prop · GX03246 · 2010-09-15 00:00:00 — För att det ska vara möjligt krävs dock att det finns särskilda skäl för vägran med hänsyn till arten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfte eller annan orsak. Inom dessa ramar kan föreningen ställa upp begränsningar dels i fråga om antalet medlemmar, dels i fråga om vilka som ska kunna bli medlemmar. Av uttalanden i förarbetena till FL framgår att en förening i sina stadgar kan begränsa verksamheten till ett visst geografiskt område. Medlemmar i en förening kan även behöva tillhöra en viss yrkesgrupp eller inneha en viss anställning eller vara konsumenter av vissa tjänster (se prop. 1986/87:7 s. 87). I dessa fall är det fråga om begränsningar i medlemskretsen. En av fördelarna med slutna försäkringsföreningar är att de som regel får relativt låga kostnader. Anskaffningskostnaderna för nya försäkringar är normalt en stor kostnadspost i försäkringsföretag. Å andra sidan kan en sluten förening inte fullt ut dra nytta av de stordriftsfördelar som ett större bestånd skulle ge. Det ska också beaktas att medlemmar i tjänstepensionskassor kan flyttas till en öppen förening, om arbetsgivare väljer att trygga sina framtida pensionsåtaganden i en sådan eller om arbetsgivarföretaget överlåts till en ny ägare som tryggar pension för anställda i alla koncernbolag hos en annan försäkringsgivare. Sammanfattningsvis bedöms att 3 kap. 1 § FL kan göras tillämplig på försäkringsföreningarna utan några särregler. Den föreslagna definitionen av en försäkringsförening innebär att såväl försäkringstagare som försäkrade kan vara medlemmar i en försäkringsförening. Varje förening ska i stadgarna bestämma villkoren för inträde i föreningen, dvs. hur medlemskap uppstår. Stadgarna får därvid inte vara utformade så att de strider mot öppenhetsprincipen. I en försäkringsförening torde dock det normala vara att medlemskap uppstår för försäkringstagaren i samband med att ett försäkringsavtal ingås. Ingenting hindrar dock en försäkringsförening från att i stadgarna föreskriva att det är den försäkrade som blir medlem i försäkringsföreningen i samband med Prop. 2009/10:246 försäkringsavtalets ingående. I redan existerande försäkringsföreningar måste således stadgarna ändras. Det innebär att föreningsstämman måste ta ställning till frågan. Detta förhållande får anses ge medlemmarna i en försäkringsförening tillräcklig säkerhet för att de ska kunna beakta sina framtida intressen. En sluten försäkringsförening bör därför kunna ombildas till en öppen. Bestämmelserna i 3 kap. 2 och 3 §§ FL reglerar frågor om rätt till medlemskap i de fall någon har förvärvat en medlemsandel, t.ex. genom arv eller köp, och vilka tidsfrister som då gäller. Bestämmelserna saknar bäring på försäkringsföreningarna. Någon särreglering i förhållande till dessa regler synes dock inte vara nödvändig. I förhållande till bestämmelserna i 3 kap. 4 och 5 §§ FL om utträde behövs en särregel om att en medlem som enligt stadgarna är skyldig att tillhöra en försäkringsförening inte kan säga upp sig till utträde. Detta gäller framför allt tjänstepensionskassorna. Försäkringsavtalslagen (2005:104) reglerar vissa fall när en försäk- ringsgivare får säga upp en försäkring. En sådan uppsägning från en försäkringsförenings sida innebär att föreningen är fri från sitt försäk- ringsansvar och kan i praktiken även innebära uteslutning av en medlem. Bestämmelsen i 3 kap. 6 § FL innebär att styrelsen ska föra en medlems- förteckning som ska hållas tillgänglig för var och en som vill ta del av den. För understödsföreningar motsvaras den av 15 § UFL, med den skillnaden att det inte finns krav på att medlemsförteckningen ska hållas tillgänglig. Det finns också skillnader i vad som ska antecknas i förteckningen. Medlemsförteckningen i ekonomiska föreningar ska framför allt, förutom uppgifter om medlemmarnas namn och adress, innehålla uppgifter om medlemmarnas insatser, medan den för understödsföreningar i stället ska innehålla uppgifter om tid för inträde. I en understödsförening ska det också finnas uppgifter om fribrevshavare. Trots dessa skillnader bör bestämmelsen för ekonomiska föreningar om att en medlemsförteckning ska föras och innehållet däri kunna tillämpas även av försäkringsföreningarna. Att en försäkringsförening ändå har god kontroll över vilka som är försäkringstagare eller ersättningsberättigade får anses som självklart. Det kan emellertid inte uteslutas att integritetskänslig information kan komma att antecknas i en försäkringsförenings medlemsförteckning. Skyldigheten att hålla medlemsförteckningen tillgänglig för var och en som vill ta del av den ska därför inte gälla för försäkringsföreningar. I detta sammanhang bör även nämnas att ett försäkringsbolag enligt 7 kap. 20 § FRL inte till förmånstagaren får lämna ut en personuppgift som behandlas enligt personuppgiftslagen (1998:204) och som anger att en försäkringstagare har vidtagit dispositioner beträffande utfallande belopp till förmån för någon annan. Samma sekretessregel bör Prop. 2009/10:246 gälla för försäkringsföreningar. Regeringens förslag: Bestämmelserna om förlagsinsatser i lagen om ekonomiska föreningar ska tillämpas av försäkringsföreningar med följande avvikelser. En särregel införs om att förlagsinsatser som inte tillskjuts från medlemmar begränsas till belopp motsvarande övrigt eget kapital. Ett större tillskott ska få göras om det finns synnerliga skäl och om lämnar tillstånd. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian lämnades inget förslag till särregler beträffande inlösen av förlagsinsatser. Remissinstanserna: anser att det bör föreskrivs i vilken form som förlagsinsatser får tillskjutas. ingen erinran mot förslaget. Bakgrund: I 5 kap. FL finns bestämmelser om förlagsinsatser. förlagsinsatser ska förekomma, ska reglering ske i föreningens stadgar. Kapitalet får skjutas till av såväl medlemmar som andra, med vissa begränsningar för icke-medlemmarna. I stadgarna kan dock tas in föreskrifter om begränsningar i fråga om vem som har rätt att tillskjuta förlagsinsatser och genom överlåtelse förvärva de rättigheter som är förenade med förlagsinsatserna (förlagsandelar). insatser får dock inte införas stängare begränsningar än vad som gällde när insatsen gjordes. För varje förlagsinsats ska föreningen förlagsandelsbevis. stadgarna kan bestämmas att föreningen i stället kan registrera förlagsandelar hos en central värdepappersförvarare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, under förut- sättning att några förvärvsbegränsningar inte gäller. före en förteckning över samtliga förlagsinsatser. vara bundna i föreningen . utdelning och ej ränta, för att den ska utgå måste fritt eget kapital finnas. Om föreningen upplöses och det vid upplösningen finns överskott, har innehavaren av förlagsandelar rätt att få dessa inlösta innan utbetalning sker till andra ändamål. Inlösenbeloppet får inte överstiga vad som av föreningens egna kapital (ej inräknat reservfond eller uppskrivningsfond) belöper på andelen i förhållande till övriga förlagsinsatser. Utöver bestämmelser i 5 kap. finns andra bestämmelser i som rör Bland annat följer av 7 kap. att en förlagsandels- innehavare inte har rösträtt på stämman. Bestämmelser om förlagsinsatser saknas för understödsföreningar i Skälen för regeringens förslag: En ekonomisk förening kan erhålla riskbärande kapital från andra än medlemmarna i form av förlagsinsatser. Förlagsinsatserna räknas till föreningens egna bundna kapital men intar i realiteten en mellanställning mellan medlemsinsatserna och det lånade kapitalet, t.ex. förlagslån. För att förhindra att en alltför stor del av föreningens egna kapital utgörs av kapital från andra än medlemmarna finns en beloppsbegränsning i 5 kap. 1 § andra stycket FL som relaterar till medlemsinsatserna. Även i en försäkringsförening kan det uppkomma ett behov av kapital- tillskott under rörelsens gång. Ett kapitaltillskott kan möjliggöra en försäkringsförenings fortlevnad i en allvarlig men tillfällig krissituation. Vidare kan t.ex. en utvidgning av verksamheten medföra behov av kapital som inte möts av nya som kan förväntas från sådan verksamhet. Alternativa finansieringskällor ökar möjligheterna till tillväxt och kan underlätta satsningar på nya försäkringsprodukter. Som framgått ovan undantas försäkringsföreningarna från bestämmelser om medlemsinsatser. Begränsningsregeln i 1 § kan därför inte tillämpas på försäkringsföreningar. I stället föreslås för försäk- ringsföreningar liksom för ömsesidiga försäkringsbolag att begränsningsregeln ska gälla i förhållande till försäkringsföreningens övriga egna kapital när insatsen gjordes. Om det finns synnerliga skäl bör vidare , i ett enskilt fall, kunna lämna tillstånd till större tillskott. De närmare överväganden som görs beträffande förlagsinsatser redovisas i avsnitt 7.2.7. När det gäller frågeställning beträffande i vilken form förlagsinsatser får tillskjutas kan följande anföras. Beslut om förlagsinsatser ska beslutas av föreningsstämman och i stadgarna ska lämnas uppgift om vad som ska gälla för dessa. Som utgångspunkt gäller att samtliga röstberättigade i föreningen måste stå bakom ett beslut att ändra stadgarna (se 7 kap. 15 § FL). Det räcker såldes inte att samtliga vid stämman närvarande eller röstande röstar för stadgeändringen. Alternativt kan stadgeändringen komma till stånd genom majoritetsbeslut men frågan måste då behandlas vid två stämmor, varvid det krävs kvalificerad majoritet vid den senare stämman. Medlemmar som inte samtyckt till en stadgeändring har dessutom en särskild utträdesrätt. Medlemmarna har således goda möjligheter att utöva inflytande över beslut om ändring i stadgarna att tillåta förlagsinsatser. Bestämmelserna får anses tillgodose de bakomliggande skyddsintressena och några särregler om i vilken form som förlagsinsatser kan tillskjutas i en försäkringsförening föreslås inte. Regeringen delar inte heller uppfattning att det behövs en särregel i förhållande till FL:s beloppsbegränsning vid inlösen av förlagsinsatser (5 kap. 8 § FL) som beaktar vinstandelslån och kapitalandelslån till den del de avser eget kapital (jfr avsnitt 7.2.7 angående ömsesidiga försäkringsbolags möjligheter att ta upp vinstandelslån och kapitalandelslån). Regeringens förslag: Bestämmelserna i lagen om ekonomiska föreningar om föreningens ledning ska i huvudsak gälla för försäk- ringsföreningar, men vissa särregler ska tas in i den nya försäkringsrörelselagen. En försäkringsförening ska, oavsett föreningens storlek, ha en verkställande direktör. Han eller hon får inte vara ordförande i Innan styrelseval förrättas ska ordföranden vid föreningsstämman lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. Ledningen i en försäkringsförening ska uppfylla samma krav på lämplighet som gäller för ledningen i andra försäkringsföretag. Vissa särregler ska även gälla i fråga om jäv för styrelseledamot och den verkställande direktören, lydnadsplikt för ställföreträdare samt ställföreträdares överskridande av befogenhet eller behörighet. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås en särskild lagregel om att styrelseledamöterna i en försäkringsförening inte behöver vara medlemmar i försäkringsföreningen. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. Bakgrund: Bestämmelser om ledningen i ekonomiska föreningar finns i 6 kap. En ekonomisk förenings styrelse ska bestå av minst tre ledamöter. Styrelsen väljs i normalfallet av föreningsstämman. I stadgarna får dock föreskrivas att hela eller delar av styrelsen ska utses på annat sätt. Det finns inga begränsningar om vem eller vilka som kan ges stadgerätt att utse styrelseledamöter. En styrelseledamots uppdrag får omfatta högst . Vidare gäller att styrelseledamöterna ska vara med- lemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Dessutom får vissa ställföreträdare för medlemmar vara styrelse- ledamöter. I större föreningar ska styrelsen utse en verkställande direktör. När styrelseledamot, verkställande direktör eller suppleant tillträder sitt uppdrag ska han eller hon anmäla sitt innehav av aktier i aktiebolag i samma koncern som föreningen. Enligt den s.k. generalklausulen i 13 § får styrelsen eller en annan ställföreträdare för föreningen inte företa en handling som är ägnad att bereda en otillbörlig fördel åt en medlem eller någon annan till nackdel för föreningen eller annan medlem. I 10 § finns regler om jäv som syftar till att skydda föreningen mot att styrelse- ledamot eller verkställande direktör tillgodoser sina intressen på föreningens bekostnad. Bestämmelser om ledningen i understödsföreningar finns i 2728 §§ UFL. I 27 § UFL görs en hänvisning till lag om ekonomiska föreningar. Bestämmelserna om understödsföreningars ledning överens- stämmer i stor utsträckning med gällande regler för ekonomiska föreningar i 6 kap. För understödsföreningar gäller dock avvikande bestämmelser om hur styrelsens ledamöter får utses och uppdragets längd. Vidare får anställd i föreningen inte vara styrelseordförande och juridisk person får inte vara styrelseledamot. För understödsföreningar finns inte någon skyldighet för styrelsen att utse en verkställande direktör. Vid genomförandet av tjänstepensionsdirektivet infördes regler om lämplighetsprövning av styrelseledamöter och suppleanter i under- stödsföreningar som driver verksamhet avseende tjänstepensions- försäkring (27 a § UFL). Vidare följer av 27 a § UFL att den som är underkastad näringsförbud inte får vara styrelseledamot i en under- stödsförening som driver verksamhet för tjänstepensionsförsäkring. understödsföreningar som inte driver sådan verksamhet finns inte något krav på styrelseledamöternas lämplighet för uppdraget. Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 kap. 1 § FL väljs styrelsen av föreningsstämman, om det inte föreskrivs i stadgarna att en eller flera styrelseledamöter ska utses på annat sätt. Bestämmelsen i 27 § UFL om att minst hälften av styrelsens ledamöter i en understödsförening ska väljas på föreningsstämma eller av en organisation som kan anses företräda medlemmarna har tillkommit för att förhindra att andra än medlemmarna själva får huvudinflytande i föreningen. I propositionen föreslås nuvarande regler om att minst hälften av fullmäktige ska utses av föreningens medlemmar eller av en organisation som kan anses företräda medlemmarna bestå. (se avsnitt 8.2.6). I övrigt bedöms det inte nödvändigt att införa någon särregel i förhållande till 6 kap. 1 § FL. Enligt 6 kap. 3 § FL ska styrelsen utse en verkställande direktör, om antalet anställda överstigit 200 . För försäk- ringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag gäller att bolagen alltid ska ha en verkställande direktör och att han eller hon inte får vara styrelsens ordförande. När nu de legala verksamhetsbetingelserna för- ändras för försäkringsföreningarna finns skäl att införa motsvarande krav i försäkringsföreningarna. En skyldighet att utse verkställande direktör ska därför gälla även för försäkringsföreningar, oavsett föreningens storlek, med motsvarande begränsning vad gäller ordförandeposten i styrelsen. Inom ramen för det dispensförfarande som föreslås för mindre försäkringsföretag, bör det finnas möjlighet till undantag från kravet på verkställande direktör. Enligt 6 kap. 4 § andra stycket FL ska styrelseledamöterna vara medlemmar i föreningen, om inte stadgarna i särskilt angivna fall tillåter annat. Den som enligt lag är ställföreträdare för en medlem eller, om en juridisk person är medlem, den som är ledamot av styrelsen för den juridiska personen eller delägare i denna får dock vara styrelseledamot utan att vara medlem i föreningen, även om stadgarna saknar föreskrift som detta. Någon särregel i förhållande till 6 kap. 4 § andra stycket FL synes inte nödvändig. Ledningen i en försäkringsförening bör rimligtvis uppfylla samma krav på lämplighet som gäller för ledningen i andra försäkringsföretag. Således föreslås att ska pröva att styrelseledamöter och deras suppleanter samt verkställande direktör och dennes ställföreträdare har de insikter och den erfarenhet som måste krävas för att delta i ledningen av en försäkringsförening och även i övrigt vara lämplig för uppgiften. Vidare kan ingripa mot en försäkringsförening eller en ledamot om denne inte kan anses lämplig att delta i ledningen av föreningen. För försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag har före- slagits en bestämmelse om att stämmans ordförande innan styrelseval hålls ska lämna uppgift om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. Motsvarande informationskrav bör även gälla i försäk- ringsföreningar. Jävsreglerna i 6 kap. 10 § FL stämmer i sak överens med motsvarande bestämmelser i . För att förstärka skyddet för försäkringstagarna bör, i likhet med det som gäller för försäkringsbolag, dock föreskrivas att jäv för en styrelseledamot eller den verkställande direktören även ska anses föreligga vid avtal mellan försäkringsföreningen och en juridisk person Prop. 2009/10:246 som styrelseledamoten eller den verkställande direktören ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Detta ska dock inte gälla om försäkringsföreningen äger samtliga aktier i föreningens motpart och motparten är ett annat bolag än ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst (se närmare om skälen i avsnitt 6.3.5). Av FL:s funktionsuppdelning mellan stämma, styrelse och verk- ställande direktör följer att styrelsen i princip ska följa stämmans direktiv och att verkställande direktören och särskild firmatecknare ska följa beslut och anvisningar av styrelsen. I 6 kap. 13 § FL finns en begräns- ningsregel som föreskriver att föreningens ställföreträdare inte får följa sådana föreskrifter av föreningsstämman som står i strid med FL eller stadgarna och därför inte gäller. Detta bör även gälla försäkrings- föreningar. Motsvarande bör gälla i fråga om föreskrifter som står i strid med bestämmelserna i den nya lagen eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Av 6 kap. 14 § FL följer att en ställföreträdare som överskridit sin befogenhet när han eller hon företog en rättshandling för föreningen inte binder föreningen om tredje man insåg eller bort inse att befogenheten överskreds, dvs. var i ond tro. Bestämmelsen överensstämmer med det som gäller för försäkringsbolag , med det undantaget att ett försäkringsbolag, trots motpartens onda tro, är bundet av ställföreträdares befogenhetsöverskridande av föreskrift om bolagets verksamhetsföremål eller andra föreskrifter som har meddelats i bolagsordningen eller av annat bolagsorgan.. Samma regler bör här gälla för alla försäkringsföretag, vilket innebär att det för försäkringsföreningarna krävs en särregel i förhållande till 6 kap. 14 § FL. Regeringens förslag: Bestämmelserna om föreningsstämma i lagen om ekonomiska föreningar ska gälla för försäkringsföreningar, men vissa särregler tas in i den nya försäkringsrörelselagen. En försäkringsförening ska kunna bestämma att även den som tillskjutit verksamhetskapital ska ha rösträtt vid föreningsstämman. åläggs att efter anmälan sammankalla föreningsstämman om så inte skett i föreskriven ordning. Liksom enligt gällande rätt ska minst hälften av fullmäktige utses av föreningens medlemmar eller av organisationer eller annan som kan anses företräda medlemmarna. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens I promemorian föreslås en särskild lagregel om att fullmäktig inte ska behöva vara medlem i försäkringsföreningen. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. Bakgrund: Bestämmelserna om föreningsstämma finns i 7 kap. Det är vid föreningsstämman som medlemmarna har rätt att besluta i Varje medlem har en röst, om inte annat an- ges i stadgarna. Det finns också möjlighet för medlemmarna att helt eller delvis överlämna beslutanderätten till särskilda fullmäktige. Fullmäktigesystemet kan lösa praktiska problem som uppstår när det finns många medlemmar som är spridda geografiskt. Fullmäktiges befogenhet, hur de ska utses och tiden för deras uppdrag (dock högst ) ska regleras i stadgarna. Fullmäktige ska som huvudregel vara medlemmar i föreningen. Ett fullmäktigsammanträde anses som föreningsstämma. En fullmäktig får inte rösta genom ombud. Enligt bestämmelserna har en medlem rätt att få ett ärende behandlat vid en föreningsstämma om han begär det i den ordning som framgår av stadgarna. Om stadgarna inte reglerar detta ska medlemmen skriftligen framställa sin begäran hos styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman. Föreningsstämmans beslut utgörs av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Enligt 7 kap. 13 § andra stycket finns dock möjlighet att avvika från ovanstående beslutsförfarande genom av- vikande regler i stadgarna. Bestämmelser om votering saknas i FL. Bestämmelserna om föreningsstämma i FL överensstämmer delvis med de bestämmelser som gäller för understödsföreningar enligt 3335 §§ UFL. Enligt UFL ska vissa uppgifter utföras av i stället för av . kan medge att ordinarie föreningsstämma hålls endast vartannat eller och kan i sådana fall meddela erforderliga föreskrifter. Vidare är det tillåtet att i vissa fall avgöra ärenden på stämman utan att de har angetts i kallelse till stämman. Liksom i ekonomiska föreningar är det för dagens understöds- föreningar möjligt att överföra medlemmarnas beslutanderätt till särskilt valda fullmäktige. Minst hälften av dessa fullmäktige ska utses av för- eningens medlemmar eller av organisation som kan anses företräda medlemmarna. Om inte medger annat ska full- mäktige vara medlem i föreningen och får utses för en period om högst . Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i om förenings- stämman överensstämmer delvis med motsvarande regler i UFL. I UFL saknas dock bestämmelser om att en medlem har rätt att få ett ärende behandlat på stämman om han begär det i den ordning som framgår av stadgarna. En sådan regel får anses stärka medlemsinflytandet och bör därför gälla även för försäkringsföreningarna. En naturlig konsekvens av det föreslagna kravet på verksamhetskapital vid bildandet av en försäkringsförening är att den som tillskjutit verksamhetskapital får ges rösträtt vid föreningsstämman. Detta föreslås även gälla när verksamhetskapital tillskjutits av andra än medlemmar. I stadgarna för en försäkringsförening ska således anges om de som tillskjutit verksamhetskapital ska ha rösträtt vid föreningsstämman. Enligt 33 och 34 §§ UFL har möjlighet att tillåta att föreningsstämma i en understödsförening inte behöver hållas . Den ordinarie stämman, som normalt hålls en gång , är oftast medlemmarnas enda möjlighet att utöva sitt inflytande. Det är som beslut ska tas med anledning av föreningens resultat och finansiella ställning samt bedömas hur ledningen skött sina åtaganden. Att en sådan stämma hålls är därför väsentligt för att medlemmarna ska kunna utnyttja sitt inflytande. föreningen tillämpar ett fullmäktigesystem. Av den anledningen bör möjlighen att efter tillstånd mer sällan hålla föreningsstämma inte behållas för försäkringsföreningar. Inte heller bör frågor som avser möjligheten att behandla ärenden på stämman behandlas annorlunda i försäkringsföreningar jämfört med vanliga ekonomiska föreningar. Vidare bör och inte som i ekonomiska föreningar, vara skyldig att efter anmälan sammankalla förenings- stämman om styrelsen inte fullgjort sina skyldigheter i detta avseende. Närmare om skälen framgår i avsnitt 6.3.4 och 7.2.4. Fullmäktigesystemet för ekonomiska föreningar regleras i 7 kap. 12 § FL. Den förening som önskar använda fullmäktigesystemet måste ha bestämmelser om detta i sina stadgar. Av stadgarna ska framgå vilken beslutanderätt fullmäktige har, hur fullmäktige ska utses och tiden för deras uppdrag.