prop · GX03181 · 2010-03-23 00:00:00 — Paragrafen behandlar pleniavgöranden i domstolen. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. I paragrafen görs ändringar till följd av dels att Regeringsrätten byter namn till , dels att benämningen rege- ringsråd ersätts med justitieråd. 10 § I varje kammarrätt ska det finnas en kammarrättspresident, en eller flera kammarrättslagmän samt kammarrättsråd av vilka en eller flera ska vara vice ordförande. De ska vara lagfarna. Paragrafen behandlar vilka domare som ska finnas i kammarrätt. Över- vägandena finns i avsnitt 6.3. Det nuvarande andra stycket, som innehåller en bestämmelse som föreskriver att regeringen utnämner president, och råd i kammarrätt, tas bort. I en ny paragraf, 28 a §, tas in en upplysning om att det i lagen om utnämning av domare finns bestämmelser om utnämning av dessa domare. Övriga ändringar är endast språkliga. 15 § I förvaltningsrätt ska det finnas . Som en del i en administrativ sam- verkan får en förvaltningsrätt och en tingsrätt på samma ort ha gemensam . Om regeringen inte bestämmer något annat ska det i en förvaltningsrätt även Prop. 2009/10:181 finnas en eller flera rådmän. I de förvaltningsrätter som regeringen bestämmer ska det också finnas en eller flera chefsrådmän. , chefsrådman och rådman ska vara lagfarna. Paragrafen behandlar vilka domare som ska finnas i förvaltningsrätt. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I tredje stycket görs en ändring som innebär att den bestämmelse tas bort som föreskriver att regeringen utnämner , chefsrådman och rådman i förvaltningsrätt. I en ny paragraf, 28 a §, tas in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av dessa domare. 28 a § I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestäm- melser om utnämning av sådana domare som avses i 3, 4, 10 och 15 §§. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av domare i (3 och 4 §§), kammarrätt (10 §) och förvaltningsrätt (15 §). Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid tillämpning av 3 § ska med justitieråd som avgått med ålderspension jämställas regeringsråd som avgått med ålderspension. I punkten 1 föreskrivs att lagen ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkten 2 föreskrivs att med justitieråd som avgått med ålderspension ska, vid tillämpningen av 3 §, jämställas regeringsråd som avgått med ålderspension. Det innebär att även den som avgått med ålderspension som regeringsråd får förordnas att tillfälligt tjänstgöra som justitieråd i . Övervägandena finns i avsnitt 7. 9.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder 3 § Hyresråd är ordförande i arrendenämnd. Ett av hyresråden i arrende- nämnden i , respektive ska vara chef för nämnden. I annan arrendenämnd är lagmannen i tingsrätten på samma ort som arrende- nämnden chef för nämnden. Regeringen utnämner hyresråd tillika chef för arrendenämnden i , respektive samt övriga hyresråd. Vid utnämning av dessa ska lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare tillämpas. För varje arrendenämnd förordnar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer lämpligt antal andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordförande förordnas, ska sådan riksorganisation av jordägare eller arrendatorer som med hänsyn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl företräda den intressegrupp som det är fråga om ges tillfälle att avge förslag. Till tjänstgöring i nämnden ska, med iakttagande av vad som sägs i 2 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms lämpligast. Paragrafen behandlar bl.a. förfarandet vid utnämning av hyresråd tillika chef för arrendenämnden i , respektive samt vid utnämning av övriga hyresråd. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I första stycket föreskrivs att hyresråd är ordförande i arrendenämnd. Vidare föreskrivs dels att ett av hyresråden i arrendenämnden i , respektive ska vara chef för nämnden, dels att det i övriga arrendenämnder är lagmannen i tingsrätten på samma ort som arrendenämnden som är chef för nämnden. Motsvarande bestäm- melser finns i förordningen (1980:1030) med hyres- nämndsinstruktion. I andra stycket föreskrivs att regeringen utnämner hyresråd tillika chef för arrendenämnden i , respektive samt övriga hyresråd. Motsvarande bestämmelse finns i för- ordningen (1980:1030) med hyresnämndsinstruktion. Vidare föreskrivs att lagen om utnämning av ordinarie domare ska tillämpas vid utnämning av ovan nämnda chefer och övriga hyresråd. I stycket kvarstår, med vissa språkliga ändringar, en bestämmelse som föreskriver att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för varje arrendenämnd förordnar lämpligt antal andra ledamöter. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 6 § Hyresråd är ordförande i hyresnämnd. Ett av hyresråden i hyresnämnden i , respektive ska vara chef för nämnden. I annan hyresnämnd är lagmannen i tingsrätten på samma ort som hyresnämnden chef för nämnden. Regeringen utnämner hyresråd tillika chef för hyresnämnden i , respektive samt övriga hyresråd. Vid utnämning av dessa ska lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare tillämpas. För varje hyres- nämnd förordnar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer lämpligt antal andra ledamöter. Innan annan ledamot än ordförande förordnas, ska sådan riksorganisation av fastighetsägare, hyresgäster, bostadsrättshavare eller näringsidkare som med hän- syn till medlemsantal, verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl före- träda den intressegrupp som det är fråga om ges tillfälle att avge förslag. Till tjänstgöring i nämnden ska, med iakttagande av vad som sägs i 5 § första stycket, de ledamöter kallas som med hänsyn till ärendets beskaffenhet och övriga förhållanden bedöms lämpligast. Paragrafen behandlar bl.a. förfarandet vid utnämning av hyresråd tillika chef för hyresnämnden i , respektive samt vid utnämning av övriga hyresråd. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I första stycket föreskrivs att hyresråd är ordförande i hyresnämnd. Vidare föreskrivs dels att ett av hyresråden i hyresnämnden i , respektive ska vara chef för nämnden, dels att det i övriga hyresnämnder är lagmannen i tingsrätten på samma ort som hyres- nämnden som är chef för nämnden. Motsvarande bestämmelser finns i förordningen (1980:1030) med hyresnämndsinstruktion. I andra stycket föreskrivs att regeringen utnämner hyresråd tillika chef för hyresnämnden i , respektive samt övriga Motsvarande bestämmelse finns i förordningen Prop. 2009/10:181 (1980:1030) med hyresnämndsinstruktion. Vidare föreskrivs att lagen om utnämning av ordinarie domare ska tillämpas vid utnämning av ovan nämnda chefer och övriga hyresråd. I stycket kvarstår, med vissa språk- liga ändringar, en bestämmelse som föreskriver att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för varje hyresnämnd förordnar lämpligt antal andra ledamöter. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 1 § Arbetsdomstolen består av högst fyra ordförande, högst fyra vice ordförande samt sjutton andra ledamöter. En av ordförandena ska vara chef för domstolen. Ledamot ska vara svensk medborgare och får inte vara underårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Innan en ledamot börjar tjänstgöra i Arbetsdomstolen, ska han eller hon ha avlagt domared. För annan ledamot än ordförande ska det finnas högst tre ersättare. Det som sägs i denna lag om ledamot gäller även ersättare, om inte annat särskilt anges. I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av ordförande tillika chef och övriga ordförande i domstolen. Övriga ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Paragrafen behandlar ledamöter i Arbetsdomstolen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I första stycket tas in en bestämmelse som föreskriver att en av ordför- andena ska vara chef för domstolen. En motsvarande bestämmelse finns i förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbets- domstolen. I fjärde stycket görs en ändring som innebär att den bestämmelse tas bort som föreskriver att regeringen utnämner ordförande i domstolen. I stället tas in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av ordförande tillika chef och övriga ordförande i domstolen. Övriga ändringar är endast språkliga. 9.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten 2 § I Patentbesvärsrätten finns patenträttsråd. De ska vara tekniskt kunniga eller lagfarna. Ett av de lagfarna patenträttsråden ska vara domstolens ordförande. I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av patenträttsråd tillika ordförande och övriga patenträttsråd i Patentbesvärsrätten. Paragrafen behandlar patenträttsråd i Patentbesvärsrätten. Överväg- andena finns i avsnitt 6.3. Bestämmelsen i den nuvarande lydelsen av andra stycket, som innebär att en av de lagfarna patenträttsråden ska vara domstolens ordförande, tas in i första stycket. I andra stycket tas in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av patenträttsråd tillika ordförande och övriga patenträttsråd i domstolen. 17 § I fråga om överklagande av ett slutligt beslut av Patentbesvärsrätten finns bestämmelser i patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varu- märkeslagen (1960:644), namnlagen (1982:670), lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden samt i växtförädlarrättslagen (1997:306). Ett beslut av Patentbesvärsrätten, som inte är slutligt, får överklagas endast i samband med överklagande av beslut i själva målet. Ett beslut får dock över- klagas särskilt när rätten har 1.ogillat invändning om jäv mot ledamot av rätten eller invändning om att hinder föreligger för talans prövning, 2.avvisat ombud eller biträde, 3.utdömt vite eller straff för underlåtenhet att iaktta föreläggande eller ålagt vittne eller sakkunnig att ersätta kostnad som vållats genom försummelse eller tredska, 4.förordnat angående ersättning för någons medverkan i målet, 5.utlåtit sig i annat fall än som avses i 4 i fråga som gäller rättshjälp. Sådant särskilt överklagande som avses i andra stycket får göras av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot. Beslutet överklagas till . Därvid tillämpas bestämmelserna i 6 a § förvalt- ningsprocesslagen (1971:291) och i 3537 §§ samma lag om överklagande av kammarrättens beslut. Patentbesvärsrättens beslut ska innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning i och om de grunder på vilka ett sådant tillstånd meddelas. Paragrafen behandlar överklagande av beslut av Patentbesvärsrätten. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. I tredje stycket görs en ändring till följd av att Regeringsrätten byter namn till . I stycket görs också vissa språk- liga ändringar. 9.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning 3 § En ordinarie domare ska anställas med fullmakt. I 1 § lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare anges vilka domaranställningar som är ordi- narie. Regeringen bestämmer vilka arbetstagare i övrigt som ska anställas med full- makt. Paragrafen anger vilka arbetstagare som ska anställas med fullmakt. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I första stycket tas in en upplysning om att det i 1 § lagen om ut- nämning av ordinarie domare anges vilka domaranställningar som är ordinarie. 15 § beslutar i frågor om avskedande, avstängning och Prop. 2009/10:181 läkarundersökning när det gäller ordinarie domare samt andra arbetstagare som Första stycket gäller inte justitiekanslern och justitieråd. Paragrafen behandlar behörigheten för . Överväg- andena finns i avsnitt 6.8. I andra stycket görs en ändring som föranleds av att regeringsråd i fortsättningen ska benämnas justitieråd. 17 § Mål om tillämpningen av denna lag ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Föreskrifter om handläggningen av mål om avskedande, avstängning eller läkarundersökning av justitieråd finns i regeringsformen. Paragrafen behandlar rättegångsregler i mål enligt denna lag. Över- vägandena finns i avsnitt 6.8. I andra stycket görs en ändring som föranleds av att regeringsråd i fort- sättningen ska benämnas justitieråd. I övrigt görs endast en språklig ändring. 9.9Förslaget till lag om ändring i 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer utser ordför- ande, anställer vikarie för miljöråd samt förordnar sakkunniga ledamöter i miljödomstol. I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av miljöråd. Paragrafen behandlar utseende av ordförande, utnämning eller anställ- ning av miljöråd samt förordnande av sakkunniga ledamöter i miljö- domstol. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I paragrafen tas in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av miljöråd. Vidare förtydligas att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer anställer vikarie för miljöråd. 11 § För fullgörande av uppgifter som Miljööverdomstol ska det, förutom lagfarna domare, finnas miljöråd. Dessa ska ha teknisk eller natur- vetenskaplig utbildning och erfarenhet av miljöfrågor. I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av miljöråd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer anställer vikarie för miljöråd. är domför med fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna. Om en av de lagfarna ledamöterna får förhinder sedan huvudförhand- ling har påbörjats är rätten ändå domför. Fler än fem ledamöter får inte delta. Vid behandlingen av frågor om prövningstillstånd ska bestå av tre lagfarna domare. Ett miljöråd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna ledamöterna. Paragrafen anger vilka ledamöter som ska finnas i samt vilka domförhetsreglerna som gäller i den domstolen. andena finns i avsnitt 6.3. I första stycket tas in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av miljöråd. förtydligas att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer anställer vikarie för miljöråd. Övriga ändringar är endast språkliga. 9.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:966) om Försvarsunderrättelsedomstol 2 § Försvarsunderrättelsedomstolen består av en ordförande, en eller högst två vice ordförande samt minst två och högst sex särskilda ledamöter. Ledamöterna ska vara svenska medborgare och får inte vara underåriga eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Innan en ledamot börjar tjänstgöra i domstolen, ska han eller hon ha avlagt domared. I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av ordförande i domstolen. Vice ordförande och särskilda ledamöter förordnas av regeringen . Paragrafen behandlar sammansättningen i Försvarsunderrättelsedom- stolen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I tredje stycket tas in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av ordförande i domstolen. 9.11Övriga förslag till lagändringar Övriga förslag till lagändringar innebär dels att ordet Regeringsrätten i olika former byts ut mot i motsvarande form, dels att benämningen regeringsråd ersätts med justitieråd. I övrigt görs endast språkliga eller redaktionella ändringar i dessa lagar. Överväg- andena finns i avsnitt 6.8. Till ändringen i lagen (2003:333) om Lagrådet föreslås övergångs- bestämmelser som innebär att med pensionerat justitieråd, vid tillämp- ningen av vissa bestämmelser, ska jämställas pensionerat regeringsråd (jfr kommentaren till förslaget om ändring i lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattningen av betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125) såvitt avser domstolsfrågor Domstolarna är genom sina rättskipande uppgifter viktiga organ i vårt Domstolarnas roll innefattar betydligt mer än att lösa tvister och pröva brottmål. Domstolarna ska värna rättsstaten och den enskilde medborgarens rättigheter bl.a. genom uppgiften att se till att de i demo- kratisk ordning beslutade författningarna tillämpas på ett korrekt sätt. Domstolarna har också rättsskapande uppgifter exempelvis genom de högsta domstolarnas roll som prejudikatinstanser. EU och de förpliktelser som följer av bl.a. har ytter- ligare tydliggjort domstolarnas roll i samhället och deras betydelse som en garanti för medborgarnas rättigheter. Vi föreslår att en bestämmelse införs som innebär att varje domstol själv bestämmer hur dömande uppgifter ska fördelas inom domstolen. Vidare avskaffas rätten för JO och JK att närvara vid domstolars och Även frågor rörande utnämningen av ordinarie domare och domares rättsliga ställning i olika avseenden har betydelse för domstolarnas och Vi anser att förfarandet vid utnämningen av ordi- narie domare ska vara utformat på ett sådant sätt att domstolarnas och domarnas självständiga ställning inte kan ifrågasättas. farandet måste också säkerställa en bred rekrytering av hög kvalitet. Vi föreslår därför att det i regeringsformen slås fast att grunderna för utnämningsförfarandet när det gäller ordinarie domare ska regleras i lag. Vi föreslår också en lag om utnämning av ordinarie domare. ordning som vi föreslår ska regeringen även fortsättningsvis utnämna ordinarie domare men dagens kallelseförfarande för högre domartjänster Det innebär att alla domarbefattningar ska ledigförklaras. Ärenden om utnämning av ordinarie domare ska beredas i en förslags- nämnd som ska bestå av sex domare, en advokat och två representanter Reglerna om åtal mot justitieråd för brott i utövningen av tjänsten bör Sådana åtal ska enligt vårt förslag prövas av Regerings- rätten i stället för som av . På detta sätt undviker man att någon av de högsta domstolarna prövar mål som rör någon av den egna domstolens ledamöter. Samma ordning ska gälla även bl.a. frågan om ett justitieråd ska skiljas från sin anställning. vissa förändringar när det gäller förfarandet vid prövningen av avsked- ande och disciplinansvar för andra ordinarie domare. Lagförslagen i betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125) såvitt avser utnämning av domare Förslag till lag om utnämning av ordinarie domare Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag avser utnämningen av 1.justitieråd och regeringsråd, 2.president och i hovrätt och kammarrätt, 3.hovrättsråd och kammarrättsråd, 4.lagman, chefsrådman och rådman vid tingsrätt och länsrätt, 5.fastighetsråd och miljöråd, 6.ordförande i arrendenämnden och hyresnämnden i , och , 8.ordförande i , och Domare som avses i första stycket ska vara ordinarie domare. 2 § Tillsättningsärendena ska beredas i en förslagsnämnd som består av ett justitieråd, ett regeringsråd, en ordinarie domare vid en hovrätt, en ordinarie domare vid en kammarrätt, en ordinarie domare vid en tingsrätt, en ordinarie domare vid en länsrätt, en advokat samt två representanter för allmänheten. För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för av högst . Allmänhetens repre- sentanter och ersättare för dessa väljs av . Övriga ledamöter och ersättare för dessa förordnas av regeringen på förslag av 1.Högsta domstolen respektive Regeringsrätten när det gäller leda- möter från dessa domstolar, 2.hovrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en hovrätt, 3.kammarrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en kammarrätt, 4.lagmännen för de tre största tingsrätterna när det gäller ledamoten från en tingsrätt, 5.lagmännen för de tre största länsrätterna när det gäller ledamoten från en länsrätt, och 6.Sveriges advokatsamfund när det gäller ledamoten som är advokat. Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. 3 § Nämnden är beslutför när minst fem av ledamöterna, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. Vid omröstning gäller 18 § förvaltningslagen (1986:223). 4 § ska det finnas ett kansli. I kansliet ska ordinarie eller f.d. ordinarie domare ingå. Kansliet ska efter nämndens anvisningar bereda tillsättningsärendena samt bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose behovet av domare. Ärendenas beredning och avgörande 5 § En domarbefattning som ska tillsättas ska först förklaras ledig av förslagsnämnden. 6 § En ledigförklarad befattning ska av intresserade kandidater kunna sökas genom att en ansökan ges in till förslagsnämnden. Utöver möjligheten att ansöka om en ledigförklarad befattning ska det finnas möjlighet att anmäla ett generellt intresse för de befattningar som anges i 1 §. Nämnden kan efter samtycke föra upp en kandidat på listan över intresseanmälningar. 7 § ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning. Om möjligt ska ett förslag uppta minst tre personer. Förslaget ska vara motiverat. Om nämnden föreslår färre än tre personer ska detta motiveras särskilt. Nämnden ska inför förslaget beakta alla ansökningar och intresse- anmälningar som kommit in eller gjorts inom den ansökningstid som gäller för den aktuella befattningen. 8 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa samman- träde med nämnden. Även i andra fall får ärenden avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna, om samtliga ledamöter deltar i avgörandet och är ense om utgången. 9 § Ordföranden eller kansliet får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden. Ordföranden eller kansliet får också pröva frågor om att lämna ut allmänna handlingar. 10 § För varje beslut ska det finnas en handling som visar dagen för beslutet och beslutets innehåll samt vem som har fattat beslutet, vem som har varit föredragande och vem som har varit med om den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. 11 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. 12 § I en arbetsordning eller i ett särskilt beslut får förslagsnämnden meddela de bestämmelser som behövs om nämndens organisation och formerna för nämndens verksamhet i övrigt. 13 § Regeringen är inte bunden av förslagsnämndens förslag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av förslagsnämnden, ska nämnden beredas tillfälle att yttra sig. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ledamöter och ersättare ska förordnas efter utfärdandet av denna lag. I stället för vad som sägs i 2 § ska tre ledamöter väljas , tre ledamöter och tre ledamöter . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning Härigenom föreskrivs att 3 och 19 §§ lagen (1994:261) om fullmakts- anställning ska ha följande lydelse. En ordinarie domare ska an- anställas med fullmakt. ställas med fullmakt. I 1 § lagen ringen bestämmer vilka domar- (0000:000) om utnämning av ordi- narie domare anges vilka domar- anställningar som är ordinarie. arbetstagare i övrigt som skall arbetstagare i övrigt som ska anställas med fullmakt. anställas med fullmakt. annan lag prövar frågor om skilj- regeringsformen eller någon annan ande från anställningen, avstäng- lag prövar frågor om skiljande från ning eller läkarundersökning, skall handläggningen ske på det sätt som föreskrivs för tvistemål. ningen ske på det sätt som före- skrivs för tvistemål. ning ska föreskrifterna i 29 kap. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125) Remissyttranden över betänkandet har avgetts av följande instanser.