prop · GX03233 · 2010-01-01 00:00:00 — Som den viktigaste åtgärden för att åstadkomma detta angav regeringen att de generella arbetsmarknadsinsatserna ska inriktas mot att öka utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt på bättre matchning på arbetsmarknaden. Näringspolitiken bör skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Förutsättningarna för företagande på orter med utbrett utanförskap bör förbättras och de särskilda hinder som invandrade företagare ofta möter, bl.a. i form av bristande nätverk och svårigheter att finna extern finansiering, uppmärksammas. Regeringen angav också att unga i utanförskap skulle uppmärksammas särskilt. Nystartsjobb är en subventionerad anställningsform som infördes i För att ytterligare stärka möjligheterna för långtids- arbetslösa att komma in på arbetsmarknaden fördubblades den kompensation av lönekostnaden som arbetsgivaren erhåller från och med vid anställning av personer som fyllt . förändrade regeringen vidare den kvalificeringstid som gäller för rätt till nystartsjobb. Ändringen innebär att personer kan ha ett avbrott på upp . överhoppningsbara tid möjliggör för personer att ta ett kortare arbete utan att kvalificeringstiden för nystartsjobb bryts. Bestämmelsen att lön och övriga anställningsförmåner skulle följa av kollektivavtal eller vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen har ändrats till att omfatta enbart lön. I samband med ekonomiska vårproproposition beslutades att temporärt förkorta kvalificerings- perioden för den som fyllt från . till och med . Nystartsjobben kan kombineras med andra efterfrågestimulanser såsom nedsättningen av socialavgifter för ungdomar. hade 28 600 personer ett nystartsjobb. Av dessa var Skr. 2009/10:233 utrikes födda. Det finns olika sätt för en person att kvalificera sig för subventionen. Den vanligaste kvalifikationsgrunden för deltagarna är arbetslöshet, den näst vanligaste är deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin och den tredje vanligaste att personen är en nyanländ invandrare. Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att erbjuda personer som varit arbetslösa individuellt utformade insatser. Inom ramen för programmet ska Arbetsförmedlingen kartlägga vilka insatser del- tagaren behöver för att stärka sin position på arbetsmarknaden. Garantin är indelad i tre faser. Den inledande fasen ska i huvudsak omfatta kartläggning, jobbsökaraktiviteter med coachning och för- beredande insatser. Den andra fasen ska därutöver i huvudsak omfatta arbetsplatsförlagda insatser som till exempel arbetspraktik och arbets- träning. I den tredje fasen ska deltagaren erbjudas sysselsättning hos en arbetsgivare. Det finns ingen tidsgräns för hur länge en person kan delta i den tredje fasen, men varje enskild sysselsättningsperiod får pågå högst . var av samtliga deltagare i garantin utrikes födda, vilket motsvarar ett årsgenomsnitt på 16 800 personer. Även bland samtliga arbetslösa och i program med aktivitetsstöd var andelen utrikes födda . Regeringen har under gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att säkerställa att kompletterande aktörer är en del av myndighetens tjänsteutbud. Kompletterande aktörer ska erbjuda individuellt anpassade tjänster som innefattar personlig handledning och stöd utifrån varje deltagares specifika behov. De kompletterande aktörernas förmåga att pröva nya angreppssätt och nya lösningar att jobba med individens behov ska öka den arbetssökandes möjligheter att få ett arbete. Arbetsförmedlingen har haft avtal med 972 aktörer av kompletterande arbetsförmedlingstjänster. har totalt 81 252 personer fått ta del av arbetsförmedlingstjänster genom komplett- erande aktör. De upphandlade tjänsterna har varit riktade mot olika målgrupper: deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar, nyanlända invandrare, personer med behov av arbetslivsinriktad rehabilitering samt arbetsförmedlingstjänster för ny- och korttidsarbetslösa. Den upphandlade tjänsten för nyanlända invandrare kan efter inledande kartläggningssamtal innehålla matchning och jobbsökaraktiviteter bland annat i form av att upprätta CV, öva på anställningsintervju, göra arbetsplatsbesök, få vägledning och i vissa fall prova på ett yrke. Delar av tjänsten har levererats på deltagarnas modersmål. Kompletterande arbetsförmedlingstjänster för nyanlända invandrare har funnits till- gängliga för alla arbetsmarknadsområden. 2009/10:233 2009 fick 3 300 arbetssökande ta del av dessa tjänster. Ökade incitament för företagen att anställa genom ökad flexibilitet i regelverket Oflexibla anställningsformer minskar efterfrågan på arbetskraft särskilt bland ungdomar och invandrare som är på väg att träda in på arbetsmarknaden. Arbetsgivares intresse att anställa personer med kanske osäkra meriter och referenser torde öka när det finns goda möjligheter att visstidsanställa personal utan att behöva motivera varför denna anställningsform valts. Ett flexiblare regelverk för visstidsanställning har införts i syfte att ge arbetsgivaren större möjlighet att välja anställningsform. Sex olika former av visstidsanställningar har ersatts av en form, allmän visstidsanställning. Tiden innan en visstidsanställning automatiskt övergår till tillsvidareanställning har ökats från 14 ackumulerat inom en ramtid (prop. 2006/07:111). Arbetsgivaren behöver heller inte längre motivera varför visstidsanställning valts. Regeringen har infört ett höjt skatteavdrag för inkomster av arbete eller näringsverksamhet. Avdraget innebär en skattesänkning på och är utformad så att låginkomsttagare får en högre procentuell skattelättnad. För en person med en arbetsinkomst på medför jobbskatteavdraget en skattelättnad mot- svarande av bruttoinkomsten. Därmed gör jobb- skatteavdraget det väsentligt mer lönsamt för alla att arbeta, på såväl hel- som deltid. Med över 220 000 anställda är staten en stor arbetsgivare. Ett av målen för staten som arbetsgivare är att den etniska och kulturella mångfalden bland anställda på alla nivåer ska öka. har tagit fram strategin Inkluderande synsätt en strategi för mångfald i staten. Strategin är ett verktyg som kan användas av myndigheterna i arbetet med kompetensförsörjningen. Regeringen följer myndigheternas arbete med strategin. En näringspolitik för fler och växande företag Goda villkor för företagande är viktigt för integrationen. Fler och växande företag skapar fler arbetstillfällen, vilket gynnar hela befolkningen. Därutöver är utrikes födda överrepresenterade bland företagare i . Företagande är därmed en viktig väg till egenförsörjning för invandrare. Regeringens mål för näringspolitiken är att stärka den svenska Skr. 2009/10:233 konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom bryta utanförskapet. För att nå målet arbetar regeringen för att det ska vara självklart, enkelt och mer lönsamt att starta och driva företag. Regeringen har genomfört drygt 170 åtgärder för ett bättre företagsklimat. Åtgärderna inkluderar både generella insatser för alla företagare och särskilda insatser riktade mot svårigheter som oftare möter utrikes födda företagare. Sammantaget bidrar de till att stärka företagandet bland personer med utländsk bakgrund och ta tillvara den potential som de besitter. Regeringen har gjort det enklare att starta företag, bl.a. genom att det har blivit enklare att få F-skattsedel och att kravet på aktiekapital för privata aktiebolag har sänkts från till . Vidare har regeringen föreslagit att små aktiebolag ska få välja om bolaget ska ha en revisor eller inte. Regeringens regelförenklingsarbete fortsätter i oförändrad takt med målet att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Förenklingsarbetet syftar i grunden till att utforma regler, processer och förfaranden så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Vänte- och handläggningstider liksom service och bemötande hos myndigheter utgör viktiga beståndsdelar i arbetet. Sänkningar av egenavgifterna för företagare har gjort det mer lönsamt att driva företag. Regeringen har föreslagit ytterligare sänkningar av egenavgifterna i propositionerna Nedsättning av egenavgifter 2009/10:178) och Trygghetssystemen för företagare (prop. 2009/10:129). Skattelättnader har införts för enskilda som anlitar hjälp för skötsel och underhåll av hus och hem. Det har lett till att nya företag har startats och att befintliga företag har vuxit inom hemservicesektorn och byggsektorn. Det har också blivit tryggare att starta och driva företag. Regeringen har i propositionen Trygghetssystemen för företagare även föreslagit förändringar för företagare i sjuk-, föräldra- och arbetslöshets- försäkringen samt i reglerna för sjuklön. Förslagen innebär bl.a. ökad trygghet för nyföretagare för att underlätta övergången från anställning till företagande. Förslagen innebär även förbättringar för etablerade företagare och syftar till att göra det mindre riskfyllt att anställa. Nystartskontor erbjuds som en tjänst på på olika orter i landet. Inom nystartskontoren samordnas insatser från flera myndigheter, däribland , och Arbetsförmedlingen. Kontoren erbjuder vägledning och stöd till människor för att de lättare ska komma in på arbetsmarknaden t.ex. genom att starta eget företag. Nystartskontorens verksamhet beskrivs närmare i avsnitt 8.2. Kapitalförsörjning och rådgivning genom Den statliga kapitalförsörjningen genom () syftar till att bidra till en god tillgång på marknadskompletterande kapital för företag i alla delar av . Rådgivningscentrum och på de flesta håll i landet, vilket gjorde det möjligt för företagare att erhålla rådgivning och finansiering på ett och samma ställe. Detta kan vara av särskild vikt för företagare som saknar nätverk eller erfarenhet av företagande i . Utlåningen från ökade kraftigt och uppgick till totalt , mot året innan. krediter ökade från 3 579 till 5 100. Antalet lån till invandrare ökade med från 766 lån till 849. Den totala andelen utrikes födda bland företagare som fått lån från var därmed . företag var den något högre, . har det s.k. mikrolånet, som särskilt efterfrågas av invandrare, höjts i två omgångar hos till av alla som beviljats mikrolån är utrikes födda. Regeringen har även gett möjlighet att ta en större andel av lånet när krediter ges tillsammans med banker. har fått ett kapitaltillskott som möjliggjort en ökad utlåning till företag i när finansoron och lågkonjunkturen har gjort det svårare att få finansiering via den privata anslag för att kunna förstärka sin rådgivningsverksamhet i invandrartäta områden, främst i de tre storstadsområdena. omfattar bl.a. insatser för att bidra till företagandet bland personer med erbjuder också rådgivningstjänster. erhöll 4 500 företagare s.k. fördjupad rådgivning från . IFS Rådgivning, ett särskilt kompetensområde inom , erbjuder rådgivning till personer med utländsk bakgrund. Verksamheten har bidragit till att 1 364 nya företag startats , vilket är en ökning jämfört med . Satsning för ett stärkt företagande bland personer med utländsk De särskilda hinder som etablerade företagare med utländsk bakgrund oftare möter jämfört med företagare med svensk bakgrund har uppmärksammats särskilt av regeringen. för 20082010 för att främja ett stärkt företagande bland personer med utländsk bakgrund. innefattar kvalificerad rådgivning, mentorsprogram, stöd till nätverk, insatser för att förbättra finansieringssituationen samt framtagande av aktuell kunskap och forskning. Fokus i verksamheten är rådgivning till företagare med utländsk bakgrund för att skapa bättre förutsättningar för att växa, både nationellt Under programmets gång har 22 projekt beviljats medel för att öka utbud av kvalificerad rådgivning. Några av de beviljade projekten är riktade till särskilda målgrupper som ungdomar och kvinnor. Femton projekt har beviljats medel för att skapa nätverk och nya mötesplatser för affärsutveckling. På uppdrag av har utvecklat ett mentorsprogram där företagare kan få stöd av en har ca 800 mentorpar upprättas. har också tillsammans med banksektorn och aktörer som arbetar med företagsutveckling samordnat ett arbetet att skapa ömsesidig förståelse för banktjänstemännens och utlandsfödda företagares verkligheter. Arbetet har resulterat i två utbildningskoncept som riktar sig till bankanställda respektive till företagare med utländsk bakgrund. Regeringen initierade en särskild satsning för att ta tillvara utlandsfödda företagares kunskaper i syfte att öka handel med Företagare födda utomlands besitter ofta goda kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk i sina forna hemländer. Företagare födda utomlands kan således bidra till att öka handeln och förbättra handelsrelationerna mellan och andra länder. Regeringen har därför avsatt medel till som på regeringens uppdrag har skapat nätverk för företagare med utländsk bakgrund. finns sådana nätverk i fem regioner med deltagare från en rad branscher Satsningen fortsätter under namnet Uppdrag till om unga utanför Utrikes födda ungdomar är överrepresenterade bland de unga som varken arbetar, studerar eller söker arbete. Dessa s.k. unga utanför har uppmärksammats i flera uppdrag till . bl.a. gett i uppdrag att genom en studie med fokus på kommuner med lokala utvecklingsavtal belysa metoder för hur kommuner, i samverkan med andra aktörer, kan stödja ungdomar mellan 16 och som varken arbetar eller studerar att komma in på arbetsmarknaden eller påbörja vidare studier. En strategi för ungdomspolitiken Regeringen har i skrivelsen Regeringens strategi för ungdomspolitiken 2009/10:53) presenterat ett handlingsprogram för ungdomar. och försörjning är ett av fem huvudinriktningar i programmet. av insatserna på området riktar sig till ungdomar som befinner sig i eller införs aktiveringsinsatsen lyft som bl.a. omfattar ungdomar inom ramen för jobbgarantin för ungdomar. Inriktningen på aktiveringsinsatsen är sysselsättning inom miljö, skogsvård, kulturarv, omsorg eller skola och ska genomföras inom statliga eller kommunala bolag och verksamheter samt inom ideella organisationer med viss verksamhet. Regeringen avser också att ge deltagare i jobbgarantin för ungdomar som har fyllt möjlighet att delta i jobbgarantin på deltid och under resterande tid studera inom den kommunala vuxenutbildningen. Deltagarna får aktivitetsstöd alternativt utvecklingsersättning på deltid. 2009/10:233 Vidare har deltagare inom jobbgarantin för ungdomar getts möjlighet ta del av stöd till start av näringsverksamhet. Diskriminering är en faktor som medför högre arbetslöshet och i arbetslöshet, särskilt för personer med utomeuropeisk bakgrund. Regeringens insatser mot diskriminering redovisas i avsnitt 7.2. Sammanfattning: Indikatorerna visar att utvecklingen på arbetsmarknaden för både inrikes och utrikes födda har varit positiv . Den största positiva effekten har varit för personer födda utanför . Det är också den grupp av utrikes födda som möter störst utmaningar på arbetsmarknaden. Förändringen har dock skett från en mycket lägre nivå på förvärvsarbete och en i utgångsläget betydligt högre nivå på arbetslöshet än för inrikes födda. Den ekonomiska krisen har inte drabbat utrikes födda i den utsträckning som kunde befaras med anledning av erfarenheterna från 1990-talskrisen. En av orsakerna är att utrikes födda i högre utsträckning är sysselsatta i tjänstebranscherna som inte har haft lika stort produktionsbortfall som övriga branscher. Tjänstebranscherna bidrar starkt till tillväxten och förväntas också göra så framöver. Sysselsättningen har ökat . Den internationella finanskrisen och nedgången i den globala efterfrågan har drabbat den svenska ekonomin hårt. Framför allt till följd av svag export föll BNP kraftigt och början av 2009. Det är i första hand industrin som drabbats både i form av produktionsfall och av minskat antal arbetstillfällen. Det finns dock tecken på att produktionen nådde sin lägsta nivå och att konjunktur- uppgången nu är stabil. Det finns också tecken på att läget på arbetsmarknaden stabiliserats och att vändningen till ett bättre konjunkturläge kommit snabbare än vad tidigare prognoser angett. Utrikes födda drabbas erfarenhetsmässigt hårdare än inrikes födda arbetstagare under en ekonomisk kris. Det beror bland annat på att de är överrepresenterade i cykliskt känsliga branscher, att de oftare har osäkra anställningsavtal och att de blir diskriminerade vid både uppsägning och anställning. Den nuvarande ekonomiska krisen har inte drabbat utrikes födda i den utsträckning som befarats med anledning av erfarenheterna från 1990-talskrisen. En av orsakerna är att utrikes födda i högre utsträckning är sysselsatta i tjänstebranscherna som inte haft lika stort produktionsfall som övriga branscher. Arbetslösheten för utrikes födda har ökat under de senaste kvartalen enligt arbetskraftsundersökningarna. Grupperna som redovisas här är mycket heterogena. Utfallen visar ett genomsnitt över det spann av olika vistelsetider, utbildningar, åldrar, yrkeserfarenheter, ursprungsländer etc. som kan finnas inom den Det kan därför finnas olika trender inom gruppen, Skr. 2009/10:233 där till exempel vissa ursprungsländer eller utbildnings- eller yrkesgrupper har en positiv utveckling medan utvecklingen för andra är svagare eller t.o.m. negativ. Andelen förvärvsarbetande är den viktigaste indikatorn på arbetsmarknadsutfallet. har andelen sysselsatta ökat bland alla grupper på arbetsmarknaden. Den största ökningen bland de utrikes födda har skett för dem födda utanför EU/EFTA (se tabell 4.1), bland vilka andelen förvärvsarbetande ökat med totalt . Skillnaden i förvärvsarbetsnivå mellan inrikes och utrikes födda är stor. Andelen förvärvsarbetande är lägre bland personer födda inom EU/EFTA och lägre bland personer födda utanför EU/EFTA än bland inrikes födda. Utvecklingen är liknande fram till och med enligt arbetskraftsundersökningarna (). Antalet sysselsatta utrikes födda ökar stadigt. Dock faller den relativa sysselsättningen för personer födda utanför , främst beroende på den ökande invandringen. Det är stor skillnad i andelen förvärvsarbetande mellan kvinnor och män som är födda utrikes. De senaste säsongsrensade kvartalsutfallet från för personer visar att andelen sysselsatta utrikes födda kvinnor var och andelen sysselsatta utrikes födda män var . Den registerbaserade statistiken visar också att fler män än kvinnor som är födda utanför är förvärvsarbetande, men också att skillnaden i förvärvsarbete mellan kvinnor och män har minskat något . Statistikuppgifter från registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, som redovisas i tabellen, och skiljer sig åt på ett flertal sätt varför sysselsättnings- och arbetslöshetsnivåerna inte kan jämföras rakt av. Andel som förvärvsarbetar, uppdelat efter födelseregion. EU/EFTA (exkl. -1,0 3 Källa till alla tabeller i avsnittet, om inget annat anges: SCB. Andelen bland de som var förvärvsarbetande föregående år och som fortfarande förvärvsarbetar är ett mått på hur stabil en grupps position är på arbetsmarknaden. En låg andel indikerar osäkra anställnings- förhållanden med till exempel många tidsbegränsade anställningar eller stor konjunkturkänslighet. Andelen som fortfarande förvärvsarbetar är relativt hög, för alla grupper (se tabell 4.2). De som är etablerade på arbetsmarknaden tycks alltså vara relativt konjunktur- okänsliga och kan oftast behålla ett arbete även med minskande efterfrågan. Andelen har också stigit för alla grupper över de studerade åren. Andelen som fortfarande hade ett arbete var högst bland personer födda i , följt i fallande ordning av nordiskt födda, födda inom EU/EFTA och slutligen födda utanför EU/EFTA. Ökningen av andelen som hade ett arbete följde motsatt mönster; andelen som var födda utanför EU/EFTA ökade mest. Tabell 4.2 Andel som var förvärvsarbetande föregående år och som fortfarande förvärvsarbetar, uppdelat efter föderlseregion. EU/EFTA (exkl. Även för arbetslöshetsnivåerna är skillnaderna mellan olika födelselandsgrupper stora (se tabell 4.3). De nordiskt födda har lägst personer födda utanför är högre. lösheten bland personer födda utanför är mer än dubbelt så hög som bland dem som är födda i , . Arbetslösheten minskade i alla födelselandsgrupper mellan 2000 och Den största minskningen har skett för personer födda utanför Det är stor skillnad i arbetslöshet mellan utrikes födda kvinnor Därutöver har lågkonjunkturens lämnat avtryck i arbetslöshetstalen. Det senaste säsongsrensade kvartalsutfallet från , år, visar att andelen utrikes födda kvinnor var (7,för inrikes födda) och Skr. 2009/10:233 andelen arbetslösa utrikes födda män var (7,för inrikes födda). Skillnaden mellan öppet arbetslösa kvinnor och män har ökat något . Arbetslösheten bland utrikes födda i har historiskt varierat på en nivå mellan två och högre än arbetslösheten bland inrikes födda. Vid den rådande lågkonjunkturen förefaller utrikes födda följa den nedre delen av denna skala. Andel öppet arbetslösa, uppdelat efter födelseregion. EU/EFTA (exkl. -2,2 -2,5 -2,0 -3,0 Andelen bland de som var arbetslösa föregående år men som fått ett arbete det efterföljande året ger ett mått på möjligheten att etablera sig i arbete. Även i det avseendet finns stora skillnader mellan födelselands- grupperna (se tabell 4.4). Medan andelen inrikes födda som gick från arbetslöshet till arbete låg , var motsvarande andel för personer födda utanför EU/EFTA . Trenden till 2008 är entydigt positiv för alla fyra födelselandsgrupper: allt fler av de arbetslösa fick ett arbete. Det finns dock skillnader i utvecklingen mellan grupperna. Dessa beror bl.a. på skillnader i konjunkturkänslighet mellan grupperna. Sannolikheten att träda i arbete är också betydligt lägre för arbetslösa nyanlända invandrare än för de arbetslösa som vistats i landet . Därmed återspeglas en hög invandring från en region i en lägre andel arbetslösa som övergår till arbete. Det sistnämnda är dock en tillfällig effekt som kan förväntas klinga av efter invandringstoppen. Tabell 4.4 Andel som var arbetslösa föregående år och som har fått arbete, uppdelat efter födelseregion. EU/EFTA (exkl. För att invandring ska kunna bidra till tillväxten på ett optimalt sätt krävs att invandrare kan omsätta sitt humankapital4, dvs. sin utbildning och sina yrkeserfarenheter, i inkomster. Ett sätt att mäta detta är genom att titta på hur stor andel av personer med eftergymnasial utbildning i olika födelselandsgrupper som också har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens. Andelen högutbildade i samhället ökar men efterfrågan på högutbildad arbetskraft i produktionen ökar inte lika snabbt. Därför har andelen med eftergymnasial utbildning som också har ett arbete som kräver sådan kompetens minskat i alla födelselands- grupper (se tabell 4.5). Det är dock stora skillnader i nivåer mellan de inrikes- och nordiskt födda har arbete som motsvarar utbildningen medan enbart EU/EFTA har ett sådant arbete. personer födda utanför EU/EFTA har färre än varannan högutbildad ett arbete som motsvarar utbildningens nivå. 4 Med humankapital avses de egenskaper som bidrar till att individen är produktiv i arbetslivet och eftertraktad på arbetsmarknaden. Humankapital kan bestå av såväl formell utbildning eller andra kompetenser som personliga egenskaper. Individens möjligheter på arbetsmarknaden påverkas inte bara av hennes reella humankapital, utan också av potentiella arbetsgivares förmåga att uppfatta vilket humankapital personen besitter. Tabell 4.5 Andelen eftergymnasialt utbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens, uppdelat efter födelseregion. EU/EFTA (exkl. -1,4 -1,4 -3,8 -2,1 Egenföretagande är något vanligare bland personer födda utanför än bland personer födda i . har företagandet ökat i alla födelselandsgrupper utanför för de födda utanför EU/EFTA (se tabell 4.6). Uppskattningsvis drivs av alla företag i med upp till 50 anställda i av utlandsfödda. beräknar att utlandsfödda står för av nyföretagandet.