prop · GX03160 · 2010-03-23 00:00:00 — Varje kommun och landsting skall också till respektive Migrations- verket lämna uppsamlade värdefö- remål och handlingar, som kvar- lämnats av skyddade personer eller som efterlämnats av avlidna skyd- dade personer, om värdeföremålen eller handlingarna är av vikt för de närmast anhöriga. Uppgift skall även lämnas om var avlidna skyd- dade personers gravar är belägna. och Mi- grationsverket skall lämna vidare Enligt rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter och tilläggsprotokollen till konventionerna ska uppgifter om identitet, vistelseort, hälsotill- stånd och liknande förhållanden som avser krigsfångar och andra skyddade personer som är i Sveri- ges våld lämnas till en officiell nationell upplysningsbyrå. Varje kommun och landsting som har sådana uppgifter ska, under tid när den nationella upplysningsbyrån är upprättad, lämna dessa uppgifter i fråga om krigsfångar till Totalför- svarets rekryteringsmyndighet och i fråga om andra skyddade perso- ner till . Totalför- svarets rekryteringsmyndighet och ska vidarebe- fordra uppgifterna till den natio- nella upplysningsbyrån. Varje kommun och landsting ska också till Totalförsvarets re- kryteringsmyndighet respektive lämna uppsam- lade värdeföremål och handlingar, som kvarlämnats av skyddade personer eller som efterlämnats av avlidna skyddade personer, om värdeföremålen eller handlingarna är av vikt för de närmast anhöriga. Uppgift ska även lämnas om var avlidna skyddade personers gravar är belägna. uppsamlade värdeföremål och handlingar samt vidarebefordra uppgifter om gravars belägenhet till den nationella upplysningsby- rån. verket ska lämna vidare uppsam- Prop. 2009/10:160 lade värdeföremål och handlingar samt vidarebefordra uppgifter om gravars belägenhet till den natio- nella upplysningsbyrån. Denna lag träder i kraft . 2.24Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 37 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Utöver vad som följer av 21 kap. Utöver vad som följer av 21 kap. 5 § gäller sekretess hos Totalför- 5 § gäller sekretess hos Totalför- svarets pliktverk och Migrations- verket i verksamhet som avser som avser mottagande och vidare- av upplysningar m.m. om krigs- befordran av upplysningar m.m. fångar och andra skyddade perso- om krigsfångar och andra skydda- ner som avses i Genèvekonventio- de personer som avses i Genève- skydd för offren i internationella 1949 rörande skydd för offren i väpnade konflikter och tilläggs- och tilläggsprotokollen till kon- (SÖ 1953:1417 samt 1979:22 och ventionerna (SÖ 1953:1417 samt 23), för uppgift om en enskilds 1979:22 och 23), för uppgift om en enskilds vistelseort, hälsotill- andra personliga förhållanden, om stånd eller andra personliga förhål- det inte står klart att uppgiften kan landen, om det inte står klart att röjas utan att den enskilde eller uppgiften kan röjas utan att den någon närstående till denne lider enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning 3.1Totalförsvarsplikt, rekrytering och grundutbildning beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med det huvudsakliga uppdraget att överväga vilka författ- ningsändringar och övriga åtgärder som är nödvändiga för att möjliggöra frivillig rekrytering och utbildning av sådan personal som enligt nuva- rande förhållanden tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt. Kommittén antog namnet Utredningen om totalförsvarsplikten. överlämnade kommittén ett delbetänkande, Totalförsvars- plikten (SOU 2008:98). En sammanfattning av förslagen i delbetänkandet finns i bilaga 1. Delbetänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna finns förtecknade i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns i Försvarsdepartementet (dnr Fö2008/3223/MIL). överlämnade kommittén sitt slutbetänkande, Totalförsvars- plikt och frivillighet (SOU 2009:63). En sammanfattning av kommitténs förslag finns i bilaga 3. Lagförslaget finns i bilaga 4. Slutbetänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna finns förtecknade i bilaga 5. En sammanställning av remissvaren finns i Försvarsdepartementet (Fö2008/3223/MIL). Regeringen beslutade att inom (Försvarsdepartementet) tillsätta en utredning med uppgift att se över stödet till Försvarsmakten (Fö2009:A). Utredningen, som antagit namnet , lämnade sin rapport användbart och tillgängligt försvar Stödet till Försvarsmakten. Rapporten har remiss- behandlats. Remissinstanserna finns förtecknade i bilaga 6. En samman- ställning av remissvaren finns i Försvarsdepartementet (Fö2008/3334/MIL). Regeringen lämnade propositionen (2008/09:140) Ett användbart försvar till . Propositionen innehöll bl.a. reger- ingens ställningstaganden till förslagen i delbetänkandet från Utredning- en om totalförsvarsplikten. Till grund för propositionen låg även bl.a. Försvarsberedningens rapporter Säkerhet i samverkan (Ds 2007:46) och Försvar i användning (Ds 2008:48). Av propositionen framgår bl.a. att personalförsörjningen av samtliga ingående personalkategorier i Försvarsmakten bör vila på frivillighet om försvarsberedskapen så medger och att regeringen anser att en reforme- ring av soldatförsörjningen bör ta sin början . Med anled- ning av propositionen beslutade bl.a. om Försvarsmaktens operativa förmåga samt inriktningen för insatsorganisationens utformning m.m. (bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Mot bakgrund av beslut om den försvarspolitiska inrikt- ningen beslutade regeringen om uppdrag till Försvars- makten och i fråga om reformerad rekrytering och militär grundutbildning m.m. samt anvisningar för verksamhetens genomförande (dnr Fö2008/3223/MIL). I enlighet med uppdraget har Försvarsmakten och till (Försvarsdepartementet) redovisat en bedömning av vissa ekonomiska konsekvenser m.m. Försvarsmaktens personal vid internationella militära Prop. insatser en svensk veteransoldatpolitik beslutade regeringen om direktiv (dir. 2007:83) till en särskild utredare med uppdrag att utforma förslag till en svensk veteran- politik, dvs. ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Utredningen, som antog namnet Veteransoldatutred- ningen, skulle genomföras med utgångspunkt i en helhetssyn från rekry- tering via utbildning och förberedelser inför insatsen, stöd och åtgärder under insatsen till omhändertagande, stöd och eventuell rehabilitering efter insatsen. Utredningen skulle också göra en allmän översyn av lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten (LUF). Den 6 de- cember 2007 beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2007:159). lämnade ett delbetänkande, En svensk veteranpolitik, del 1 (SOU 2007:77). En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 7. I delbetänkandet redovisade utredningen en kartläggning av nuläget, lämnade förslag på åtgärder i det korta per- spektivet samt redovisade inriktningen av det fortsatta arbetet. Delbetän- kandet har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissamman- ställning finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2007/2371/MIL). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Regeringen behandlade delbetänkandet i regleringsbrevet för För- svarsmakten . redovisade sitt slutbetänkan- de, En svensk veteranpolitik, del 2 (SOU 2008:91). I betänkandet lämna- de utredningen förslag inom en lång rad områden, bl.a. rekrytering och insatsfrekvens, arbetsmiljö och risker, medicinskt omhändertagande, Försvarsmaktens särskilda uppföljningsansvar, stöd till anhöriga, stöd vid kritik, statens erkännande, insatsen som en merit, organisationers roll samt en svensk veteranadministration. Utredningen föreslog också att lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten skulle ersättas med en ny lag. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 9. Be- tänkandets lagförslag finns i bilaga 10. Betänkandet har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11. Remissytt- randena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i Försvarsde- partementet (dnr Fö2008/3053/MIL). har Försvarsmakten redovisat underlag till (Försvarsdepartementet) i fråga om dels lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten, dels behovet av läkare vid internationella insatser (dnr Fö2008/3053/MIL). När regeringen i denna proposition hänvisar till Veteransoldatsutred- ningen avses slutbetänkandet, om inte annat anges. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 12. Lagrådets yttrande finns i bila- Regeringens lagförslag har i allt väsentligt utformats i enlighet med vad Lagrådet förordat. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.5 Därutöver har vissa språkliga och redak- Prop. 2009/10:160 ändringar gjorts. I propositionen finns lagförslag som till följd av sin enkla beskaffenhet inte varit föremål för Lagrådets granskning. Det är de lagförslag som har anknytning till namnbytet för till Totalförsva- rets rekryteringsmyndighet. 4Totalförsvarsplikt, rekrytering och grundut- bildning trädde den gällande lagen ikraft, lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Syftet med lagen är att trygga hela totalförsvarets behov av personal. Totalförsvarspliktiga är samtliga svenska medborgare och i bosatta personer mellan det år de fyller 16 och det år de fyller . Lagen ålägger den totalförsvarspliktige en skyldighet att 1)medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållan- 2)tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hen- nes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter, och 3)iaktta de föreskrifter som i övrigt meddelas i lagen om totalförsvars- plikt. Den totalförsvarspliktiges skyldighet att tjänstgöra inom totalförsvaret fullgörs genom värnplikt, civilplikt och allmän tjänsteplikt. Värnplikt och civilplikt omfattar grundutbildning, repetitionsutbildning, beredskaps- tjänstgöring och krigstjänstgöring. Allmän tjänsteplikt är totalförsvars- pliktiga bara skyldiga att fullgöra i samband med höjd beredskap. Skyldighet att fullgöra värnplikt gäller svenska män från det år de fyl- ler 19 till och med utgången av det år de fyller 47. Kvinnor kan enligt lagen (1994:1810) om möjligheter för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning, genomgå frivillig antagningspröv- ning för att därefter skrivas in till värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än . Efter inskrivning omfattas kvinnorna av samma bestämmelser som män som har skrivits in efter mönstring. I det skedet övergår saken alltså till att bli en plikt även för kvinnorna. Lagen om totalförsvarsplikt innefattar ingen skyldighet att tjänstgöra inom Försvarsmaktens utlandsstyrka. De soldater som tjänstgör i utlands- styrkan gör detta på frivillig grund. Totalförsvarsplikten regleras som nämns ovan huvudsakligen genom lagen om totalförsvarsplikt. Däremot innefattar totalförsvarsplikten vissa grundlagsrelate- rade aspekter. Enligt 2 kap. 8 § regeringsformen (RF) är den enskilde medborgaren gentemot det allmänna skyddad mot frihetsberövande och även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. Totalför- svarsplikten utgör en begränsning av denna frihet eftersom den innebär en skyldighet för enskilda att inställa sig för mönstring och grundutbild- ning och för fullgörande av totalförsvarsplikten i övrigt. Av 2 kap. 12 § första stycket RF följer att rörelsefriheten får begränsas endast genom lag. Enligt 12 § andra stycket får en begränsning bara göras för att tillgo- dose ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Den måste också vara proportionerlig med hänsyn till det ändamål den avser att fylla och får inte sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsikts- bildningen. Eftersom totalförsvarsplikten är en begränsning av rörelsefri- heten måste den svara mot de krav som ställs upp i 2 kap. 12 § RF. Totalförsvarsplikten berörs även av bestämmelserna i 2 kap. 16 § RF. Enligt 2 kap. 16 § RF får lag eller föreskrift inte innebära att någon med- borgare missgynnas på grund av sitt kön. Denna princip får emellertid frångås om föreskriften i fråga avser värnplikt eller motsvarande tjänste- plikt. Det är alltså tillåtet att i nämnda hänseende göra skillnad mellan kvinnor och män. Lagen om totalförsvarsplikt är således en s.k. skyldighetslagstiftning och innehåller bland annat bestämmelser om förfarandet vid inskrivning, mönstring och krigsplacering, skyldigheter för den enskilde, formerna för grundutbildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigs- tjänstgöring, samt längd på och villkor under tjänstgöringen. Vidare definierar lagen vad som avses med totalförsvarsplikt, värnplikt, civil- plikt och allmän tjänsteplikt, samt vem som omfattas av bestämmelserna härom. Lagen innehåller även bestämmelser om brott mot totalförsvars- plikten. Bestämmelser om verkställighet av lagen om totalförsvarsplikt finns i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt. Kvinnors möjligheter att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning regleras i lagen (1994:1810) om möjligheter för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Denna lag kompletteras av förordningen (1995:240) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Fler bestämmelser finns vidare i ett antal andra förordningar samt i oli- ka myndigheters föreskrifter. Bland övriga förordningar på området kan nämnas förordningen (1995:808) om medinflytande för totalförsvarsplik- tiga, förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga samt förordningen (1995:649) om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga under tjänstgöring. Utöver särskilda författningar på området omfattas totalförsvarspliktiga även av ett antal författningar som även gäller andra personalkategorier inom Totalförsvaret, exempelvis lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet, lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. Skyldigheten att medverka till utredning om sina personliga förhål- landen För att kunna utreda totalförsvarspliktigas förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt är alla totalförsvarspliktiga enligt 2 kap. 1 §, lagen om totalförsvarsplikt, skyldiga att medverka till föreskriven utred- ning om sina personliga förhållanden. Sådan utredning kan utföras som mönstring eller som annan utredning. Skyldigheten att efter begäran delta i annan utredning gäller för samtli- ga totalförsvarspliktiga och regleras i 2 kap. 1 § lagen om totalförsvars- plikt. Utredningen kan genomföras av , annan statlig myndighet som regeringen bestämmer, av kommun eller lands- ting. Om det inte är nödvändigt behöver utredningen inte ske i den en- skildes närvaro. Den kan också genomföras genom att den enskilde på begäran skriftligen eller muntligen lämnar uppgifter om sig själv. Skyldigheten att genomgå mönstring gäller bara för män som är svens- ka medborgare och regleras genom 2 kap. 2 och 3 §§ lagen om totalför- svarsplikt. Mönstringsskyldigheten inträder det år den totalförsvarsplikti- ge fyller 18, eller den senare dag då personen ifråga förvärvar svenskt medborgarskap. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyldig att genomgå mönstring efter det kalenderår personen fyller . Mönstring ska genomföras vid och ska ske i den enskildes personliga närvaro. Enligt lagen om totalförsvarsplikt ska mönstring innefatta medicinska och psykologiska undersökningar och annan utred- ning av den enskildes personliga förhållanden. I samband med mönst- ringen ska lämna information till den enskilde om värnplikt, civilplikt, utbildningsreserven samt om rätten att vara va- penfri. Alla män kallas inte till mönstring. För att bedöma vilka personer som är lämpliga att skriva in till tjänstgöring ska alla mönstringsskyldiga i enlighet med Totalförsvarets pliktverks föreskrifter först lämna uppgif- ter om sig själva i en webbaserad lämplighetsundersökning. Baserat på resultatet från den undersökningen kallas sedan de män som bedöms ha förutsättningar för att skrivas in för tjänstgöring till mönstring. Den webbaserade lämplighetsundersökningen genomförs enligt bestämmel- serna om annan utredning i 2 kap. 1 § och faller inte in under bestämmel- serna om mönstring i 2 kap. 2 §. En ytterligare typ av utredning som kan föregå inskrivning till värn- plikt eller civilplikt, är den särskilda antagningsprövning som genomförs av kvinnor som vill fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grund- utbildning. Denna typ av utredning är helt frivillig. Kvinnor som vill genomgå antagningsprövning ska först ansöka om detta hos Totalförsva- rets pliktverk. De som bedöms ha förutsättningar för att klara grundut- bildning kallas sedan av till ett frivilligt pröv- ningstillfälle. Förfarandet vid antagningsprövningen motsvarar förfaran- det vid mönstring. Denna antagningsprövning regleras genom lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med lång grundutbildning. skickas Totalförsvarets pliktverks webbaserade lämplig- hetsundersökning ut till samtliga 17-åriga kvinnor oavsett om de har ansökt om särskild antagningsprövning eller inte. För kvinnor föreligger Prop. 2009/10:160 dock ingen skyldighet att svara på lämplighetsundersökningen. En totalförsvarspliktig kan efter att ha genomgått utredning om sina personliga förhållanden skrivas in för värnplikt, civilplikt eller i utbild- ningsreserven. För att skrivas in till värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än krävs att den totalförsvarspliktige har ge- nomgått mönstring eller, för kvinnor, särskild antagningsprövning. Det- samma gäller för inskrivning i utbildningsreserven. Efter annan utredning än mönstring kan en totalförsvarspliktig med andra ord bara skrivas in till civilplikt med kort grundutbildning eller helt utan grundutbildning. I lagen om totalförsvarsplikt anges att det antal personer ska skrivas in till värnplikt och civilplikt som i krig behövs i Försvarsmakten och det civila försvaret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap. Det är med andra ord det reella försvarsbehovet som ska styra volymerna. Ett större antal totalförsvarspliktiga än nödvändigt ska inte skrivas in för tjänstgö- ring. I lagen slås också fast att det är de bäst lämpade i varje befattnings- grupp som ska skrivas in för tjänstgöring. Överskjutande antal totalför- svarspliktiga som är lämpade för tjänstgöring ska skrivas in i utbildnings- reserven. Beslut om inskrivning fattas alltid av , oavsett vilken myndighet som har genomfört själva utredningen. kan också ändra ett beslut om inskrivning. Den enskilde kan överklaga ett sådant beslut till den myndighet som regeringen bestäm- mer, vilket är . Att notera är att fullgörande av allmän tjänsteplikt inte kräver att den enskilde har skrivits in för tjänstgöring. Särskilt om inskrivning efter mönstring och antagningsprövning Den som efter genomförd mönstring bedöms ha förutsättningar att full- göra värnplikt eller civilplikt, ska av skrivas in för värnplikt, civilplikt eller i utbildningsreserven. Det samma gäller för kvinnor som efter antagningsprövning bedöms ha förutsättningar för tjänstgöring. Kvinnor måste dock samtycka till inskrivning. Efter detta omfattas de av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt och är skyl- diga att fullgöra tjänstgöring. Om någon efter genomförd mönstring bedöms sakna förutsättningar för att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska besluta om att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. Om en kvinna efter antagningsprövning på samma sätt befinns sakna förutsätt- ningar för att fullgöra värnplikt eller civilplikt skrivs hon inte in till tjänstgöring. För män ska genomförd mönstring med andra ord alltid följas av ett beslut. Antingen ska mannen skrivas in för tjänstgöring eller i utbild- ningsreserven eller befrias från skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt. Vid inskrivningen ska den totalförsvarspliktige placeras i en befattning Prop. 2009/10:160 eller i en befattningsgrupp. För den som skrivs in till värnplikt eller civil- plikt som omfattar grundutbildning, ska inskrivningsbeslutet också in- kludera information om befattning och förband samt vid vilken myndig- het eller motsvarande där utbildningen ska fullgöras. Beslutet ska även ange längden på grundutbildningen, samt, om grundutbildningen är läng- re än , när den ska påbörjas. Särskilt om inskrivning efter annan utredning än mönstring Annan utredning än mönstring behöver till skillnad från mönstring inte följas av något beslut. Om en totalförsvarspliktig ska skrivas in för tjänstgöring efter annan utredning än mönstring kan detta bara innefatta civilplikt med kort grundutbildning eller civilplikt utan grundutbildning. Särskilt om inskrivning för värnplikt Inskrivning till värnplikt får bara ske efter att den totalförsvarspliktige har genomgått mönstring eller antagningsprövning, samt om den enskilde har visat sig ha förutsättningar att fullgöra sådan tjänstgöring. Kvinnor måste samtycka för att kunna skrivas in till värnplikt. Vid inskrivning till värnplikt ska inskrivningsbeslutet inkludera befatt- ning samt förband, myndighet eller motsvarande där utbildningen ska fullgöras. Värnplikt ska enligt bestämmelserna i lagen om totalförsvars- plikt alltid inledas med grundutbildning och vid inskrivningen ska även längden på grundutbildningen anges, samt när den ska börja. Särskilt om inskrivning för civilplikt Inskrivning till civilplikt kan ske efter mönstring, annan utredning än mönstring samt efter antagningsprövning. För att skrivas in för civilplikt med längre grundutbildning än krävs fullgjord mönstring eller fullgjord antagningsprövning. Precis som vid inskrivning till värnplikt, måste kvinnor samtycka för att kunna skri- vas in till civilplikt med längre grundutbildning än . Inskrivning för civilplikt med kort grundutbildning och inskrivning för civilplikt utan grundutbildning kan även ske efter annan utredning än mönstring. För att kvinnor ska kunna skrivas in till dessa typer av civil- plikt behövs heller inte något samtycke från den enskilde. Att notera är att civilplikt, till skillnad från värnplikt, inte måste inledas med grundut- bildning. Om det vid utredningen om den enskildes förhållande fram- kommer att denne har tillräckliga färdigheter för att upprätthålla en tjänst, kan inskrivning för civilplikt ske direkt mot en befattning. Vid beslut om inskrivning till civilplikt som innefattar grundutbildning ska även bestämmas vilken befattning eller befattningstyp den enskilde ska utbildas mot, vid vilket förband, myndighet eller motsvarande utbild- ningen ska fullgöras, grundutbildningens längd och, om grundutbildning- en är längre än , även när utbildningen ska påbörjas. Vid beslut om inskrivning till civilplikt som inte innefattar grundutbildning behöver vid inskrivningen bara bestämmas vilken befattning det är som den en- skilde ska upprätthålla. Särskilt om inskrivning i utbildningsreserven För värnplikt och civilplikt ska det antal totalförsvarspliktiga skrivas in som i krig behövs i Försvarsmakten och för det civila försvaret samt för Försvarsmaktens fredstida beredskap. Övriga män som vid mönstring visar sig ha förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt ska skri- vas in i utbildningsreserven. Kvinnor som har genomgått antagnings- prövning kan efter samtycke skrivas in i utbildningsreserven. svarspliktig som endast har genomgått annan utredningen än mönstring kan däremot inte skrivas in i utbildningsreserven. ningsreserven innebär inte att den enskilde åläggs att genomgå någon Ett beslut om inskrivning till utbildningsreserven ska innehålla infor- mation om den totalförsvarspliktiges befattningsgrupp. tecknas om han eller hon har begärt att få vara vapenfri. Inskrivning i utbildningsreserven ska upphöra .