prop · GX03157 · 2010-03-23 00:00:00 — Kommunen kan blir tvungen att betala bidrag som totalt blir högre än om barnet vistats i endast en verksamhet, vilket står i strid med gällande regel på området. Regeringen gör i den frågan följande överväganden. Bidraget ska grunda sig på kommunens budget för det kommande budgetåret och beslutas före kalenderårets början. Kommu- nen bör inte under innevarande bidragsår kunna fatta ett nytt beslut be- träffande bidrag till en av huvudmännen på den grunden att den andre huvudmannen tillerkänts ett högre bidragsbelopp i domstol. Eftersom den situationen kommer att råda endast som återstår av året innan ett nytt bidragsbeslut ska fattas, anser regeringen att nackdelen med denna överkompensation övervägs av fördelarna. 7Ersättning för faktiska lokalkostnader i vissa fall till enskilda förskolor, skolor och annan enskild verksamhet kommunen ska göra i sådana fall då ersättning för lokalkostnader till förskolor, skolor och enskilda verksamheter kan ges med faktisk kost- nad bör intresset av att verksamheterna kan etableras beaktas. Kommunen bör därmed kunna ha möjlighet att betala ut ersättning för lokalkostnader med ett belopp som avviker från kommunens genom- Detta belopp bör dock inte kunna överstiga de Förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet bör ändras i enlighet Utredarens förslag i SOU 2008:8: Överensstämmer delvis med Utredaren menar att fristående förskolor och skolor ska ersättas för faktiska lokalkostnader. Kommunen ska ha rätt att kunna jämka ersättningen i det fall det ses som skäligt. Remissinstanserna: , , , och kommuner anser att bidrag för faktiska kostnader kan vara kost- och kommuner anser att en skälig- hetsbedömning av hyresnivån i varje enskilt fall skulle medföra kraftigt ökade administrativa kostnader för såväl kommuner som enskilda Kommuner och Landsting föreslår bidrag antingen för skäliga faktiska kostnader eller på samma grunder som kommunen riksförbund anser att lokalkostnaderna ska ersättas utifrån kommunens budget och resursfördelningssystem. Skälen för regeringens bedömning: I regeringens proposition Offentliga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171) lämnade regeringen förslag om förtydligande av skollagens (1985:1100) bestämmelser om kommunernas bidrag till fristående skolor samt enskilt bedrivna för- skolor, fritidshem och förskoleklasser. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280). Regeringen gjorde i propositionen den bedömningen att ersättningen för lokalkostnader normalt ska motsvara hemkommunens genomsnittliga lokalkostnader per barn eller elev för motsvarande verksamhet eller skol- form. Regeringen instämde därmed i och kommuners bedömning, att en skälighetsbedömning i varje enskilt fall skulle innebära stora administrativa kostnader. anförde reger- ingen att det undantagsvis kan finnas skäl att ersätta en fristående skola för dess faktiska kostnader i de fall då en jämförelse med hemkommu- nens genomsnittliga lokalkostnad blir uppenbart orimlig. Som exempel gavs att det kan vara frågan om en liten kommun med endast ett fåtal skolor som renoverats till en hög kostnad och/eller har nybyggda lokaler, alternativt om kommunens skolor har en onormalt låg kostnads- nivå till följd av låg standard och eftersatt underhåll. Det andra exemplet som gavs var en till ytan stor kommun med stora geografiska skillnader i lokalkostnader mellan skolor i glesbygd respektive tätort, där ett genom- snittsbelopp för kommunens lokalkostnader för alla skolor är icke- representativt för lokalkostnaderna på den ort den fristående skolan är belägen. I dessa fall bör, bedömde regeringen, den fristående skolan ersättas för sin faktiska lokalkostnad, under förutsättning att den är skälig i förhållande till verksamhetens omfattning och inriktning. Regeringen har i 4 kap. 7 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet infört de bestämmelser om ersätt- ning för lokalkostnader som aviserades i propositionen. Av regeln fram- går att ersättningen för lokalkostnader ska motsvara kommunens genom- snittliga lokalkostnad per barn eller elev i motsvarande verksamhet men att, om det finns särskilda skäl, ersättningen i stället ska motsvara den fristående verksamhetens faktiska kostnad, om den kostnaden är skälig. Ytterligare ett sådant särskilt skäl för att ersätta verksamhetens faktiska lokalkostnad kan enligt regeringens mening också vara intresset av att nya förskolor, skolor och andra verksamheter överhuvudtaget ska kunna komma till stånd trots att kostnaderna vid nyproduktion är högre än kommunens genomsnittliga lokalkostnad. Det bör vara möjligt att ersätta nyetablerad verksamhet för mer än den genomsnittliga lokalkostnaden. Regeringen avser därför att komplettera den ovan nämnda förordningen så att det framgår att kommunen vid skälighetsprövningen också bör beakta intresset av nyetablering. Lika villkor vid ändring av budget under Regeringens bedömning: I de fall då kommunen minskar ersätt- ningen till motsvarande verksamhet får bidrag till fristå- ende förskolor, skolor och annan enskild verksamhet minskas i mot- svarande mån genom att återstående utbetalningar under budgetåret En sådan bestämmelse bör införas i förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet. Utredarens förslag i SOU 2008:8: Överensstämmer inte med Remissinstanserna: Falu, , och kommuner till- styrker inte att fristående skolor ska få kompensation om kommunen överskrider sin budget, om inte det omvända ska gälla. Skälen för regeringens förslag: I regeringens proposition Offentliga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171) lämnade regeringen förslag om förtydligande av skollagens (1985:1100) bestämmelser om kommunernas bidrag till fristående skolor samt enskilt bedrivna förskolor, fritidshem I det betänkande som låg till grund för propositio- nen, Bidrag på lika villkor (SOU 2008:8), föreslogs att kommunens budget för ska ligga till grund för bestämningen av bidragen till fristående skolor och annan enskild verksamhet. föreslog även att om ytterligare resurser ges till den kommunala verk- samheten under budgetåret borde motsvarande tillskott ges till de fristå- ende skolorna och den enskilda verksamheten. Några kommuner framförde i sina remissyttranden att en kommun ska ha möjlighet att minska bidragen till enskilt bedriven verksamhet om kommunen tvingas minska resurserna till den egna kommunala mot- Utredaren hade övervägt detta men funnit att det inte är möjligt att, utan särskilt lagstöd, återkräva beviljade bidrag, efter- som det står i strid med förbudet mot att ändra gynnande förvaltnings- I stället borde frågan om hur överbudgetering ska hanteras lösas inom ramen för kommande budgetbeslut. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen (bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280), och de nya reglerna trädde i kraft för att tillämpas första gången på blev effekterna på kommunernas ekonomi av den världs- omspännande finansiella krisen märkbar. Många kommuner fann anled- ning att se över sin ekonomi och kostnaderna för sin verksamhet. skott i kommunala verksamheter tvingade kommunerna till besparingar i de egna skolorna m.m. under löpande budgetår. Regeringen bedömer nu att det finns skäl att ytterligare värna och stärka principen om lika villkor mellan huvudmännen genom att införa en bestämmelse i förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet, att en kommun inte bara måste öka bidragen till enskild verksamhet, när kommunen ger ytter- ligare resurser till den kommunala verksamheten, utan att kommunen också ska få dra ner bidragen till enskild verksamhet när kommunen minskar resurstilldelningen i den egna motsvarande verksamheten. 2009/10:157 kommun som under löpande budgetår minskar ersättningen till verksam- heter i sin egen regi, ska alltså kunna minska bidragen till enskild verk- samhet i motsvarande mån. Ett sådant nytt budgetbeslut bör dock inte kunna innebära att en skola blir återbetalningsskyldig för bidrag som betalats ut tidigare , i enlighet med tidigare budgetbeslut, utan enbart att återstående utbetalningar under pågående budgetår minskas. Detta bör regleras på förordningsnivå. 9Tillfällig ändring av övergångsbestämmelse angående den s.k. riksprislistan Regeringen fattade beslut om ändring i förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet. De nya bestämmelserna trädde i kraft och tillämpas första gången på bidrag för . Förordnings- ändringen föregicks av propositionen Offentliga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171), där regeringen föreslog att skollagens (1985:1100) bestämmelser om kommunernas bidrag till fristående skolor samt enskilt bedrivna förskolor, fritidshem och förskoleklasser ska ändras. fattade beslut i enlighet med propositionen (bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280). I propositionen gjorde regeringen bl.a. bedömningen att kommunens budget för bör ligga till grund för bestämmandet av bidragen till fristående skolor och annan enskild verksamhet. Bidraget till fristående gymnasieskolor ska i första hand även fortsätt- ningsvis bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det aktuella programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt 9 kap. 8 a § femte stycket skollagen meddela föreskrifter om det belopp som elevens hem- kommun ska betala, om kommunen inte erbjuder det program som eleven har antagits till. har , liksom tidigare, reger- ingens bemyndigande att meddela föreskrifter om bidragsbeloppens storlek enligt den s.k. riksprislistan (4 kap. 12 § första stycket förord- ningen [1996:1206] om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet). Enligt en ny bestämmelse i samma paragraf (tredje stycket) ska berörda kommuners budgeterade bidragsbelopp för ligga till grund för bidragsbeloppen. baserades riksprislistan på kommunernas redovisade faktiska kostnader per program under de tre föregående åren. beslutades riksprislistan (SKOLFS 2010:4). I genomsnitt innebär de fastställda beloppen en minskning av bidragen per program jämfört med riksprislistan . Regeringen har gett i uppdrag (U2010/432/G) att analysera skillnaderna i fråga om bidragsbeloppen i riksprislistan. analys ska redovisas till () . I avvaktan på resultatet av denna analys har regeringen beslutat om en Prop. 2009/10:157 ändring i övergångsbestämmelserna till den tidigare nämnda förord- Ändringen möjliggör för att meddela föreskrifter som i huvudsak innebär att bidragsbeloppen riksprislista får till- lämpas i stället riksprislista. 10 Ekonomiska och andra konsekvenser När det gäller förslagen om förändringar av ansöknings- och tillstånds- förfarandet hos vilka berör anordnare av pedago- gisk verksamhet och barn- och ungdomsutbildning samt kommuner, bedömer regeringen, i likhet med utredaren, att förslagen inte innebär några nya åtaganden för de berörda intressenterna. De långa handlägg- ningstiderna och osäkerheten om tolkningen av kriterierna för god- kännande av fristående skolor gör att bestämmelserna bör ändras. Enligt Statskontoret ligger förslagen i linje med en effektivare förvaltning. Det underlättar, framhåller myndigheten, för alla parter och förbättrar beslutsunderlaget och förutsättningarna för de fristående skolornas verk- samhet. Bland annat Flens, och kommuner anför att en tidigareläggning av när ansökan ska lämnas gynnar såväl de fristående skolorna som berörda kommuner. Bidrag till enskild pedagogisk omsorg Principerna om konkurrensneutralitet och likabehandling gynnar en sund konkurrens och en positiv utveckling i samspelet mellan kommunala och enskilda huvudmän. Förslaget om förtydligande av grunderna för fast- ställandet av storleken på verksamhetsbidraget för pedagogisk omsorg bedöms medföra minskade administrativa kostnader till följd av minskad oklarhet och färre konflikter om bidragsbelopp. ökar rätts- säkerheten för de enskilda huvudmännen genom införandet av möjlig- heten att överklaga beslut om bidrag till allmän förvaltningsdomstol enligt vanliga bestämmelser. Tydligare regler när det gäller bestämmande av bidrag för fristående och enskilda verksamheter inom utbildningsområdet och möjlighet för sådana verksamheter att överklaga bidragsbesluten har tidigare införts utom i fråga om pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem, varför behov finns att reglera även denna form av omsorg. Regleringen kommer på ett positivt sätt att påverka konkurrensförhållandena för anordnare av pedagogisk omsorg. Följderna av att införa en möjlighet för huvudmän för enskild pedago- gisk omsorg att överklaga beslut om storleken på bidrag hos allmän förvaltningsdomstol bedöms av utredaren medföra en viss ökning av antalet överklaganden, men att det trots allt inte leder till någon nämn- värd påverkan på domstolarnas arbete och kostnader. Kammarrätten i och Länsrätten i flaggar dock för att ett in- förande av rätt för huvudmannen att överklaga beslut om bidrags storlek till enskild pedagogisk omsorg kan komma att leda till ett ökat domstols- Prop. 2009/10:157 arbete jämfört med . Ett antal remissinstanser, däribland Domstols- verket, Statskontoret och kommun, har också anfört att om kriterierna för bidraget till enskild pedagogisk omsorg är oklara, kan det föranleda ett ökat antal prövningar och att det kan bli svårt att avgöra dessa överklaganden. Regeringen bedömer dock att risken för en ökad arbetsbörda för domstolarna minskas då det till följd av regeringens för- slag kommer att finnas ett bättre underlag för domstolarnas prövning. Inledningsvis förutses en ärendetillströmning till domstolarna med an- ledning av förslagen, men inte av sådan omfattning att den inte kan in- rymmas inom den befintliga verksamheten. I den mån utgiftsökningar, som inte är obetydliga, uppkommer för de allmänna förvaltningsdom- stolarna, ska dock domstolarna kompenseras för detta, vilket i sådant fall ska finansieras från utgiftsområde 16. I en inom upprättad konsekvensutredning (U2008/8318/G) redovisas hur förslagen i betänkandet Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122) kan komma att påverka företagen. innehåller även en diskussion kring alternativa lösningar och förslagens påverkan på före- tagens administrativa kostnader. De föreslagna bestämmelserna påverkar inte företagen i övrigt och något särskilt behov av särskild hänsyn till små företag (verksamheter och skolor) finns inte. har i sitt remissyttrande tillstyrkt förslagen. 11 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De nya bestämmelserna i skollagen (1985:1100) ska träda i kraft . Bestämmelserna som avser beräkning av bidragets storlek till pedagogisk omsorg och över- klagande av beslut om bidragets storlek till pedagogisk omsorg ska tillämpas första gången på bidrag för . Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen till regeringens förslag: Det är lämpligt att bestämmelserna som avser bidrag till pedagogisk omsorg och överklagande av beslut om bidrags storlek till pedagogisk omsorg ska tillämpas första gången på bidrag för så att kommunerna som planerar sin budget årsvis inte ska behöva göra om budgetplaneringen för . I andra stycket har lagts till att reglerna om bidragets beståndsdelar som gäller för enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ska tillämpas också på pedagogisk omsorg, dvs. verksamhet som inte är förskola eller fritidshem, och inte heller öppen förskola eller öppen fritidsverksamhet. I fjärde stycket anges att kommunen i första hand ska bestämma bidraget till pedagogisk omsorg efter samma grunder som den tillämpar vid fördelning av resurser till den motsvarande egna verksamheten. I de fall det inte finns någon jämförbar verksamhet anges i femte stycket att kommunen i stället ska bestämma bidraget efter vad som är skäligt med hänsyn till den enskilda verksamhetens innehåll och omfattning, se av- snitt 6.1. Sjätte stycket avser såväl pedagogisk omsorg som förskola och fritids- hem. Ett nytt åttonde stycke behandlar situationen när bidrag ska bestämmas för barn i två enskilda verksamheter eller i en enskild verksamhet och en verksamhet. Kommunens samlade bidragsskyldighet per barn ska inte vara större än om barnet deltar i endast en verksamhet. Barnets hemkommun ska besluta hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för verksamheterna. Omständigheter som kan beaktas vid fördelningen är exempelvis i vilken omfattning barnet vistas i respektive verksamhet, verksamheternas pedagogiska innehåll, behovet av utrustning och material, vilka måltider som ska ingå samt lokal- kostnaderna. I sista stycket har en redaktionell ändring gjorts. I första stycket har en redaktionell ändring gjorts för att göra bestämmel- sen mer överskådlig. Vidare har, till följd av ändringen i 17 a §, möjlig- heten i första stycket att överklaga beslut om bidragets storlek utvidgats till att också avse pedagogisk omsorg. I enlighet med vad Lagrådet anfört beträffande fjärdefemte och åttonde styckena i 17 a §, har förtyd- ligats att dessa beslut får överklagas. I andra stycket har rekvisitet påtagliga negativa följder kompletterats med att bedömningen ska ske på lång sikt och att den ska ta sikte på vilka följder den sökta skolverksamheten kan antas få dels för eleverna, dels för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. Tyngdpunkten vid prövningen kommer då att ligga på en helhetsbedömning av samtliga omständigheter som kan inverka på den aktuella friskoleverksamhetens betydelse för skolväsendet och dessutom tillförs ett elevperspektiv. De påtagliga negativa följderna måste också antas bestå på lång sikt för att den enskilda verksamheten ska kunna vägras bidrag. Innebörden av förändringen beskrivs närmare i avsnitt 5.2. Det tidigare sista stycket i paragrafen som avsåg ansökningstid har upphävts. En sådan bestämmelse kan meddelas med stöd av regeringens restkompetens och kommer i stället att föras in i förordning. I första stycket har samma komplettering gjorts av rekvisitet påtagliga negativa följder som i 2 b kap. 10 a § andra stycket. Det tidigare andra stycket, som avser ansökningstid har upphävts. Bestämmelsen kommer att föras in i förordning, se kommentaren till 2 b kap. 10 a §. I övrigt har hänvisningarna inom paragrafen justerats med hänsyn till att ett stycke upphävts. I första stycket har samma komplettering gjorts av rekvisitet påtagliga negativa följder som i 2 b kap. 10 a § andra stycket. Vidare har regleringen av ansökningstid tagits bort ur paragrafen. Bestämmelsen kommer att föras in i förordning, se kommentaren till 2 b kap. 10 a §. I övrigt har hänvisningar inom paragrafen justerats med hänsyn till att ett stycke tagits bort. I fjärde stycket har samma komplettering gjorts av rekvisitet påtagliga negativa följder som i 2 b kap. 10 a § andra stycket, se kommentaren till 2 b kap. 10 a §. I tredje stycket har samma komplettering gjorts av rekvisitet påtagliga negativa följder som i 2 b kap. 10 a § andra stycket, se kommentaren till 2 b kap. 10 a §. Bestämmelsen i det tidigare tredje stycket om ansökningstid har upp- hävts. Den kommer att föras in i förordning, se kommentaren till 2 b kap. 10 a §. Även styckets innehåll i övrigt, som avsåg ett bemyndigande, har tagits bort, eftersom föreskrifter om ansökningsförfarandet får meddelas inom ramen för regeringens restkompetens. Det tidigare andra stycket, som avsåg ansökningstid, har upphävts. Bestämmelsen kommer i stället att föras in i förordning, se kommentaren till 2 b kap. 10 a §. I första stycket har ett tillägg gjorts som utvidgar bemyndigandet för regeringen att också meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av bidrag till enskilt bedriven pedagogisk omsorg. De nya bestämmelserna om bidrag i 2 a kap. 17 a § ska tillämpas första gången på bidrag för . Övergångsbestämmelsen har ut- formats i enlighet med Lagrådets förslag. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122) Utredningens slutbetänkande innehåller utredningens överväganden och förslag i de återstående delarna av uppdraget. Utredningen har tidigare redovisat övriga delar av uppdraget i betänkandet Bidrag på lika villkor (SOU 2008:8). Det är följande fem huvudsakliga frågeställningar som utredningen nu har övervägt. Är det möjligt för en kommun att vara ägare eller ha motsvarande inflytande i en fristående skola? Om så är fallet ska utredningen lämna förslag om en reglering av detta. Vilka möjligheter och behov finns av att fristående gymnasieskolor får rätt att lägga ut viss undervisning på entreprenad? Kan kravet på att en fristående grundskola ska ha minst 20 elever slopas? Hur ska ansöknings- och tillståndsförfarande hos inspektion utformas på ett mer transparent och rättssäkert sätt? I departementsskrivelsen Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (2008:56) har lämnats förslag om införande av förskoleverksamhet av annat slag än förskola och skolbarns- omsorg. Verksamheten benämns pedagogisk omsorg. Utredningen har fått i uppdrag att lämna förslag om en författningsreglering av hur storleken på kommunernas bidrag för pedagogisk omsorg ska beräknas. Förslaget ska också innehålla en möjlighet för huvud- mannen för den enskilda verksamheten att överklaga kommunens beslut genom förvaltningsbesvär. Kommunalt ägande i fristående skolor Utredningen har kartlagt förekomsten av fristående skolor där en eller flera kommuner är delaktiga som ägare eller motsvarande. Rättsläget för sådan verksamhet har tidigare ansetts oklart men Regeringsrätten har i ett avgörande klargjort att skollagen saknar regler om vem som kan vara ägare till huvudmannen för en fristående skola och att det därför inte finns något hinder för ett kommunalt ägande. I betänkandet redovisas detta avgörande och de rättsliga förutsättningarna i övrigt för ett kommunalt inflytande i en fristående skola. Utredningens överväganden har resulterat i ett förslag om reglering av möjligheten till kommunalt ägande. Som huvudprincip föreslås att en kommun inte ska få ha rättsligt inflytande alls i en fristående skola. Undantagsvis ska det dock kunna tillåtas. Det gäller under förutsättning att det är fråga om 1.samverkan mellan en eller flera kommuner och privata intressen, 2.att den aktuella verksamheten inte hade kommit till stånd utan sådan samverkan och 3.att det finns särskilda skäl för att lämna tillstånd med hänsyn till att utbildningens innehåll och utformning innebär ett kvalitetsmässigt tillskott till utbildningsutbudet i kommunen eller regionen. Dessa särskilda krav på fristående skolor där kommuner är delaktiga ska prövas när de övriga kriterierna för godkännande eller rätt till bidrag för den fristående skolan prövas. För de fristående skolor av det här slaget som redan är godkända eller har förklarats berättigade till bidrag när de nya reglerna träder i kraft föreslås en tvåårig övergångstid. De får då, om det behövs, möjlighet att anpassa sin verksamhet och organisation till de nya kraven. Entreprenader i fristående skolor Fristående gymnasieskolor får samma möjlighet som kommunala gymnasieskolor att lägga ut undervisning i yrkesinriktade och estetiska karaktärsämnen på entreprenad. Det sker genom att lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden i skolan blir tillämplig även för fristående gymnasieskolor. Lagen ska även i övriga avseenden gälla för fristående skolor. Beträffande möjligheten att lägga ut undervisning i modersmål på entreprenad föreslår utredningen förtydliganden av regleringen i förord- ningen (1996:1206) om fristående skolor. Därigenom klargörs det att undervisning i modersmål kan få lämnas över från en fristående skola till antingen en kommun eller till en annan fristående skola som har rätt att sätta betyg. Ett slopat krav på minst 20 elever