prop · GY0354 · 2010-12-22 00:00:00 — rasism och främlingsfientlighet, icke-diskriminering i allmänhet och barns rättigheter stått i fokus. uppmärksammat MR-kommissariens aktiva åtgärder som ledde till frigivningen av tre georgiska tonåringar som på ett otillbörligt sätt hölls av de sydossetiska de facto-myndigheterna. Kommissarien utför länderbesök med syfte att etablera en direkt dialog med berörda myndigheter. Efter besöken publiceras rapporter vilka innehåller slutsatser och rekommendationer. stater har besökts vilket bidragit till framtagandet av en övergripande strategi för bedömning av efterlevnaden av mänskliga rättigheter. Kommissarien genomför numera ämnesspecifika länderbesök, däribland regelbundna besök till romska bosättningar varefter rekommendationer har lämnats till nationella myndigheter. I sin rapportering har problematiken med segregerade skolor och undermålig undervisning särskilt lyfts fram. Vidare konstateras en ökad antiziganism och diskriminering i samband med migration av romer mellan vissa av Samarbetet med ombudsmän och andra nationella MR-organisationer Kommissarien har även tagit del av integreringsarbetet avseende mänskliga rättigheter i EU:s politik samt i arbetet inför EU:s anslutning till Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Programmet a Europe for and with Children beslutades vid Under det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén 2008 initierades arbetet med att ta fram en programstrategi för arbete om barns rättigheter under de kommande tre åren. Strategin antogs och gäller för åren Den fastställer tre prioriterade områden; förhindrande av våld mot barn, åstadkommandet av barnvänliga rättsprocesser och säker- ställandet av barns deltagande i samhället. roll i det europeiska samarbetet liksom rådets regionala ansvar i förhållande till FN. En rad möten och andra evenemang har hållits i strategins genomförande. Policy Guidelines on integrated national strategies for the protection of Skr. 2010/11:54 children from violence antogs av ministerkommittén . tillsattes också en expertgrupp inom ramen för CDCJ med uppgift att ta fram riktlinjer för ett barnvänligt rättsväsende. 6.1.4 Rättigheter för personer med funktionsnedsättning Ett forum (CAHPAH), underställt , bildades för samordning av uppföljningen av handlingsplanen för att förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning i , 20062015. har aktivt arbetat för att handlingsplan ska kunna användas som ett regionalt verktyg vid genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen antogs av Generalförsamlingen och ratificerades av . 6.1.5 Våld mot kvinnor Våld mot kvinnor var temat för en ministerkonferens vid vilken enighet uppnåddes om utarbetande av en konvention i ämnet. En kommitté (Ad hoc and combating violence against women and domestic violence - CAHVIO) presenterade en interimsrapport om innehållet i en kommande konvention . uppmanade kommittén att fortsätta sitt arbete i enlighet med rapporten. Ett första konventionsutkast lades fram inför kommitténs tredje möte och ett sista möte med kommittén kommer att äga rum . har aktivt deltagit i kommitténs arbete. hölls i , . beslutade anta en resolution: Bridging the gap between de jure and de facto equality to achieve real gender equality och en handlingsplan för styrkommittén för jämställdhetsfrågor (Le Comité directeur pour légalité entre les femmes et les hommes - CDEG) med anledning av resolutionen. I handlingsplanen anges bland annat att CDEG ska arbeta med balanced participation of women and men in political and public decison making, att tillsammans med andra styrkommittéer ta fram en handbok avseende att bekämpa könsstereotyper i medierna med hänsyn tagen till press- och yttrandefrihet, intensifiera jämställdhetsintegreringsarbetet inom såväl och dess olika organ som inom medlemsländerna samt utarbeta metoder att motverka diskriminering avseende särskilt invandrarkvinnor. CDEG är också verksam i det pågående arbetet med att ta fram en konvention för att motverka mäns våld mot kvinnor. Generalsekreterarens uppdrag att utarbeta en årlig rapport om jämställdhetsarbetet ses som en betydelsefull åtgärd för att 13 söka åstadkomma en sammanhängande policy på jämställdhetsområdet. har tillträtt konvention om människohandel, som trädde ikraft . 6.1.7Frågor om rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoners (hbt) Hbt-frågor är prioriterade för den . Inom ramen för samarbetet i har haft en pådrivande roll för att ta fram och slutligt anta en rekommendation om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck. Rekommendationen antogs av ministerkommittén . Det var första gången alla medlems-stater enats om ett dokument som uttryckligen bekräftar hbt-personers rättigheter. De åtgärder som vidtagit i syfte att stärka och förtydliga rätten till skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck har därmed nått resultat. 6.1.8 Rasism och intolerans Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att granska och analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser etnisk diskriminering, rasism och intolerans. På grundval av analysen utarbetar ECRI rapporter om varje enskilt land. Den fjärde omgången av landgenomgångar sker 2008-2012 (ett tiotal länder granskas ). Enligt planerna kommer att granskas . valdes den svenska representanten i ECRI till vice ordförande. Arbetet vad gäller skydd för personer som tillhör nationella minoriteter sker främst i expertkommittén för frågor som rör nationella minoriteter (Comité d'experts du Conseil de l'Europe sur les questions relatives à la protection des minorités nationales - DH-MIN), som är en under- kommitté till styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH). omvaldes representant i DH-MIN till uppdraget som vice ordförande i expertkommittén. har kommittén bland annat ägnat sig åt frågan om nationella minoriteters möjlighet till delaktighet och tillgång till nya medier. har ratificerat ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen) och rapporterar därför periodiskt om genomförandet av konventionerna till . Specialistgruppen för romska frågor (le Comité dexperts sur les Roms et les du voyage - MG-S-ROM) har till uppgift att bidra till en långsiktig förbättring för 10 till 12 miljoner romer. 2010/11:54 fungerar som rådgivare åt ministerkommittén i frågor som gäller romer. Gruppen möts och arrangerar även inspektions- eller studieresor och rundabordssamtal. gjorde MG-S-ROM ett ställningstagande om bostadssituationen för romer i samt en uppdatering av ett tidigare ställningstagande angående återvändande av romer till Kosovo och sydöstra . En studieresa genomfördes även till . genomförde en uppföljning till den konferens om romska kvinnors rättigheter som genomförde i samarbete med och för grund- läggande rättigheter (se regeringens skrivelse 2007/08:81). medverkade bland annat på statsrådsnivå. 6.2Ett utökat samarbete om demokratifrågor Ett utökat samarbete i om demokratifrågor har varit en svensk prioritet alltsedan Warszawa-toppmötets slutsatser antogs. Efter trevande försök med fora i och lade demokratiforum i /grunden för den fortsatta processen. Under det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén följdes arbetet upp i med ett forum om e-demokrati. hade en framträdande roll i konferensen. 2009 stod värd för ett demokratiforum inriktat på valfrågor. Det fördjupade demokrati- samarbetet i är en ny dimension i verksamheten, liksom ett nydanande internt fyrpartssamarbete (quadrilog) mellan minister- kommittén, parlamentariska församlingen, lokal- och regionalkongressen samt enskilda organisationer. På uppdrag av Generaldirektoratet för demokrati och politiska frågor (GR-DEM) presenterades en utvärdering av demokratiforum. Forumet står inför en omstruktureringsprocess. följer forumets omstrukturering mot bakgrund av de goda erfarenheter och den arbetsmetodik som etablerades i och med forum i /. firar sitt 20-årsjubileum . antagit demokratiska styrelseskick och anslutit sig till västerländska demokratiers gemensamma värdegrundsstrukturer. stater i har dock inte hållit fria val ännu vilket är anledningen till att , i nära samarbete med kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), gjort särskilda ansträngningar för att förbättra vallagarna. gick igenom en konstitutionell kris där Parlamentet förmådde inte välja president, vilket resulterade i att det upplöstes . som därefter valdes, , lyckades inte heller välja president. Enligt den moldaviska konstitutionen krävs 3/5 av rösterna, men inget parti eller koalition av partier kunde uppnå detta röstetal, varför det konstitutionella dödläget kvarstod, med talmannen som interimspresident. har två olika förslag om ändringar i konstitutionen lagts fram, ett av regeringen och ett av oppositionen. Efter en lång debatt och konsultationer med såväl som , beslutades att en folkomröstning skulle genomföras om förslag gällande införande av direktval av presidenten. Folkomröstningen misslyckades emellertid att uppnå erforderligt valdeltagande, varför parlamentet på nytt upplöstes och nyval har utlysts till . En annan konstitutionell situation som varit inblandad i gäller . har inneburit ett nytänkande för landet och flera viktiga reformer har genomförts. Presidenten har bibehållit stora maktbefogenheter, som han anser sig behöva för att genomföra nödvändiga reformer. var inrikespolitiskt turbulent, med bl.a. omfattande gatuprotester. Presidenten etablerade en kommission, med uppdrag att finna en ny konstitutionell modell som vilar på maktfördelningsprincipen. konsulterades upprepade gånger under processen. En ny konstitution, som bl.a. innebär en försvagad presidentmakt, antogs av det georgiska parlamentet . har även varit aktiv i Bosnien och . Bosnien och unika särdrag är att konstitutionen är en del av ett fredsavtal () och när den utarbetades först och främst var avsedd att förmå de stridande parterna att lägga ned vapnen. En omfattande decentralisering, maktdelning och kontrollmekanismer mellan och olika etniska principer inkluderades således i konstitutionen. Kriget upphörde men den stat som växte fram är alltjämt svag och beroende av stark inblandning från det internationella samfundet. Behoven att genom författnings- reform, modernisera och förenkla beslutsfattande med mera är uppenbara, inte minst i ljuset av Bosnien och EU- närmande. framkom nya sakomständigheter som satte ytterligare press på de bosniska politikerna: i rättsfallet Sejdic och Finci mot Bosnien och har funnit bestämmelser i konstitutionen, som hindrar representanter för andra grupper än bosniaker, kroater och serber att ställa upp i val till parlamentets andra kammare och till det kollektiva presidentskapet, vilket innebär en kränkning av . Domslutet innebär att Bosnien och nu måste ändra sin konstitution men det har ännu inte gått att nå enighet om hur detta ska ske. övervakar genomförandet av domslutet. Relationer till andra länder och internationella Skr. Arbetet inom ramen för program för stöd för en demokratisk utveckling i , med fokus på i synnerhet det civila samhället, har fortgått . Verksamhet har bland annat bedrivits vid informationscenter i . har, inom ramen för programmet, bidragit till genomförandet av ett seminarium i på temat och . Från en svensk utgångspunkt är det viktigt att ansträngningar för att få att närma sig övriga och anamma europeiska värderingar fortsätter. Inte minst frågan om dödsstraffet bör fortsatt uppmärksammas genom medvetandegörande och offentlig debatt. kan här spela en betydelsefull roll och ser gärna ett ökat engagemang från organisationens sida. verksamhet i Kosovo har hämmats av oenighet mellan medlemsstaterna beträffande Kosovos status. aktiviteter har mest varit inriktade på projekt för skydd av kulturarvet utan direkt samarbete med Kosovos egna institutioner. med flera har verkat för ett utökat engagemang av på dess kärnområden, nämligen avseende demokrati- och rättsstatsinsatser med utgångspunkt i individens rättigheter, det vill säga oberoende av statusfrågan. Detta synsätt har börjat vinna gehör med resultat i utökade möjligheter att verka på viktiga kärnområden även i Kosovo. stöd har en viktig och självklar funktion att fylla i Kosovos kapacitetsuppbyggnad och reformagenda. utgör också ett viktigt komplement till övriga bilaterala och internationella utvecklingsinsatser, inte minst EULEX insatser inom rättsstatsområdet. De centrala elementen i strategiska roll för Bosnien och är främst konstitutionella reformer i linje med samt tillämpningen av ett antal domar från varav den viktigaste är målet Sejdic och Finci som handlade om de konstitutionella hinder som finns för vissa etniska minoriteter att ställa upp i president- och parlamentsval. frågor spelar en aktiv rådgivande roll. ytterligare element är omfattande biståndsprogram i handlingsplan över insatser relaterade till valen . rad kapacitetsbyggande aktiviteter genomfördes riktade mot såväl politiker som medborgare bland annat för att öka kunskapen om genomförandet av demokratiska val samt främja ett högt valdeltagande. Vidare deltog med observatörer som övervakade valen. Sedan undertecknandet av ett Memorandum of Understanding (MoU) mellan och EU har samarbetet mellan de två organisationerna intensifierats, både utifrån ett kvalitativt och kvantitativt perspektiv. Det är uppenbart att verksamhet och reformer av organisationen i ökande grad är kopplad till samarbetet med EU. Bidragande till detta är i första hand den fördjupade dagordningen om mänskliga rättigheter i EU vilken accentuerats genom Lissabonfördraget och EU:s kommande anslutning till om de mänskliga rättigheterna. Anslutningen, liksom de förhandlingar som kommer att föregå denna, kan antas leda till en kvalitativ förändring av EU-samarbetet med av betydelse utöver själva anslutningen. Det fördjupade MR-samarbetet i EU till vilken utöver anslutningen till även rättighetsstadgans bindande karaktär, inrättandet av en kommissionär för rättighetsfrågor samt att för grundläggande rättigheter i gradvis stärker och utökar sin verksamhet har väckt viss oro i sekretariatet med hänvisning till risk för dubbelarbete. Bedömningen är att denna utveckling i grunden är positiv för med dess solida MR-acquis och kompetens. Utvecklingen i EU inom kärnområden kan stimulera och stärka verksamhet både i substans och finansiellt. Det utökade rättsstatssamarbetet mellan EU och har lett till en rad insatser och gemensamma projekt, framför allt avseende rättsstatsbiståndet till länder i Öst- och samt och . Som medlemmar i är dessa länder bundna av normer och åtaganden som hanteras av övervakningsorgan och andra institutioner. EU får genom det närmare samarbetet tillgång till kompetens och instrument för rättsstatsutveckling. EU-stöd till rättsstatsbistånd ökar kontinuerligt och uppgick till . Det mest omfattande rättsstatssamarbetet mellan EU och gäller med ett omfattande och flerårigt samarbetsprogram för att stärka rättsväsendet. har i detta sammanhang bidragit med till program i för insatser främst avseende lokal- och regional demokrati. Potentialen är stor för ytterligare fördjupning av rättsstatssamarbetet i och övriga länder inom ENP/EaP-samarbetet (European Neighbourhood Policy and Eastern Partnership), på , i samt potentiellt även i . Denna utveckling har ett nära samband med kommande reformer i med en gradvis omfördelning av resurser från normativ verksamhet till övervakning och tillämpning av organisationens acquis samt uppfyllande av medlemsstaternas åtaganden. Sedan MoU-undertecknandet har samarbetet ytterligare utvecklats. En viktig prioritering för samarbete är att främja demokratisk stabilitet och fred, både i västra (, och , 18 , , , före detta jugoslaviska republiken och Kosovo) och i södra (, Skr. 2010/11:54 och ). Inom ramen för samarbetet ingår program vilka består av en rad aktiviteter som överenskommits mellan och i samråd med regeringarna i de berörda länderna. Programmen syftar till att underlätta och stödja rättsliga och institutionella reformer. Kurser, expertrapporter och råd till regeringar, konferenser och workshops är vanliga arbetsmetoder. Den politiska dialogen har intensifierats vilket bland annat illustreras av möten mellan generalsekreterare och ordförande samt med EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för , då man enades om att upprätthålla nära och regelbundna kontakter samt att utveckla samarbetet. Vidare deltar med viss regelbundenhet i EU:s rådsarbetsgrupper, främst i arbetsgruppen för och (), arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM) och arbetsgruppen för västra (COWEB). En viktig fråga för det framtida samarbetet blir att skapa goda förutsättningar för en snar anslutning av EU till . 7.5Organisationen för säkerhet och samarbete i () Samarbetet mellan och fokuserade fortsatt på de fyra prioriterade områdena: kampen mot terrorism, bekämpande av människohandel, skydd av rättigheter för personer tillhörande nationella minoriteter samt främjande av tolerans och icke-diskriminering. Vid det nionde mötet i fattades beslut om att från och med det tionde mötet - i fokusera på två av de prioriterade samarbetsområdena. Vidare beslutades att övergå till att hålla vårmötena i och höstmötena i . I och med att övervakningsmekanism på människohandelsområdet, , blev fullt operationell behövde man utveckla nya vägar för samarbete de bägge organisationerna emellan, inte minst för att söka undvika onödigt dubbelarbete. träffades en överenskommelse mellan om hur man framöver skall samarbeta på området. Utöver detta samarbetar organisationerna inom bland annat valobservation, lagreformer samt främjande av mänskliga rättigheter och demokrati. hölls inget högnivåmöte mellan ordförandeskapen i de båda organisationerna. ägde ett högnivåmöte rum mellan det schweiziska ordförandeskapet i och det kazakiska ordförandeskapet i . Bland annat diskuterades och bidrag till Genève-diskussionerna om konsekvenserna av konflikten i . Resolution om samarbetet mellan FN och antas , (res 63/14). översändes utkast till resolution från till för fortsatta textförhandlingar . Texten tar upp en mängd samarbetsområden, däribland skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, förebyggande av tortyr, kamp mot rasism och diskriminering, rättigheter för personer tillhörande minoriteter, bekämpande av människohandel, barnets rättigheter, jämställdhet, demokratifrågor samt bekämpande av korruption. Dödsstraffet finns omnämnt i den preambulära delen av resolutionsutkastet. Det är ministerkommittén som beslutar i frågor som rör budget. Den parlamentariska församlingen yttrar sig. Den allvarliga internationella finanskrisen har förorsakat problem för samtliga medlemsstater, vilket också får konsekvenser för organisationens arbete. Under dessa omständigheter är det nödvändigt att alla administrativa enheter anstränger sig och bidrar till nödvändiga besparingar. Budgetens utgångspunkt är real nolltillväxt. fattade ministerkommittén enhälligt beslut om budgetarna . Den ordinarie budgeten slutade på . bidragsandel av den ordinarie budgeten utgjorde eller . Den totala budgeten inkluderade också extraordinarie budget om , pensioner om och den europeiska ungdomsfonden om . Därtill kommer den samlade budgeten för partsavtalen om totalt . Det totala svenska utfallet var 58 765 . Det totala svenska bidraget, inklusive de partsavtal deltar i, uppgick till . någonsin framfördes under det svenska EU- ordförandeskapet ett EU-uttalande om budget och reformer. I uttalandet välkomnades generalsekreterarens avsikt att på ett tidigt stadium lägga fram sina förslag rörande budgetprioriteringar , i syfte att ge medlemsstaterna möjlighet att ge vägledning. Processen skulle vara transparent och med ökat fokus på kärnområdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. Stödjande verksamhet skulle stärka kärnområdena. presenterade generalsekreteraren sina budget- och reformförslag . , och fattade ministerkommittén beslut rörande generalsekreterarens föreslagna prioriteringar och budgetimplikationerna av dessa. välkomnades generalsekreterarens avsikt att reducera den negativa reserven och att kreditbalansen skulle återbetalas till medlemsländerna. Vidare överenskoms i beslutet att återkomma till frågan om hur en reserv för oförutsedda utgifter skulle kunna finansieras, att inflationsjusteringen skulle tillämpas på medlemsstaternas bidrag och att justeringen budget skulle uppgå till . Dessutom fastslogs budgetramen till , inkluderande lönejusteringar, samt att eventuella nya besparingar skulle sökas i budgetens fjärde pelare (administration). Bilaga 1: Förteckning över ett urval av de grupper och kommittéer som bereder ärenden åt ministerkommittén samt förkortningslista Systematisk förteckning av kommittéer och grupper I) (/t/cm/home_en.asp) a)Ställföreträdarna (/t/cm/PRs_en.asp) b)Rapportörs- och arbetsgrupper (/t/cm/subsidiaryGroups_en.asp) II) Mellanstatliga styrkommittéer och motsvarande ad hoc-kommittéer: a) Rättsligt samarbete och mänskliga rättigheter (/T/DGHL/Default_en.asp): för lokala och regionala frågor för rättslig rådgivning i Kommissionen för effektivisering av Konsultativt råd av europeiska domare Konsultativt råd av europeiska åklagare b) Sociala frågor och hälsofrågor (/T/DGHL/Default_en.asp): för hälso- och sjukvårdfrågor c) Utbildning, kultur, sport, ungdom och miljö (/T/E/Cultural_Co-operation/): europeiska året för medborgarskap genom för högre utbildning och Rådet för den alleuropeiska strategin för biologisk mångfald och landskap på området för biologisk mångfald och Gemensamt organ för CDEJ och CCJ Europeisk styrgrupp för europeiska mångfald, mänskliga rättigheter och delaktighet Alla olika alla lika d) Demokrati: Educational, Cultural and Kommitté av folkrättsrådgivare/rättschefer Forum för funktionshindrade, under Konsultativt råd av europeiska domare Konsultativt råd av europeiska åklagare för högre utbildning och Kommissionen för effektivisering av Gemensamt organ för CDEJ och CCJ Europeisk styrgrupp för europeiska mångfald, mänskliga rättigheter och delaktighet Alla olika alla lika Kommitté för undersökande av Generaldirektoratet för demokrati och rättigheter och rättsliga frågor Generaldirektoratet för utbildning, kultur, kulturarv, ungdom och idrott Specialistgruppen för frågor om tillgång Specialistgruppen för försvarare av Europeiska kommissionen mot rasism European Higher Education Area EU:s grannskapspolitik / European Rapportörsgruppen för utbildning, kultur, sport, ungdom och miljö Gruppen av stater mot korruption Rapportörsgruppen för externa relationer Rapportörsgruppen för juridiska frågor Rapportörsgruppen för program, budget och Rapportörsgruppen för hälso- och sociala Arbetsgruppen för frågan om skydd för samband med påskyndande av Arbetsgruppen för institutionella reformer Ad hoc working party on the follow-up process to the Interlaken Declaration Homo-, bi- och transsexuella samband med påskyndade av Specialistgruppen för romska frågor Institutions and Human Rights Organization for Economic Co- Organisationen för säkerhet och samarbete i Organisationen för samarbete och säkerhet Combating Drug Abuse and Drug trafficking Rådet för den alleuropeiska strategin för biologisk mångfald och United Nations Educational, Scientific United Nation Mission in Kosovo Bilaga 2: Förteckning över medlems- och Länder som sökt inträde i Länder som har särskild gäststatus i parlamentariska församlingen (gäststatusen suspenderad) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar skrivelse 2010/11:54 Redogörelse för verksamheten inom m.m. samt .