prop · GY031d21 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Energieffektivisering samt minskad el - och oljeanvändning Svenska kraftnäts ekonomiska resultat 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m 1:8 Stöd för installation av solvärme 1:13 Avgifter till internationella organisationer Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi ................................................... Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 21 Energi ............................. Skatteutgifter och skattesanktioner netto ............................................................... energibalans (TWh) .................................................................................... elbalans (TWh)............................................................................................ Stöd till forskning, utveckling och demonstration. och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20072009 .................... Samfinansiering av forskning, utveckling och innovation 20072009................... Fördelning mellan olika grupper av mottagare........................................................ Antal hel- eller delfinansierade licentiat- och doktorsexamina 20062008, fördelat på temaområde ........................................................................................ Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen 20072010....................................................... Samlade förvaltningskostnader vid ................................ Offentligrättslig verksamhet vid .................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 : Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m............................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Insatser för uthållig Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft..................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Energiforskning ........................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av .................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 Planeringsstöd för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 Stöd för installation av Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:10 Energiteknik ........................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:11 Elberedskap ............................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:12 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:13 Avgifter till internationella 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.4), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 (avsnitt 3.1.5), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.10), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 3.1.11), 7.fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 3.1.11), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.12), 9.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20112013 (avsnitt 3.2), 10.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2), 11.för 2011 anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Stöd för installation av solvärme Avgifter till internationella organisationer 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken syftar alltså till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Naturgasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering samt minskad el- och olje- användning, Förnybar energi och Energiforskning. Det är främst (), och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken, men även och länsstyrelserna bidrar med insatser inom området. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Regionala och lokala insatser för 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. 1:8 Stöd för installation av solvärme 1:13 Avgifter till internationella organisationer 2010 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande 2009 1:8 Stöd för energiinvesteringar i offentliga 2009 1:11 Stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus 2004 35:07 Introduktion av ny energiteknik Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utfallet uppgick till , vilket var högre än anvisade anslag. var förhållandet det motsatta, dvs. utgifterna var lägre än anvisade anslag. Differenserna förklaras av att vissa utgifter kan förskjutas över tiden, på grund av den tid det tar att färdigställa projekt, och därmed uppkommer utgiften inte under som anslaget anvisas. beräknas utgifterna uppgå till , vilket är lägre än anvisade anslag. Skillnaden förklaras bl.a. av att flera utbetalningar under energiforskningsanslaget försenats som en följd av statsstödsprövningar. föreslår regeringen att anvisas inom utgiftsområdet. För beräknas anslagen till 2 768, 2 016 respektive . Av nedanstående tabell framgår att anslagsnivån minskar successivt . För minskar den som en följd av tidigare beslut att avveckla stödet för konvertering från direktverkande elvärme m.m. minskar den som en följd av att flera av stöden till olika förnybara tekniker beräknas minska detta är, det gäller exempelvis biogas och solvärme. minskar anslagsnivån ytterligare eftersom anslaget för energiforskning och anslagen för energieffektivisering i denna budgetproposition beräknas till ett lägre belopp än . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Om en skatteutgift slopas leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida slopas. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på skattesanktion är den särskilda skatten på el från kärnkraftverk. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom de areella näringarna under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i nedanstående tabell. Summan i tabell 2.3 är ett netto av skatteutgifter (dvs. positiva avvikelser) och sanktioner (dvs. negativa avvikelser). Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen, torv, m.m. Definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. En utförlig beskrivning finns i regeringens skrivelse 2009/10:195 Redovisning av skatteutgifter. Tabell 2.3 Skatteutgifter och skattesanktioner netto Differentierat skatteuttag på fossila Energiskattebefrielse för uppvärmning för biobränslen, torv, m.m. Avdrag för energiskatt på bränsle i Återbetalning av energiskatt för Återbetalning av koldioxidskatt för Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i Skatt på termisk effekt i Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skattesatsen för eldningsolja uppgår 2010 till /kWh och utgör . Skatteutgifterna beräknas som skillnaden mellan skattesatsen på eldningsolja och skattesatserna på de olika energislagen. uppgår skattesatsen för gasol till /kWh, för naturgas till /kWh och för kol till /kWh. Skatteutgifterna uppgår 2010 till /kWh för gasol, till /kWh för naturgas och till /kWh för kol. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 skattesatserna på de olika energislagen ska uppgå till /kWh , vilket motsvarar skattesatsen på eldningsolja. Därmed upphör denna skatteutgift. Energiskattebefrielse för uppvärmning för biobränslen, torv, m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används som bränsle för uppvärmning. utgörs av energiskattesatsen på eldningsolja. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar de sammanlagda energi- och koldioxidskatterna på eldningsolja. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som används för att framställa värme. Gemenskapsrättsliga regler medför att den del av bränslet som används för att framställa el är skattefritt, eftersom elen beskattas i konsumentledet. utgörs av full skattesats på respektive bränsle. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och nedsatt skatt till /kWh på el. utgörs av full skattesats på respektive energislag. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter medges återbetalning av av koldioxidskatten på bränslen. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättning medges och . Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i ett kraftvärmeverk får avdrag göras för av koldioxidskatten på den del av bränslet som används för att framställa värme förutsatt att inte kraftvärmeanläggningen ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättning medges och . är befriat från koldioxidskatt. utgörs av full koldioxidskattesats. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk finns det en indirekt beskattning genom att det tas ut en skatt på den tillståndsgivna termiska effekten i kraftverket med per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Visionen är att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Resultatredovisningen i följande avsnitt görs i förhållande till dessa mål. I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163) har ett antal nya energipolitiska mål beslutats (bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Ett mål är vidare effektivare energianvändning . Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . tar fram ett antal indikatorer som används som underlag för den årliga uppföljningen av de energipolitiska målen. Energiindikatorerna delas in i tre olika grupper; temaindikatorer, bakgrundsindikatorer och grundindikatorer. Temaindikatorer följer upp de energipolitiska målen inom ett särskilt område som väljs . Bakgrundsindikatorer har som syfte att ge en ökad förståelse om orsakssamband och vad som driver utvecklingen i det svenska energisystemet. Grundindikatorer följer upp energipolitiska mål inom olika politikområden. Uppföljningen av energiforskningen bygger bl.a. på den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade och som därefter fortlöpande har utvecklats. För insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering tillkommer indikatorer och resultatmått i enlighet med den metodik som anges i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). För de finansiella investerings- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stöden, exempelvis stödet energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet har särskilda planer för uppföljning och utvärdering utarbetats av de ansvariga myndigheterna. Vad gäller elcertifikatsystemet redovisas antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. För programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri redovisas antal deltagande företag och beräknade energibesparingar hos deltagande företag. I detta avsnitt redovisas den övergripande utvecklingen inom energiområdet med avseende på energibalanser, elbalans, försörjningstrygghet, industrins konkurrenskraft, kärnkraft, miljö, hälsa och klimat, samt internationellt. har den totala energianvändningen minskat jämfört med året innan p.g.a. minskad aktivitet som är en följd av den ekonomiska krisen. Inom industrin sjönk förädlingsvärdet med och energianvändningen minskade med , vilket motsvarar . Även inom transportsektorn sjönk energianvändningen. För dieselolja och bensin var nedgången . Användningen av förnybara drivmedel ökade dock från 4,4 till . Inom bostads- och servicesektorn ökade energianvändningen något, till stor del beroende på att 2009 var ett kallare år än 2008. Båda åren var dock varmare än ett normalår, . På bränslesidan ökade tillförseln av biobränslen, torv, m.m. med , motsvarande . Användningen av oljeprodukter minskade i samtliga sektorer med sammanlagt . Störst var den procentuella nedgången i industrin. Kol- och koksanvändningen sjönk kraftigt, främst till följd av minskad produktion inom järn- och stålindustrin. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.4 energibalans (TWh) Tillförsel av bränslen: Biobränslen, torv m.m. Kärnkraft, brutto 1 Bostäder, service m.m. Utrikes sjöfart och energi 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar utrikes flyg. Elproduktionen 2009 var lägre än året innan. Minskningen berodde främst på att kärnkraftsproduktionen endast var , vilket är en mycket lägre energiutnyttjandegrad än normalt. Skälet var långa revisionsavställningar i kärnkraftverken på grund av moderniseringsarbeten och tekniska problem. Även vattenkraftsproduktionen sjönk något och uppgick till , vilket är något lägre än normalårsproduktionen på . Vindkraftsproduktionen ökade till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.5 elbalans (TWh) -1,8 -2,0 Bostäder, service m.m. Grunden för en god försörjningstrygghet är väl fungerande energimarknader som bidrar till ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. Sedan 1970talets oljekriser har den tidigare stora svenska importen av olja kunnat halveras. Tillförseln av naturgas från ligger på en tämligen stabil nivå . Införandet av elcertifikatsystemet 2003 och den minskade kraftvärmebeskattningen har i stor utsträckning haft avsedd effekt: el- och värmeproduktionen har ökat som denna produktion i ökande grad baserats på förnybar energi, vilket minskar beroendet av import av fossila bränslen. Internationellt samarbete inom IEA och EU är grundläggande för försörjningstryggheten. () är OECD- ländernas samarbetsorganisation inom energiområdet. är ett av organisationens 28 medlemsländer. En viktig uppgift för IEA är att bidra till medlemsländernas försörjningstrygghet vid störningar i oljetillförseln. antogs rådets direktiv /119/EG om skyldighet för medlems- staterna att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter. Med direktivet stärks samordningen mellan IEA:s och EU:s mekanismer i både beredskap och krishantering. är tillsynsmyndighet för försörjningstrygghet för naturgas. Innehavare av naturgasledning, lagringsanläggning eller förgasningsanläggning ska vidta planeringsåtgärder och de åtgärder i övrigt som behövs för att säkerställa naturgasförsörjningen. fastställde regeringen en nationell strategi för en tryggad naturgasförsörjning och en nationell plan för att trygga naturgasförsörjningen i krissituationer. trädde föreskrifter om sådana planer och åtgärder i kraft. nåddes en politisk överenskommelse om EU-förordningen om gasförsörjning. Förordningen innebär att EU står väsentligt bättre rustat för störningar i gastillförsel. Förordningen innebär bl.a. att medlemsstaterna ska redovisa hur ett avbrott på den viktigaste infrastrukturen för tillförsel kan kompenseras. Förordningen innebär även att nationella regelverk måste revideras och regeringen har därför uppdragit åt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utredningen om den framtida hanteringen av systemansvar för naturgas (dir. 2010:60) att även lämna förslag på hur svenskt regelverk ska anpassas till förordningen. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång på energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Jämförelser med konkurrentländer är viktiga när staten utformar de insatser som görs för eller har konsekvenser för den energiintensiva industrin. Bland annat är industrins konkurrenskraft viktig vid utformningen av klimatpolitiska mål och åtaganden. I Energiindikatorer 2010 visar grundindikator 8 att trenden för de flesta industrisektorerna är en minskande energianvändning per enhet förädlingsvärde. har den totala energianvändningen per förädlingsvärde minskat inom den totala tillverkningsindustrin. Av indikatorn framgår vidare att energiintensiteten i svensk industri är hög, vilket dock inte innebär att svensk industri utnyttjar energin mindre effektivt än industrin i andra länder. Det är snarare ett uttryck för att industriproduktion i högre grad utgår från icke förädlade råvaror. Inom tre av de fyra studerade branscherna (massa och pappersindustri, kemisk industri, järn och stål samt verkstadsindustri) uppvisar den svenska industrin en lägre energianvändning per enhet förädlingsvärde än EU-genomsnittet. Av grundindikator 9 framgå att elintensiteten i svensk industri är hög jämfört med de flesta andra länder. Den visar också hur viktig el är som insatsvara för olika branscher och därmed hur känsliga dessa är för förändringar i elpriset. Grundindikator 10 visar att industrins elpriser sjönk efter avregleringen för att sedan stiga till betydligt högre nivåer. Åren 19982001 var våtår (med god tillgång på vatten i magasinen) vilket förklarar de sjunkande priserna, medan 2003 var ett torrår. De stigande priserna 20052008 kan delvis tillskrivas införandet av EU:s system för handel med utsläppsrätter och ökade fossilbränslepriser. har även en ökad efterfråga från samt kärnkraftens begränsade tillgänglighet spelat en viktig roll. Utifrån propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) fick utredningen om en samordnad reglering på kärnteknik- och strålskyddsområdet ett tilläggsuppdrag (dir. 2009:32). Uppdraget omfattade att ta fram förslag till ny lagstiftning för den samhälleliga prövningen av nya anläggningar som möjliggör kontrollerade generationsskiften i det svenska kärnkraftsbeståndet samt förslag om att lagen om kärnkraftens avveckling kan avskaffas och förslag om att förbudet mot nybyggnad i lagen (1997:1320) om kärnteknisk verksamhet kan tas bort. Utredningen lämnade delbetänkandet Kärnkraft nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar (SOU 2009:88). biföll regeringens proposition Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26, rskr 2009/10:359).