prop · GX03102 · 2010-04-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättnings- utvecklingen samt utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i första hand de obligatoriska verksamheterna skola, vård och omsorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har formulerat. Skrivelsen brukar utöver de obligatoriska verksamheterna innehålla en redovisning av något av de övriga områden där kommunerna bedriver verksamhet. I denna skrivelse ingår därför en redogörelse av kommunala arbetsmarknadsinsatser. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena t.o.m. , dock omfattar vissa delar endast uppgifter . Orsaken är att det ännu inte finns fullständiga uppgifter publicerade om kommunernas och landstingens ekonomi avseende 2009. Hälso- och sjukvård ........................................................... 1.4Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och Kommunsektorns finansiella sparande och resultat ......... Kostnadsutjämning för verksamhet för funktionshindrade samt LSS ........................... konsumtion och demografi ........... Köp av verksamhet .......................................... Kommunernas och landstingens ekonomi........................ Kommun - och landstingsägda företag ............. Hälso- och sjukvård...................................................................... Strategier för arbetet inom hälso - och sjukvården och tandvården .............................. Tillgänglighet till vård ..................................... Valfrihet inom vården ..................................... Delaktighet i och förtroende för vården .......... Öppna jämförelser och systematiskt förbättringsarbete inom vården ....................... Hälso - och sjukvårdens kostnader Vård och omsorg om äldre .............................................. Mål och bestämmelser .................................... Insatser för personer med funktionshinder ...................... Mål och bestämmelser .................................... Individ- och familjeomsorg ............................................. Vuxna personer med missbruks - eller Barn och ungdom ......................................... 5 Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.................... Personalförsörjning i förskola och Obligatorisk .................särskola och gymnasiesärskola Vuxenutbildning för utvecklingsstörda.......................... Kostnader och prestationer............................ Svenskundervisning för invandrare................................ Kostnader och prestationer............................ Personalförsörjning i sfi ................................ 6.1Ansvarsfördelning mellan stat och kommun för Arbetsmarknadsinsatser i regi...................... 6.3Kommunala arbetsmarknadsinsatser på uppdrag av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Resultatet för kommunsektorn 2009 före extraordinära poster uppgick till , en förbättring med jämfört med året innan. Av resultatförbättringen stod kommunerna för och landstingen för . Det starka resultatet förklaras främst av ett antal tillfälliga faktorer som summerar till , bl.a. en sänkning av premierna för avtals- sjukförsäkringar, ett ökat värde på finansiella tillgångar och minskade räntekostnader. Andelen kommuner och landsting som redovisade positiva resultat före extraordinära poster ökade från till . En större andel av kommunerna () än landstingen () uppvisade positiva resultat. Skatteintäkterna ökade 2009 med jämfört med . Ökningen var lägre än genomsnittet, ca , . Den genomsnittliga kommunala skattesatsen ökade med 0,08 procent- enheter till . Åtta landsting höjde skattesatsen, medan ett landsting sänkte den. Tillsammans med förändringar av den primär- kommunala skattesatsen ledde detta till att den totala skattesatsen sänktes i 18 kommuner och höjdes i 91 kommuner. Ökade statsbidrag och lägre kostnadsökningar Statsbidragen ökade 2009 med jämfört med året innan. Det tillfälliga konjunkturstödet som utbetalades avser , vilket innebär att det redovisas i resultatet . Verksamheternas kostnader ökade med 2009, vilket innebar att kostnaderna ökade i lägre takt än under de närmast föregående åren. Hälso- och sjukvårdens tillgänglighet har förbättrats Den nationella vårdgarantin har bidragit till bättre tillgänglighet. ökade andelen patienter som får vård kraftigt. Andelen patienter som fått tid för besök i hälso- och sjukvården inom ökade från till . 2009/10:102 ökade andelen patienter som fick tid för behandling inom Bättre resultat i hjärtsjukvården Den sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödligheten fortsatte att minska inom hjärtsjukvården . har publicerat en första nationell utvärdering av hjärtsjukvården. Dödligheten i ischemisk hjärtsjukdom (sjukdomar orsakade av en försämrad syretillförsel till hjärtat, bl.a. akut hjärtinfarkt) har minskat betydligt, , . Den nationella satsningen på patientsäkerhet som pågått har frigjort minst 460 vårdplatser och sparat . Satsningen hade som mål att halvera förekomsten av vårdrelaterade infektioner före utgången av 2009 jämfört med . Den samlade vårdkostnaden för alla sjukhusinfektioner överstiger trots detta . Patientsäkerheten har också stärkts genom att även legitimerade sjuk- sköterskor har åtkomst till läkemedelsför- teckningen, vilket gör att risken för felmedicineringar kan minskas. Antalet privata vårdgivare har ökat Införandet av vårdvalssystem har medfört en kraftig ökning av antalet privata vårdgivare med offentlig ersättning inom primärvården. har bl.a. 135 nya vårdcentraler etablerats, som drivs av privata entreprenörer. Primärvården upplevs ha hög kvalitet Patienterna upplever att primärvården generellt sett har en hög kvalitet, enligt den nationella patientenkäten i primärvården . Dessutom visade enkäten att bemötandet av patienter utmärkte sig särskilt positivt. Antalet personer som beviljades särskilt boende ökade 2008. Planering och utbyggnad av särskilda boendeformer har påskyndats av uppmärksamheten kring ej verkställda beslut. Dessutom har införandet av investeringsstöd till ny- eller ombyggnad till särskilt boende för äldre bidragit till ökningen. Det finns dock fortfarande problem med att många äldre personer vistas på korttidsplatser i väntan på plats i särskilt boende. Personliga ombud har gett goda resultat Skr. Personliga ombud ska se till att personer som har en omfattande psykisk funktionsnedsättning får sina behov tillgodosedda genom att deras insatser planeras, samordnas och genomförs. Ombudens arbete har gett goda resultat enligt olika utvärderingar. De personliga ombuden stärker den enskildes självbestämmande, främjar möjligheterna till jämlika levnadsvillkor och ökar delaktigheten i sam- hället. En av utvärderingarna har också visat att ombudens arbete är samhällsekonomiskt lönsamt, då behovet av sjukvård har minskat. Antalet biståndsmottagare ökade något Antalet biståndsmottagare ökade med . Trots att antalet biståndsmottagare ökade, var antalet fortfarande lägre än vad det har varit och större delen av . Kostnaderna för ekonomiskt bistånd 2009 var de högsta och uppgick till ca , en ökning i fasta priser jämfört med året innan. De ökade kostnaderna beror främst på den ökade arbetslösheten. Kostnaderna för ekonomiskt bistånd som andel av verksamheternas totala kostnader var i stort sett oförändrade, , jämfört med årsgenomsnittet den senaste tioårsperioden. Fortsatt fokus på kvalitetsutveckling inom Staten har tagit flera initiativ till att förbättra kvaliteten inom olika verksamhetsområden, t.ex. utarbetandet och implementeringen av nationella riktlinjer inom missbruks- och beroendevården samt för vård och omsorg om personer med demens. 1.4Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning Färre kommuner kunde erbjuda plats i förskoleverksamhet Av landets 290 kommuner räknade 42 inte med att klara av att erbjuda plats i förskoleverksamhet . Det var fler än då 14 kommuner angav att de inte kunde erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Kommunernas beredskap att erbjuda plats är betydligt sämre än . En av förklaringarna är att många förskoleplatser blir lediga när sexåringarna börjar i förskoleklass. Därutöver var brist på lokaler, ökade födelsetal eller ökad inflyttning liksom kommunernas ekonomi de vanligaste förklaringarna till att kommuner inte klarade av att erbjuda plats . Meritvärdet fortsatte att öka i Elevernas genomsnittliga meritvärde i årskurs 9 fortsatte att öka som andelen behöriga elever till gymnasieskolan minskade. Skillnaden i slutbetygen mellan olika elevgrupper var markant, framför allt vid jämförelser mellan föräldrarnas utbildningsbakgrund, men även vid jämförelser mellan elevernas bakgrund (svensk eller utländsk) och Utbudet av gymnasieutbildningar har ökat Utbudet av gymnasieutbildningar har ökat , liksom Andelen elever i fristående gymnasieskolor har ökat från den senaste femårsperioden. Betygen i gymnasieskolan har varit relativt stabila under samma period, men skillnaderna i resultat är dock fortsatt stora mellan har direktövergången till högskolan ökat, medan direktövergången till vuxenutbildning har minskat. Stora skillnader när det gäller integrering av särskoleelever Andelen integrerade elever, dvs. elever i den obligatoriska särskolan som gick minst halva tiden tillsammans med elever i grundskoleklass, varierade kraftigt () mellan kommunerna /09. Mindre kommuner arbetade generellt sett mer aktivt med integrering än Andelen elever i obligatoriska särskolan av alla elever i grund- skoleåldern var oförändrad 2009/10 jämfört med föregående läsår. En större mångfald av utbildningsanordnare inom komvux Många kommuner hade 2009 en vuxenutbildning där enskilda utbildningsanordnare genom entreprenad stod för en betydande andel av I kommungruppen storstäder studerade av kursdeltagarna hos enskilda utbildningsanordnare. Andelen kursdeltagare inom gymnasial vuxenutbildning som får minst betyget Godkänt har minskat , t.ex. har andelen kursdeltagare som inte får godkänt i kärnämnena svenska, engelska och Det kan enligt bero på att kommunerna i högre grad prioriterar studieovana personer vid intagning till den Fler elever än någonsin i sfi Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) har ökat kraftigt och uppgick till 74 000 personer. varierar stort mellan olika åldersgrupper. språkgrupper och utbildningsbakgrunden påverkar resultaten. också stora skillnader mellan kommunerna när det gäller studieresultat. Arbetsmarknadspolitiken är till största delen en statlig angelägenhet, men har även stor betydelse för kommunerna. De kommunala arbets- marknadsinsatserna genomförs i vissa fall i egen regi och med egna budgetmedel. I andra fall genomförs insatserna på uppdrag av och mot ersättning från Arbetsförmedlingen. I har den kommunala självstyrelsen en lång tradition. är självstyrelsen inskriven i grundlagen (regeringsformen). innebär att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommuner och landsting. Kommuner och landsting har rätt att ta ut skatt för skötseln av sina upp- gifter. Beskattningsrätten är inskriven i grundlagen och är en del av den kommunala självstyrelsen. Utöver den kommunala beskattningsrätten hör det kommunala självstyret samman med demokrati och medborgarnas möjlighet att påverka kommunala beslut eller utkräva ansvar av sina lokala politiker. Genom det kommunala självstyret har kommuner och landsting själva ansvaret för att hantera sin ekonomi. Det övergripande målet för den kommunala ekonomin anges i kommunallagen (1991:900): Kommuner och landsting ska ha en god ekonomisk hus- hållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer, t.ex. kommunala bolag. För verksamheten ska anges mål och riktlinjer som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. För ekonomin ska anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Därutöver finns det s.k. balanskravet som innebär att intäkterna ska överstiga kostnaderna såvida inte synnerliga skäl finns. I avsnitt 2.1 går det att läsa mer om det övergripande målet för kommuner och landsting. Målet för statsbudgetens utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner är: att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner består främst av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, se vidare avsnitt 2.2.3. 2.1Kommunsektorns finansiella sparande och resultat Den kommunala sektorn utgör en betydande del av den svenska Kommunsektorns utgifter motsvarade 2009 av konsumtionsutgifter, främst utgifter för personal. kommuner och landsting motsvarar av det totala antalet har beslutat att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av bruttonationalprodukten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet). tingens finansiella sparande är därför av betydelse för uppfyllandet av sparanden, som andel av BNP, till -0,. Detta var en försämring Skr. 2009/10:102 jämfört med , främst till följd av den finansiella krisen som orsakade en global konjunkturnedgång. Kommunsektorns finansiella sparande uppgick preliminärt till -0,av BNP 2009. Offentliga sektorns finansiella sparande, andel av BNP -0,8 -0,9 -0,1 Källor: , . Det finansiella sparandet utgör skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt nationalräkenskaperna. Den kommunala redovisningen baseras däremot på samma principer som tillämpas i näringslivet, anpassat till den s.k. kommunala särarten. Resultatet enligt denna redovisning utgörs av skillnaden mellan intäkter och kostnader. Diagram 2.1 Finansiellt sparande och resultat före extraordinära poster enligt den kommunala redovisningen Resultat före extraordinära poster, kommuner Resultat före extraordinära poster, landsting Finansiellt sparande, kommunsektorn Resultat före extraordinära poster, kommunsektorn Anm.: Kommunernas och landstingens samlade resultaträkning 2009 är preliminära. Källor: , Kommuner och Landsting och . Som framgår av diagram 2.1 har kommunsektorns finansiella sparande och resultat före extraordinära poster i huvudsak utvecklats i samma Olika redovisningsprinciper medför dock att det förekommer Inkomster och utgifter periodiseras olika i nationalräken- Skr. 2009/10:102 skaperna jämfört med den kommunala redovisningen. påverkar skillnader i redovisning av pensioner, avskrivningar och investeringar samt avräkning av skatteintäkter jämförbarheten. Den kommunala verksamheten finansieras till med kommunalskatter och är därmed starkt beroende av konjunkturen. Orsaken till resultatförbättringen efter 2002 var främst att antal arbetade timmar ökade i den svenska ekonomin, vilket innebar att det kommunala skatteunderlaget stärktes. Till följd av detta har resultatet förbättrats sam- tidigt som det funnits utrymme att öka den kommunala konsumtionen. Det ekonomiska resultatet för kommunsektorn som helhet har varit positivt under ett flertal år. Enligt preliminära uppgifter uppgick resultatet före extraordinära poster till för kommunsektorn som helhet, vilket kan jämföras med det budgeterade resultatet som var . Av resultatet 2009 stod kommunerna för och landstingen för . Jämfört med utfallet har resultatet före extraordinära poster förbättrats med . Av resultatförbättringen stod kommunerna för och landstingen för . Det starka resultatet 2009 förklaras främst av ett antal tillfälliga faktorer som summerar till . Årets resultat, dvs. inklusive extraordinära poster, uppgick till 2009, vilket var en förbättring med jämfört med . -631,6 -668,8 -698,8 -732,7 -751,7 -505,3 -533,3 -561,5 -591,7 -605,5 varav fastighetsavgift** varav ersättning för läkemedels- förmånen*** Resultat före extraordinära poster Extraordinära poster, netto -0,8 -0,9 Årets resultat som andel av skatteintäkter *Kommunerna och landstingens resultaträkning 2009 är preliminär. **Enligt prognos , Kommuner och Landsting. Fastighetsavgiften redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag i stället för en skatteintäkt. ***Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. Källor: och Kommuner och Landsting. God ekonomisk hushållning och balanskrav För att kravet på en god ekonomisk hushållning i enlighet med kommunallagen (1991:900) ska uppnås, bör resultatet för varje enskild kommun och enskilt landsting ligga på en nivå som realt sett konsoliderar ekonomin, vilket innebär att varje generation står för sina Nästan samtliga kommuner har fastställt mål för ekonomin som är kopplade till innebörden av god ekonomisk hushållning, enligt en studie gjord av Kommunforskning i på uppdrag av regerings- kansliet 2008 (dnr Fi2008/4768). Det finns dock enligt studien brister i formuleringen av verksamhetsmål kopplade till god ekonomisk hus- hållning och endast ett fåtal kommuner har finansiella mål för den Det finns också brister i uppföljningen av målen i årsredovisningarna, men revisorernas insatser har stimulerat utvecklingen, antingen genom en stödjande roll eller som kritisk Ett vanligt förekommande finansiellt mål för god ekonomisk hushållning bland kommuner och landsting är att resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ska uppgå till . kravet att ange finansiella mål avseende god ekonomisk hushållning infördes har kommunsektorn redovisat en andel som i genomsnitt Åren 20002009 uppgick resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för sektorn som helhet till i Variationerna har dock varit stora mellan enskilda kommuner och landsting samt mellan olika år. Kommuner och Skr. 2009/10:102 landsting ska ange mål för vad som utgör god ekonomisk hushållning, bl.a. ur ett finansiellt perspektiv. Som framgår i tabell 2.2 uppgick resultatet för sektorn som helhet till 2009. Resultatets andel har varierat mellan och 20052009. I genomsnitt har andelen uppgått till den senaste femårsperioden. För perioden 20002009 uppgick andelen i genomsnitt till . Balanskravet innebär, enligt kommunallagen, att budget ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om negativt resultat uppstår ska det redovisade egna kapitalet enligt balansräkningen återställas . Enligt kommunallagen finns det möjlighet att om synnerliga skäl föreligger inte reglera ett negativt resultat. Av de kommuner och lands- ting, 91 respektive 10, som redovisade negativt resultat 2008 angav drygt hälften (47 kommuner och 8 landsting) synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av det negativa resultatet. Det var 17 kommuner och 8 landsting som angav att de hade ett ackumulerat negativt resultat som uppstått kvar att återställa om totalt . Det var för kommunerna och för landstingen. Tillfälliga faktorer bidrog till resultatförbättringen Resultatförändringar beror främst på hur faktorer som skatteunderlag, skattesatser, statsbidrag samt verksamhetens kostnader förändras. Av diagram 2.2 framgår de årliga förändringarna av kommunsektorns resultat uppdelat på olika poster. Special- destinerade statsbidrag redovisas under verksamhetens intäkter i den kommunala redovisningen, med undantag för läkemedelsförmånen som i landstingens redovisning redovisas under generella statsbidrag. Som generella statsbidrag redovisar kommunerna även den kommunala fastighetsavgiften. Diagram 2.2 Resultatförändringar i kommunsektorn, resultat före extraordinära poster Källor: , Kommuner och Landsting och . växte skatteunderlaget snabbare än de närmast före- gående åren, vilket tillsammans med höjda skatter och ökade statsbidrag innebar att resultatet förbättrades 2004 . Jämfört med ökade skatteintäkterna 2009 med eller . Detta var lägre jämfört med förändringen . Av skatteintäktsförändringen bidrog kommunalskatte- höjningen 2009, totalt , till en intäktsökning på nästan . De generella statsbidragen ökade med 2009, främst till följd av ekonomiska regleringar avseende t.ex. särskilt förhöjt grundavdrag för pensionärer samt ett bidrag till landstingen på för kostnader avseende pandemin (influensan A [H1N1]). Fastighetsavgiften prognostiseras till nära 2009, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras främst av att det gjordes en småhustaxering 2009 efter en period av kraftiga prisökningar i stora delar av landet. Verksamhetens kostnader ökade med eller ca Jämfört med den genomsnittliga kostnads- ökningen de närmast föregående åren var ökningen lägre. En bidragande Skr. 2009/10:102 orsak till den lägre kostnadsökningen var att premien för avtalssjuk- försäkringarna sattes till noll 2009, vilket innebar en kostnadsminskning med . ökade kostnaderna i genomsnitt med . Jämfört med 2008 förbättrades finansnettot med nära , främst till följd av återföringar av tidigare gjorda nedskrivningar av finansiella tillgångar samt lägre räntekostnader. Kommuner och landsting finansierar största delen av sina verksamheter med egna skattemedel. Skatteintäkterna uppgår till av de totala intäkterna för verksamheten. av intäkterna är statsbidrag. Resterande del är taxor, avgifter och övriga intäkter. Skatteintäkterna bestäms av den skattesats som varje kommun och landsting beslutar samt av skatteunderlaget, dvs. de till inkomstskatt beskattningsbara förvärvsinkomsterna, samt den skattesats som varje kommun och landsting beslutar. Till grund för beräkningen av de preliminära skatteintäkterna ligger det skatteunderlag som baserats på inkomsterna . När utfallet är klart görs en slutavräkning . Kommunerna och landstingen har i bok- slutet försökt att beakta denna slutavräkning. Skatteunderlaget med avseende på ökade jämfört med . Detta är något högre än då skatteunderlaget i genomsnitt ökade med . i ett längre perspektiv har skattekraften i genomsnitt ökat . Den kraftigaste ökningen av skattekraften skedde i kommungruppen glesbygdskommuner (6,). Den lägsta ökningen av skattkraften fanns i kommungruppen större städer (4,). Skattekraften var lägst i kommungrupperna glesbygdskommuner och övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare. Dessa hade en skattekraft på av den genomsnittliga skattekraften i riket. Den högsta skattekraften återfanns i kommunerna inom kommungrupperna storstäder och förorts- kommuner med en skattekraft på av riks- genomsnittet. 1 Den genomsnittliga skattekraften, dvs. skatteunderlag per invånare vid taxeringsårets ingång, i riket var per invånare. Bland landstingen var skattekraften högst i Stock- Skr. 2009/10:102 holms län, av riksgenomsnittet. I övriga län låg skattekraften på mellan 90 och 99 procent.2 Den genomsnittliga skattesatsen ökade 2009 Den sammanlagda genomsnittliga kommunala skattesatsen, som utgörs av en primär- och en landstingskommunal skattesats, ökade 2009 till 31,52. , 20002009, har den genomsnittliga skattesatsen ökat . Skillnaden mellan den högsta och lägsta skattesatsen (variationsvidden) minskade . I 91 kommuner höjdes skattesatsen 2009, vilket kan jämföras med tio kommuner 2008. Av dessa kommuner var det den primärkommunala skattesatsen. I övriga kommuner höjdes skattesatsen till följd av höjd landstingsskatt. I 18 kommuner sänktes skattesatserna 2009, vilket kan jämföras med 2008 då 54 kommuner sänkte skattesatsen. I tio av dessa kommuner sänktes skatten till följd av att sänkte sin utdebitering. Landstingsskatten höjdes i sex landsting medan ett landsting sänkte skattesatsen. Den högsta skattesatsen för kommuner 2009 var och den lägsta 17,12. För landstingen var den högsta skattesatsen och den lägsta 9,72.