prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — proaktiv tillsyn inom försäkringsområdet. Lamfalussymodellen, med ramdirektiv på nivå I och genomförande- åtgärder på nivå II. pågår arbete med att utforma de mer detaljerade genomförandeåtgärderna på nivå II. utskottet informerats och samråd med har skett. () behandlade ett antal frågor för vilka kommissionen därefter lade fram förslag till rättsakter, som förhandlades i rådet under det svenska ordförandeskapet (tillsyn, AIFM och prospekt). Bland övriga frågor märks en återkommande diskussion om behovet av förbättrad genomlysning och minskade motpartsrisker vid handel med finansiella derivatkontrakt. sammanhanget har behovet av reglering av vissa systemviktiga institut uppmärksammats, primärt centrala motparter. En första diskussion har även ägt rum om kommande genomförandeåtgärder till UCITS IV, vilka blir föremål för beslut i ESC . värdepapperstillsynskommittén (CESR) har bl.a. varit inriktat på att genomföra vägkarta för finansiell stabilitet. arbetat med rapporter och dokument för att bistå kommissionen med underlag inför bl.a. översynen av direktivet 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument. Arbetet har dock i hög grad präglats av den finansiella krisen och konsekvenserna av de politiska beslut om en ny EU-tillsynsstruktur som följt. CESR har bl.a. inlett en analys av hur den nya tillsynsstrukturen ska genomföras och vilka förändringar i rutiner och arbetssätt som behöver göras. lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om ändring av direktiv /71/EG om prospekt. en utvärdering ansetts fungera väl, vilket inte hindrade att kommissionen hade identifierat möjliga förbättringar. motsättningar mellan å ena sidan medlemsstater som främst prioriterade utökat investerarskydd och å andra sidan medlemsstater som ansåg att administrativa bördor var större än nödvändigt, kunde förhandlingarna föras till ett framgångsrikt Skr. 2009/10:150 slut, vilket bekräftades av Coreper som antog en allmän inriktning på grundval av ordförandeskapets kompromissförslag. Det svenska ordförandeskapet verkade för sådana förbättringar av direktivet som ökar rättssäkerheten och minskar företagens administrativa bördor, utan att investerarskyddet försämras. En faktapromemoria har överlämnats till (2009/10:FPM29). Direktivförslag om förvaltare av alternativa investeringsfonder lade kommissionen fram ett förslag till ett direktiv om förvaltare av alternativa investeringsfonder (Managers AIFM) (se faktapromemoria 2008/09:FPM130). Förslaget omfattar förvaltare av hedgefonder, riskkapitalfonder (private equity) och alla andra typer av fonder som inte är reglerade på EU-nivå (det är dock vanligt att sådana fonder eller förvaltare av dem är reglerade på nationell nivå i medlemsstaterna). Enligt förslaget ska krav på tillstånd gälla för förvaltare av alternativa investeringsfonder och förvaltarna ska stå under finansiell tillsyn. Förslaget syftar till att förbättra tillsynsmyndigheternas möjligheter att utöva tillsyn på makronivå för att bedöma systemrisker genom införande av informationskrav beträffande sådana fonder, att genom krav på förvaltarna stärka deras förmåga att hantera risker på mikronivå och att förstärka investerarskyddet genom att ange en miniminivå för den information som förvaltarna ska tillhandahålla om fonderna till Enligt förslaget ska den som har fått tillstånd i sin hemmedlemsstat som förvaltare av alternativa investeringsfonder få rätt att marknadsföra och sälja andelar i de alternativa investeringsfonder som denne förvaltar till professionella investerare (t.ex. finansiella företag och institutionella investerare) i samtliga medlemsstater. Ordförandeskapet har kompletterat kommissionens förslag med regler om ersättningar till förvaltare av alternativa investeringsfonder efter förebild av de principer för ersättningar inom banksektorn som Förslaget har varit föremål för intensiva förhandlingar i råds- inställt, även om det har funnits många principiella och tekniska synpunkter på förslaget. finansutskottet med anledning av förslaget. Direktivet beräknas vara färdigbehandlat i rådet och kunna antas av och rådet i mitten av 2010. datum för genomförande av direktivet finns inte angett i förslaget utan kommer att bestämmas under behandlingen i och Omarbetat direktiv om fondföretag Förhandlingarna om kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om fondföretag (Undertakings for in Transferable Securities UCITS) avslutades . godkände förslaget och rådet antog direktivet . publicerades (2009/65/EG). Det utgör en omarbetning av flera äldre direktiv om fondföretag och innehåller nya regler om investerarinformation, marknadsföring och förvaltning av fonder i andra medlemsstater, sammanläggning av fonder och s.k. master-feeder strukturer (där samtliga medel i en fond placeras i en annan fond). Direktivet ger också ökade genomförandebefogenheter till kommissionen Syftet med det omarbetade direktivet är framför allt att möjliggöra effektivisering inom fondbranschen och att ytterligare utveckla den inre marknaden på fondområdet. En faktapromemoria har överlämnats till (2008/09:FPM19). Förordning om gränsöverskridande betalningar och rådet antog en ny förordning (EG) nr 924/2009) om gränsöverskridande betalningar inom unionen, som ersätter en tidigare förordning (EG) nr 2560/2001) om gränsöver- skridande betalningar i euro. Den tidigare förordningen innebar att samma avgifter ska gälla för gränsöverskridande betalningar som för betalningar inom en medlemsstat. Den nya förordningen innebär att denna princip ska gälla även för autogiro. Dessutom innehåller den nya förordningen regler om maximal avgift för gränsöverskridande betalningar i euro. Medlemsstaterna ska utse behöriga myndigheter och organ för att utöva tillsyn över att förordningen följs och för att hantera tvister och klagomål (se faktapromemoria 2008/09:FPM28). Ett nytt direktiv om elektroniska pengar och rådet antog ett direktiv (2009/110/EG) om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet. ersätter det tidigare direktivet om elektroniska pengar (2000/46/EG) och syftar till att modernisera och förbättra reglerna för de institut som ger ut elektroniska pengar (se faktapromemoria 2008/09:FPM29). att de omarbetade reglerna ska underlätta för instituten och öppna marknaden för fler institut som ger ut elektroniska pengar. En ny och mer teknikneutral definition av elektroniska pengar införs, och kravet på startkapital för instituten sänks. Dessutom införs nya regler om kapitalkrav och regler om bl.a. skydd för kunders medel som syftar till att anpassa reglerna till bestämmelserna i betaltjänstdirektivet (2007/64/EG). Direktivet ska vara genomfört . Single Euro Payments Area gjorde kommissionen en utvärdering av behovet av att slutdatum för övergången till det gemensamma området för eurobetalningar (SEPA). Dessutom tog kommissionen fram ett Skr. 2009/10:150 meddelande med förslag på hur det fortsatta arbetet med SEPA under åren 20092012 kan utformas. Med utgångspunkt i bl.a. kommissionens utvärdering och meddelande antog slutsatser om det fortsatta arbetet med SEPA. I slutsatserna uppmanas kommissionen och ECB att undersöka om det finns ett behov av att fastställa slutdatum för övergången till SEPA, och i så fall föreslå åtgärder i form av t.ex. lagstiftning för att bestämma när övergången ska vara slutförd. uppmanar också alla offentliga myndigheter att kraftigt påskynda sin övergång till SEPA-betalningar. Dessutom innebär slutsatserna bl.a. att kommissionen och ECB i samverkan med andra berörda aktörer ska ta fram en styrstruktur för där olika intressenter ska kunna medverka. har två separata ändringsförslag i kapitaltäckningsdirektiven för kreditinstitut och värdepappersbolag inom EU behandlats. Båda ändringsförslagen är i huvudsak föranledda av de senaste årens finansiella kris, som påvisat behovet av kompletteringar av det befintliga regelverket (se faktapromemoria 2008/09:FPM32 och 2009/10:FPM). Det första ändringsförslaget, vanligen benämnt CRD II, innehåller skärpta regler avseende stora exponeringar, värdepapperiseringar, tillsyn och hantering av likviditetsrisker. Europeiska kommissionen lämnade sitt förslag till ändringar . En allmän riktlinje beslutades vid . vidtog förhandlingar med , varefter beslut om slutligt antagande fattades . Ändringarna i kapitaltäcknings- direktiven i enlighet med CRD II ska vara införlivade i medlemsstaternas lagstiftningar , och träda i kraft . Ärendet behandlades i . Kommissionen lämnade sitt förslag till ytterligare ändringar av kapitaltäckningsdirektiven. Dessa förändringar av direktiven benämns vanligen CRD III och innehåller förslag till skärpta kapitalkrav för till- gångar i institutens handelslager och komplexa värdepapperiseringar samt en reglering av ersättningssystem för de kategorier av medarbetare i instituten vars verksamhet har en konkret påverkan på institutets risk- profil. Förslaget har förhandlats i rådet under det svenska ordförande- skapet i EU och en allmän inriktning beslutades vid . Förhandlingar med förväntas på- börjas . Ändringarna i kapitaltäckningsdirektiven i enlighet med CRD III föreslås vara införlivade i medlemsstaternas lagstiftningar . Ärendet föredrogs för finansutskottet . Immaterialrätten upphovsrätt, patent, varumärken och formskydd - representerar betydande värden och har en nyckelfunktion i den globala ekonomin. Utvecklingen och förbättringen av systemen såväl globalt, som inom EU och på hemmaplan är ett centralt intresse för en kunskapsintensiv ekonomi som den svenska. Arbetet på immaterialrättsområdet är alltså starkt kopplat till främjandet av innovation och skapande och därmed till målet att främja tillväxt och sysselsättning. Under det svenska ordförandeskapet gjordes ett genombrott i de för europeisk industri mycket viktiga förhandlingarna om ett EU-patent och en enhetlig europeisk patentdomstol. presenterade kommissionen ett meddelande om upphovsrätten i kunskapsekonomin KOM(2009) 532 slutlig. Meddelandet är en upp- följning på den grönbok i samma ämne som presenterades och som bl.a. behandlade frågor om undantag från upphovsrätten för användning av verk inom undervisning och forskning, bibliotek och arkiv och av personer med funktionshinder (se faktapromemoria 2008/09:FPM12). I meddelandet lyfter kommissionen såsom prioriterade områden fram förbättrad tillgång till upphovsrättsligt skyddat material för personer med funktionshinder och förbättrade licensierings- möjligheter för storskaliga digitaliseringsprojekt. Kommissionen aviserar i meddelandet även att man avser att genomföra en konsekvensanalys avseende möjliga lösningar på problemet med s.k. herrelösa verk, dvs. sådana verk där rättighetshavaren inte kan identifieras eller återfinnas. Arbetet med konsekvensanalysen inleddes . presenterade kommissionen ett förslag till ändring av ett direktiv om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (se faktapromemoria 2008/09:FPM13). Huvudpunkten i förslaget var att skyddstiden för musikartisters och skivbolags inspelningar ska förlängas från dagens 50 till . hållning i förhandlingarna är sammanfattningsvis att skyddstiden inte bör förlängas. Förhandlingar om förslaget inleddes i rådsarbetsgrupp och fortsatte . har tagit ställning för kommissionens förslag med vissa ändringar. Den viktigaste av dessa är att förlängningen av skyddstiden ska begränsas till . Under förhandlingarna i rådsarbetsgrupp etablerades dock en blockerande minoritet mot en förlängning av skyddstiden, i vilken ingår. Frågan togs inte upp till behandling under det svenska ordförandeskapet. anordnade det svenska ordförandeskapet tillsammans med en workshop om upphovsrätt i . Workshopen som hölls i behandlade dels frågan om hur synskadades tillgång till upphovsrättsligt skyddade verk kan förbättras, dels frågan om hur man ska lösa de problem som kan uppstå i relation till s.k. herrelösa verk, dvs. verk där rättighetshavaren . 2009/10:150 inte kan identifieras eller återfinnas. Under det svenska ordförandeskapet ratificerade EU och dess medlemsstater även de två s.k. internet-fördragen på upphovsrättens område, dvs. WIPO- fördragen om upphovsrätt och framföranden och fonogram. Detta skedde vid en ceremoni i . 31.2EU-patentet och en enhetlig europeisk patentdomstol Under det svenska ordförandeskapet enades EU:s medlemsstater om huvuddragen för EU-patentet och en enhetlig europeisk patentdomstol. Överenskommelsen innebär ett avgörande steg mot en slutlig Nästa steg är att ska ta ställning till förslaget om EU-patentförordningen. yttra sig om den föreslagna patentdomstolen. införandet av ett kostnadseffektiv och rättssäkert EU-patent och en enhetlig patentdomstol är den enskilt viktigaste åtgärden för att främja Med tanke på de stora förenklingar och kostnadsbesparingar som detta skulle innebära är det särskilt betydelsefullt för små och medelstora företag. antog konkurrenskraftsrådet enhälligt dels en allmän inriktning för EU-patentförordningen, dels rådsslutsatser om huvuddragen för den enhetliga europeiska patentdomstolen samt två frågor med bäring på EU-patentet, nämligen principerna för patentets årsavgifter och samarbetet mellan det europeiska patentverket och de Den allmänna inriktningen gör det möjligt för att nu påbörja behandlingen förslaget till EU-patentet kommer att innebära stora fördelar för europeiskt näringsliv i och med att det kommer att bli möjligt att genom en ansökan få ett patent som gäller i hela EU en marknad som består av ca 500 EU-patentet ska vara kostnadseffektivt och råda bot på den situation som råder där det är dyrare att få ett patentskydd i EU än på våra konkurrerande marknader. slås principerna för hur årsavgifterna ska bestämmas fast, bl.a. att de ska bestämmas till en nivå som ska främja innovation och den europeiska Principerna för fördelningen av avgiftsintäkterna mellan det europeiska patentverket och medlemsstaterna sinsemellan slås också fast. till vilka språk ett EU-patent ska översättas omfattas inte av utkastet till EU-patentförordning och därför inte heller av den allmänna inriktningen. Detta beror på att språkfrågan i och med Lissabonfördraget har getts en särskild rättslig grund med ett särskilt beslutsförfarande. därför att beslutas i en särskild förordning efter förslag från Ett sådant förslag kan förväntas . Rådsslutsatserna slår också fast hur samarbetet mellan det europeiska patentverket och de nationella patentverken ska förstärkas. det förstärkta samarbetet är i korthet att bättre dra nytta av arbete som redan utförts av de nationella patentverken, så att handläggningstiden för patentansökningar vid det europeiska patentverket blir kortare. I övrigt innehåller rådsslutsatserna huvuddragen för en enhetlig Skr. 2009/10:150 europeisk patentdomstol som ska pröva mål om såväl EU-patentet som befintliga europeiska patent. En sådan domstol kommer att innebära en avsevärd förbättring jämfört med dagens fragmenterade system där verkan av ett domstolsutslag är nationellt begränsad och patentprocesser därför måste föras i varje medlemsstat för sig, trots att de rör samma uppfinning. Inrättandet av en enhetlig domstol kommer därför att innebära stora besparingar för europeiska företag. Rådet har begärt EU- domstolens yttrande om den föreslagna domstolslösningen är förenlig med fördragen. har ännu inte yttrat sig och rådsslutsatserna är i denna del villkorade av det kommande yttrandet. inleddes en utvärdering av hur unionens och medlems- staternas varumärkessystem generellt fungerar i enlighet med vad som förut skickats i kommissionens meddelande om En europeisk strategi för industriell äganderätt KOM(2008) 465 slutlig. Utvärderingen ska ske i nära samarbete med experter och medlemsstater. Den ska ligga till grund för en framtida reformering av dels den förordning som gör det möjligt att ansöka om ett varumärke med giltighet i hela unionen (gemenskaps- varumärke), dels det direktiv som i hög grad harmoniserar den nationella varumärkesrätten inom EU. Förslag i anledning av översynen förväntas läggas fram av kommissionen . beslutades om sänkning av de avgifter som man betalar när man ansöker om registrering av gemenskapsvarumärken vid byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller), vanligen benämnd OHIM. Avgiftssänkningarna skedde genom förordning (EG) nr 355/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 2869/95 om de avgifter som ska betalas till OHIM och förordning (EG) nr 2868/95 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvarumärken. Genom avgiftssänkningarna, som ägde rum per , kommer man till rätta med det stora budgetära överskott som har uppstått vid OHIM. Sänkningarna innebär också en förenkling av avgiftssystemet och kortare handläggningstider. Regeringen ansåg att frågan om en ändring inom EU så att parallellimport blir tillåten även från länder utanför EES fortsatt var intressant. har vid tidigare samråd enhälligt ställt sig bakom regeringens hållning. Förhandlingar om utvecklingsfrågor, upphovsrätt, patentlagsharmonisering samt skydd för traditionell kunskap och folklore m.m. I för den intellektuella äganderätten (World , ) fortsatte arbetet med att för- djupa utvecklingsdimensionen i de olika delarna av verksamhet. Arbetet med att genomföra den s.k. utvecklingsagendan sker fortlöpande i en kommitté för utveckling och immaterialrätt som sammanträdde för tredje och fjärde gången . EU har fortsatt en nyckelroll i Skr. 2009/10:150 förhandlingarna och verkade som EU-ordförande för att EU ska agera konstruktivt för en fördjupning av utvecklingsdimensionen. fortsatte förhandlingarna i om en harmonisering av den materiella patenträtten. Samsyn har nåtts om att f.n. begränsa diskussionerna till ett antal frågor, bl.a. auktorisation för patentombud och invändningsförfaranden. I förlängningen kan det bli fråga om konkreta harmoniseringsåtgärder. I det parallella arbetet med att i industrilandskretsen nå enighet om ett begränsat harmoniseringspaket om centrala materiella patentlagsfrågor fortsatte informella konsultationer för att lösa utestående frågor. Under det svenska ordförandeskapet beslutades om förnyat mandat för mellanstatliga kommitté som arbetar med skydd för traditionell kunskap och folklore samt immaterialrättsliga aspekter av frågor om till- gång till och fördelning av vinster från användningen av genetiska resurser. Utvecklingsländer samt ur- och lokalbefolkningar driver i förhandlingarna bl.a. krav på nya former av skydd för traditionell kunskap och folklore. EU har en viktig roll att spela också i dessa förhandlingar. verkade som EU-ordförande för en konstruktiv EU-position och för balanserade lösningar. I ständiga kommitté för upphovs- rätt och närstående rättigheter har förhandlingarna kommit att fokuseras alltmer på åtgärder för att förbättra synskadades tillgång till upphovs- rättsligt skyddat material. I denna fråga togs under det svenska ordförandeskapet ett stort steg framåt då kommittén beslutade att arbeta vidare för att nå internationell konsensus. Särskilda åtgärder för skydd av immateriella rättigheter på den inre marknaden presenterade kommissionen sitt meddelande om att stärka säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden KOM(2009) 467 slutlig. I meddelandet återrapporterar och följer kommissionen upp de åtgärder av annan karaktär än lagstiftning som den tidigare aviserat inom dessa områden. kommissionens meddelande av om en europeisk strategi för industriell äganderätt samt konkurrenskraftsrådets resolution av den om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering. I meddelandet anges att kommissionen är i färd med att inrätta ett observationscentrum för varumärkesförfalskning och piratkopiering. Observationscentrumet är tänkt att samla in, övervaka och rapportera uppgifter som rör alla typer av intrång. tänkt att bli en plattform där företrädare för nationella myndigheter och berörda parter kan utbyta idéer m.m. för att säkerställa skyddet för I meddelandet understryks också behovet av ett utökat administrativt samarbete på området för säkerställande av skyddet för immateriella Det anges att ett effektivt nätverk av kontaktpunkter över hela EU är väsentligt för att kunna främja ett snabbt utbyte av uppgifter om intrång i immateriella rättigheter. Medlemsstaterna uppmanas att utse Skr. 2009/10:150 nationella samordnare för frågor som gäller säkerställande av skydd för immateriella rättigheter mellan sina respektive brottsbekämpande myndigheter. Vidare uppmuntrar kommissionen i meddelandet rättighetshavare och andra berörda parter att ingå frivilliga samarbeten. Kommissionen erbjuder sig att fungera som hjälpresurs för dialoger mellan berörda parter. Som ett första exempel har kommissionen inlett en dialog mellan berörda parter om försäljning av förfalskade varor via Internet. I anslutning till en konferens om immaterialrättsliga sanktioner som anordnades av det svenska ordförandeskapet arrangerades det första mötet för medlemsstaternas representanter inom ramen för observationscentrumet för varumärkesförfalskning och piratkopiering. 31.6Förhandlingar om handelsavtal om åtgärder mot piratkopiering och varumärkesförfalskning pågår förhandlingar om Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) ett plurilateralt handelsavtal mot piratkopiering och varumärkesförfalskning. Parterna är, förutom EU och dess medlems- länder, , , , , , , , , och . Förhoppningen är att ytterligare andra intresserade länder ska ansluta sig till ACTA . Förhandlingarna kommer att fortsätta och ambitionen är att slutföra förhandlingarna . (Se faktapromemoria 2008/09:FPM24.) Huvudsyftet med det tilltänkta avtalet är att förbättra respekten för redan befintliga immateriella rättigheter. ACTA är tänkt att innehålla olika typer av åtgärder mot varumärkesförfalskning och piratkopiering; framför allt civil- och straffrättsliga sanktioner, särskilda bestämmelser om säkerställande av immaterialrättsligt skydd i digital miljö, tullåtgärder samt bestämmelser om internationellt samarbete. Ett effektivt immaterialrättsligt skydd är en prioriterad fråga för . bidrar därför aktivt i ACTA-förhandlingarna och verkar för att EU som helhet också gör det. vill se balanserade regler, metoder och samarbetsformer. utgångspunkt är att de rättsliga lösningarna ska rymmas inom ramarna för vad som vid aktuell förhandlingstidpunkt gäller i och inom unionen. verkar också för att bestämmelserna måste vara proportionella, rättssäkra och väl avvägda med hänsyn till integritetsaspekter. I fråga om budgetära frågor verkar för att lösningar väljs som bygger på befintlig struktur och som därför inte innebär merkostnader för eller EU. När det gäller hur förhandlingarna förs verkar för dels att förhandlingstexter ska offentliggöras så att det blir möjligt att inhämta synpunkter på förslag, dels att tillräcklig tid ges för information och förankring. Som ordförande i rådet ansvarade för EU-koordineringarna och företrädde EU:s medlemsstater i förhandlingarna när de straffrätts- liga sanktionerna diskuterades. hölls samråd med . 2009/10:150 har information lämnats om förhandlingarna vid ytterligare ett flertal verkar för en branschövergripande och hållbar europeisk näringspolitik. Detta avspeglades inte minst genom att det svenska ordförandeskapet på näringspolitikens område hade som prioritering en eko-effektiv ekonomi, där tillväxt och miljömässig hållbarhet går hand i hand. Den finansiella krisen och lågkonjunkturen har fortsatt påverkat politikens inriktning, inte minst de stora insatserna på fordonsindustrins område. Det svenska ordförandeskapet kraftsamlade också kring regelförenklingsarbetet. Inom ramen för politiken för små och medelstora företag drev det svenska ordförandeskapet särskilt vikten av satsningar på kvinnors företagande. Uppföljning av Small Business Act Tänk småskaligt först en Small Business Act, för (SBA) utgör