prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller ett förslag till ny skollag. Utgångspunkten för förslaget till ny skollag är en tydlig och enkel struktur, som i så stor ut- sträckning som möjligt är gemensam för alla skol- och verksamhets- former och alla huvudmän. Förskolan blir en egen skolform och de fri- stående skolorna och förskolorna blir en del av skolväsendet. I skollagens inledande kapitel finns övergripande mål för utbildningen och bestämmelser om lika tillgång till utbildning och alla elevers rätt till likvärdig utbildning. Det anges att utbildning inom skolväsendet anord- nas av det allmänna och av enskilda. I det inledande kapitlet definieras också vissa centrala begrepp som elev, fristående förskola och skola, skolenhet, undervisning och utbildning. Här läggs vidare värdegrunden för skolväsendet fast. Utbildningen vid en skolenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell, medan en fristående förskola eller skola kan ha en konfessionell inriktning, där deltagande i de konfessio- nella inslagen ska vara frivilligt. Läroplanerna ska gälla för alla förskolor och skolor, oavsett huvudman. Genom en tydlig koppling till barn- konventionen klargörs att barnets bästa ska vara utgångspunkt i all utbildning. I lagens andra kapitel som behandlar huvudmän och ansvarsfördelning fastläggs och förtydligas ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna. Regler finns om godkännande av fristående skolor, för- skolor, förskoleklasser och fritidshem. Rektorns pedagogiska lednings- ansvar förstärks. Förskolan ska ledas av en förskolechef. Det finns också regler om vem som får anställas och användas för undervisningen i skol- väsendet. En samlad elevhälsa införs med förebyggande och hälsofrämjande syfte. För elevhälsans medicinska, psykosociala, psykologiska och specialpedagogiska insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skol- sköterska, psykolog och kurator. I lagens tredje kapitel finns bestämmelser om elevernas utveckling mot målen. Alla elever ska ges den ledning och den stimulans som de be- höver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att utifrån sina för- utsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Regleringen av processen som leder till beslut om särskilt stöd och ett åtgärdsprogram blir tydligare. Ett beslut om att upprätta eller inte upprätta ett åtgärdsprogram ska kunna överklagas till . Regler för kvalitetsarbete och inflytande samlas i ett gemensamt fjärde kapitel i skollagen. Huvudmän, skolor och förskolor ska bedriva ett sys- tematiskt kvalitetsarbete. Kravet på skolplan och kvalitets- redovisning avskaffas. Vid varje skolenhet ska det bedrivas ett systema- tiskt arbete med barnens, elevernas och vårdnadshavarnas inflytande. Rektorn och förskolechefen ansvarar för att det finns ett eller flera forum för samråd. Bestämmelser införs också om att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. I kapitel fem om trygghet och studiero finns bestämmelser om skolans arbetsmiljö och disciplinära åtgärder m.m. Rektor och lärare får möjlig- het att vidta tillfälliga åtgärder för att värna alla elevers trygghet och studiero. En elev i ska kunna avstängas från undervisningen . Föremål som används för att störa undervisningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i skolan får omhändertas. Åtgärder mot kränkande behandling regleras i lagens sjätte kapitel. Bestämmelser om skolplikt samlas i sjunde kapitlet. Om en elev upp- nått målen innan skolplikten upphör, upphör skolplikten tidigare. För den elev som inte gått ut högsta årskursen, när skolplikten upphör, förlängs skolplikten . Reglerna om befrielse från obligatoriska inslag i undervisningen utformas väsentligt mer restriktivt än . För att be- tona att befrielse endast ska komma i fråga i undantagsfall, ska befrielse bara kunna medges när det finns synnerliga skäl. Regler om information vid frånvaro införs. Om en elev utan giltigt skäl uteblir från utbildningen ska rektorn enligt huvudregeln se till att vårdnadshavaren underrättas. Förskolan regleras i det första skolformskapitlet (8 kap.). Liksom för andra skolformer där enskilda kan vara huvudmän finns i kapitlet regler både avseende offentliga och enskilda huvudmän. Kommunen beslutar om godkännande av en fristående förskola och ansvarar för tillsynen. Reglerna för förskoleklassen (9 kap.) kvarstår men de organisatoriska bestämmelserna för förskoleklassen samordnas i större utsträckning med de bestämmelser som gäller för . Bestämmelser om moders- målsstöd i förskolan och förskoleklassen förs in i lag. Statens skolin- spektion ska i fortsättningen godkänna alla förskoleklasser med enskild huvudman. regleras i det tionde kapitlet. Timplanen och kursplanerna ska gälla både offentliga och fristående grundskolor. Det införs ett be- myndigande som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter som innebär undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen. Ett bemyndigande införs vidare om att utfärda föreskrifter om att antagningsprov ska kunna användas för urval till utbildningar som kräver speciella färdigheter från och med årskurs 7 och i vissa undantagsfall från och med årskurs 4. Kommunen ska i undantagsfall, oberoende av elevens och vårdnadshavarens inställ- ning kunna flytta en elev permanent till en annan skolenhet om det är nödvändigt för övriga elevers trygghet och studiero. Reglerna om skol- skjuts är i allt väsentligt oförändrade jämfört med nuvarande skollag men kommunen får skyldighet att erbjuda skolskjuts i vissa ytterligare fall om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen. De övergripande bestämmelserna om modersmålsunder- visning flyttas från förordning till lag. Särskolan delas upp i två skolformer, grundsärskolan och gymnasiesär- skolan (11, 18 och 19 kap.). Träningsskolan finns kvar som inriktning inom grundsärskolan. Elever med autism eller autismliknande tillstånd ska tillhöra personkretsen för särskolan endast om de också har en ut- vecklingsstörning eller om de har ett betydande och bestående begåv- ningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. För att betona vikten av en noggrann utredning inför beslut om mottagande i särskolan införs en bestämmelse som slår fast att utredning inför beslut om mottagande ska omfatta en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Bestämmelserna för specialskolan (12 kap.) och sameskolan (13 kap.) överensstämmer så långt som möjligt med bestämmelserna för övriga obligatoriska skolformer. Fritidshemmet kompletterar utbildningen i förskoleklass, de obliga- toriska skolformerna och de särskilda utbildningsformer där skolplikten kan fullgöras och regleras i ett eget kapitel i skollagen (14 kap.). Bestämmelserna för gymnasieskolan har, avseende regelverket om nationella program (15 och 16 kap.), utformats i enlighet med förslagen i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) som beslutade om (bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Bestämmelser om introduktions- program (17 kap.) som ska ersätta dagens individuella program samt nya behörighetsregler till gymnasieskolans yrkesprogram, har utformats i enlighet med förslagen i departementspromemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (dnr U2009/5552/G). Vidare har vissa bestämmelser om bl.a. modersmålsundervisning flyttats från förordning till lag. Avseende gymnasiesärskolan (18-19 kap.) införs bl.a. regler om ansökan, individuella studieplaner och utvecklingssamtal. Vidare införs en skyldighet att närvara i undervisningen och en rätt för elever som har särskilda skäl med hänsyn till sina personliga förhållanden att få mottas i en annan kommuns gymnasiesärskola. De tre skolformerna inom vuxenutbildningen regleras i var sitt kapitel (2022 kap.). Vuxenutbildning för utvecklingsstörda byter namn till särskild utbildning för vuxna. Samma regler för personkretsen gäller som för grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Svenskundervisning för in- vandrare byter namn till utbildning i svenska för invandrare. Förkort- ningarna komvux, särvux och sfi utmönstras ur skollagen. För varje elev i vuxenutbildning, liksom i särskild utbildning för vuxna och i utbildning i svenska för invandrare, ska det finnas en individuell studie- plan. En rätt till vuxenutbildning på gymnasial nivå införs för vissa elever. I övrigt innehåller kapitlen som rör vuxenutbildningen få materiella förändringar. Dagens regler om entreprenad och samverkan förtydligas och sammanförs i 23 kap. skollagen. En möjlighet för fristående gymna- sieskolor att lägga ut delar av utbildningen på entreprenad införs. I 24 kap. regleras ett antal särskilda utbildningsformer som t.ex. inter- nationella skolor, utbildning vid särskilda ungdomshem, och särskild undervisning bl.a. på sjukhus. Kapitlet innehåller även bestämmelser om skolpliktens fullgörande på annat sätt. Villkoren för ett medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt skärps genom att det ska krävas synnerliga skäl. Bestämmelser om pedagogisk omsorg, som kan erbjudas i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverk- samhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds samlas i ett eget kapitel i skollagen under beteckningen annan pedago- gisk verksamhet (25 kap.). Hemkommunen ska sträva efter att tillhanda- hålla omsorg då förskola eller fritidshem inte erbjuds, om föräldrarna inte själva kan ordna omsorgen. I 26 kap. om tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppfölj- ning och utvärdering ges ett tydligt lagstöd för sin verksamhet. Gemensamma bestämmelser om tillsynsmyndigheternas befogenheter vid tillsyn införs i lag. Nya sanktioner mot både enskilda och offentliga huvudmän, t.ex. i form av vite, införs. Ansvaret för statlig utvärdering och kvalitetsgranskning slås också fast i lagen. Verksam- heten vid regleras i ett kapitel (27 kap.) och regler om muntlig förhandling vid nämnden införs. Be- stämmelser om överklagande samlas i 28 kap. lagen. Vissa beslut som endast kan överklagas i den ordning som gäller för laglighetspröv- ning enligt kommunallagen ska kunna överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol enligt allmänna förvaltningsrättsliga regler, bl.a. över- klagande av beslut i fråga om skolskjuts, åtgärdsprogram och en kommuns beslut i fråga om ekonomiskt stöd till inackordering. Nya överklagandemöjligheter införs när det gäller bl.a. beslut om avstängning av elev i de obligatoriska skolformerna, nekad skolplacering på grund av betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter samt beslut om resor i specialskolan och sameskolan. I ett avslutande kapitel (29 kap.) i skollagen samlas vissa övriga be- stämmelser, bl.a. om vilka barn och ungdomar som ska ha rätt till utbild- ning enligt lagen även om de inte är bosatta i landet. Därutöver finns i kapitlet t.ex. regler om tystnadsplikt och talerätt. En ny bestämmelse införs om skyldigheten för fristående skolor att överlämna vissa betygs- handlingar till lägeskommunen. Propositionen innehåller också ett förslag till en lag om införande av skollagen, där ikraftträdande- och övergångsbestämmelser till skollagen samlas. Den nya skollagen ska träda i kraft . Lagen ska tillämpas på utbildning och annan verksamhet . När det gäller vuxenutbildning ska lagen dock tillämpas på utbildning . Härutöver finns förslag till änd- ringar i annan lagstiftning. Förslag till riksdagsbeslut .............................................................. Förslag till lag om införande av skollagen (2010:000) Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 2.5Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) ..................................................................... 2.6Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) ................................................................... 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare....... Förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262)............................................ 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1109) om uppdragsutbildning i vissa fall....................................... 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor .. 175 2.11Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) ................................................................... 2.12Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1651) om 2.13Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) ..................................................................... 2.14Förslag till lag om ändring i bibliotekslagen (1996:1596) ................................................................... 2.15Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om 2.16Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ................................................................... 2.17Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ................................................................... 2.18Förslag till lag om ändring i lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor ..................................... 2.19Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om 2.20Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1157) om 2.21Förslag till lag om ändring i lagen (2008:307) om 2.22Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) ..................................................................... 2.23Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. 2.24Förslag till lag om ändring i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk .................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....197 2.26Förslag till lag om ändring i lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare........ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:000) ........ Ärendet och dess beredning.......................................................... Kunskap, valfrihet och trygghet..................................... Utgångspunkter för en ny skollag .................................. En tydlig och modern skollag........................ Den nya skollagens uppbyggnad.................................... 5.2Ett enhetligt och gemensamt skolväsende för alla Skolformer och annan utbildning Definitioner av centrala begrepp i Syftet med utbildningen inom 5.5Förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning..... Särskild hänsyn ...................................till barnets bästa 6 Huvudmän och ansvarsfördelning ................................................ Skolhuvudmän ................och ansvaret för utbildningen Kommunalt ägande i fristående skolor Regleringen av den kommunala skolplanen Reglering ............av utbildning med enskild huvudman Skolor med enskild huvudman Godkännande av huvudmän för fristående Borttagande av kravet på minst 20 elever Förskolor och vissa fritidshem med Ansvarsfördelning ............................inom utbildningen Ledningen av skolan, förskolan och ledningsansvar för den pedagogiska Behörighetsregler .........för rektorer och förskolechefer Ansvaret för undervisningen ......................................... Vilka som huvudmännen får använda för undervisning i skolväsendet.......................... Lärare och förskollärare med utländsk Lärare i vissa tvåspråkiga skolor .................. Anställning av lärare och förskollärare......... Lektorer och lärare och förskollärare med Lokaler, utrustning och skolbibliotek............................ 7 Barns och elevers utveckling mot målen...................................... 7.1Barnens och elevernas lärande och personliga 7.3Åtgärdsprogrammet är det centrala dokumentet i Särskild undervisningsgrupp och anpassad Information ...............................om elevens utveckling utvecklingsplaner och skriftlig information.. 294 Allmänna bestämmelser om betyg Undantag från betygsbestämmelserna för Åtgärder för .....................rättvisa och likvärdiga betyg Rektorns ansvar för betygssättningen Information om grunderna för Ändring av uppenbart oriktiga betyg och rättelse av skrivfel och liknande Kvalitet och inflytande................................................................. Krav på dokumentation men kravet på Inflytande .............för barn, elever och vårdnadshavare Barnens och elevernas inflytande Trygghet och studiero................................................................... Allmänna befogenheter för rektor och lärare ................. Disciplinära och andra särskilda åtgärder ...................... Proportionalitetsprincip och dokumentation .................. Åtgärder mot kränkande behandling............................................. 10.1Huvudprinciperna i dagens skollag om åtgärder mot kränkande behandling bör gälla även i den nya Anmälningsplikt för personal......................................... 11 Skolplikt och rätt till ....................................................utbildning Skolplikt .....................................och rätt till utbildning Skolpliktens upphörande generellt och när Rätt att slutföra utbildningen när Deltagande ..................................................i utbildning Ansvar för .................................att skolplikten fullgörs Förskolans .................pedagogiska uppdrag bör stärkas Barngrupper ............................................och god miljö Erbjudande ..................................................av förskola Särskilt stöd ......................................till barn i förskola Fortlöpande .....................samtal och utvecklingssamtal Mottagande ....................i en annan kommuns förskola Mottagande ...............................i en fristående förskola 13.1Huvudprinciperna för förskoleklassen i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen..................... Erbjudande och omfattning av förskoleklass ................. Utvecklingssamtal i förskoleklassen .............................. Mottagande i en annan kommuns förskoleklass............. Placering vid skolenhet med offentlig huvudman.......... Mottagande i en fristående förskoleklass....................... 14.1Huvudprinciperna för i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen ................................. Utbildningens omfattning och innehåll ämnen och Tester och prov vid antagning ....................................... Bestämmelser om betyg i .......................... Betygssättning innan ett ämne har avslutats. Skriftlig bedömning vid underkänt betyg ..... 14.7Mottagande och placering vid skolenhet med Mottagande i en fristående grundskola.......................... 15.1Huvudprinciperna för dagens obligatoriska särskola bör gälla även i den nya skollagen................................. Utredning inför mottagande i grundsärskolan ............... Rätt för vårdnadshavare att välja skolform.................... Ämnen och ämnesområden ........................................... Mottagande i en annan kommuns grundsärskola........... Placering vid en skolenhet med offentlig huvudman..... 15.10Utbildningens omfattning och rätt att slutföra 16.1Huvudprinciperna för specialskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen................................. Utredning inför mottagande i specialskolan.................. Huvudman för utbildningen .......................................... 16.5Förskola, förskoleklass, fritidshem och öppen fritidsverksamhet vid specialskolor............................... 17.1Huvudprinciperna för sameskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen................................. Huvudman för utbildningen .......................................... 17.4Förskola, förskoleklass, fritidshem och öppen fritidsverksamhet vid sameskolor.................................. 18.1Huvudprinciperna för fritidshemmet i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen................................. Fritidshemmet i eget kapitel .......................................... Elevgrupperna och miljön ............................................. Erbjudande av fritidshem .............................................. Huvudmannens respektive hemkommunens ansvar...... 19 Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan............................... 19.1Huvudprinciperna för gymnasieskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen..................... 19.3Information om utbildning på nationella program och Elevers närvaro och information om frånvaro ............... 19.7Bestämmelser om betyg, prövning och utvecklingssamtal i gymnasieskolan .............................. 19.8Utbildning anpassad för elever med vissa Mottagande i en fristående gymnasieskola .................... 20 Utbildning på nationella program i gymnasieskolan .................... 20.1Huvudprinciperna för utbildning på nationella program i gymnasieskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen ................................................ Behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram ............. 21 Introduktionsprogram i gymnasieskolan....................................... 21.1Utgångspunkter för introduktionsprogram i Preparandutbildning för tillträde till Elever som gått preparandutbildning utan att uppnå behörighet till önskat program....... Fristående gymnasieskolor får anordna Programinriktat individuellt val ..................................... Sökbar utbildning med särskilda förkunskapskrav inriktat mot ett Fristående gymnasieskolor får anordna programinriktat individuellt val .................... Yrkesinriktad utbildning för etablering på arbetsmarknaden eller vidare studier............. Urval till yrkesintroduktion........................... Fristående gymnasieskolor får anordna En individualiserad utbildning för fortsatta studier eller arbete ........................................ Fristående gymnasieskolor får anordna Språkintroduktion för en snabbare Fristående gymnasieskolor får anordna 21.8Krav på synnerliga skäl för behöriga elevers deltagande i yrkesintroduktion och individuellt 21.9Vissa gemensamma bestämmelser för Erbjudande om utbildning ............................ Mottagande- och ersättningsfrågor............... Utbildningens omfattning, plan för utbildningen samt individuell studieplan...... 22 Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan.......................... 22.1Huvudprinciperna för gymnasiesärskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen .................... Mottagande i gymnasiesärskolan................................... Information till hemkommunen..................................... 22.9Individuella studieplaner och utvecklingssamtal i 22.10 Bestämmelser om betyg i gymnasiesärskolan ............... 23 Utbildning på program i gymnasiesärskolan................................ 23.1Huvudprinciperna för utbildning på gymnasiesärskolans program ska gälla även i den nya Gymnasiesärskolans nationella program ....................... Urval av nationella program ......................... Beslut om .......................vilket program en elev ska gå Ämnen, ämnesblock .............och verksamhetsområden 23.6Möjlighet att läsa ämnen enligt gymnasieskolans 23.7.1Alla huvudmän ges möjlighet att anordna Syftet med individuella program................... 23.7.3Yrkes- och verksamhetsträning på det 23.8Erbjudande om utbildning på specialutformade eller Mottagande i en annan kommuns gymnasiesärskola ..... Fullföljande av utbildning.............................................. Mottagande i en fristående gymnasiesärskola................