dubbelt så stor bland män som bland kvinnor. Av samtliga arbetslösa var cirka en fjärdedel heltidsstuderande som sökte arbete. Tabell 3.6 Antal arbetslösa och relativ arbetslöshet Källa: (). Arbetslösheten uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Den relativa arbetslösheten ökade både bland kvinnor och män och i samtliga åldersgrupper. Antalet arbetslösa ungdomar () ökade med 28 000 till 156 000 personer och den relativa arbetslösheten bland unga uppgick till , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Ökningen skedde främst bland ungdomar i åldersgruppen . Heltidsstuderande som sökte arbete utgjorde av samtliga arbetslösa ungdomar (). Antalet arbetslösa utrikes födda uppgick till 114 000 , vilket var en ökning med 27 000 personer jämfört med . Det motsvarar av den utrikes födda arbetskraft- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 en () och var en ökning jämfört med föregående år. Den negativa utvecklingen av arbetslösheten stannade av . uppgick antalet arbetslösa till 467 000, vilket inte var någon statistiskt säkerställd förändring jämfört med . Den relativa arbetslösheten uppgick till , vilket också var oförändrat på årsbasis. Arbetskraften utgörs av personer som antingen är sysselsatta eller arbetslösa. deltog 4 907 0000 personer i arbetskraften (), vilket var i stort sett oförändrat jämfört med . Tabell 3.7 Antal personer i arbetskraften och arbetskraftsdeltagande () 2009 -0,6 -0,7 -0,6 -1,7 Källa: (). Arbetskraftsdeltagandet, dvs. arbetskraftens storlek i förhållande till befolkningen, uppgick till , vilket motsvarade en minskning jämfört med . Arbetskraftdeltagandet minskade både bland kvinnor och män. Arbetskraftsdeltagandet bland unga () minskade mer än bland befolkningen som helhet medan arbetskraftsdeltagandet var i stort sett oförändrat bland utrikes födda. Arbetskraftsdeltagandet föll relativt kraftigt till följd av den internationella ekonomiska krisen men minskningen stannade av . uppgick arbetskraftsdeltagandet till , vilket var i stort sett oförändrat jämfört med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet personer utanför arbetskraften () uppgick till 2 048 000, vilket var en ökning med 66 000 personer jämfört med . Antalet personer utanför arbetskraften ökade något mer bland kvinnor än bland män. Antalet personer utanför arbetskraften ökade i samtliga åldersgrupper, förutom i gruppen där antalet minskade. Den största relativa ökningen skedde i åldersgrupperna (+5,) och (+7,). Antalet utrikes födda utanför arbetskraften ökade med 14 000 personer eller jämfört med . Det kan jämföras med befolkningen som helhet, i vilken antalet personer utanför arbetskraften ökade . Vid en uppdelning av personer utanför arbetskraften efter huvudsaklig verksamhet framgår att antalet pensionärer ökade med 33 000 jämfört med , vilket förklaras av att många personer födda gick i pension 2009. Antalet sjuka utanför arbetskraften minskade (-20 000) och antalet heltidsstuderande ökade (+28 000) jämfört med . Antalet personer utanför arbetskraften ökade något (+26 000) jämfört med och uppgick till 1 992 000 personer. Ökningen skedde enbart bland kvinnor och främst i åldersgruppen . Det försämrade läget på arbetsmarknaden och regeringens särskilda satsningar för att möta nedgången på arbetsmarknaden har bidragit till en ökning av antalet personer i konjunkturberoende program. I genomsnitt deltog 127 000 personer i dessa program , vilket var en ökning med 42 500 personer jämfört med . Andelen kvinnor uppgick till . ökade antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar kraftigt och deltagarna i dessa garantier utgjorde av alla programdeltagare . Tabell 3.8 Genomsnittligt antal deltagare i konjunkturberoende program 2009 därav aktiviteter inom vägledning/platsförmedling därav fördjupad kartläggning och vägledning Stöd till start av näringsverksamhet Anm. Observera att deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar kan delta i övriga program inom ramen för garantierna. Deltagarna redovisas dock endast under respektive garanti. 1 Den stora minskningen av anställningsstöd beror främst på att tidigare former av anställningsstöd har upphört. Källa: Arbetsförmedlingen. har programdeltagandet fortsatt att öka på årsbasis. deltog i genomsnitt 187 000 personer i konjunkturberoende program , vilket var en ökning med 66 000 personer eller jämfört med . Den andel av samtliga lediga platser som anmäls till Arbetsförmedlingen varierar positivt med konjunkturen, vilket innebär att andelen ökar i hög- och minskar i lågkonjunktur. En orsak är sannolikt att arbetsgivare, då konjunkturen vänder uppåt och konkurrensen om arbetskraften ökar, använder fler kanaler för att hitta lämpliga personer och då i större utsträckning vänder sig till Arbetsförmedlingen. uppgick Arbetsförmedlingens andel av samtliga lediga platser till . Trots att antalet nyanmäl- da lediga platser till Arbetsförmedlingen inte motsvarar alla vakanser utgör platsantalet en bra indikator på konjunkturläget. I samband med att arbetsmarknadsläget försämrades minskade antalet nyanmälda lediga platser märkbart. anmäldes totalt 409 000 nya platser till Arbetsförmedlingen, vilket var 200 000 färre än . Nedgången var, relativt sett, störst inom verkstadsindustrin och transportnäringen. Ut- vecklingen vände och ökade antalet nyanmälda platser på årsbasis. Denna trend fortsatte även , då 138 000 nya platser anmäldes till Arbetsförmedlingen. Det var en ökning med närmare 42 000 platser jämfört med . Antalet varsel om uppsägning ökade i snabb takt , framför allt , för att sedan ligga kvar på en hög nivå innan antalet varsel sedan minskade markant. Totalt sett uppgick antalet varsel om uppsägning till 115 000 , 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 vilket var en ökning med 19 000 jämfört med . Mer än hälften av det totala antalet varsel lades emellertid . Antalet varsel fortsatte att minska på årsbasis . är nu på väg ut ur krisen och det finns tydliga tecken på att arbetsmarknaden är på väg att stabiliseras och att sysselsättningen ånyo ökar. Regeringens bedömning är därför att arbetsmarknaden har börjat återhämta sig , om än från en låg nivå, för att därefter förbättras successivt . Läget på arbetsmarknaden är dock fortfarande bekymmersamt och lågkonjunkturen har drabbat ungdomar särskilt hårt. Det råder dock stor osäkerhet om hur konjunkturen kommer att utvecklas framöver. Se förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitten 5.2.15.2.3, Arbetsmarknad, löner och inflation, för regeringens prognos avseende utvecklingen på arbetsmarknaden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Området Arbetsmarknad består i huvudsak av matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning, Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och ().