prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Följaktligen lämnar ESV inte något revisionsutlåtande avseende granskningsperio- den för dessa program. Däremot har det utförts systemrevisioner inom Interreg IVA SverigeNorge, Interreg IVA Nord och de åtta regionala strukturfonds- programmen. På grundval av dessa systemrevi- sioner bedömer ESV att förvaltnings- och kontrollsystemen för dessa program varit förenliga med de tillämpliga bestämmelserna i respektive råds- förordning. ESV bedömer därmed att förvalt- nings- och kontrollsystemen fungerade till- räckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnas till kommissionen blir korrekta och, som följd av detta, att ESV kan ge rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. På grundval av samma systemrevisioner be- dömer dock ESV för Interreg IVA SverigeNorge och Interreg IVA Nord att vissa delar av systemen inte uppfyller kraven. De granskade enheterna har återkommit till ESV med svar på rekommendationerna i rap- porterna och handlingsplaner. ESV bedömer att de åtgärder som föreslås i handlingsplanerna kommer att leda till att rekommendationerna implementeras på ett effektivt sätt. ESV:s bedömning grundar sig, enligt EU:s regel- verk, på genomfört granskningsarbete . På grund av att nationella strukturfondsprogrammet för regional konkur- renskraft och sysselsättning inte helt kommit igång och att få eller inga utgiftsdeklarationer lämnats till kommissionen har inga granskningar skett av redovisade kostnader hos stödmottagare. De bedömningar som ESV avger grundar sig därmed enbart på de system- revisioner som genomförts under gransk- ningsperioden. På grundval av dessa systemrevisioner be- dömer ESV att förvaltnings- och kontrollsy- stemen för programmet under granskningspe- rioden varit förenliga med de tillämpliga bestämmelserna i respektive rådsförordning. ESV bedömer därmed att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgifts- deklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, att ESV kan ge rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. På grundval av samma systemrevisioner har ESV iakttagit att vissa delar av systemen inte uppfyller kraven, men gör bedömningen att de fungerar tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de belopp som deklarerats till kommissionen är korrekta. Förvaltande myndigheten (inklusive struktur- fondspartnerskapen) har återkommit till ESV med svar på rekommendationerna i rapporterna och en handlingsplan. ESV bedömer att de åtgär- der som föreslås i handlingsplanen till stora delar kommer att leda till att rekommendationerna implementeras på ett effektivt sätt. ESV:s bedömning grundar sig, enligt EU:s regel- verk, på genomfört granskningsarbete . På grund av att pro- grammet inte helt kommit igång och att inga utgiftsdeklarationer lämnats till kommissionen har inga granskningar skett av redovisade kostnader hos stödmottagare. Däremot har det utförts systemrevisioner inom programmet. På grundval av dessa sy- stemrevisioner bedömer ESV att förvaltnings- och kontrollsystemet för programmet varit förenligt med de tillämpliga bestämmelserna i respektive råds- förordning. ESV bedömer därmed att förvalt- nings- och kontrollsystemen fungerade till- räckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, att ESV kan ge rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. På grundval av samma systemrevisioner be- dömer dock ESV att vissa delar av systemen inte uppfyller kraven. Förvaltande myndighet har återkommit till ESV med svar på rekommendationerna i rap- porten och en handlingsplan. ESV bedömer att de åtgärder som föreslås i handlingsplanen till stora delar kommer att leda till att rekommen- dationerna implementeras på ett effektivt sätt. Ramprogram för solidaritet och hantering av mi- grationsströmmar För gränsfonden beslutades de fleråriga och år- liga programmen . Motsvarande beslut för flyktingfonden fattades (C(2008)8358) och för återvändandefonden (C(2009)1585). På grund av att programmen inte helt kommit igång och att ingen ansökan om slutbetalning har avgivits har således ESV inte lämnat något revisionsutlåtande för dessa fonder avseende 2009. 7.4.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av stat- liga verksamhet m.m. granskar bl.a. årsredovisningen för de förvaltningsmyn- digheter som lyder under regeringen. Gransk- ningen syftar till att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen om- fattar även myndighetsledningens bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet samt bedöm- ningen avseende den interna styrningen och kontrollen. Varje räkenskapsår avslutas gransk- ningen med en revisionsberättelse. Samtliga ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel (, Svenska , , , Mi- grationsverket, samt Länsstyrelserna i , och ) erhöll en revi- sionsberättelse utan invändning. bedömning är att årsredovisningen för respektive myndighet i allt väsentligt är rätt- visande. Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) sva- rar för den externa revisionen av EU:s budget. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens väsentli- gaste iakttagelser från årsrapporten om budgetgenomförandet för . Revisionsrättens uppdrag är att göra en obero- ende granskning av hur Europeiska unionens medel uppbärs och används, och på så sätt be- döma hur de europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisions- rätten granskar om samtliga inkomster och ut- gifter varit lagliga och korrekta och om den eko- nomiska förvaltningen varit sund. Syftet med re- visionsrättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens me- del på alla nivåer. Revisionsrättens gransknings- mandat omfattar alla organ som förvaltar eller mottar EU-medel. Detta innebär att revisions- rätten inte bara granskar EU:s institutioner och organ, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå. lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om Europeiska unio- nens budgetgenomförande. Årsrapporten inne- håller även en revisionsförklaring (DAS) om rä- kenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och 7.5Regeringens intygande avseende korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar föl- jande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kas- samässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räken- skaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. revisionsrättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutio- nernas egna administration. Revisionsrättens årsrapport utgör ett mycket viktigt underlag för Ekonomi- och finansminis- terrådets () ställningstagande till att rekommendera om ansvarsfrihet bör beviljas kommissionen för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen borde vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifi- erat. Vidare utgör årsrapporten ett viktigt underlag för som slutligen beslutar om ansvarsfriheten. Förslaget från är att rekommendera att bevilja kommissionen an- svarsfrihet för . 7.6.1Väsentliga iakttagelser att ska verka för en effektiv och återhåll- I det följande redovisas de viktigaste iakttagel- serna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsförklaringen består som tidigare av uttalanden om dels tillförlitligheten i EU-räken- skaperna , dels lagligheten och korrekt- heten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. ges ett uttalande utan re- servation för räkenskaperna. När det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet åter- speglar de samlade resultaten de senaste årens förbättringar av budgetförvaltningen. Re- visionsrätten konstaterar också att betydande förbättringar har skett över tiden. Enligt revisionsrätten är förbättringen främst en följd av bättre resultat på det största verksamhetsområdet och na- turresurser. Där lämnar Revisionsrätten för för- sta gången inte ett uttalande med avvikande mening, utan ett uttalande med reservation. (Från rött till gult med revisionsrättens tra- fikljusmodell.) finns fortsatta problem inom bl.a. verksamhetsområdet - det område där flest fel förekommer. Inom det området uppskattar revisionsrätten att av medlen inte borde ha betalats ut. Revisionsrätten konstaterar att systemen för övervakning och kontroll behöver förbättras yt- terligare och påpekar att ett fortsatt arbete med förenklade bestämmelser måste vara en priorite- rad fråga. sam EU-budgetpolitik och för att närhetsprinci- pen ska tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Kommissionen är enligt fördraget ytterst an- svarig för budgetens genomförande. Medlems- staterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen i genom- förandet av budgeten och för att upprätta och vidmakthålla effektiva kontrollsystem som sä- kerställer en sund ekonomisk förvaltning i med- lemsstaten. fäster stor vikt vid revisions- rättens iakttagelser och att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som revisionsrätten uppdagat. kommenteras i mycket begränsad om- fattning i årsrapporten. nämns inom ra- men för en uppföljning av tidigare iakttagelser i revisionsförklaringen för . I samband med denna revisionsförklaring påpeka- des det att i vissa fall använder sig av or- tofoton i IACS systemet för identifiering av jordbruksskiften som är mer än . (I årets revisionsförklaring hävdar revisionsrätten felaktigt att använder endast flygfoton som är mer än .) har uppdaterat flyg- fotografierna som i ge- nomsnitt är maximalt mot tidigare i genomsnitt maximalt . lämnade regeringen ett intygande avseende EU-medel i re- geringens skrivelse Årsredovisning för staten 2008. En kopia lämnades till Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten. Revisionsrätten lämnade inga väsentliga iaktta- gelser som har anknytning till svenska förhållanden. 7.6.3Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. (prop. 1994/95:40), som ställt sig bakom (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast 7.7Redovisning av samtliga EU- medel I detta avsnitt redovisas samtliga medel till och från EU-budgeten som redovisas över statsbud- geten. Utöver utfallet redovisas de se- naste fem årens utfall kassamässigt, dvs. i överensstämmelse med statsbudgeten. Redo- visningen omfattar alla medel oavsett vilken fler- årig budgetram medlen är hänförliga till. Detta avsnitt ger därmed en översikt över den direkta påverkan av EU-budgeten räkenska- per. 7.7.1Avgiften till EU:s budget EU-budgeten upprättas med stöd av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. EU- budgetens utgifter och inkomster måste balan- sera, det s.k. balanskravet, och det är utgiftsnivån som styr behovet av inkomster. Inkomsterna ut- görs huvudsakligen av egna medel: tull- och sockeravgifter (traditionella egna medel) samt avgifter från medlemsstaterna. Egna medel fast- ställs på basis av regelverket i rådets beslut /436/EG om gemenskapernas egna medel (egna medelsbeslutet). Utöver egna medel består inkomsterna dessutom av övriga inkomster, bland annat eventuellt överskott från föregående år, diverse avgifter, räntor och EES-ländernas bi- drag. Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU och tillfaller unionens budget. Medlemsländerna får dock behålla av tullintäkterna för att finansiera administrativa kostnader i samband med uppbörden. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Inom ramen för den gemensamma jordbrukspo- litiken tas särskilda jordbrukstullar och en pro- duktionsavgift för socker ut. 16 Dessa inkomster tillfaller unionens budget, med avdrag för finan- siering av administrativa kostnader på samma sätt som för tullavgifter. Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en procentuell andel av respektive med- lemslands mervärdesskattebas.17 För att uppnå likabehandling justeras den nationella mervärdesskattebasen så att en harmoniserad mervärdesskattebas erhålls för alla medlems- länder. gäller fasta pro- centsatser. har dock tillsammans med några andra länder 16 I och med egna medelsbeslutet försvinner särskilda jordbrukstullar som begrepp. ratificerades detta beslut slutligen varför 2009 är då särskilda jordbruktullar särredovisas. Dessa tullintäkter hanteras fortsättningsvis som alla andra tullavgifter och redovisas därför som tullavgifter. 17 Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster . undantag från huvudregeln. betalar motsvarande av mervärdes- skattebasen. Avgiften baseras på en prognos på landets mervärdesskattebas för aktuellt budgetår. I ef- terhand revideras avgiften med anledning av utfallet för mervärdesskattebasen. Avgift baserad på bruttonationalinkomsten Medlemsländernas BNI-baserade avgift fastställs baserat på deras procentuella andel av unionens samlade bruttonationalinkomst (BNI) beräknad till marknadspriser.18 Den totala BNI-baserade avgiften fastställs som en restpost eftersom EU- budgeten måste respektera balanskravet. Den totala BNI-baserade avgiften ska alltså täcka det återstående finansieringsbehovet efter att övriga avgifter (traditionella egna medel och mervärdes- skattebaserad avgift) fastställts. Den rade avgiften korrigeras i efterhand på samma sätt som den mervärdesskattebaserade avgiften. har beviljats en nedsättning av sin avgift (budgetreduktion) som finansieras gemensamt av övriga medlemsstater baserat på respektive medlemsstats BNI. är dock andel av finansieringen begränsad till av den andel skulle ha be- talat med en rent BNI-baserad finansiering. Särskild budgetreduktion för och och har beviljats en ned- sättning av sin avgift (budgetreduktion) som fi- nansieras gemensamt av alla medlemsländer i en- lighet med respektive medlemslands BNI. får 2013 en reduktion om uttryckt i 2004-års priser vilken räknas av från vår BNI-baserade avgift. De medel som erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EU:s jordbruks- och strukturfonder. Det finns två jordbruksfonder: Europeiska ga- rantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europe- 18 BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna som tillfaller ett land. iska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Huvuddelen av utgifterna i dessa två fonder är bidrag inom ramen för den gemen- samma jordbrukspolitiken. Den enskilt största utgiftsposten är gårdsstödet som betalas ut base- rat på markinnehav. Därutöver finns exempelvis utgifter för djurbidrag och bidrag till lands- bygdsutveckling. Strukturfonderna är ett samlingsnamn för Eu- ropeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF).19 Utöver jordbruks- och strukturfonderna finns också ett återflöde från bl.a. ramprogrammen för forsk- ning och övriga EU-program. Merparten av allt återflöde från EU-budgeten går via statsbudgeten, en mindre del går dock direkt till olika myndigheters verksamhet och en del redovisas inte alls inom staten. I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlan- det.20 Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag.21 Redovisningen i resultaträk- ningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostna- der redovisas det år de är hänförliga till. Kostna- den för EU-avgiften redovisas det budgetår som avgiften avser. Intäkt av EU-bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår. Det finns därför vissa skillnader i det periodiserade återflödet jämfört med den kassamässiga redovisningen på statsbudgeten. Det finns också bidrag från EU-budgeten, exempelvis från ramprogrammen för forskning, som inte redovisas på statsbudgeten utan endast i resultaträkningen. tog statliga myndigheter, inklusive universitet och högskolor, emot totalt i bidrag från EU-budgeten, vilka enbart redovisas som intäkter av bidrag i resultaträkningen, men inte redovisas på statsbudgeten.22 På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter: dvs. betalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör redovisas mot anslag på statsbudgeten. Redovisningen är i dessa delar kassamässig. Betalningar från Europeiska kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas på anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska ge- menskapen. I tabell 7.4 sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statsbudgeten , dvs. EU-avgift och inkomsterna till stats- budgetens inkomsttitlar från EU-budgeten. Kassamässigt minskade avgiften till EU 2009 jämfört med med medan bidragen från EU ökade , vilket innebär att kassamässiga nettoflödet till EU minskade med . Den stora minskningen av avgiften förklaras av det nya egna medelsbeslutet. Det är främst den mervärdesskattebaserade avgiften som har minskat i och med det nya egna medelsbeslutet. Utfallet blev lägre 2009 jämfört med . Av dessa hänförs från att har fått återbetalningar för den mervärdesskattebaserade 19 Strukturfonderna var ett samlings- begrepp för Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för fiskets utveckling (FFU) och utvecklingssektionen av Europeiska utvecklings- och garantifonden för 20 Se även not 4 till resultaträkningen. 22 Beloppet utgör en del av posten Övriga EU-bidrag i tabellen i not 3 till 21 Se även not 3 till resultaträkningen. Tabell 7.4 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) Övriga bidrag från EG 1Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2Europeiska utvecklings- och garantifonden för jorbruket 3Europeiska garantifonden för jordbruket 4Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 5Fonden för fiskets utveckling 8Redovisat mot inkomsttyp 6000 Bidrag från EU m.m. Av dessa avser 2007 och avser 2008. Den BNI-baserade avgiften minskade med jämfört med . Här hänförs till återbetalningar, varav avsåg 2007 och avsåg 2008. grund av överskott i EU:s budget 2008. Uppgifterna i tabell 7.4 ger inte en helt rätt- visande bild av effekterna på statsbudgeten av EU-medlemskapet. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter för- anledda av den medfinansiering som staten ofta står för via anslag på statsbudgeten, t.ex. under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Medfinansieringen är en förutsättning för att ska kunna tillgodogöra sig medel från många av fonderna i EU-budgeten, bland annat Undantaget är EGFJ som finansieras helt via EU-budgeten bortsett från de valutakursdifferenser som kan uppstå. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer även under relevanta myndigheters förvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före anslutning , är dessa svåra att särredovisa. Anslagen för EU-bidrag på statsbudgeten uppgick till . Dessa ut- gifter ska finansieras av medel från respektive EU-fond inom EU-budgeten. uppgick inkomsterna från EU-budgeten till . Beroende på periodi- serings- och valutakurseffekter skiljer sig alltså utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU på inkomsttitlar med . EU-budgeten ersätter generellt utbetalningar av stöd först i efterhand. Vad gäller EGFJ regleras krav från till kommissionen den tredje vardagen i efter utbetalningsmånaden i . För strukturfonderna förskotteras dock en viss del av det finansiella kuvert för programperioden som varje medlemsland tilldelats. Därefter överförs medel löpande efter att Slutlig reglering av strukturfonderna sker vid programperiodens slut. Statsbudgeten står dessutom för den valutarisk som uppstår i och med att kommissionen gör sina betalningar i euro. Tabell 7.5 visar utfallet för den del som motsvaras av återflöde från EU-budgeten på anslag som helt eller delvis motsvaras av återflöde från EU- budgeten. Tabell 7.5 Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelands- Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 22:1 (2008) Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 33:5 (2008) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och 41:4 (2008) Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över 8 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen i årsredovis- ningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att och faller utanför den avgränsning som görs för statens konsoliderade balans- och resultaträkningar är den statliga sektorn i reali- teten större (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Sammanställningen i detta avsnitt görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samt- liga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Defi- nitionen överensstämmer med definitionen av intresseföretag i årsredovisningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Sammanställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed för- utom myndigheterna även statliga bolag och fi- nansinstitut, och . Även Allmänna arvsfonden redovisas här med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. redovisar nationalräken- skaperna premiepensionssystemet i hushålls- sektorn i stället för som tidigare i socialförsäk- ringssektorn, i enlighet med principer fastställda av Europeiska unionen. Redovisningen av den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital i tabell 8.1 inkluderar således inte Pre- miepensionsmyndigheten (PPM) utan endast den statliga sektorn. PPM:s samlade tillgångar, skulder och kapital redovisas i särskild ordning i tabell 8.3. Sammanställningen, som bygger på de ingå- ende organisationernas officiella årsredovis- ningar, ger en uppfattning om den totala statliga bokförda förmögenheten. 8.1Den statliga sektorns förmögenhet