prop · GX03116 · 2010-03-02 00:00:00 — Hur de samlade behoven av särskilt boende för äldre utvecklas fram- över påverkas således i samspel mellan de förutsättningar som den aktu- ella bostaden ger, vilken kvalitet och trygghet som kan erbjudas genom individuellt anpassad vård och omsorg i hemmet samt hur väl stöd och avlastning till anhöriga fungerar. Regeringen konstaterar att det finns behov av en ökad samsyn i frågor om hur bostäder inom särskilt boende för äldre bör vara utformade. Bostaden är den enskildes hem och det är fullt rimligt att en modern bostad bör möjliggöra för en äldre person att med eller utan olika hjälp- medel klara sig själv . Bostadens utformning bör också möjliggöra en god arbetsmiljö för de arbetstagare som ska ge hjälp. Utvecklingen av byggnadsutformning, hjälpmedel och annan tek- nik samt kunskaper och arbetsmetoder behöver fortlöpande följas för att ge bästa möjliga underlag för planering och genomförande både vid ny- och ombyggnad av särskilt boende för äldre. Det är viktigt att ha tydliga beskrivningar av målgruppernas behov som grund för hur krav på till- gänglighet ska tillgodoses i nya eller befintliga bostäder. Regeringen avser lämna ett uppdrag till att i samverkan med och klarlägga hur särskilt boende för äldre enligt socialtjänstlagen (2001:453) kan utformas med beaktande av de boendes egna aktiviteter, användning av moderna hjälpmedel samt i en god arbetsmiljö för anställda som arbetar med moderna metoder. 13.4Indelningen i byggnadstyp enligt fastighetstaxeringslagen Regeringens bedömning: Regeringen avser inte att i detta samman- hang föreslå ändring i fastighetstaxeringslagen. Utredningens förslag: För att klargöra rättsläget bör de särskilda boendeformer för service och omvårdnad som regleras i 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) klassificeras som vårdbyggnader enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Härigenom blir rätts- tillämpningen när det gäller särskilda boendeformer likartad över landet. Remissinstanserna: Flera remissinstanser menar att det är viktigt att det inte råder oklarhet ifråga om huruvida särskilt boende enligt social- tjänstlagen ska betraktas som vårdbyggnad enligt fastighetstaxerings- lagen. Flera kommuner och Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Regeringsrätten har i ett av- görande (RÅ 1985 1:91) tagit ställning till att ska klassificeras som hyreshus. Grunden för ställningstagandet är att bygg- naden primärt är avsedd för bostadsändamål. slog Regeringsrätten i ett annat avgörande fast att de författningsändringar som genomförts på område inte ger anledning att göra en annan principiell bedömning än vad som gjordes då (RÅ 1995 ref. 25). Fastighetsskatten har ersatts av en fastighetsavgift. En förändrad klassificering skulle förändra kommunens intäkter från Prop. 2009/10:116 fastighetsavgiften och utgifter för att anordna särskilt boende på ett sådant sätt att de två förändringarna tar ut varandra. De nu gällande reg- lerna bedöms därför inte påverka kommunernas benägenhet att anordna särskilda boendeformer för äldre. Mot bakgrund av detta ser inte rege- ringen skäl att föreslå ändring i fastighetstaxeringslagen. Regeringens bedömning: Regeringen avser även stödja teknikutveckling för äldre. Skälen för regeringens bedömning Det är grundläggande att äldre kvinnor och män ska kunna fortsätta att besluta om hur de vill ha det i sin vardag även när krafterna börjar avta. Därför menar regeringen att det är viktigt att i samhällsutvecklingen också inkludera den äldre befolkningen. Äldre kvinnors och mäns kun- skaper och erfarenheter behöver oftare uppmärksammas, dels för att kunna bidra till utvecklingen, dels för att påverka utvecklingen så att äldre kvinnors och mäns behov och önskemål bättre tillgodoses. Som en följd av satsningen Teknik för äldre, som genomförts under åren 20072009, har information om hjälpmedel förbättrats och gjorts lättåtkomlig via Internet. Brukarstudier har genomförts, dels om anhöri- gas behov av teknik eller hjälpmedel, dels om behoven av teknik eller hjälpmedel i bostaden. Drygt 100 utvecklingsprojekt har fått stöd under Resultaten pekar på ett fortsatt stort behov av insatser för ökad information om och för ökad tillgänglighet till bra produkter och hjälpmedel för äldre kvinnor och män. För personer i åldrarna och med tilltagande ohälsa ökar kra- ven på tillgänglighet i bostad och i närmiljön. vänliga teknikstöd, hjälpmedel och tillgång till bra produkter. liga bostäder och bra teknikstöd kan bidra till höjd livskvalitet för såväl äldre kvinnor och män som för deras anhöriga. Detta kan även bidra till minskad belastning på kommunernas hemtjänst. Genom en fortsatt sats- ning på utveckling av frågor om teknik för äldre bedöms effekterna av pågående projekt inom nuvarande program få större positiv verkan. fortsätta arbetet med att göra befintliga produkter tillgängliga på den öppna marknaden är en viktig insats. Programmet ska med resultaten från behovsstudierna i Teknik för äldre som bakgrund, genomföra praktiska försök med teknikstöd och tjänster i ordinärt boende för vardagliga aktiviteter för äldre och anhöriga med fokus på målgruppen personer . Försöksverksamheterna ska bl.a. genom resultaten från behovs- studierna i Teknik för äldre genomföra praktiska försök med teknikstöd och tjänster för vardagliga aktiviteter. Vidare ska man ta fram goda exempel på bra teknikstöd, tjänsteutveckling och tillgänglighetsför- Prop. 2009/10:116 bättrande åtgärder samt aktivitetshöjande miljöer för anhöriga och äldre. Ansökningsomgångar genomförs där aktörer kan söka utvecklingsstöd. Målet är att bidra till förbättringar av boende, produkter och tjänster för äldre och anhöriga. Personer har större krav på en tillgänglig bostad och närmiljö samt användarvänliga teknikstöd, hjälpmedel och bra produkter. Utvecklingsområden kan vara: -tillgänglighet i boendemiljön, -teknikstöd för kommunikation, förflyttning och vardagliga aktivi- teter, -s.k. intelligent teknikstöd där dagens informations- och kommuni- kationsteknologi (IKT) används för att ge stöd, trygghet och del- aktighet. Det finns projekt i och utomlands med robotteknik som stöd i äldrevården, samt -utveckling av tjänsteutbud som t ex att handla mat på ett enkelt sätt via Internet, tekniksupport samt möjligheter till social interaktivitet och delaktighet. Genom Informationsinsatser ska målgruppens kännedom och kunskap om smarta ting öka och möjligheten att tillgodose efterfrågan förbättras. Webbplatsen ska fortlöpande utvecklas. Insatserna ska dokumenteras, utvärderas och kommuniceras. Inom försöksverksamheterna har samverkansprojekt genomförts med konkreta lösningar på tillgänglighetsförbättrande åtgärder, teknikstöd och tjänsteutbud. Genom denna samverkan mellan allmännyttiga bostads- bolag, kommunernas äldreomsorg, bostadspassningsenhet och planenhet har grunden lagts för ett framtida gemensamt arbetssätt för optimalt utnyttjande av offentliga kommunala medel gällande tillgänglighets- arbete, teknikstöd och hjälpmedel. Utvecklingsprojekten ska resultera i nya bra produkter, tjänster och lösningar med utgångspunkt från målgruppens behov. Målgruppernas kunskap om befintliga produkter, tjänster och lösningar ska öka. Mark- naden för bra produkter för äldre ska öka både i fråga om antal tillgäng- liga inköpsställen och i fråga om utbudet av produkter. Regeringens bedömning: Regeringen avser att fortsatt följa behoven av stöd till forskning om äldre och åldrande. Äldreboendedelegationens bedömning: Kunskapen om särskilda boenden är begränsad och mer forskning behövs inom området. Den forskning som finns om vård och omsorg, och som är omfattande både i och internationellt, handlar oftast om och omsorgen om äldre i det egna hemmet. Det saknas också utvärderingar av dagens framväxt av olika boendeformer anpassade för äldre. Remissinstanserna: vill särskilt betona långsiktighet och variation i val av miljöer för studier samt effekter för den enskilde och för organisation och samhälle. vill understryka boendemiljöns betydelse för äldres aktivitet och delaktighet. Åldrandet bör finnas med och integreras i den kommunala planeringen på samma sätt som t.ex. skolor och barnomsorg. Handisam vill framhålla behov av forskning inom ny teknik i boendet och nya tjänster som uppstår i infor- mationssamhället. understryker behovet av mer kunskap om hur vård- och omsorgsboendets utformning och miljö samspelar med god omvård- nad och meningsfull tillvaro. kommun understryker behovet av forskning och utveckling. Många av förslagen innehåller inget nytt och ger därför ingen stimulans till planeringen för framtiden. kommun delar delegationens bedömning. Det är ur Malmös perspektiv särskilt angeläget med ökad kartläggning och forskning kring behovet av äldre- boende för personer födda utomlands. delar delegationens bedömning och efterfrågar mer aktuell kunskap i stället för studier och tillsynsmyndigheternas fyrkantiga krav när man ska utveckla verksamheterna. , och kommu- ner instämmer i delegationens bedömning liksom och . menar att det behövs mer forskning om äldres boende och då särskilt hur ambitioner och önskemål från olika intressen ska låta sig förenas med ett gott resultat för den boende. delar delegationens bedömning och tillägger att behov kommer att uppstå av uppföljning och forskning om de föreslagna trygghetsbostäderna. Förbundet anser att det är viktigt att kunskap om äldres innehav och användning av teknik är viktigt. Forskning behövs också om hur ansvaret för äldres tillgång till teknik ska fördelas. bedömning: Större forskningsresurser bör riktas till området vård och omsorg för äldre. Remissinstanserna: stödjer utredningens förslag att nya forskningsresurser tillförs områdena vård och omsorg av äldre. ser positivt på att forskningsresurser riktas till området vård och omsorg för äldre i större omfattning än vad som sker . anser att det är positivt att forskning initieras om orga- nisering av vård och omsorg och optimala strukturer för organiseringen av vården och omsorgen. i anser att det är av vikt att det blir möjligt för äldreassistenter att genom högskolestudier inom adekvata ämnen genomgå forskarutbildning och medverka i att en evidensbaserad omsorg om äldre kommer till stånd. Svensk sjuk- sköterskeförening noterar utredarens bedömning att tillföra mer eko- nomiska resurser till det föreslagna området omsorg men anser det inte förenligt med god samhällsekonomi att starta upp ett helt nytt forsk- ningsområde och därmed inte ta tillvara den forskningskompetens som redan finns inom omvårdnadsvetenskapen. Stiftelsen och Svenskt demenscentrum instämmer i bedömningen att det behöver satsas mer på forskning inom omsorgsområdet liksom i och by E- Assessment (). Nationellt Anhöriga delar betän- kandets synpunkt med utökad forskning inom omsorgsområdet. , , , , , och Prop. kommuner är samtliga positiva till att ytterligare satsningar görs på forskning inom området. anser att vård- och omsorgsområdet bör vara ett prioriterat område och gynnas av anslag från staten och andra anslagsgivare. Skälen för regeringens bedömning: Äldreomsorgen behöver ett lång- siktigt stöd genom god forskning som kan bidra till att verksamheterna efterhand kan baseras på en bättre kunskapsgrund. Det statliga stödet har bidragit till att äldreforskningen har kunnat utvecklas. De satsningar som gjorts via för arbetsliv och socialvetenskap perioden 20082010 med betyder att området för- stärkts. Den stabila infrastrukturen för äldreforskning har också ökat möjligheterna att få stöd också av andra finansiärer. Det statliga stödet till regionala FoU-centrum har varit en betydelsefull förutsättning för utvecklingen av denna verksamhet. FoU-centrumen har utgjort en viktig länk i ett system både för utveckling av praktiknära kunskap och sprid- ning av kunskap men också för återföring av erfarenheter genom struktu- rerade uppföljningar och utvärderingar. Ökad kunskap är en viktig förutsättning för att klara de utmaningar som vård och omsorg om äldre kvinnor och män står inför. Kunskaperna om hur olika boendeformer för äldre kan utformas behöver öka. Grän- serna för hur länge det är möjligt att bo kvar har flyttats allt längre fram men vi vet lite om effekterna för den enskilde, anhöriga och närstående. I takt med att antalet äldre kvinnor och män i de högsta åldrarna ökar ställs krav på nya kunskaper. Kraven på kvalitet i verksamheten och att de offentliga resurserna används effektivt fortsätter att öka. Prioriterings- arbetet inom vården och omsorgen underlättas av strukturerad uppfölj- ning och utvärdering. Ett ökande kunskapsinnehåll i verksamheterna bidrar också till att höja statusen för utbildning och arbete inom vård och omsorg om äldre kvinnor och män. Mot bakgrund av ovanstående avser regeringen att fortsatt följa beho- ven av stöd till forskning om äldre och åldrande. 15 Finansiering och ekonomiska konsekvenser Regeringens bedömning: Regeringen anser inte att det nya förhåll- ningssätt i arbetet med äldre personer som är målet med de förslag och bedömningar som görs i denna proposition innebär ökade kostnader. I ett inledande skede kan dock behövas utökade resurser. I budget- proposition (prop. 2009/10:1) har regeringen därför föreslagit att avsätts och därefter 80 miljo- ner kronor till dessa ändamål. Dessa medel avser kompetensutveckling av främst arbetsledare och biståndshandläggare, utveckla en kun- skapsportal, framtagande av ett handlednings- och informations- material, ett nationellt instrument som underlag för behovsbedömning, analysera innehåll och kvalitet i vård och omsorg om äldre samt till att planera och implementera ett frivilligt system för värdegrunds- märkning. I budgetpropositionen har dessutom avsatts för en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om ett program för en god äldreomsorg, till stimulansbidrag till kommuner och landsting för att utveckla vården och omsorgen om äldre, för investeringsstöd för nybyggnad av och ombyggnad till särskilt boende eller trygghetsbostäder för äldre, för att samordna satsningen Teknik för äldre, för insatser för att utveckla ledarskapet inom äldreomsorgen, och för ett uppdrag att utveckla det psykiatriska stödet för äldre personer. bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: anser att en kartläggning av hur de personella resurserna och utbildningsnivån faktiskt ser ut hade varit önskvärd. Detta med tanke på hur kommunerna skulle behöva för- stärka personalresurserna och vilken vidareutbildning som personalen skulle behöva för att kunna tillgodose utredningens förslag på värde- grund/värdighetsgaranti. kommun, kommun, och anför att det behövs en större diskussion kring de ekonomiska konsekvenser som följer av betänkandets förslag. Förslaget är ytterst kostnadskrävande för kommunerna och ju högre ambitionsnivå kommunen har, desto dyrare blir det. I betänkandet visas inte i tillräckligt stor utsträckning vilken konsekvens förslaget får på den kommunala ekonomin. Om det från regeringens sida finns en önskan att normera och styra äldreomsorgen, måste staten även ta ansvar för finan- sieringen. anser att det är svårt att uttala sig om den analys av de ekonomiska konsekvenserna som genomförts. Höjd kvalitet kan innebära kostnadseffektivitet men även det motsatta. Valfrihet till särskilt boende kan innebära ökade kostnader. kommun anser att utredningen beskriver omfattande brister såväl personellt som kom- petens- och volymmässigt. Utredningen förutsätter att dess förslag ska leda till förbättringar. Kommunen menar att detta i stort sett inte kan ske utan resurstillskott. Även om kvalitetsbristkostnader skulle kunna för- svinna, finns stora risker för kostnadsökningar till följd av volym- ökningar om enskildas möjligheter att välja vad, när och hur utökas. Skälen för regeringens bedömning Regeringens förslag för en ökad värdighet i äldreomsorgen syftar till att förtydliga för alla vad äldreomsorgen ska erbjuda och vad äldre personer, deras anhöriga och medborgare kan förvänta sig när de behöver äldre- omsorg. Förslagen och bedömningarna syftar vidare till att ge verksam- heterna drivkrafter att skapa en värdig äldreomsorg och att bedriva ett kontinuerligt arbete med att säkerställa god kvalitet och ökad anpassning av verksamheten till individuella behov. De bedömningar och förslag som regeringen lägger fram har fokus på etiska frågor som handlar om att påverka attityder, synsätt, värderingar och förhållningssätt i arbetet. Regeringen bedömer att ett nytt förhållningssätt inte innebär ökade kost- Prop. 2009/10:116 nader för kommuner och enskilda verksamheter. I ett inledande skede kan dock genomförande av regeringens samlade förslag kräva utökade resurser. Regeringen har därför avsatt ett statligt ekonomiskt stimulans- bidrag för detta. Kompetensutveckling av personal, att ta fram ett hand- lednings- och informationsmaterial, en kunskapsportal, analysera inne- håll och kvalitet i vård och omsorg samt ett nationellt instrument för behovsbedömning och att planera och införa ett system för värdegrunds- märkning är fleråriga uppdrag. Bestämmelsen om en nationell värdegrund innebär både ett förtydligande av de krav som ställs på kommuner och andra utövare av äldreomsorg, men även en delvis ny inriktning för äldreomsorgen. En implementering av värdegrunden handlar om nya kunskaper som ska leda till förändrade attityder och förhållningssätt i arbetet. Den del av värdegrunden som innebär att verksamheterna ska leva upp till de krav som ställs innebär inga nya krav och därmed ingen statlig finansiering. I ett initialt skede när en verksamhet börjar tillämpa värdegrunden kan dock ökade kostnader uppstå. Att leda ett värdegrundsarbete Ett statligt stöd till kompetensutveckling hos kommunala och enskilda utförare för ledare och andra personer som kan vägleda personalen i arbetet samt för kompetensutveckling av kommunens biståndshand- läggare införs. Statsbidraget ska användas till ledarskapsutbildning och övrig kompetensutveckling främst på högskolenivå. Äldreomsorgens chefer och arbetsledare är nyckelpersoner i samband med implemen- teringsarbetet. Yrkesrollen som biståndshandläggare kräver expert- kunskap inom flera områden och de behöver kompetensutveckling när det gäller regeringens förslag om att införa en nationell värdegrund. Statsbidraget ska finansiera utbildning för cirka 5 000 arbetsledare och cirka 2 500 biståndshandläggare. Värdegrund handledning och information Regeringen föreslår att ett handlednings- och informationsmaterial tas fram för att underlätta kännedomen och kunskaperna om den nationella värdegrunden. Syftet är att berörda personer ska få kännedom och kun- skaper om värdegrunden. Kostnaden för att ta fram ett handlednings- material uppskattas till . Beräkningen baseras på en årsanställd projektledare, uppbyggnad av webbplattform samt en översyn av forskning på området. Kostnaden för produktion och distribution av ett informationsmaterial beräknas till . De totala kostnaderna för att ta fram ett handlednings- och informationsmaterial beräknas till . Ökat inflytande för äldre Regeringen föreslår att en ny bestämmelse införs i socialtjänstlagen om att den äldre så långt det är möjligt ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service inom äldreomsorgen ska Förslaget syftar till att äldre kvinnor och män ska få ökat inflytande över beviljade insatser. Förslaget innebär emellertid inga nya uppgifter för kommunen utan endast att äldreomsorgen tillämpar ett förhållnings- sätt som ger den äldre möjlighet att i större utsträckning än kunna påverka hur och när insatsen ska ges (jfr 3 kap. 5 § och 4 kap. 1 § social- tjänstlagen [2001:453]). En sådan inriktning på äldreomsorgen kan inne- bära att verksamheten behöver förändra sina arbetssätt för att bättre till- godose äldres behov av att kunna påverka sin tillvaro. finansieringsprincipen ska staten kompensera kommunerna för kostnads- ökningar som uppstår till följd av nya bestämmelser. bedömningen att den föreslagna bestämmelsen inte leder till ökade kost- nader för kommunerna. Kompensation till enskilda personer Regeringen föreslår att en ny befogenhet införs som ger kommunerna befogenhet att i vissa fall utge kompensation till en enskild person. föreslagna befogenheten är inget statligt krav. bedömningen att staten inte ska kompensera kommunerna ekonomiskt Det kan bedömas att det blir ovanligt med överklaganden vad gäller kommunens befogenhet att lämna kompensation till enskilda. Förslaget bedöms inte medföra några beaktansvärda kostnader för dom- Nationellt instrument som underlag för behovsbedömning Regeringens förslag om ett nationellt instrument som underlag för be- hovsbedömning syftar bl.a. till att förbättra biståndshandläggningen. Regeringen bedömer att det inte innebär någon ytterligare kostnad för kommunen att använda ett bedömningsinstrument. Snarare kan ett sådant förfarande leda till effektivitet och minskad administration genom att det blir en förenklad handläggning. Regeringen anser därför att det inte bör utgå en statlig kompensation till kommunerna för förslaget. uppstår en kostnad för utvecklingen av instrumentet. beräkning kan uppdraget genomföras för , vilket finansierar två personer som arbetar i . Regeringen bedömer att ett frivilligt system för värdegrundsmärkning av äldreomsorg kan införas i såväl kommunalt som enskilt utförd äldre- omsorg för att tydliggöra för äldre och deras anhöriga vad de kan för- vänta sig i vardagens omsorg. Regeringen bedömer att ett statligt ekono- miskt stimulansbidrag avsätts som ska kunna användas för att planera och implementera ett system för värdegrundsmärkning. regeringen avsatt och de som aviseras i bud- Prop. 2009/10:116 getproposition (prop. 2009/10:1) omfattar också att utveckla system för värdegrundsmärkning. Analys av innehåll och kvalitet i vård och omsorg om äldre och för Medicinsk Utvärdering har fått vardera för att ta fram en arbets- och tidplan för upp- draget samt redovisa beräknade kostnader för uppdraget. Finansieringen av det fortsatta uppdraget ska ske inom ramen för de medel som reserve- rats för arbetet med en värdegrund. Webbaserad kunskapsportal på äldreområdet har fått för att ta fram och redovisa en arbets- och tidplan för uppdraget samt inkomma med en plan för projek- tets fortsatta kostnader. Den fortsatta finansieringen av uppdraget ska ske inom ramen för de medel som avsatts för arbetet med en värdegrund. Sammanfattning av ekonomiska konsekvenser I budgetproposition (prop. 2009/10:1) avsätts 90 miljoner kro- nor för och därefter för att stödja införandet av förslagen om en nationell värdegrund och värdegrunds- märkning. Medlen ska användas till: 1.Statligt utbildningsbidrag för ledarskapsutveckling för att stärka ledarna i att implementera den nationella värdegrunden och för kompetensutveckling av biståndshandläggare 2.Producera och distribuera ett handlednings- och informationsmate- rial om värdegrunden. 3.Utveckla ett nationellt instrument som underlag för behovsbedöm- ning. 4.Stimulansbidrag för att planera och implementera ett system för värdegrundsmärkning. 5.Analys av innehåll och kvalitet i vård och omsorg till äldre. 6.Webbaserad kunskapsportal inom äldreområdet. Finansiering av övriga åtgärder har regeringen avsatt för resultat- baserade stimulansbidrag till kommuner och landsting, program för en god äldreomsorg, investeringsstöd till ny- eller ombyggnad av särskilt boende eller trygghetsbostäder för äldre, Teknik för äldre, ledarskaps- utveckling, utveckling av det psykiatriska stödet för äldre och försöks- verksamheten med hälsocoacher. Författningsändringarna förslås träda i kraft . Bestämmelsen i 2 kap. 10 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter bör få tillämpas även om den omständighet som utgör grund för att utge kompensation har inträffat innan lagen har trätt i kraft. En kommun som beslutar att lämna kompensation får låta detta gälla retroaktivt.