prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — språkintroduktion får ta emot ungdomar som uppfyller behörighetsvill- koren för respektive utbildning även om de inte kommer från kommunen. Även ett landsting som anordnar yrkesintroduktion, som inte har ut- formats för en grupp elever eller individuellt alternativ, får ta emot behö- riga ungdomar till utbildningen oberoende av vilken kommun de kommer 22 § En kommun som på preparandutbildning har tagit emot en elev som inte är hemmahörande i kommunen, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal ersätt- Om inte den anordnande kommunen och elevens hemkommun kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för preparandutbildning. 23 § En kommun som på programinriktat individuellt val har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även ett landsting som på programinriktat indivi- duellt val antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkansom- rådet för utbildningen. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt 24 § Den interkommunala ersättningen vid programinriktat individuellt Prop. 2009/10:165 val består av 1.ersättning för den del av utbildningen som motsvarar det yrkes- program som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.ersättning för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet. Ersättning enligt denna punkt ska utgå under högst . 25 § Om hemkommunen inte erbjuder det aktuella yrkesprogrammet, ska ersättningen enligt 24 § 1 motsvara anordnarens självkostnad. Om hemkommunen erbjuder det aktuella yrkesprogrammet, ska ersätt- ningen enligt 24 § 1 högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska ersättningen i stället uppgå till den lägre kostnaden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 24 § 2. 26 § När det är fråga om riksrekryterande utbildning enligt 20 §, ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av . 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om interkommunal ersättning. Utbildning på introduktionsprogram vid en fristående gymnasieskola 28 § En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program får anordna preparandutbildning, individuellt alternativ och språkin- troduktion. En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får an- ordna programinriktat individuellt val som är inriktat mot yrkes- programmet samt yrkesintroduktion. 29 § Huvudmannen för en fristående gymnasieskola är skyldig att ta emot en elev till yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkin- troduktion bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen. 30 § Av 15 kap. 33 § framgår när huvudmannen för en fristående skola som anordnar programinriktat individuellt val är skyldig att ta emot be- höriga sökande till utbildningen. Vad som gäller för urval bland mottagna sökande och antagning till ut- bildningen följer av 15 kap. 1214 §§. Bidrag från hemkommunen för preparandutbildning 31 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på preparandutbildning vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 32 och 33 §§ och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 34 §. 32 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 33 § Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den preparandutbild- ning som kommunen erbjuder. 34 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande be- hov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter uppstår för kommunen. Bidrag från hemkommunen för programinriktat individuellt val 35 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på programinriktat individuellt val vid skolenheten som var behörig för utbildningen när denna påbörjades. 1.bidrag för den del av utbildningen som motsvarar det yrkesprogram som det programinriktade individuella valet är inriktat mot, och 2.bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet. Bidrag enligt denna punkt ska utgå under högst . 36 § Bidrag enligt 35 § andra stycket 1 beräknas på samma sätt som bidraget beräknas för det nationella programmet enligt 16 kap. 5255 §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den ersättning som avses i 35 § andra stycket 2. 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (216 §§), bestämmelser om betyg (1720 §§), och bestämmelser om interkommunal ersättning och bidrag till enskild Prop. 2009/10:165 huvudman (21 §). 2 § Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en ut- bildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i gymnasieskolan. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kun- skaper eleverna fått i grundsärskolan eller motsvarande skolform. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om elever med ut- vecklingsstörning ska gälla också för vissa andra barn och ungdomar. 3 § Utbildningen i gymnasiesärskolan vänder sig till ungdomar vars skolplikt har upphört och som har gått i grundsärskolan eller som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de har en utvecklingsstörning. 4 § Utbildningen omfattar nationella program, specialutformade program och individuella program. Närmare bestämmelser om program finns i 19 kap. 5 § Utbildningen ska bedrivas under läsår, som omfattar en hösttermin och en vårtermin. Utbildningen i gymnasiesärskolan är avsedd att genomgås på fyra läsår. Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas . Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och när läsåret ska börja och sluta och om huvudmannens befogenheter enligt andra stycket. 6 § Utbildningen inom varje ämne och ämnesområde ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kurser och kursplaner. 7 § Den som ansöker om en plats i gymnasiesärskolan ska ge in sin ansökan till hemkommunen. Om ansökan avser en utbildning som an- ordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till Prop. 2009/10:165 denne. 8 § En elev som har gått ut grundsärskolan har alltid rätt att tas emot i gymnasiesärskolan. I annat fall ska frågan om en elev tillhör målgruppen för gymnasiesär- skolan prövas av elevens hemkommun. Ett sådant beslut ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med eleven och elevens vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola med offentlig huvudman om utbild- ningen påbörjas till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . 9 § Huvudmannen prövar frågor om antagning av en elev som ska tas emot i gymnasiesärskolan. Huvudmannen ska efter samråd med eleven och elevens vårdnads- havare avgöra om en elev i gymnasiesärskolan ska gå på 1.ett nationellt program, 2.ett specialutformat program, eller 3.ett individuellt program. Utbildning på ett individuellt program ska erbjudas elever som inte kan följa ett nationellt eller specialutformat program. 10 § När en elev börjar eller slutar vid en gymnasiesärskola med annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen. Elevers närvaro och information om frånvaro 11 § En elev i gymnasiesärskolan ska delta i den verksamhet som an- ordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verk- samhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnads- havare inte informeras . 12 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 13 § Trots 12 § får det förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår förekomma kost- nader som ersätts av eleven eller dennes vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. 14 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. Modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 15 § För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Den ska innehålla uppgifter om det program som eleven går på. De val av kurser som eleven gjort ska också anges. Vidare ska det av planen framgå eventuella överenskommelser och om det finns behov av särskilt stöd för att eleven ska nå målen med utbildningen. Elevens synpunkter ska in- hämtas och beaktas vid utformandet av den individuella studieplanen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om den individuella studieplanen. 16 § Minst en gång varje termin ska rektorn se till att eleven ges en samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation (utvecklingssamtal). Utvecklingssamtalet ska genomföras med elevens individuella studieplan som grund. En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i första stycket. bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 1321 §§. 18 § Betyg ska sättas på varje avslutad kurs. Betyg ska dock inte sättas Om en elev har läst en kurs enligt gymnasieskolans ämnesplan ska be- tyg sättas i enlighet med de bestämmelser som gäller för betygssättning i I övriga fall gäller 19 och 20 §§. 19 § Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E an- Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. För den elev som inte uppnår kraven för betyget E ska ett intyg ut- färdas om att eleven deltagit i kursen. Intyget utfärdas av rektorn. 20 § Betyg ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i för- hållande till bestämda kunskapskrav. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav. Interkommunal ersättning och bidrag till enskild huvudman 21 § Bestämmelser om interkommunal ersättning finns i 19 kap. 22 §. Bestämmelser om bidrag från en elevs hemkommun till enskild huvudman finns i 19 kap. 25 §. 19 kap. Utbildning på program i gymnasiesärskolan 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om program (211 §§), bestämmelser om utbildning på program vid en gymnasiesärskola med offentlig huvudman (1222 §§), och bestämmelser om utbildning på program vid en fristående gymnasie- särskola (2329 §§). Allmänna bestämmelser om program 2 § De nationella programmen i gymnasiesärskolan är handels- och administrationsprogrammet, hotell- och restaurangprogrammet, För varje nationellt program ska det finnas programmål. 3 § Undervisningen på de nationella programmen ska omfatta följande Prop. 2009/10:165 ämnen: svenska eller svenska som andraspråk, idrott och hälsa, och Dessutom ska det, för elever som ska erbjudas modersmålsundervis- ning, som ämne finnas modersmål. På estetiska programmet ska det finnas estetiska ämnen som ämnesblock och på övriga program yrkes- ämnen. Det ska också finnas individuellt val och lokalt tillägg. Den totala undervisningstiden ska vara minst . I timplaner finns riktvärden för undervisningens omfattning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om riktvärden för undervisningstiden för ämnen och ämnesblock på nationella program. 4 § Ett specialutformat program ska i fråga om utbildningens nivå motsvara ett nationellt program. Det kan utformas individuellt för en elev eller gemensamt för en grupp elever. Huvudmannen ska fastställa en plan för varje specialutformat program. Om programmet är avsett för en grupp elever, ska huvudmannen även fastställa programmål. Bestämmelserna i 3 § ska även tillämpas på undervisningen på special- utformade program. 5 § Rektorn beslutar, efter samråd med eleven och elevens vårdnads- havare, vilket nationellt eller specialutformat program som en elev ska gå på. En elev som har tagits emot på ett nationellt eller ett specialutformat program får, om rektorn bedömer att eleven kan klara av det, läsa kurser enligt gymnasieskolans ämnesplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om urval bland mottagna sökande. 6 § Ett individuellt program ska ge eleven yrkesträning eller verksam- hetsträning eller på annat sätt möta elevens speciella utbildningsbehov. Programmet kan även syfta till att stimulera eleven att senare gå över på ett nationellt program eller ett specialutformat program. Huvudmannen avgör om en elev som tas emot på ett individuellt program ske ges yrkesträning eller verksamhetsträning. 7 § Om eleven får yrkesträning ska, såvida rektorn bedömer att eleven . 2009/10:165 kan klara av det, utbildningen omfatta ämnena svenska, svenska som andraspråk, matematik, samhällsorientering, idrott och hälsa och estetisk verksamhet samt yrkesträning och praktik. Rektorn får besluta att en elev ska läsa en kombination av ämnen och sådana verksamhetsområden som anges i 8 §, om eleven har förutsätt- ningar för det. 8 § Om eleven får verksamhetsträning ska, såvida rektorn bedömer att eleven kan klara av det, utbildningen omfatta verksamhetsområdena kommunikation och socialt samspel, verklighetsuppfattning och om- världskunskap, estetisk verksamhet, idrott och hälsa samt vardagsaktivi- teter. Praktik får också förekomma om rektorn bedömer att det är till nytta för eleven. Rektorn får besluta att en elev ska läsa en kombination av verksam- hetsområden och sådana ämnen som anges i 7 §, om eleven har förutsätt- ningar för det. 9 § För de elever på det individuella programmet som ska erbjudas modersmålsundervisning ska modersmål finnas som ämne. 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.undervisningstid utöver vad som följer av 3 §, 2.undervisningen på individuella program för elever som enligt rektors beslut med stöd av 7 och 8 §§ får läsa en kombination av ämnen och verksamhetsområden, 3.avvikelser från 3 § första och andra styckena och timplanerna, om det behövs med hänsyn till elevernas förmåga, samt 4.andra begränsade avvikelser från 3 § första och andra styckena och timplanerna. 11 § Elever som har påbörjat utbildningen i gymnasiesärskolan senast under det första kalenderhalvåret det år de fyller får, utom i det fall som avses i 23 § andra stycket, fullfölja utbildningen hos huvudmannen under fyra läsår. Detta gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras . Det som sägs i första stycket om rätt att fullfölja utbildningen gäller även i den nya hemkommunen, om eleven flyttar till en annan kommun . Utbildning på program vid en gymnasiesärskola med offentlig 12 § För var och en som enligt denna lag har rätt att gå i gymnasiesär- skolan ska hemkommunen svara för att sådan utbildning kommer till Denna skyldighet ska fullgöras genom att hemkommunen anordnar gymnasiesärskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning åt alla i kommunen som har rätt till sådan utbildning. även komma överens med en annan kommun eller med ett landsting om att någon av dessa i en skolenhet med gymnasiesärskola ska ta emot elever vars gymnasiesärskoleutbildning hemkommunen ansvarar för. Mottagande i en annan kommun 13 § En elev har rätt att bli mottagen i en gymnasiesärskola som anord- nas av en annan kommun än hemkommunen, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens Innan kommunen fattar beslut om att ta emot en sådan elev ska den inhämta yttrande från elevens hemkommun. 14 § En kommun får även i andra fall än som avses i 13 § ta emot en elev från en annan kommun i sin gymnasiesärskola efter önskemål av 15 § Efter överenskommelse med en kommun får ett landsting vara huvudman för utbildning på nationella, specialutformade och indivi- Erbjudande om utbildning på nationella program 16 § Varje kommun ska erbjuda de elever som ska gå på ett nationellt program ett urval av olika program. Kommunen ska sträva efter att ur- valet ska vara allsidigt. Antalet platser på de olika programmen ska anpassas med hänsyn till Ett sådant erbjudande ska avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med Erbjudande om utbildning på specialutformade och individuella program 17 § Varje kommun ska erbjuda ett specialutformat program eller ett individuellt program till de elever som ska gå på ett sådant program. Detsamma gäller den elev som har tagits emot på ett nationellt program men har avbrutit studierna. Ett sådant erbjudande ska avse utbildning som anordnas inom Prop. 2009/10:165 kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med Kommunens organisation av sin gymnasiesärskola 18 § Varje kommun ska vid utformningen av gymnasiesärskolan be- akta vad som för eleverna är ändamålsenligt från kommunikationssyn- punkt. Varje kommun som anordnar gymnasiesärskola ska så långt det är möjligt organisera gymnasiesärskolan så att ingen elev på grund av skol- gången behöver bo utanför det egna hemmet. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns föreskrifter om stöd och service i form av boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar som behöver bo utan- för föräldrahemmet. Placering vid en skolenhet 19 § En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där eleven önskar gå eller elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berätti- gade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts ska dock kommunen frångå önskemålet och placera eleven vid en annan skolenhet inom sin gymnasiesärskola. Kommunen får frångå ett önskemål och placera eleven vid en annan skolenhet inom sin gymnasiesärskola, om den önskade placeringen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter upp- står för kommunen. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet ska få gå kvar där om inte något annat följer av andra stycket. 20 § Elever i gymnasiesärskola med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsned- sättning eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller dock inte elever som väljer att gå i en annan skolen- het än den där kommunen annars skulle ha placerat dem eller som går i en annan kommuns gymnasiesärskola med stöd av 13 eller 14 §§. I de fall då det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen även anordna skolskjuts i dessa fall. Elevens hemkommun eller det landsting som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Skolskjuts i en annan kommun än hemkommunen 21 § En elev som med stöd av 13 § går i en annan kommuns gymnasie- särskola och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader för detta ska er- sättas av elevens hemkommun. 22 § Hemkommunen ska i sådana fall som avses i 13 § betala ersätt- ning för kostnaderna för elevens utbildning till den kommun som har tagit emot eleven. Även i de fall som avses i 14 § ska hemkommunen betala ersättning till den mottagande kommunen. Om kommunerna i ett sådant fall inte kommer överens om annat, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, efter ansökan från någon av de berörda kommu- nerna, besluta vilket belopp som hemkommunen ska betala till den kommun som har tagit emot eleven. En kommuns skyldighet att betala ersättning enligt första eller andra stycket gäller endast för sådana elever vars hemkommuner var skyldiga att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan då utbild- Utbildning på program vid en fristående gymnasiesärskola 23 § Varje fristående skola med gymnasiesärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i en gymnasiesärskola med offent- Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 27 § andra stycket. 24 § Om det inte finns plats för alla sökande till en fristående skola med gymnasiesärskola, ska urvalet göras på grunder som Statens skolin- 25 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev Bidraget består av ett grundbelopp enligt 26 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 27 §. 26 § Grundbeloppet ska avse ersättning för Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till utbildning i gymnasiesärskola som kommunen erbjuder. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om kommunen inte erbjuder utbildning i gymnasiesärskolan. 27 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande be- hov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 28 § Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i fristå- ende gymnasiesärskola inom kommunen under samma förutsättningar som enligt 20 § andra stycket andra meningen gäller för elever som valt en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem. 29 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (29 §§), bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå (1015 §§), bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå (1623 §§), bestämmelser om betyg (2431 §§), bestämmelser om validering (32 och 33 §§), och bestämmelser om intyg (34 och 35 §§). 2 § Målet för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande.