prop · GX03209 · 2010-04-23 00:00:00 — Sökande ska dessutom inneha körkortsbehörighet av klass B samt kunna uppvisa ett körkortstillstånd för körkortsbehörighet D. I dessa fall ingår själva körkortsutbildningen för D i utbildningen. Vissa bussbolag anordnar internutbildning i samband med en anställning. 4.1.3Förutsättningar för att sänka ålderskraven vid förvärvsmässiga persontransporter med buss Av artikel 4.4 h) och i) tredje körkortsdirektivet framgår att en förare som vill framföra en mindre buss eller en mindre buss med släp som kräver en körkortsbehörighet kategori D1 eller D1E normalt ska ha fyllt . Vidare framgår av samma artikel j) och k) att för den som vill framföra en större buss eller en större buss med släp som kräver en kör- kortsbehörighet kategori D eller DE normalt gäller att föraren ska ha fyllt . Av samma artikel framgår också att ålderskraven får vara lägre för yrkesförare i enlighet med vad som följer av regleringen i yrkesförar- direktivet. För körkortsbehörighet kategorierna D1 och D1E kan ålders- kravet sänkas till . För körkortsbehörighet kategorierna D och DE kan ålderskravet under vissa förutsättningar sänkas till . Enligt artikel 5.3 a i) yrkesförardirektivet får förare av fordon som är avsett för persontransporter från och med framföra fordon i kategori D och DE när dessa används i reguljär trafik på sträckor som inte överstiger samt fordon i körkortskategorierna D1 och D1E, under förutsättning att föraren förvärvat yrkeskompetensbevis om grundläggande kompetens. Det räcker i båda fallen med att föraren förvärvar den grundläggande kompetensen genom en förkortad grund- utbildning dvs. En medlemsstat får vidare, på sitt territorium, tillåta förare av fordon avsedda för sådana persontransporter som omnämnts att från och med framföra nämnda fordon om föraren innehar ett yrkes- kompetensbevis enligt artikel 6.1. Här ställs således krav på att den grundläggande kompetensen ska vara förvärvad genom den längre Enligt artikel 5.3. a ii) är det vidare möjligt för förare som genomgått Prop. 2009/10:209 grundutbildning som motsvarar att från och med förvärvsmässigt framföra en buss som kräver körkortsbehörighet kategori D eller DE inom landet. Dessutom får medlemsstaten sätta ned ålders- kravet till om bussen körs utan passagerare. Yrkesförardirektivet öppnar således upp för medlemsstaterna att tillåta 18-åringar som förvärvat ett yrkeskompetensbevis för grundläggande kompetens genom den längre utbildningen att förvärvsmässigt framföra bussar i utan passagerare eller på sträckor som inte överstiger . 18-åringar får även tillåtas att förvärvsmässigt utföra person- transporter med buss som kräver behörighet kategori D1 och D1E inom landet. som tillsattes (dir. 2007:08) med tilläggsdirektiv (dir. 2007:143) har lämnat betänkandet en reformerad gymnasieskola, SOU 2008:27, vari ges förslag till bl.a. nya yrkesprogram för gymnasieskolan, dvs. program som ska leda till en yrkesexamen och direkt anställbarhet efter genomgånget program för eleven. Programmet för Fordon och Transporter föreslås ersätta dagens Fordonsprogram.4 Exempel på yrkesutgångar som detta program ska kunna leda till är lastbils- och personbilsmekaniker, bil- skadetekniker, lackeringstekniker, lastbilsförare och terminal- och lager- arbetare. Programmet föreslås få fyra inriktningar, Fordonsteknik, Karosseriteknik, Godstransporter och Godshantering. föreslås tillsammans med branscherna ta fram vad som ska ingå i de olika programinriktningarna. körkortsutredning har funnit att det föreslagna programmet för Fordon och Transporter skulle kunna anpassas till att även innehålla en utbildningsgren omfattande person- transporter med buss. Regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie- skolan (prop. 2008/09:199) överlämnade regeringen propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) till . I propositionen föreslår regeringen att nuvarande Fordonsprogram ersätts med Fordons- och transportprogrammet. Bestämmelserna i propositionen är avsedda att tillämpas på gymnasieutbildningar som påbörjas efter . biföll propositionen (bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Regeringen beslöt att uppdra åt att i avvaktan på ställningstaganden till regeringens förslag i den tidigare nämnda propositionen, förbereda de förändringar av gymnasie- skolan som föreslogs i propositionen. Uppdraget är redovisat och regeringen har fattat beslut om vilka inriktningar som ska finnas inom 4 Se SOU 2008:27 s. 416 ff. respektive program samt om de examensmål som ska ligga till grund för Prop. 2009/10:209 planering och undervisning på respektive program. fortfarande med att utarbeta ämnesplaner. Av körkortsutredningen framgår att beskriver den framtida arbetsmarknaden för bussförare som god, framför allt i storstäderna där en viss brist kommer att uppstå bland annat till följd av hög personalomsättning. kommer behovet av nyrekrytering av bussförare öka. Det beror dels på en fortsatt satsning på kollektivtrafiken, främst i storstäderna, dels på att pensionsavgångarna blir mycket stora. är det allt för få som utbildar sig till bussförare. Branschorganisationerna ser, enligt körkortsutredningen, ett behov av att bredda sin rekryteringsbas och locka till sig fler ungdomar. nuvarande basen är inte tillräcklig för att klara av framtidens rekryte- De anser vidare att möjligheterna att locka ungdomar till bussföraryrket ökar väsentligt om det införs en gymnasieutbildning som leder till yrkesbehörighet för bussförare. ska ge en gedigen yrkesutbildning, vilket medför goda förutsättningar för en förbättrad trafiksäkerhet och en större trygghet för föraren i arbetet. Den statistik för bussförare som finns tillgänglig i visar att det finns mycket få innehavare av D-behörighet och därmed bussförare som är , dvs. den lägsta möjliga åldern. Det beror av förklarliga skäl på dagens regler och utbildningssystem. Utifrån dagens förhållanden går det därmed inte att dra några statistiska slutsatser om unga bussförares Internationell statistik som tar sikte på personbilsförares ålder och risken att råka ut för olyckor finns däremot. Vidare finns en av utförd djupstudieanalys av olyckor med tunga lastbilar under I rapporten om ett stegvist förarutbildningssystem, 1999, utgiven av hänvisas till en engelsk studie (Maycook m.fl. 1991) i vilken man följde ett stort antal nyblivna kör- kortsinnehavare som genomgått förarutbildning vid olika åldrar. studerade bl.a. trafikexponering och inblandning i trafikolyckor och fann att den initiala risken var hög i alla åldrar och att risken minskade med ökad ålder och erfarenhet. Debutrisken var dock betydligt högre bland de yngsta nybörjarna och ju äldre föraren var vid debuten desto lägre var I studien beräknades erfarenheten svara för och åldersfaktorn för av de första åtta årens olycksminskning. Enligt körkortsutredningens bedömning är det svårt att utifrån denna studie och annan tillgänglig statistik som rör personbilsförare dra slut- satser som är applicerbara på ett system som skulle innebära att 18- åringar fick rätt att efter en adekvat utbildning köra buss med vissa begränsningar (begränsad rutt om eller buss kategori D1 och D1E). En av svårigheterna med att jämföra med personbilsförare är att det i vissa länder inte krävs någon särskild utbildning för att kunna ta körkort utan det är prov som kvalificerar till körkort. Eftersom ålders- kravet är går det inte att utröna om en ännu yngre förare skulle vara mindre säker i trafiken. Av de två större bussolyckor som inträffade var förarnas ålder vid den ena och vid den andra olyckan. redovisar i rapporten och trafiksäkerhet 2003:119 bl.a. vissa trafiksäkerhetsproblem relaterade till buss, se s. 2 ff. I rapporten sägs följande. Buss är det dominerande färdsättet i den lokala och regionala kollektivtrafiken. Att färdas med buss är i förhållande till övriga vägtransportmedel ett säkert sätt att färdas. Bussens tyngd och storlek skyddar i de flesta fall passagerarna vid en eventuell kollision. Med tanke på antalet passagerare i en buss får en enda svår olycka med många omkomna statistiken att ändras helt. Det finns exempel på sådana olyckor. Bussens tyngd och storlek innebär att risken för att allvarligt skada andra trafikanter är stor. Av en temastudie, som hänvisar till i sin rapport, utförd framgår att 76 trafikanter omkommit i kollision med buss. Av dessa var 40 bilister, 5 motorcyklister, 2 mopedister, 10 cyklister och 19 gående. 32 av dessa hade förolyckats inom tättbebyggt område. Bussens största trafiksäker- hetsproblem är alltså den risk den utgör för andra trafikanter än passa- gerarna. I rapporten diskuteras vad som kan göras för att öka trafiksäker- heten. Med hänsyn till att en bussförare har sin arbets- plats i trafiken och dessutom passageraransvar, behövs utbildning i första hjälpen, krishantering etc. I tider med svårighet att rekrytera förare, då kraven från arbetsgivaren måste sänkas, blir den fortlöpande utbildningen extra viktig. För att klara sitt ansvarsfulla jobb att köra bussen trafik- säkert behövs stöd från arbetsgivaren i form av bra och sammanhängande arbetstider, god arbetsmiljö, att inte pressas av tidtabeller. Yrket behöver få en högre status. Med hjälp av kvalitetssystem skulle en bussförare kunna veta att den buss han eller hon ska köra är i trafiksäkert skick vid arbetspassets början. Arbetsgivaren ska se till att förutsättningarna finns att utföra arbetsuppgifterna på ett säkert sätt. I det här sammanhanget innebär det att säkerhetsbestämmelser i trafiken ska kunna respekteras med tanke på hastighet, rätt till pauser, att fordonet är lämpligt utrustat och att alkohol och droganvändning inte förekommer. Temastudien visar att av dödsolyckorna där en buss varit inblandad beror på misstag eller medvetet felaktigt beteende hos andra trafikanter. Det sker ett trafiksäkerhetsarbete inom branschen, bl.a. av och (). har i Djupstudieanalys av olyckor med tunga lastbilar (publ. 2008:136) för åren 20002007 studerat cirka 100 dödsolyckor , vilket utgör av det totala antalet dödsolyckor på väg med lastbil. 1819-åringarnas andel av olyckorna var . Studien visar inte att någon åldersgrupp har en särskild olycksrisk. Andra faktorer som lastbilens ålder och säkerhetsklassning, vägens utformning, säker användning bland annat påverkad förare och bältesanvändning hade dock betydelse. Jämförelser med andra länder Prop. Ålderskraven för att få utföra förvärvsmässiga persontransporter med buss är i några andra länder följande. har för den som har genomgått den långa yrkeskompetens- utbildningen ålderskravet för kategori D1 och D och för den som har genomgått den korta utbildningen för kategori D1 och för D med begränsningen till en rutt om högst . Någon ändring av reglerna synes inte vara planerad . , som har haft en åldersgräns för buss, har utnyttjat yrkesförardirektivets möjligheter att Huvudregeln för kategorierna D och utbildning har genomgåtts och om kort utbildning har genomgåtts. Åldern i kombination med en kort utbildning ger också rätt att köra fordon kategori D1 och D1E. Om den korta utbildningen genomgåtts är åldersgränsen för att få köra fordon kategori D och DE. Undantag gäller i fråga om minimiåldern för den som har förvärvat grundläggande kompetens för körning i . Då gäller under förutsättning att körningen sker i linjetrafik där linjens längd är högst eller med fordon kategori D1 eller med fordon kategori D utan passagerare. I är åldersgränsen . För att få köra linjer krävs erfarenhet och för internationell busstrafik erfarenhet samt en ålder på . I gäller 18 årsgräns för kategori D1 och D (högst sträcka) om yrkesförarutbildning genomgåtts. Om grundutbildning genomgåtts hos godkänd utbildningssamordnare och teoretiskt prov har avlagts är ålderskravet . En 20 åring som har genomgått yrkes- utbildning för yrkesförare får köra kategori D utan begränsning. För förare som avlagt teoretiskt och praktiskt prov gäller och för den som genomgått grundutbildning och avlagt teoretiskt prov gäller . har behållit som de har haft. Här gäller för att få ta B-körkort. gäller för den som har lång utbildning och kör en högst rutt. Åldersgränsen gäller för övriga. 4.2 Sänkt ålderskrav för förvärvsmässiga persontransporter med buss Regeringens förslag: En förare som inom gymnasieskolan eller motsvarande utbildning har förvärvat grundläggande yrkesförar- kompetens genom grundutbildning för fordon som kräver körkortsbehörighet kategori D eller DE får från och med utföra förvärvsmässiga persontransporter med sådana fordon. Sådana transporter får dock utföras av föraren från och med , om fordonet körs utan passagerare eller om transporten avser linjetrafik, där linjens längd uppgår till högst . förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: känner viss tveksamhet inför Prop. 2009/10:209 förslaget och menar att en sänkning av ålderskravet under alla förhållan- den förutsätter att adekvat utbildning införs i gymnasieskolan. Kammar- rätten i anser att det kan ifrågasättas om en 18-åring har den erfarenhet och mognad som krävs för förvärvsmässiga persontransporter och anser att förslaget bör övervägas ytterligare. i är negativ till att sänka ålderskravet för förvärv av körkort behörighet D och DE för de som förvärvat yrkeskompetensbevis och menar att branschens rekryteringssvårigheter inte ska sättas framför trafiksäkerheten. motsätter sig inte förslaget, men anser att det kan ifrågasättas om arbetsmarknadsskäl kan ställas mot trafiksäkerhetskrav. tar inte ställning i frågan om det är lämpligt att sänka ålderskravet för bussförare, men ser inga hinder att undervisningsmässigt etablera en utbildning för bussförare i gymnasie- skolan. () delar inte utredningens uppfattning att utbildningsåtgärder fullt ut kan kompensera den åldersmässiga utveckling och erfarenhet som yrkesförare behöver, och anser att det finns risk att förslaget får negativa konsekvenser med avseende på trafiksäkerhet och arbetsmiljö. Om förslaget trots detta ska genomföras bör det inledningvis ske i form av ett pilotprojekt. () ifrågasätter om en gymnasie- utbildning kan kompensera för risken att trafiksäkerheten påverkas negativt vid en sänkning av åldersgränsen och anser att en lägre ålders- gräns än kan skapa otrygghet hos resenärerna. kommuner och landsting (SKL) tillstyrker förslaget. Transportstyrelsen anser att frågan inrymmer mycket svåra avvägningar mellan flera transport- politiska mål och att det inte finns ett tillräckligt och säkert underlag för att ta ställning. är kritiskt till förslaget med hänsyn till det negativa samband som forskningen visat på mellan låg förarålder och förhöjd olycksrisk, oavsett fordonsslag. Om förslaget genomförs måste den utbildning som utvecklas kunna motverka förarnas unga ålder och brist på erfarenhet. () finner förslaget helt olämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt och menar att en eventuell ny utbildning måste provas och utvärderas innan ålderskravet kan sänkas. (), Bussarbetsgivarna och ser positivt på förslaget och föreslår att de nya bestämmelserna ska kunna tillämpas av elever som påbörjar en gymnasieutbildning efter . är positiva till förslaget. Motor- Cyklister (SMC) har inget att erinra mot förslaget. anser inte att en 18-åring är tillräckligt mogen att köra buss och ifrågasätter därför förslaget. , Trafikmedicinskt Centrum och Trafikutbildarnas har ingen erinran mot förslaget. Skälen för regeringens förslag Utbildning inom gymnasieskolan som förutsättning för en sänkning av ålderskravet För att erhålla körkortsbehörighet för kategori D, vilket är en grundförut- sättning för att få köra buss, krävs det att föraren har fyllt . Såväl tredje körkortsdirektivet som yrkesförardirektivet medger dock lägre ålderskrav under vissa förutsättningar, se avsnitt 4.1.3. Enligt regeringens mening finns det argument såväl för som emot en sänkning av lägsta ålder för rätten att få köra buss i förvärvsmässig trafik. För en sänkning talar det faktum att branschen har rekryteringsproblem till bussföraryrket. Kommande pensionsavgångar, i förening med att få utbildar sig till bussförare, talar härför. Även de satsningar på en förstärkt kollektivtrafik, som bland annat miljöskäl talar för, kan leda till behov av fler bussförare. Den statistik för bussförare som finns tillgänglig i visar att det enbart fanns 52 stycken 21-åringar med behörighet att föra fordon kategori D, dvs. Det går därmed inte att dra några statistiska slutsatser om unga bussförares trafiksäkerhet utifrån dagens förhållan- den. Åldersgränsen för att få köra lastbil är och inom gymnasieskolan finns en yrkesförarutbildning mot godstransport. Den svenska statistik som finns gällande lastbilar visar inte på någon förhöjd risk för unga förare. Tillgänglig statistik rörande förare av personbil visar att yngre bilförare är inblandade i fler olyckor än äldre, men det framgår också att inte bara ålder utan även erfarenhet minskar risken för olyckor. Mot en sänkning av ålderskravet till talar yrkets karaktär. Det är ett stort ansvar att framföra en buss med ett flertal passagerare. Passa- gerarna kan vidare ställa till problem för föraren på olika sätt under färden exempelvis genom bråk, fylleri och biljettfusk. Den omgivande trafiken kan innebära oväntade problem och tidtabeller som ska följas kan leda till ytterligare stressmoment. Det framstår som klart att en stor simultankapacitet krävs av den som kör buss. Mognadsmässigt är människor inte biologiskt färdigutvecklade vad gäller förmågan att bedöma konsekvenser. En 18-åring kan vidare teoretiskt sett inte ha någon längre erfarenhet av egen bilkörning i trafik eftersom ålderkravet för att få körkortsbehörighet kategori B är . Däremot skulle han eller hon ha kunnat övningsköra . Regeringen har förståelse för den oro för trafiksäkerheten som ett flertal remissinstanser har uttryckt vid en sänkt åldersgräns för buss- förare. Det är emellertid svårt att utifrån tillgänglig statisk dra några slutsatser som är applicerbara på ett system som innebär att ålders- gränsen för att få köra buss sänks till . Statistiken kan varken bevisa eller motbevisa att antalet olyckor med buss skulle öka om en större andel av förarna var yngre än . En jämförelse kan dock göras med lastbilsförare där ålderskravet är och där det inom gymnasie- skolan finns en yrkesförarutbildning mot godstransport. Den svenska statistik som finns för lastbilar visar inte på någon förhöjd trafiksäker- hetsrisk för unga förare och ger därmed inte heller stöd för den tveksam- het som remissinstanserna visat. Med hänsyn till det stora ansvar det innebär att framföra en buss och till den betydelse utbildning och erfarenhet har för att minska olycksrisken anser regeringen att en sänkning av ålderskravet för att få framföra ett fordon kategori D kräver att föraren har genomgått en adekvat utbildning av betydande längd. Fordons- och transportprogrammet inom gymnasieskolan bör kunna anpassas till att även innehålla en inriktning eller yrkesutgång mot persontransporter med buss. En sådan utbildning skulle svara mot kravet på trafiksäkerhet. Vidare skulle en gymnasieutbildning innebära en positiv utveckling för kommande generationers bussförare och skulle leda till att ett visst antal färdigutbildade bussförare tillkom . Dessa skulle vara och i många fall redan ha fyllt . Som anförts i avsnitt 4.1.3 arbetar med att förbereda de förändringar av gymnasieskolan som föreslogs i regeringens proposi- tion 2008/09:199 och som har antagits av . Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att, i samverkan med relevanta myndigheter, utreda och lämna förslag på hur en yrkesförarutbildning för buss kan utformas och införas i den framtida gymnasieskolan. () anser att förslaget, om det beslutas, bör genomföras i form av ett pilotprojekt och för Trafiksäkerhetens Främjande (NTF) anser att en ny utbildning måste provas och utvärderas innan en sänkning av ålders- kraven kan ske. Utbildningen ska enligt förslaget äga rum inom gymnasieskolan, där det finns en yrkesförarutbildning mot godstransport. Den förarutbildning mot persontransporter med buss som föreslås kommer till stora delar att likna den utbildning som redan finns för godstransporter och där ålderskravet är . Regeringen finner det därför inte nödvändigt att utvärdera utbildningen innan ålders- kraven sänks eller att införa den i form av ett pilotprojekt. Av avsnitt 4.1.3 framgår att det är möjligt enligt såväl tredje körkorts- direktivet som yrkesförardirektivet att under vissa förutsättningar sänka ålderskravet för att få köra buss i kommersiell trafik. De krav som ställs är kopplade till utbildning och utbildningens längd är i sin tur kopplad till förarens ålder. Enligt yrkesförardirektivet kan medlemsstaterna sålunda tillåta en person som har fyllt och som har förvärvat ett yrkeskompetensbevis för grundläggande kompetens genom den längre utbildningen omfattande att förvärvsmässigt framföra buss i på sträckor som inte överstiger eller utan passagerare. Det är vidare möjligt att tillåta förare som genomgått den längre grundutbildningen att från och med utan begränsningar förvärvsmässigt framföra en buss som kräver körkortsbehörighet kategori D eller DE inom landet. Möjligheten att sänka ålderskravet till 18 respektive för de persontransporter som nämns i föregående stycke har inte utnyttjats i . Av avsnitt 4.1.3 har framgått att behovet av nyrekrytering av bussförare kommer att öka bland annat som en följd av pensionsavgångar och en fortsatt satsning på kollektivtrafiken. Det har vidare framkommit att den nuvarande rekryteringsbasen inte är tillräcklig för att klara framtidens rekryterings- behov. En sänkning av ålderskravet och en ny förarutbildning för persontransporter med buss kan förväntas underlätta rekryteringen av nya Prop. 2009/10:209 förare till bussföraryrket och bidra till att väcka intresse för yrket hos Regeringen har, som sagts, förståelse för den oro som flera remissinstanser har uttryckt när det gäller trafiksäkerheten. Med hänsyn till att tillgänglig statistik för tunga fordon inte ger stöd för oron att en 18-årig bussförare med adekvat utbildning skulle utgöra en större trafiksäkerhetsrisk än en 21-årig bussförare, finner regeringen dock att det nu finns skäl att anpassa ålders- och utbildningskrav i lagen om yrkesförarkompetens efter de möjligheter som yrkesförardirektivet ger. För att garantera kravet på trafiksäkerhet förutsätter en sänkning av ålderkravet dock att utbildningen förvärvats inom ramen för gymnasie- skolan, vilket ska framgå av lagtexten. Bestämmelser i 3 kap. lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens föreslås ändras i enlighet härmed. En hänvisning till nämnda lag ska även läggas till i 3 kap. 1 § körkorts- lagen (1998:488). I enlighet med Lagrådets synpunkter har hänvisningen preciserats. Vidare lämnas i författningskommentaren ytterligare upplysningar om hur nämnda stycke ska förstås. saknas svenska bestämmelser om möjlighet att förvärva ett svenskt körkort med behörighet att framföra fordon i kategorierna D1 och D1E. Enligt tredje körkortsdirektivet ska det vara möjligt att förvärva körkortsbehörighet även för dessa kategorier och körkortsutredningen har föreslagit att sådana bestämmelser ska införas i svensk rätt. Arbete med att genomföra tredje körkortsdirektivet pågår i regerings- kansliet och utredningens förslag om sänkt ålderskrav för körkorts- behörighet för kategorierna D1 och D1E behandlas lämpligen inom ramen för det arbetet. Regeringens förslag: Taxiförarlegitimation får ges till den som, inom gymnasieskolan eller motsvarande utbildning, har förvärvat grund- läggande yrkesförarkompetens genom grundutbildning för fordon som kräver körkortsbehörighet kategori D eller DE. Detta gäller om personen har fyllt , har körkort med behörigheten B och i övrigt uppfyller de krav som anges i 3 kap. 3 § första stycket 35 yrkestrafiklagen (1998:490). bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att en sänkning av ålders- kravet förutsätter att adekvat utbildning införs i gymnasieskolan.