prop · GY031d23 · 2010-10-12 00:00:00 — Det har skett en fortsatt minskning av antalet slaktade renar, från 65 160 stycken 2008 till 54 432 stycken 2009, som en ökning av avräkningspriset har skett . Minskningen av slakten beror enligt bl.a. på ett ökat antal rovdjur. Tillgången på vinterbete och snöförhållanden är också faktorer som påverkar tillgången på slaktbara djur. Antalet samiska turismföretag i fortsätter att växa och 2009 fanns 99 samiska företag inom turistnäringen vilket innebär en ökning jämfört med . Inom landsbygdsprogrammet har ett särskilt genomförandeansvar och ett tematiskt ansvar för samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågor. års utgång har av de budgeterade omkring 75 miljoner kunnat betalas ut för godkända projekt. Utvecklingen av valdeltagandet till 2009 är dubbeltydigt. som intresset för ökat och fler, särskilt yngre samer, anmält sig till röstlängden minskar valdeltagandet. Det visar att fortsatta insatser inte bara behövs för att öka röstlängden utan också för att höja valdeltagandet. I annat fall riskerar trovärdighet på att minska. har fortsatt att stödja och underlätta för renskötselföretag och samebyar att bedriva näringsverksamhet Bland annat har stöd getts via landsbygdsprogrammet där de godkända projekten bedöms bidra till att nå målsättningarna inom samepolitiken. Genom arbetet med livsmiljöprogrammet Eallinbiras förbättras rennäringens långsiktigt hållbara nyttjande av mark och andra resurser, vilket ligger i linje med regeringens vision bruka utan att förbruka. Utvecklingen av statistiken för rennäringen och för andra samiska näringar i syfte att möjliggöra en bättre uppföljning och analys är positiv. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 nen mellan och bedöms ge förutsättningar för en långsiktigt hållbar renskötsel över . Det samiska språkets ställning i samhället är fortsatt svag. Bedömningen är emellertid att de ökade insatserna och tydligare roll i språkarbetet kommer att få effekter . Befolkning, sysselsättning och företagande på landsbygden Tabellen nedan visar befolknings-, företags- och sysselsättningsutveckling . Tabell 2.9 Befolknings-, företags- och sysselsättningsutveckling * Statistiken visar förändringen i antal arbetsställen. Ett företag kan ha flera arbetsställen. Källa: Bearbetning av statistik från . Tabellen bygger på indelning av kommuner. Folkmängdens utveckling har varit negativ i de glest befolkade landsbygdsområdena. I övriga landsbygdsområden har folkmängdens storlek i det närmaste varit mellan 20002008. Antalet företag ökade med 330 i landsbygdskommunerna. Utvecklingen av landsbygden understöds av utbildning och forskning. På utbildningssidan kan nämnas att en ny tvärvetenskaplig inriktning inom agronomprogrammet har inrättats Formas har varit en av initiativtagarna till bildandet av en forskningssamverkan mellan medlemsländerna i EU som rör landsbygdens utveckling, ett s.k. ERA-net. Forskningssamarbetet formaliserades i samband med konferensen areas shaping the future under det svenska ordförandeskapet i EU. Regeringens skrivelse En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2008/09:167) har redovisats till . Dessutom har de samlade insatserna under hela mandatperioden presenterats i skriften Utvecklingskraft 156 åtgärder som stärker utvecklingskraften i landsbygder. Landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 består av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effektmål för vilka indikatorer har definierats. Här redovisas huvuddragen av omfattning och resultat från av genomförandet. redovisar en rapport för landsbygdsprogrammet, som efter godkännande av programmets övervakningskommitté överlämnas till Europeiska kommissionen. Effekten av åtgärderna kan redovisas först efter genomförda utvärderingar. En halvtidsutvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet genomförs . Programmet för perioden 20072013 är strukturerat i fyra olika åtgärdsområden, s.k. axlar. Vid ett jämnt budgetutnyttjande bör av hela programmets budget vara utnyttjad vid utgången av 2009. Även måluppfyllelsen avseende omfattningen bör vara mellan utgång. Effektmålen mäts först efter halvtidsutvärderingen. Resultaten av åtgärder med syftet att förbättra miljön och landskapet (axel 2) redovisas under avsnitt 2.4.3 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Det övergripande målet för åtgärderna är att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Målgruppen för åtgärderna är företagare inom de areella näringarna och livsmedelsföretagare. Den strategiska inriktningen är åtgärder som stärker företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom utveckling av kompetens, ny modern teknik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Utgångspunkten för prioriteringar är marknadens efterfrågan och företagens behov. Tabell 2.10 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft Källa: Sammanställning av statistik från . Den samlade måluppfyllelsen för åtgärderna inom axel 1 är och budgetutnyttjandet är . Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Det övergripande målet för insatserna är ett dynamiskt och livskraftigt näringsliv i hela landet som leder till fler jobb och högre tillväxt i landsbygdens ekonomi. Målgruppen för åtgärderna inom axeln är småföretagare på landsbygden, inklusive jordbruksföretagen. Åtgärderna under axel 3 ska leda till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv i syfte att främja jobb, en hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. Tabell 2.11 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden antal byar/- Källa: Sammanställning av statistik från . Den samlade måluppfyllelsen för åtgärderna i axel 3 är och budgetutnyttjandet av programperioden. var den samlade måluppfyllelsen och budgetutnyttjandet . En ökning har således skett inom axel 3 avseende måluppfyllelse och budgetutnyttjande. Leader ( axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygdsprogrammet genom förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden ska kunna tillämpas i hela landet och omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. Målet är att minst 60 Leader-områden ska bildas och geografiskt täcka hela landet. kom arbetet inom Leader igång med full kraft. Vid utgången av 2009 hade 63 grupper som organiserar Leader bildats och blivit verksamhetsklara. Av de fattade 809 besluten togs 721 . Tyngdpunkten ligger på insatser för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) men projekt finns även inom axel 1 och axel 2. Landsbygdsområdena har gett förutsättningar för fler jobb och företag, trots att folkmängden minskat . Inte minst den glest befol- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kade landsbygden uppvisar en relativt god utveckling när det gäller anställda. Landsbygdsområdena uppvisar således en starkare sysselsättnings- och företagsutveckling jämfört med befolkningsutvecklingen. Av landets samtliga aktiva företag på landsbygden, 715 000, är verksamma inom de areella näringarna. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för jobb och tillväxt såväl som för ett hållbart resursutnyttjande på landsbygden och omfattande insatser genomförs nu inom alla axlarna. Den samlade bedömningen av axel 1 är att målet i huvudsak är uppfyllt och för axel 3 att målet delvis är uppfyllt. En förklaring till att måluppfyllelsen är låg inom axel 3 är att stöden i större utsträckning gått till större satsningar och till färre företag än vad som antogs när programmet togs fram. Dessutom har flera av åtgärderna inom axel 3 kommit igång först . Projektstöden har bidragit till att skapa nya kontaktytor och samarbetsmöjligheter vars effekter förväntas komma i ett senare skede, bl.a. i form av investeringar i företag. I samband med en större programändring med anledning av den s.k. hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken har en översyn och revidering av landsbygdsprogrammet gjorts. Den har resulterat i ökade satsningar för att nå de utpekade utmaningarna. Dessa utmaningar är klimatförändringen, förnybar energi, vattenförvaltning, biologisk mångfald samt omstrukturering av mjölksektorn. Därtill har ytterligare omprioriterats till investeringsstöd inom axel 1 i syfte att stärka mjölksektorn. Dessutom har omprioriterats till axel 1 och 3 för att stärka insatser riktade till visionen om det nya matlandet. Ytterligare en programändring har genomförts med anledning av den s.k. Europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Totalt har tillskjutits axel 3, varav från EU, och syftar till att öka tillgången till bredband på den svenska landsbygden. Dessa medel väntas leda till 250 bredbandsprojekt och gynna 25 000 boende och företag på landsbygden. Totalt omfattar det svenska programmet programrevidering, , vilket är en ökning med . Den samlade bedömningen är att de ändringar som genomförts och som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 gäller kommer att stärka landsbygdens konkurrenskraft samt att påskynda samhällets klimatanpassning och energiomställning. Jordbruk och livsmedelsförädling i norra Villkoren för stöd till jordbruket i norra regleras i anslutningsfördrag med EU. Den produktion som är stödberättigande har successivt minskat och stödet låg 2009 på . Det är i de mest glesbygdsdominerade inlands- och skogsområdena som tillbakagången är störst, medan jordbruksföretagen är mer livskraftiga i bygder med något bättre förutsättningar. fattade regeringen beslut om att till Europeiska kommissionen överlämna ett förslag om förändringar av det nationella stödet till norra . Förslaget innebär förenklingar och större flexibilitet i utformningen av stödet. godkände kommissionen det svenska förslaget. För att ändringarna ska kunna träda i kraft krävs också förändringar i den svenska förordningen. Förslaget är baserat på den oberoende utvärdering som kommissionen lät genomföra av stödet och motsvarande finska stöd. Utvärderingen visar att stödet är betydelsefullt för jordbruket och landsbygden i norra och dess möjligheter att övervinna naturgivna nackdelar och medverka till att bevara odlingslandskapet och dess miljövärden. konstaterar utvärderingen att stödet i norra inte har medverkat till att snedvrida konkurrensen på marknaden. I utvärderingen framkommer också att det finns förutsättningar för att förenkla utformningen av stödet. Det operativa programmet för fiskerinäringen i 20072013, fiskeprogrammet, började genomföras . har beviljats till olika insatser. Det motsvarar av den totala programbudgeten för sjuårsperioden. den där flest projekt eller medel för åtgärder beviljats är skrotning av fiskefartyg, utveckling av vattenbruk och fiskehamnar samt pilotprojekt om bl.a. fiskodlingsteknik, fiskeredskap och produktutveckling. Inom ramen för fiskeprogrammet genomfördes en skrotningskampanj för att reducera den svenska överkapaciteten. Som ett resultat av skrotningskampanjen har kapaciteten i flottan som fiskar främst torsk, minskat , vilket är något högre än det uppsatta målet som var . Regeringen har i skrivelsen 2009/10:187 Redovisning av fiskepolitiska insatser redogjort för resultat bl.a. av skrotningskampanjen. Genomförandetakten i programmet har ökat . Genom att ytterligare nationell medfinansiering gjorts tillgänglig och efterfrågan på projektmedel är stor förväntas en ökad måluppfyllelse för fiskeprogrammet. Regeringen bedömer att de åtgärder som genomförs inom fiskeprogrammet bidrar till en starkare framtidstro samt att landsbygdens värden tas till vara och nyttjas. Därigenom uppnås regeringens vision bruka utan att förbruka. Vattenbruk, fritidsfisket och fritidsfiskebaserat företagande har produktionen av odlad fisk vuxit från till som omsättningen har ökat med . Antalet anställda och antalet odlingsställen har stabiliserats och visar nu uppgång. Tabell 2.12 Produktion, sysselsatta och omsättning i vattenbruk Källa: Statistik från SCB. De svenska odlingsföretagen är oftast specialiserade på antingen mat- eller sättfiskproduktion. Merparten av odlingarna omfattade regnbåge vars totala produktion uppgick till till ett värde av och utgjorde av den totala produktionsvolymen. var den näst viktigaste arten för matfiskproduktion. I den svenska vattenbrukssektorn fortsätter produktionen av regnbåge i kassar, både söt- och saltvattensodling, att uppvisa störst lönsamhet i form av högsta genomsnittliga vinster. Produktion av musslor har fördubblats till . Inom EU-samarbetet har rådet antagit en ny vattenbruksstrategi och Europeiska kommissionen har tagit fram förordningar som rör ekologiskt vattenbruk (EG nr 710/2009) och främmande arter (ändring av EG nr 708/2007). Vid SLU bedrivs forskning om hur fiskodling kan bedrivas på ett hållbart sätt. SLU har stärkt denna forskning genom ytterligare medelstilldelning. har tagit fram rapporten studier av fritidsfiske 20022007. Rapporten behandlar bl.a. fritidsfiskets utövare, undersökningar av barns och ungdomars fiskevanor, hummerfiskets omfattning på , fritidsfiskets nätfångster i och samt husbehovsfisket i . Rapporten visar att 1 miljon svenskar i åldern fritidsfiskade . Enligt bedömning fanns det 2009 cirka 2 600 fritidsfiskeföretag med en sammanlagd omsättning på . Antalet anställda i företagen bedöms uppgå till 2 000 helårsanställningar. Det svenska vattenbruket visar ökad omsättning . har sysselsättningsgraden varit stabil vilket medför ökad lönsamhet samt tyder på en konsolidering och effektivisering inom näringen. Regeringen bedömer att det finns en kvarstående potential för vattenbruket i att växa ytterligare . Alltmer information har samlats in runt fritidsfisket och det fritidsfiskebaserade företagandet i . Det finns ett mycket stort allmänt intresse av bra fiskemöjligheter och det fritidfiskebaserade företagandet med både inhemsk och utländsk turism växer och är en viktig del av den naturbaserade turism som bl.a. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 lyfts fram i satsningen det nya Matlandet. Ett allmänt främjande av småföretagarverksamhet liksom förvaltningsbeslut både inom och EU som stärker fiskresurserna är viktigt för en fortsatt stark utveckling. Fritidsfiskebaserat företagande är en allt viktigare företagsamhet på landsbygden, i kustområden och runt våra sjöar. Frågan om en ny fiskevårdslag bereds inom utifrån utredningen i fokus en ny fiskevårdslag (SOU 2010:42). Regeringen har tagit ett samlat grepp om förvaltningen av vildsvin med det övergripande syftet att minska skadorna på gröda som vildsvin ska ses som en värdefull viltresurs. Det regionala ansvaret för vildsvinsförvaltningen har tydliggjorts. Resultaten av åtgärderna, som har vidtagits på flera nivåer och med hjälp av berörda organisationer och myndigheter, kommer att visa sig först . Det tar att bygga upp samverkan kring ett relativt nytt jaktbart vilt som vildsvinet är och finna formerna för hur jakten ska bedrivs. beslutades regeringens nya rovdjurspolitik av . Som en del av politiken infördes en strikt reglerad licensjakt på varg i . Mer information om rovdjurspolitiken finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen har utöver införandet av licensjakt på varg, beslutat om permanenta bestämmelser om skyddsåtgärder vid rovdjursangrepp. Bestämmelserna finns nu samlade i jaktförordningen. ger dessa bestämmelser även tillstånd att försvara hägnat vilt mot lodjur som tagit sig in i vilthägn. Regeringen har lämnat en proposition om en ny älgförvaltning baserad på utredningen älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54). För att säkerställa djurskyddet vid kollisioner mellan vilda djur och motortrafik infördes, efter förslag i regeringens proposition Eftersök av trafikskadat vilt (prop. 2008/09:191), 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 en närmare reglering av verksamheten med eftersök av trafikskadat vilt som reglerar ersättningar såväl till kontaktpersoner i organisationen, som till jägare som söker upp och avlivar trafikskadade djur. utgick ersättning endast för statens vilt. omfattar ersättningen även eftersök av arterna rådjur, vildsvin och mufflonfår. I syfte att främja och stärka den regionala och lokala delaktigheten i förvaltningen av viltet har regeringen skapat viltförvaltningsdelegationer vid varje länsstyrelse. Dessa tydliggör även ansvar för den regionala viltförvaltningen, och för viltfrågorna närmare medborgarna. Viltförvaltningsdelegationerna är sammansatta av såväl politiker som intressenter och landshövdingen är ordförande. Delegationerna ska besluta om övergripande riktlinjer för viltförvaltningen inom länet, skötseln av älgstammen och i förekommande fall för skötseln av hjort- och vildsvinsstammarna. Utöver detta ska de besluta om licens- och skyddsjakt inom länet samt pröva frågan om godkännande av den rovdjursförvaltningsplan för länet som ska upprättas. Regeringen har genom ett flertal beslut samt ändringar i jaktförordningen lagt grunden till en ny vildsvinspolitik som ska främjas genom samverkan. Skälet är den betydande ekonomiska skada vildsvin kan orsaka markägare. Detta har inneburit en bred genomlysning av vildsvinsförekomsten i hos ett flertal myndigheter och organisationer. Inrättandet av de nya viltförvaltningsdelegationerna kommer sannolikt att ge ökad tyngd åt viltförvaltningen i länen varför ytterligare åtgärder kan förväntas på det regionala planet. Det lokala och regionala inflytandet kommer att stärkas. Det nya systemet med eftersök av trafikskadat vilt har stärkt djurskyddet för de vilda djur som skadas vid sammanstötning med motorfordon. Tydliga ersättningar för eftersök av statens vilt samt för eftersök av vildsvin, mufflon och rådjur stärker den befintliga organisationen av eftersöksjägare. En förordning inom EU om handel med sälprodukter har antagits med bred majoritet i rådet. Syftet är att komma åt storskalig kommersiell säljakt som bedrivs med oetiska metoder. Förordningen förbjuder handel med sälprodukter inom EU med vissa undantag, däribland för produkter från inuiternas jakt samt från jakt till skydd av resurser. För att kunna handla med sälprodukter från svensk skyddsjakt kommer ett certifierings- och kontrollsystem upprättas på svenska myndigheter. Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag till lag om handel med sälprodukter. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. De sociala trygghetssystemen har utvecklats mot en större tydlighet och förutsägbarhet, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet i sjukförsäkringen för företagare. Minskade skatteuttag från jordbruksföretag har bidragit positivt till sektorns lönsamhet. Den s.k. hälsokontrollen har fortsatt bidra till reformeringen av jordbrukspolitiken och en ökad marknadsorientering av jordbrukssektorn. Åtgärder för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft har vidtagits. Förenklingen av lagstiftningen för företag verksamma inom de areella näringarna har lett till att de administrativa kostnaderna minskat ytterligare. Satsningar på e-för- valtning och IT-utveckling har genomförts, t.ex. en uppdatering av blockdatabasen och införandet av en elektronisk loggbok inom fiskeområdet. Inom det nya matlandet har insatser genomförts som stärkt möjligheterna till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv. De medel som satsats har skapat ytterligare möjligheter för export av svenska livsmedelsprodukter. De åtgärder som genomförts inom fiskeprogrammet bedöms bidra till fler arbetstillfällen och högre tillväxt på landsbygden, en starkare framtidstro samt att landsbygdens värden tas till vara och nyttjas. Målet att förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft är i huvudsak uppfyllt medan målet diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden delvis är uppfyllt. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna i kombination med t.ex. livsmedelsföretagens eget arbete med effektivitet och innovationer bidragit till att nå 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 målet om Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Skog och skogsmark hade 2008 ett nettoupptag på koldioxidekvivalenter. har en större programändring genomförts av landsbygdsprogrammet som ett 2.4.3De gröna näringarna är miljö- och led i genomförandet av hälsokontrollen (se resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion För att mäta resultatet för målet används ett antal olika indikatorer som framgår av nedanstående text. De gröna näringarnas klimatarbete hade utsläppen av växthusgaser från jordbruket minskat i jämförelse med 2004. Diagram 2.3 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Källa: , National Inventory Report 2010. har regeringen gjort satsningar för att öka skogens roll för klimatet. har utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogsbrukets kunskapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen dels, om möjliga anpassningsåtgärder. har också förtydligat tillämpningen av regelverket för dikesrensning. Skog- Forsk har haft i uppdrag att öka användningen av förädlat plantmaterial, att genomföra riktade åtgärder till skogsägare, entreprenörer och arbetsledare i syfte att öka tillvaratagandet av biomassa för energiändamål samt att identifiera de faktorer som begränsar uttaget av grot (grenar och toppar) vid avverkning. avsnittet Landsbygden framtidslandet). En del av programändringen gjordes i syfte att dels minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser, dels anpassa jordbruket till ett förändrat klimat samt öka skogsbrukets kompetens kring klimatrelaterade frågor. infördes ett ekonomiskt stöd till företag i syfte att finansiera en energikartläggning av sina verksamheter och anläggningar, inklusive förslag på åtgärder. spelade en betydande roll som EU- ordförande i de internationella klimatförhandlingarna. Bland annat vidareutvecklades förhandlingsområdet REDD+, som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser som orsakas av avskogning och ett icke hållbart skogsbruk, samt tillvarata de positiva effekter som ges av ett hållbart brukande av skogen. REDD+ står för Reducing Emissions from Deforestation and in developing countries; and the role of conservation, sustainable management of and enhancement of carbon stocks in developing countries. När det gäller forskningsinsatser inom klimatområdet relaterat till jord- och skogsbrukssektorn skedde en kraftfull satsning i och med regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). är ett av 22 länder som samverkar inom EU i det s.k. Joint programming initiative, vilket är ett forskningssamarbete mellan medlemsländerna utanför EU:s 7:e ramforskningsprogram. Samarbetet har resulterat i fyra initiativ, bl.a. ett som rör de areella näringarna, benämnt Agriculture, Food security and Climate Change. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror till stor del på en fortsatt lägre användning av handelsgödsel och minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. Användningen av handelsgödsel har haft en svag nedgående trend . Dessutom kan noteras att antalet nötkreatur har minskat med 2008 jämfört med vilket leder till minskade utsläpp av växthusgasen metan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Nettoutsläppen från jordbruksmark samt övrig markanvändning ligger jämförelsevis stabilt totalt sett, men kan variera mellan olika marker. Nettoupptaget i skog och skogsmark styrs främst av skogens årliga tillväxt och avverkningarnas storlek. Det relativt låga nettoupptaget i skog och skogsmark beror till stor del på de omfattande stormfällningarna i i kombination med en generellt hög avverkningsnivå . Mätosäkerheten kring utsläpp från denna sektor är dock stor.