prop · GX03233 · 2010-01-01 00:00:00 — Projekt i bl.a. , och har beviljats medel för förstudier. I drivs projektet mera som delfinansieras av Europeiska flyktingfonden. , och har också genomfört förstudier om partnerskap för integration och urban utveckling med medel från ESF. Utvecklad statistik i stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal Regeringen har gett () i uppdrag att regelbundet redovisa integrationsstatistik på nationell, regional och nivå samt för stadsdelarna som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Statistiken syftar bl.a. till att förbättra kapaciteten för uppföljning och utvärdering. Datamaterial som omfattar över 40 variabler inom bl.a. demografi, arbete, inkomster, utbildning, boende och hälsa publiceras på SCB:s webbsida och är därmed fritt tillgängligt för kommuner och allmänhet. 20 000 poliser i landet 2010 Boende i stadsdelar med utbrett utanförskap är också mer utsatta för brott. Regeringens satsningar på ökad polisiär synlighet och närvaro skapar möjligheter att öka tryggheten i vardagen, förebygga att brott begås och ingripa mot brottslighet. kommer att ha 20 000 poliser, vilket är fler än . fortsätter arbetet med att förbättra rättsväsendets förmåga att utreda och lagföra brott. Målet är att förbättra verksamhetsresultaten och att öka effektiviteten i rättskedjan som helhet. Analys av ungdomars levnadsvillkor i utanförskapsområde Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en analys av ungdomars levnadsvillkor och upplevelse av sin situation i ett antal utanförskapsområden med särskild inriktning på utbildning och arbete. 2009/10:233 har redovisat resultaten i rapporten 09 som är en fördjupning av den analys om ungdomars levnadsvillkor i utanförskapsområden som myndigheten genomförde 2008. I Fokus 09 har studerat vilka insatser och vilka arbetssätt som används i , och för att motverka ungas utanförskap i socialt utsatta områden i storstäder. fick i uppdrag att genomföra en studie av arbetet i kommuner som har ett lokalt utvecklingsavtal med unga mellan som varken är i studier eller arbete. Ungdoms- styrelsens slutsatser i rapporten in bygger på en kartläggning av de 21 kommunernas arbete samt en djupare studie av sex kommuner. Kartläggningen visar att kommunerna inte har någon samlad bild av vare sig deltagare eller resultat av insatserna. Vidare pekar på att det för många kommuner är oklart om vad det kommunala informationsansvaret för gruppen innebär. Med anledning av rapporten har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att följa upp och verka för informationsspridning om informationsansvaret. Sammanfattning: Områden som omfattas av lokala utvecklingsavtal (LUA-områden) har i genomsnitt lägre förvärvsfrekvens än riket i övrigt. En lägre andel av ungdomarna som avslutar i dessa områden har gymnasiebehörighet än i riket som helhet. Andelen förvärvsarbetande har ökat i LUA-områden , särskilt bland personer som är födda utanför EU/EFTA. Andelen utomnordiska invandrare som har sin huvudsakliga inkomst från försörjningsstöd har minskat snabbare i LUA-områden än i övriga landet. Däremot har skolresultaten försämrats och andelen ungdomar som varken arbetar eller studerar ökat snabbare i LUA-områden än i riket som helhet . Det är fler som har arbete bland dem som flyttar ut från LUA-områdena är än bland dem som flyttar in. Skillnaden i förvärvsfrekvens mellan in- och utflyttare ökade kraftigt men har därefter stabiliserat sig. Andelen av de boende i LUA-områden som oroar sig för brott har minskat kraftigt . Andelen förvärvsarbetande har ökat i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal (LUA-områden). Dock är genomsnittet i dessa områden lägre än i riket, se tabell 8.1. Inrikes födda har en starkare ställning på arbetsmarknaden än utrikes födda såväl i LUA-områden som i hela riket. Andelen inrikes födda som förvärvsarbetar har varierat . Det gäller också för personer som är födda inom och EU/EFTA. För de utomeuropeiskt födda visar utvecklingen däremot en stadig ökning, som dock sker från en markant lägre utgångsnivå. Andelen förvärvsarbetande i denna grupp har ökat , med huvuddelen av ändringen . Grupperna som redovisas här är mycket heterogena. Utfallen visar ett Skr. 2009/10:233 genomsnitt över det spann av olika vistelsetider, utbildningar, åldrar, yrkeserfarenheter, ursprungsländer etc. som kan finnas inom den redovisade gruppen. Det kan därför finnas olika trender inom gruppen, där till exempel vissa ursprungsländer eller utbildnings- och yrkes- grupper har haft en mer positiv utveckling medan andra har haft en mer negativ. Andel som förvärvsarbetar bland boende i områden med lokala utvecklingsavtal (LUA), uppdelat efter födelseregion EU/EFTA (exkl. -0,1 -3,0 Andelen som står längst bort från arbetsmarknaden 20002008 är i genomsnitt högre i LUA-områdena än i riket i övrigt (se tabell 8.2). För riket som helhet har andelen varit relativt stabil under de studerade åren, strax under en procent. I LUA-områdena har andelen varierat över åren, dock med en total minskning om drygt en procentenhet . Personer som står längst bort från arbetsmarknaden definieras här som de som har haft försörjnings- stöd utan att ha haft andra inkomstbaserade bidrag. 9 Källa till samtliga tabeller i avsnittet, om inte annat anges: SCB. Uppgiftena om LUA- områden avser ovägt snitt över alla LUA-områden. Tabell 8.2 Andelen längst bort från arbetsmarknaden1 i LUA-områden och i hela riket -1,1 -0,1 1Personer som haft försörjningsstöd och inte haft andra inkomstbaserade bidrag. Det är främst personer födda utanför EU/EFTA som har haft försörjningsstöd utan några inkomstbaserade bidrag av (se tabell 8.3). Det är också i den gruppen som minskningen i utanförskap har varit mest markant, med strax . Även bland personer födda inom EU/EFTA men utanför har det långvariga utanförskapet minskat betydligt Tabell 8.3 Andel längst bort från arbetsmarknaden i LUA-områden, uppdelat efter födelseregion EU/EFTA (exkl. -2,6 -3,6 Tabell 8.4 visar att andelen som står längst ifrån arbetsmarknaden, enligt den definition som givits ovan, är lägre i riket som helhet än i I såväl LUA-områden som i hela riket gäller att personer långt ifrån arbetsmarknaden, men gruppen har också haft den Skr. 2009/10:233 största minskningen i utanförskap. För personer födda utanför har utvecklingen varit mer positiv bland boende i LUA-områden än i riket. Bland inrikes födda och nordbor är utvecklingen den motsatta, boende i LUA-områden har haft en mer negativ utveckling än genomsnittet. Andel längst bort från arbetsmarknaden i hela riket, EU/EFTA (exkl. -0,4 -3,2 Andelen unga i åldrarna som varken förvärvsarbetar eller studerar har ökat med i LUA-områdena , se tabell 8.5. Andelen är också i genomsnitt högre i LUA-områdena än i riket . Nästan en tredjedel av alla unga som bodde i LUA- områdena varken arbetade eller studerade. I hela riket var det knappt var femte. Tabell 8.5 Andel unga i åldrarna som varken förvärvsarbetar eller studerar i LUA-områden och i hela riket En uppdelning på olika grupper av födelseländer i tabell 8.6 ger ett bekant mönster även för unga i åldrarna som varken förvärvsarbetar eller studerar. Den högsta andelen som varken arbetar eller studerar återfinns bland dem som är födda utanför EU/EFTA. I denna grupp är dock andelen unga utanför närmast oförändrad, medan det har skett en kraftig ökning bland ungdomar födda inom EU/EFTA. Antalet ungdomar födda i i LUA-områdena är lågt, vilket tillsammans med ett stort bortfall medför att resultat inte kan redovisas. Tabell 8.6 Andel unga i åldrarna som varken förvärvsarbetar eller studerar i LUA-områden, uppdelat på födelseregion EU/EFTA (exkl. -0,5 för litet urval för personer om personer födda inom kan uppgifter om dessa inte redovisas. I hela riket är andelen unga mellan som varken arbetar eller Skr. 2009/10:233 studerar markant lägre, särskilt bland inrikes födda (tabell 8.7). procent av de inrikes födda i åldersgruppen varken arbetar eller studerar, vilket kan jämföras med av personer födda utanför EU/EFTA och bland unga födda inom EU/EFTA men utanför . Andel unga i åldrarna som varken förvärvsarbetar eller studerar i hela riket, uppdelat på födelseregion EU/EFTA (exkl. för litet urval för personer om personer födda inom kan uppgifter om dessa inte redovisas. Även andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program är lägre i LUA-områdena än i riket i helhet. Andelen har minskat med , från till . I hela riket uppnår behörighet till gymnasieskolan. Andelen behöriga har minskat i hela riket, men betydligt långsammare än i LUA-områdena. Tabell 8.8 Andel elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program i LUA-områden och i hela riket -4,3 -1,7 Tabell 8.9 visar andelen förvärvsarbetande bland in- respektive utflyttare i LUA-områdena. Det är ett mått på attraktionen hos ett område och utgör också en förklaring till sysselsättningsutvecklingen i området. En större andel förvärvsarbetande bland utflyttare än bland inflyttare är ett tecken på att området inte attraherar personer med arbete och inkomster. En hög utflyttning av arbetande eller nyinflyttning av arbetslösa i ett område kan också förklara varför arbetslösheten på området förblir hög trots att många boende får jobb. av utvecklades skillnaden i sysselsättning mellan in- och utflyttare i LUA-områden snabbt i negativ inriktning. Det kan bero på såväl ökad inflyttning av arbetslösa som ökad utflyttning förvärvsarbetande. Därefter har flyttmönstret stabiliserats på en nivå som motsvarar ungefär tio förvärvsarbetande utflyttare på sju förvärvsarbetande inflyttare. Skillnaderna mellan enskilda LUA-områden är emellertid stora. Vissa har i princip samma sysselsättningsgrad bland in- som bland utflyttarna, medan det i andra områden flyttar ut två sysselsatta för varje sysselsatt inflyttare. Tabell 8.9 Förhållande mellan andel förvärvsarbetande bland utflyttare och bland inflyttare i befolkningen i LUA-områden 1 Genomsnitt för alla län i -19,0 1 Ett förhållande på 100 i tabell 8.10 innebär att det är lika många sysselsatta bland dem som flyttar in i området som det är bland utflyttarna. Ett förhållande på under 100 visar att färre sysselsatta flyttar in i området än ut från området. Studier visar att oro för att utsättas för brott ofta medför en betydande sänkning av den upplevda livskvaliteten i helhet, se tabell 8.10. Andelen som anger att de oroar sig mycket eller ofta för brott har minskat . Minskningen har varit större i LUA-områdena än i övriga riket. Andelen som oroar sig för brott är dock fortfarande mer än dubbelt så hög i LUA-områden som i övriga riket. Generellt är det betydligt fler kvinnor än män som oroar sig för brott. Det gäller framför allt oro för våldsbrott. Brottsförebyggande rådets rapport och segregation (Brå 2008:16) visar att mer än hälften av kvinnorna och var femte man som bodde i LUA-områden och 2007 upplevde otrygghet vid utevistelse sen kväll i det egna bostadsområdet. I höginkomstområden är det var femte kvinna och var tjugonde man. Tabell 8.10 Andel som anger att de oroar sig mycket eller ofta för brott, boende i LUA-områden och befolkningen i hela riket Källa: BRÅ. Anger andelen av befolkningen (16-79) som får viss eller stor påverkan på sin livskvalitet av oro för brott. Regeringens bedömning: Utvecklingen av arbetsmarknaden i landet och i storstadsregionerna är avgörande för utvecklingen i LUA-områden. En hög inflyttning av nyanlända invandrare och en hög utflyttning av förvärvsarbetande bidrar dock till att upprätthålla lägre sysselsättnings- nivåer i LUA-områden även i tider av högkonjunktur. Boendestabiliteten i LUA-områden har ökat, vilket kan ha olika konsekvenser, såväl positiva som negativa, för olika individer. Den dåliga måluppfyllelsen i skolorna och den höga andelen unga utanför i områdena förklaras i huvudsak av en stor andel nyanlända barn och ungdomar med svag socioekonomisk bakgrund. Att bo i ett socioekonomiskt svagt område med många invandrare har i sig endast svaga negativa effekter för barn och ungdomar. Däremot löper barn till resurssvaga föräldrar betydande överrisk för kort utbildning, arbetslöshet, kriminalitet och psykisk ohälsa senare i livet. Koncentrationen i ett område av många ungdomar som löper sådan överrisk medför negativa konsekvenser för området och dess övriga boende. Den ökade upplevda tryggheten i LUA-områden 20062009 kan hänga ihop med ökad boendestabilitet och upprustning av rättsväsendet . Antalet anmälda brott i de kommuner och stadsdelar som områdena ingår i uppvisar ingen entydig förändring . Årsredovisning för urbant utvecklingsarbete har i Årsredovisning för urbant utvecklingsarbete presenterat utvecklingar och analyser för LUA-områdena sammanlagt men även för samtliga 38 områden enskilt. Sysselsättningen i LUA-områdena har utvecklats mer positivt än i riket i genomsnitt. Utvecklingen har dock skett från mycket lägre nivåer av sysselsättning och högre arbetslöshet. Områdena har en relativt ung befolkning med hög andel nyanlända invandrare, vilket medför hög konjunkturkänslighet hos arbetskraften. En förbättrad konjunktur och ökad sysselsättning kan förväntas ha god effekt för boende i områdena. Invandringen och flyttmönstren påverkar stadsdelarna Att många boende i LUA-områden hittar jobb betyder dock inte automatiskt att sysselsättningen i områdena ökar. nyanlända skyddsbehövande och anhöriginvandrare kombinerat med den även i god konjunktur långa etableringstiden bland dem har stor betydelse för utvecklingen i områdena. har haft en hög invandring under 20062008. nyanlända har varit skyddsbehövande och anhöriga som och 2008 har fått uppehållstillstånd, bosatt sig i de 38 stadsdelarna och börjat Eftersom det ofta tar att hitta ett arbete ökar arbetslösheten i samband med att många nyanlända flyttar in i ett Områdena fungerar också ofta som inslussningsställen då nyanlända arbetslösa hittar tillgängliga bostäder i förorterna. Efter hand som de etablerar sig flyttar många vidare och lämnar plats för nya nyanlända arbetslösa. Utflyttningen av de som fått jobb och inflyttningen av nya arbetslösa medför att arbetslösheten i ett område kan förbli hög trots att det i själva verket är många av de boende som får jobb. Variationerna mellan stadsdelarna är dock stora. Sysselsättningen har ökat i områdena, men många kommuner har rapporterat att den ökande förvärvsfrekvensen i områdena inte syns i ett minskat biståndsbehov. Det kan finnas flera förklaringar till denna utveckling. En viktig orsak torde vara att en relativt hög andel av de arbetslösa i LUA-områdena utgörs av nyanlända invandrare. Social- styrelsen har i Social rapport visat att nyanlända oftare än andra drabbas av långvarig fattigdom. Att arbetslösheten i LUA-områdena har minskat står inte i motsatsförhållande till att antalet arbetslösa relativt nyanlända invandrare som uppbär försörjningsstöd har ökat. Andra orsaker som kommunerna tar upp är att en större andel av befolkningen i vissa av LUA-stadsdelarna lider av psykisk ohälsa och missbruk jämfört med resten av kommunen. Dessa grupper står ofta långt ifrån arbetsmarknaden och har små möjligheter till egenförsörjning. Ändrade boende- och flyttmönster Rapporten i storstäderna från () visar att en betydande etnisk segregation i boendet, arbetslivet, skolan och familjebildningen i . Mönstret är detsamma i , och . har segregationen ökat och blivit mer markerad. Ursprungsland är den enskilt viktigaste faktorn när det gäller att förklara graden av segregation. Rapporten visar att en del av den etniska segregationen kan förklaras av socioekonomiska faktorer som utbildning och inkomst. Personer med högre utbildning och starkare ställning på arbetsmarknaden har ofta färre invandrade i omgivningen. Men även om hänsyn tas till inkomster och åldersstruktur finns viss boendesegregation kvar. Inte heller segregationen på arbetsmarknaden kan helt förklaras av allmänna skillnader i utbildning eller yrkesinriktning. Resultaten bekräftas i huvudsak av Social rapport , som konstaterar att den etniska segregationen i ökade men att den därefter har varit i stort sett . Den ekonomiska segregationen uppvisar en svag långsiktig ökning. Studier visar att den huvudsakliga drivkraften bakom 1990-talets etniska segregation är dels inflyttning av nyanlända invandrare, dels den inrikes födda befolkningens obenägenhet att flytta in i invandratäta områden. Det finns belägg för att invandrares flyttmönster förändras med vistelsetiden i . Medan nyanlända invandrare oftare tenderar att flytta till invandrartäta områden, är de med långa vistelsetider mera benägna att flytta till grannskap där majoriteten av invånarna är födda i . LUA-områdena präglas av en hög omsättning av de boende. Social rapport visar att hälften av de boende i de fattigaste och mest invandrartäta områdena hade flyttat ut Skr. 2009/10:233 . Av dem som bodde i motsvarande områden bodde Förändringen kan ha många orsaker. Utvecklingen kan till viss del förklaras av att en mättad bostadsmarknad i växande storstäder medför att personer med arbete och inkomster i högre utsträckning stannar kvar i områden som har varit mindre attraktiva. En mer negativ orsak till utvecklingen kan vara att områdena successivt har fått en ökande boendegrupp som befinner sig i långvarigt utanförskap och som saknar möjligheter att flytta. Om denna grupp upptar en större del av bostäderna i ett område, minskar omsättningen av boende. Dessa båda mekanismer kan existera sida vid sida. Det bör noteras att områdena som studeras i Social rapport inte är identiska med områdena som omfattas av lokala utvecklingsavtal. I Social rapport diskuteras även möjliga konsekvenser av denna En gynnsam effekt är att invånarna får möjlighet att skapa och upprätthålla områdesbaserade sociala nätverk som kan Hög stabilitet bland barnfamiljer har till följd att dagisgrupper och skolklasser förblir intakta eller bara förändras litet över tid, vilket kan bidra till en ökad trygghet hos barnen och enklare arbetsförhållanden för skolan. Baksidan är att en hög grannskapsstabilitet i fattiga områden även kan underlätta uppkomsten av destruktiva relationer och ogynnsamma nätverk. En hög befolkningsstabilitet bidrar generellt också till att upprätthålla befintliga segregationsmönster. Andelen ungdomar som varken arbetar eller studerar i LUA-områdena följer i huvudsak utvecklingen i riket, men på en högre nivå. uppgifter från () utgör åldersgruppen 2024 år en något större andel av de boende i LUA-områdena än i riket totalt, Flera kommuner har framfört att en hög inflyttning av nyanlända invandrare är den viktigaste orsaken till den höga andelen unga utanför. 19802003 beskrivs ungdomarnas välfärdsutveckling jämfört med andra Återhämtningen efter 1990-talets lågkonjunktur och kris på arbetsmarknaden gick trögt för många ungdomar. tioårsperioden mellan mitten av nära tredubblades andelen arbetslösa ungdomar och unga vuxna i åldern . dess har en återhämtning skett men andelen unga arbetslösa är fortfarande betydligt högre än . I samband med Årsredovisning för urbant utvecklingsarbete har flera kommuner noterat att en större andel av eleverna som bor i LUA-områden än i andra stadsdelar har kort vistelsetid i och att föräldrarna i genomsnitt har lägre utbildningsbakgrund. bedömer att betydelsen av barns socioekonomiska bakgrund för utbildningsresultaten har ökat . Utvecklingen är oroande mot bakgrund av att Social rapport Skr. 2009/10:233 framhåller att barns utbildningskarriär avgörs . årskurs 9 har avgörande betydelse för benägenheten att studera vidare, oavsett barnens socioekonomiska uppväxtbakgrund. Låga eller ofullständiga betyg från årskurs 9 ökar också risken för framtida psykosociala problem. Exempelvis är allvarlig kriminalitet i ung vuxen ålder 810 gånger så vanligt bland dem med låga betyg som bland dem med medelhöga eller höga betyg. Detta mönster finns i alla socioekonomiska grupper. Brottsförebyggande rådets Rapport och segregation (BRÅ 2008:16) visar att låginkomsttagare, utrikes födda och boende i resurssvaga områden både utsätts för och oroar sig för brott oftare än genomsnittet i befolkningen. Kvinnor och äldre oroar sig också mer för brott, men är mindre utsatta. Att många bland de boende i LUA-områden upplever otrygghet förefaller naturligt mot bakgrund av att de också tillhör de mest brottsutsatta. Den kraftiga minskningen av andelen boende i LUA-områden som oroar sig för brott har däremot inte en lika tydlig förklaring. Brottsstatistiken uppvisar ingen entydig ökning eller minskning av antalet anmälda brott mot person eller egendomsbrott i de kommuner och stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal . Utvecklingen skiljer sig mellan olika områden och brottstyper. Upprustningen av rättsväsendet som möjliggjort ökad polisiär närvaro kan vara en faktor som påverkat den upplevda tryggheten positivt. också möjligt att den ökande boendestabiliteten i områdena har haft en positiv inverkan på upplevelsen av trygghet bland de boende. bakgrund av att hälften av kvinnorna som bodde i LUA-områden och 2007 upplevde sig otrygga utomhus på kvällstid i det egna bostadsområdet, finns det en väsentlig jämställdhetsaspekt i ökad trygghet i områdena. Grannskapstyp under uppväxtåren har en begränsad betydelse för ungdomars framtida levnadsförhållanden. Social rapport visar att ungdomar som vuxit upp i grannskap med en stor koncentration av resurssvaga boende och synliga invandrargrupper har en överrisk för att ha blivit lagförda för brott, ha varit arbetslösa, ha fått ekonomiskt bistånd och ha en lägre utbildningsnivå jämfört med ungdomar från resursstarka grannskap som domineras av en inrikes född befolkning. området är emellertid svaga efter att skillnader i föräldrars socioekonomiska förhållanden eliminerats; oftast rör det sig om överrisker på ett fåtal procentenheter. Social rapport finner inga belägg för att större koncentrationer av resurssvaga grupper och synliga invandrare i grannskapet ökar risken för framtida psykisk ohälsa. Barn till lågutbildade eller arbetslösa föräldrar löper betydande överrisk att själva bli arbetslösa, få ekonomiskt bistånd, bli lagförda för brott eller råka ut för psykisk ohälsa senare i livet. Det förefaller gälla i huvudsak oavsett vilken typ av område barnet växer upp i. Koncentrationen av många ungdomar som löper överrisker för t.ex. arbetslöshet eller kriminalitet i ett område medför negativa konsekvenser för området och dess boende, även om överrisken för de enskilda ungdomarna inte nämnvärt påverkas av koncentrationen. Det är inte heller helt klarlagt huruvida koncentrationen kan ha negativa effekter för just de ungdomar som blir arbetslösa eller lagförs för brott. Det är möjligt att ungdomar i gemen inte påverkas negativt av att bo i ett fattigt område, men att problemen blir värre för den minoritet som råkar ut för svårigheter i skolan, på arbetsmarknaden eller i andra sammanhang. Olika forskare har kommit till olika slutsatser om effekterna av etnisk och ekonomisk segregation i större städer för vuxna arbetssökande. Bland de negativa effekterna finns ökad risk för avsaknaden av nätverk som underlättar arbetssökande och risken för utveckling av negativa spiraler där verkligt och upplevt utanförskap förstärker varandra. Bland de positiva effekterna återfinns förbättrade möjligheter till arbete genom etniska nätverk och tillgången till en arbetsmarknad i en större stad. Vilka effekter som dominerar kan vara olika för olika individer och grupper. Till exempel är sysselsättningsnivån för skyddsbehövande och deras anhöriga i hela landet , medan det i LUA-områden varierar mellan knappt 30 och . Det finns alltså inget tydligt mönster för sysselsättningsskillnader för flyktingar och deras anhöriga beroende på om de bor i LUA-områden eller i andra delar av landet. 9En gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald I integrationsstrategin (skr.