prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — som kör i fjällen har ökat kraftigt. En ökad belastning på naturen i fjällen har även uppkommit genom den tilltagande terrängkörningen. na har blivit starkare och mer avancerade och når nu områden som inte kunnat nås med äldre modeller av terrängfordon. pekat på risken för laviner längs med fjällsluttningar som kan nås av dessa kraftfulla maskiner. För uppföljningen av delmålet krävs att trafikregistret innehåller uppgifter om bullernivå för respektive fordonstyp. bestämmelser på EU-nivå om att bullernivån ska anges vid typgodkän- nande eller registrering. Det finns inga krav att en tillverkare ska ta fram uppgifter om buller för terrängskotrar, m.a.o. det finns inga bullerupp- gifter att föra in i trafikregistret. i fick genom i uppdrag att ta fram en metod för att mäta faktiskt buller i fjällområdet. gjordes kring påsken 2009 på fyra platser i . projektet och räkning av skotrar med ledtrafikmätare visar att det kan finnas anledning att se över bullermålet för att de bättre ska svara upp mot de tidsmässiga och geografiska skillnader som föreligger i ljudmiljö Luftfartsstyrelsen utredde flygverksamheten i fjällens nationalparker och regleringsområden klass A. samheten i de naturskyddade områdena består nästan uteslutande av heli- Sammantaget är buller från flygverksamheten försumbar i de aktuella områdena, bortsett från i vissa delar av nationalparkerna och Tjuolta- Delmål 3 om natur- och kulturvärden Delmålet innebär att ska merparten av områden med re- presentativa höga natur- och kulturvärden i fjällområdet ha ett långsiktigt skydd som vid behov omfattar skötsel och restaurering. Delmålet kommer inte att nås inom tidsramen. Vi har i propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28) redogjort för del- målet och vilka åtgärder som behöver vidtas för att nå målet. att delmålet inte kan nås inom tidsramen främst p.g.a. brister när det gäller skyddet av kulturmiljövärdena. Det regionala miljömålsarbetet av- Prop. 2009/10:155 seende det samiska kulturarvet och förbättringar i kunskapen om fjällens kulturmiljöer avgör om delmålet ska kunna nås. Delmål 4 om åtgärdsprogram för hotade arter Enligt delmålet skulle åtgärdsprogram finnas och ha in- letts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Delmålet upp- nåddes vid . I proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/ 05:150) fastslås att det fortsatta arbetet med att ta fram och genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med delmål 2 om minskad andel hotade arter under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö krävs ytterligare åtgärder för att begränsa markslitaget och bullerstörningar från terrängkörning. bedömning stämmer delvis överens med regering- redovisar åtgärdsförslagen huvudsakligen i strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. att behandla åtgärdsförslagen i relevanta propositioner och under res- Remissinstanserna: När det gäller förslaget i hushållningsstrategin om fortsatt skötsel av miljöer i fjällen med höga natur-, kultur- och frilufts- värden stödjer ArtDatabanken vid SLU förslaget att länsstyrelsernas De noterar att Storslagen fjällmiljö är det miljökvali- tetsmål där direkta kostnader för staten är näst lägst av alla. med riktade åtgärder, t.ex. fjällrävsprojektet där utvecklingen är positiv. Natura 2000 är ett viktigt verktyg för att bevara naturen i fjällen. tabanken vid SLU upprepar och vidareutvecklar ett förslag om att för- valtningsplaner bör tas fram på prov inom några intresserade samebyar i syfte att få en bättre förvaltning av samebyarnas nyttjande av fjällen som Skälen för regeringens bedömning För att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö krävs att åtgärder vid- tas när det gäller terrängkörning både på barmark och på snö. på snö behöver kanaliseras till leder och terrängkörningsplaner om bar- markskörning införas i terrängkörningsförordningen. i läns redovisning av uppdrag 44 i regleringsbrevet avseende länsstyrelserna bör terrängkörningsplanerna innehålla bl.a. upp- gifter om transportleder som läggs in på karta, högsta antalet fordon som verksamheten behöver, under vilken tidsperiod fordonen används och om Prop. 2009/10:155 miljöbränsle används. För att kunna styra bort snöskotrar från känsliga miljöer förutsätts att de befintliga lederna underhålls och nya leder an- läggs där de behövs för att skydda områden med känsliga och höga naturvärden eller områden som är av särskild betydelse för renskötseln. Arbetet med att uppnå miljömålet innebär att både nyttjande och skydd av fjällmiljöerna måste vara långsiktigt hållbart. Områdena som berörs är ofta stora och berör flera intressenter och markanvändnings- frågor. Samverkan mellan naturvård och andra berörda är nödvändigt om överenskommelser ska kunna träffas som accepteras av alla och därmed säkerställer en långsiktigt hållbar förvaltning. Terrängkörning och flyg i fjällen Det är inte enbart barmarksskörning som orsakar skador i fjällen utan dessa beror även på ökat exploateringstryck, turism, friluftsliv, fiske och jakt. Sådana verksamheter bör styras bort från känsliga natur- och kultur- miljöer. Vidare bör kunskap, övervakning och tillsyn utvecklas för ända- målet. Omfattningen av jakt och fiske bör dimensioneras utifrån de lokala för- hållandena. Vi avser att återkomma i frågan om lokal samverkan och dialog om förvaltning av olika resurser i fjällvärlden. I detta kommer t.ex. metoder som används i den s.k. Laponiaprocessen och Tåssåsen- modellen att vara en del. Nyttan av att genomföra terrängkörningsplanerna är att markslitage p.g.a. barmarkskörning begränsas och bullerexponering av körningen i större utsträckning än koncentreras till vissa stråk. Ett antal same- byar har på eget initiativ upprättat terrängkörningsplaner och fått bidrag via till markförstärkningsåtgärder. Enligt i kommer arbetet att vara en viktig del för möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Antalet sålda terräng- skotrar med låg bullernivå fortsätter att öka och utgör ungefär hälf- ten av antalet sålda fordon, vilket bidrar till att minska det störande bullret. Den ökande snöskoterturismen i fjällen kan dock leda till att bullret och störningar ökar i stället. Vi anser att gränsvärden för buller för nya terrängskotrar bör föras in i EG-direktivet 2000/14/EC med bullerkrav för arbetsmaskiner. I denna process måste hänsyn tas till rennäringens behov av lätta arbetsmaskiner. För framkomligheten i fjällvärlden är det ofrånkomligt med viss flyg- verksamhet även om detta innebär en viss störning i skyddade områden. Det är en fördel om bullret kan koncentreras geografiskt. Det är dock nödvändigt att följa upp utvecklingen av flygverksamheten i fjällen och att vid behov vidta åtgärder. Sjöar och vattendrag i fjällen Vad gäller vattenfrågor är miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vatten- drag tillämpligt i relevanta delar. Därutöver utgör vattnen i fjällen en sär- skild tillgång genom sin speciella karaktär och sitt speciella organism- samhälle, t.ex. har fiskfria sjöar en djursammansättning som är särskilt värdefull. Trots sina särskilda kvaliteter är vattnen i fjällområdet reglerade för vattenkraftproduktion i betydligt större omfattning än i landet i övrigt. De flesta utgör numera magasin där vattenståndet varierar med flera tiotals meter. Långa älvsträckor är reglerade på ett sätt som omöjlig- gör förekomsten av naturliga djur- och växtsamhällen. Vattendelega- tionernas åtgärdsprogram kommer att bli vägledande för det fortsatta arbetet med att återskapa naturliga förhållanden så långt detta är möjligt. Utsättningen av fisk och kräftdjur har historiskt varit av betydande om- fattning och påverkat den ursprungliga artförekomsten. En sammanställ- ning av kända utsättningar bör göras av i samråd med och efter samråd med berörda länsstyrelser och vattenmyn- digheter. I uppdraget bör även ingå att ta fram en plan för att så långt som möjligt säkra förekomsten av hotade bestånd i oreglerade vatten. I reglerade vatten bör förnyade ansträngningar göras att finna mer effektiva sätt att kompensera uppkomna skador. Ett förändrat klimat kan komma att missgynna fjällens naturliga bestånd av laxfiskar medan naturliga eller utsatta bestånd av mer värmetoleranta arter troligtvis kommer att gynnas. En plan för det långsiktiga arbetet med att bevara fjällens naturliga fisksamhällen så långt detta är möjligt bör tas fram av i samråd med och efter samråd med berörda länsstyrelser och vattenmyndigheter. Den stora andelen reglerade vatten i fjällområdet gör att vatten opåver- kade av regleringar har ett mycket stort värde för biologisk mångfald, fiske och friluftsliv. För att det ska bli möjligt att återskapa ett naturligt djur- och växtliv bör vandringsvägar skapas i största möjliga utsträckning förbi icke naturliga vandringshinder, variationerna i vattenstånd bör gö- ras mer naturliga och minimivattenföringar ökas. Utsättning av fisk i fjällområdet ska ske i enlighet med strategi för utsättning och spridning av fisk. Regleringen av vatten medför skador på mark och vegetation såväl över som under normalvattenstånd. Dessa skador ska minimeras i anslut- ning till den översyn av regleringsförhållandena som initieras genom ramdirektivet för vatten. som vattenkraften utgör en negativ påverkan på områdets naturvärden är den en viktig, förnybar energikälla med små miljöeffekter i övrigt. Därför bör den befintliga vattenkraften utnyttjas effektivare där det är möjligt som kraftfulla miljöåtgärder vidtas. National- älvarna och övriga i angivna älvsträckor ska fortsatt skyddas från utbyggnad. En anpassning av vattenkraften till ökad nederbörd behöver ske både från produktions- och säkerhetssynpunkt. Denna för- ändring måste ske med hänsyn till vattensystemen i stort så att det totala nyttjandet optimeras som betydande åtgärder vidtas för att återskapa mer naturliga förhållanden i vattensystem som helhet. Samarbetet mellan naturvården och kulturmiljövården både i nuvarande och kommande nationalparker och reservat behöver utökas. arbetet mellan turism och kulturmiljöarbetet bör uppmuntras. De levande Prop. 2009/10:155 kulturer som av lång tradition finns i fjällvärlden, i form av t.ex. samisk kultur och fäbodkultur ska ha en fortsatt självklar roll i arbetet med att skydda och vårda kulturvärdena, och olika typer av samarbete med kul- turbärarna ska uppmuntras. För kulturmiljöarbetet gäller också att kun- skapen om kulturvärdena i fjällområdet behöver byggas upp för att de ska kunna skyddas och vårdas genom olika insatser. ser inget behov av åtgärder för att restaurera skogen ovan gränsen för fjällnära skog. Inventeringen av kulturmiljövärden har, huvudsakligen p.g.a. bristande resurser, inte skett i den omfattning som krävs inom tidsramen för det nu gällande delmålet om natur- och kultur- värden. Resurser krävs för att öka kunskaperna i de befintliga naturreser- vaten och nationalparkerna för att kunna avsätta områden med långsiktigt skydd. Mycket arbete krävs för att nå målet, inte minst för att skydda det samiska kulturarvet. Vattnet i fjällen utgör en betydande del av områdets natur- och kultur- värden. Dessa värden måste skyddas och utvecklas. För att skydda värdefulla kulturmiljöer behöver kulturreservat inrättas. Kunskapsuppbyggnaden om viktiga kulturmiljöer, både i och utanför skyddade miljöer samt satsningar på restaurering och skötsel av kultur- historiska värden behöver ökas. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finan- sieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö bidrar till att den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster i fjällen tryggas. Verksamheter i fjällen, så som friluftsliv, fiske och rennäring, bedrivs på ett sätt som främjar hållbar utveckling och kulturmiljövärden bevaras. 21 God bebyggd miljö Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälso- sam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Bakgrunden redovisades i kapitel 20 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 171 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt sju delmål om planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, naturgrus, avfall, energieffektivisering i bebyggelsen samt inomhusmiljö (prop. 2004:05:150 s. 184 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2001/02:49, prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291 och prop. 2005/06: 145 s. 20 ff., bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365). 21.1Precisering av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär att: -den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser och trevnad samt har ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att alla människor ges möjlighet till ett rikt och utvecklande liv och så att omfattningen av människors dagliga transporter kan minskas, -det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av bygg- nader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med sär- skilda värden värnas och utvecklas, -en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur utvecklas både vid nyloka- lisering av byggnader, anläggningar och verksamheter och vid an- vändning, förvaltning och omvandling av befintlig bebyggelse sam- tidigt som byggnader utformas hållbart, -städer och tätorter planeras utifrån ett sammanhållet och hållbart perspektiv på sociala, ekonomiska samt miljö- och hälsorelaterade frågor, -infrastruktur för energisystem, transporter, avfallshantering m.m. integreras i stadsplaneringen och utformas för att minska resurs- och energianvändning samt klimatpåverkan, -natur- och grönområden med närhet till bebyggelse och med god tillgänglighet värnas så att behovet av lek, rekreation, lokal odling samt ett hälsosamt lokalklimat kan tillgodoses, -transporter och transportanläggningar lokaliseras och utformas så att skadliga intrång i stads- eller kulturmiljön begränsas och så att de inte utgör hälso- och säkerhetsrisker eller i övrigt är störande för -miljöanpassade kollektivtrafiksystem är tillgängliga och av god kva- litet samt att förutsättningarna för säker gång- och cykeltrafik är goda, -människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker, -användningen av energi, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt för att minska och främst förnybara energikällor används och -den totala mängden avfall och avfallets farlighet minskar som avfallshanteringen är effektiv för samhället och enkel för kon- sumenterna och avfall och restprodukter sorteras så att de kan be- handlas efter sina egenskaper och återföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mellan bebyggelsen och dess omgivning. bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Remissinstanserna: menar att ökad sektorsinte- grering för att införliva sociala och miljömässiga aspekter i den strate- giska fysiska planeringen är en viktig grund för en hållbar samhällsut- veckling. , Länsstyrelserna i och län är positiva till förslaget att revidera den tredje preciseringen av miljökvalitetsmålet om att byggnader ska projekteras och utföras på ett miljöanpassat sätt. Flera remissinstanser stödjer förslaget om en effektiv avfallshantering. Avfall stödjer inriktningen men anser att förslaget är vagt. De menar att meningen bör omformuleras eftersom effektivitet och enkelhet aldrig får stå i strid med miljörisker. Den bör inkludera samtliga avfalls- innehavare. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö framgår av propositionerna Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, s. 174) och Svenska miljömål ett gemensamt ansvar (prop. 2004/05: 150, s.181). Preciseringen om en långsiktigt hållbar bebyggelsestruktur bör kom- pletteras med att byggnader ska utformas hållbart. Med hållbart avses här bl.a. att de ska vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Den avser såväl nya som befintliga byggnader och täcker in både projektering, utförande och förvaltning och är därmed även i linje med bedömning. En ny precisering om en hållbar planering av städer och tätorter till- kommer samt en om integrerad infrastruktur som innebär minskad resurs- och energianvändning samt klimatpåverkan. Dessa båda preci- seringar är viktiga delar för att få en helhetssyn i arbetet med att uppnå hållbara städer. I preciseringen av miljöfaktorer som kan orsaka ohälsa, ersätts bullerstörningar med ljudnivåer som är ett mer neutralt begrepp. Det är i vissa fall svårt att vetenskapligt fastställa vilka ljudnivåer, radon- halter respektive luftföroreningshalter som innebär en risk för skada. Innebörden av preciseringen är att skador orsakade av nämnda faktorer så långt som möjligt bör undvikas. En vetenskapligt baserad riskbedömning bör utgöra grunden för att fastställa vad som är en skadlig Riskbedömningen kan komma att ändras över tiden beroende på Prop. 2009/10:155 nya vetenskapliga rön. Preciseringen om boende- och fritidsmiljön tas bort då frågorna täcks av andra preciseringar under detta mål och under miljökvalitetsmålet luft. Även preciseringen om biologisk mångfald tas bort då den omfattas av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Preciseringen om mark- och vattenföroreningar tas också bort då den omfattas av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Preciseringar om naturgrus bör hanteras under miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet eftersom de har nära koppling till natur- grusavlagringar och grundvattenförekomster. Fortsatta insatser angående naturgrus hanteras fortsättningsvis under miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Preciseringen om att öka andelen förnybar energi tas bort då den delvis överlappar det som anges i preciseringen om användning av energi. Dessutom har efter förslag i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi fastställt ett nationellt mål att andelen förnybar energi ska vara av den totala energi- användningen (prop. 2008/09:163, s.38, 2008/98:NU25, rskr. 2008/ 09:301). De två preciseringarna om avfall slås samman till en precisering. Denna kompletteras för att belysa att det är viktigt att hanteringen är effektiv för samhället som insamlingssystemen är utformade och lokaliserade på ett sådant sätt att det blir enkelt för konsumenterna att delta. Formuleringen var ett förslag från om tillägg till delmålet om avfall. Vår bedömning är att de miljömässiga aspekterna ingår i begreppet effektivt och att konsumenter kan innefatta alla avfalls- innehavare som är konsumenter av avfallstjänster. I övrigt kvarstår den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålets innebörd. 21.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Regeringens bedömning: Det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Även med insatser på flera områden bedöms förutsättningar för att nå målet vara oförändrade. Delmålet om buller är inte möjligt att nå. Delmålen om planerings- underlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, naturgrus och god inomhusmiljö blir mycket svåra att nå . Det behövs åtgärder på alla nivåer om utvecklingen ska kunna ändras. Delmålet om energi bedöms vara möjliga att nå genom fortsatt kraftfulla insatser. Delmålet om avfall har i vissa delar uppnåtts, medan det i andra delar bedöms som mycket svårt att nå även om ytterligare åtgärder sätts in. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: För flera av delmålen framförs att de är svåra att Det gäller t.ex. för trafikbuller där ser att det finns kunskapsluckor och i län framför att det saknas kunskap regionalt och lokalt om trafikbullerstörda. Flera remissinstanser har även kommenterat förslag till ändrade delmål. Skälen för regeringens bedömning Det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Även med insatser på flera områden bedöms förutsättningarna för att nå målet vara små. Ett stort antal åtgärder krävs för att målet ska nås. En hållbar stadsutveckling kräver bred samverkan av många aktörer på lokal nivå, kunskaps- och erfarenhetsutbyte och en samhällsplanering som är sektorsövergripande. Även byggnaderna bör vara hållbara med en god inomhusmiljö och minimal påverkan på den yttre miljön. Fortsatta insatser för att med- vetandegöra och öka kunskapen hos byggherrar, beställare och fastig- hetsägare samt hos konsulter, entreprenörer och förvaltare är nödvändiga. Dessutom bedöms målet bli svårt att nå om utvecklingen avseende av- fallsmängderna fortsätter p.g.a. en ständigt ökad konsumtion. Delmål 1 om planeringsunderlag Delmålet innebär att fysisk planering och samhällsbyggande ska grundas på program och strategier för: -hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsätt- ningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, -hur kulturhistoriska och estetiska värden ska tas till vara och ut- vecklas, -hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, och -hur energianvändningen ska effektiviseras, hur förnybara energi- resurser ska tas till vara och hur utbyggnaden av produktions- anläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft ska främjas. Delmålet är mycket svårt att nå . En utvecklad, sektorsövergripande och väl integrerad samhälls- och stadsplanering som bygger på ett gedi- get kunskapsunderlag är grundläggande för en hållbar utveckling av städer och tätorter. Många kommuner saknar fortfarande program och strategier för de frågor som delmålet omfattar. Särskilt de minsta kom- munerna, men även vissa länsstyrelser, saknar relevanta underlag och arbetsmetoder, delvis beroende på resursbrist. Flera åtgärder har dock bidragit till en förbättrad situation. Det gäller exempelvis det bidrag till planeringsunderlag för vindkraft som kom- munerna kan söka. Mer än 170 kommuner arbetar med att ta fram sådana underlag. Bidrag till lokala investeringsprogram, klimatinvesterings- program samt lokala naturvårdssatsningar har gynnat arbetet med vissa program och strategier. För att förbättra tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen har länsstyrelserna fått ett ökat anslag på 30 miljoner kro- nor för ökade insatser för tillsyn över tillämpningen av plan- och bygg- Prop. 2009/10:155 lagen, PBL (1987:10). Medlen ska användas för stöd till kommunerna och plan- och byggväsendets aktörer samt sammanställning av plane- ringsunderlag för översiktsplanering. Medel har också tillförts länsstyrel- serna och för arbete med vägledande material om landsbygds- utvecklingsområden i strandnära lägen samt till länsstyrelsernas arbete med översyn av det utvidgade strandskyddet. Vidare har gett ut en vägledning, Bostadsnära natur, som syftar till att inspirera och ge stöd till kommunerna. ger stödjande insatser inom ramen för programmet Uthållig kommun. I samverkar , , och Kommuner och Landsting (SKL) med ett antal kommuner för att främja en god livsmiljö och goda kommunikationer för en god ekonomisk ut- veckling. Även SKL:s konferens- och utbildningsverksamhet kring över- siktsplaneringen samt webbtjänsten Planeringsportalen stärker plane- ringskompetensen. Delmål 2 om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse