prop · GX03241 · 2010-06-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:241 Ett förstärkt integritetsskydd i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås åtgärder för ett förstärkt integritetsskydd på försäkringsområdet med sikte främst på formerna för inhämtande av hälsouppgifter från t.ex. hälso- och sjukvården. Syftet är att säkerställa att försäkringsbolagen inte slentrianmässigt begär samtycke till att in- hämta hälsouppgifter samt att lämnade samtycken är frivilliga och bygger på tillräcklig information. Åtgärderna får särskild betydelse för barnförsäkringar. Regeringen föreslår att ett försäkringsbolag vid en ansökan om indivi- duell personförsäkring endast får begära samtycke om det är nödvändigt för prövningen av ansökan. Det kommer därmed inte att vara tillåtet för försäkringsbolaget att begära samtycke redan i samband med en försäk- ringsansökan utan först när försäkringsbolaget gått igenom ansökan och bedömt att det är nödvändigt att inhämta hälsouppgifter. Försäkrings- bolagets påstående att hälsouppgifterna är nödvändiga ska vid avslag på en försäkringsansökan kunna prövas i domstol. Vid skadereglering och vid anslutning till kollektiva försäkringar ska samtycke få begäras först när det har uppkommit ett behov i det enskilda fallet. Vidare föreslår regeringen att det införs krav på hur samtycket ska utformas. Samtycket ska lämnas på en av försäkringsbolaget särskilt upp- rättad handling. Samtycket ska vara utformat så att det är begränsat till att gälla under prövningen av en ansökan eller under regleringen av en viss skada. Det föreslås även regler om informationsplikt för försäkrings- bolaget i samband med att ett samtycke begärs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104) ........................................................................................ Ärendet och dess beredning.............................................................. Försäkringsbolagens användning av hälsouppgifter......................... Allmänt om försäkringar.................................................... Olika typer av privata försäkringar .................................... Försäkringsbolagens behov av hälsouppgifter ................. Regler till skydd för enskildas hälsouppgifter.................. försäkringsbolagens behandling av hälsouppgifter .......... Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang................. Behovet av åtgärder och inriktningen på en reform ......... 5.2Försäkringsbolagens möjlighet att begära samtycke till att inhämta hälsouppgifter inskränks .......................... Utformning och tidsbegränsning av samtycken ............... 5.4Bör det införas särskilda regler för journaler inom barn- och skolhälsovården?.............................................. 5.5Försäkringsbolagens behandling av inhämtade Tystnadsplikt för anställda i försäkringsbolag ................. Ikraftträdande och övergångsbestämmelse ..................................... Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler (Ds 2005:13)......................................................................... Bilaga 2 Författningsförslag (Ds 2005:13) ......................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (Ds 2005:13) ............... Bilaga 4 Sammanfattning av utkastet till lagrådsremiss Ett förstärkt integritetsskydd i försäkringssammanhang ............ Bilaga 5 Lagförslag (utkast till lagrådsremiss) ................................... Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna (utkast till Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104). Förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104) Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsavtalslagen (2005:104) dels att 8 kap. 19 § och 11 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 7 kap. 1 a §, 11 kap. 1 a §, 16 kap. 1 a §, 19 kap. 10 a § och 20 kap. 7 a §, samt närmast före 7 kap. 1 a §, 11 kap. 1 a §, 16 kap. 1 a §, 19 kap. 10 a § och 20 kap. 7 a § nya rubriker av följande lydelse. Samtycke till att inhämta hälso- uppgifter Om det behövs för regleringen av försäkringsfallet, får försäk- ringsbolaget begära samtycke till att inhämta uppgifter om en en- skild persons hälsotillstånd. Samtycket ska lämnas på en av försäkringsbolaget särskilt upp- rättad handling. Det ska framgå av handlingen att samtycket är be- gränsat till att gälla under regle- ringen av försäkringsfallet. Försäkringsbolaget ska i sam- band med att samtycke begärs informera om innebörden av att samtycke ges. Det som sägs i 7 kap. 1 § om tiden för utbetalning av försäkringsersätt- ning och i 7 kap. 9 § om regressrätt tillämpas också vid företagsförsäk- ring. Det som sägs i 7 kap. 5 § om risken för vissa meddelanden tilläm- pas vid företagsförsäkring när det gäller meddelanden enligt 8 kap. 6 och som sägs i 7 kap. 2 § också det som sägs i 7 kap. 1 a § första stycket och 3 § om försum- om samtycke till att inhämta hälso- uppgifter samt i 7 kap. 2 § första stycket och 3 § om försummelse att anmäla försäkringsfall m.m. Första stycket gäller inte om annat har avtalats. Samtycke till att inhämta hälso- uppgifter Ett försäkringsbolag får begära samtycke till att inhämta uppgifter om en enskild persons hälsotill- stånd endast om det är nödvändigt för prövningen av försäkringsan- sökan. Samtycket ska lämnas på en av försäkringsbolaget särskilt upp- rättad handling. Det ska framgå av handlingen att samtycket är be- gränsat till att gälla under pröv- ningen av ansökan. Försäkringsbolaget ska i sam- band med att samtycke begärs in- formera om innebörden och bety- delsen för prövningen av att sam- tycke ges. Försäkringstagaren får när som helst säga upp en tidsbegränsad försäk- ring att upphöra vid försäkringstidens utgång. Försäkringsbolaget får säga upp Försäkringsbolaget får säga upp en tidsbegränsad försäkring till en tidsbegränsad försäkring till ningen skall göras skriftligen och ningen ska göras skriftligen och sändas till försäkringstagaren tidi- sändas till försäkringstagaren tidi- gast och senast en gast och senast en månad innan försäkringstiden går månad innan försäkringstiden går Den skall för att få verkan inne- Den ska för att få verkan inne- hålla en förfrågan om försäkrings- hålla en förfrågan om försäkrings- tagaren vill ha försäkringen för- tagaren vill ha försäkringen för- försäkringen förnyas, gäller upp- försäkringen förnyas, gäller upp- sägningen bara om det finns sär- sägningen bara om det finns sär- skilda skäl att vägra försäkring skilda skäl att vägra försäkring med hänsyn till sådana omstän- med hänsyn till sådana omständig- digheter som anges i 1 § första heter som anges i 1 § första Bestämmelserna i 1 a § gäller även vid förnyelse av för- Samtycke till att inhämta hälso- uppgifter Om det behövs för regleringen av försäkringsfallet, får försäk- ringsbolaget begära samtycke till att inhämta uppgifter om en en- skild persons hälsotillstånd. Ett samtycke som är begränsat till att gälla under en skaderegle- ring i anledning av den försäk- rades död får begäras redan innan försäkringsfallet har inträffat. Samtycket ska lämnas på en av försäkringsbolaget särskilt upp- rättad handling. Det ska framgå av handlingen att samtycket är be- gränsat till att gälla under regle- ringen av försäkringsfallet. Försäkringsbolaget ska i sam- band med att samtycke begärs informera om innebörden av att samtycke ges. Samtycke till att inhämta hälso- uppgifter Om det behövs för att pröva om uppställda hälsokrav är uppfyllda, får försäkringsbolaget begära sam- tycke till att inhämta uppgifter om en enskild persons hälsotillstånd. Samtycket ska lämnas på en av försäkringsbolaget särskilt upp- rättad handling. Det ska framgå av handlingen att samtycket är be- gränsat till att gälla under pröv- ningen av om hälsokraven är upp- fyllda. Försäkringsbolaget ska i sam- band med att samtycke begärs informera om innebörden av att samtycke ges. Samtycke till att inhämta hälso- uppgifter Om det behövs för att pröva om uppställda hälsokrav är uppfyllda, får försäkringsbolaget begära sam- tycke till att inhämta uppgifter om en enskild persons hälsotillstånd. Samtycket ska lämnas på en av försäkringsbolaget särskilt upp- rättad handling. Det ska framgå av handlingen att samtycket är be- gränsat till att gälla under pröv- ningen av om hälsokraven är upp- fyllda. Försäkringsbolaget ska i sam- band med att samtycke begärs informera om innebörden av att samtycke ges. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ett försäkringsbolag får efter inte inhämta hälsouppgifter med stöd av ett samtycke som har lämnats före lagens ikraftträdande och som inte uppfyller kraven i de nya bestämmelserna. Ärendet och dess beredning För en fungerande privat försäkringsmarknad krävs att försäkringsbo- lagen i vissa fall får tillgång till känsliga uppgifter om enskilda personers hälsotillstånd. Ett sådant behov finns såväl vid nyteckning av personför- säkringar som vid efterföljande skaderegleringar. Eftersom hälsouppgif- ter normalt är sekretessbelagda, måste den enskilde lämna sitt samtycke till att uppgifterna inhämtas för att försäkringsbolaget ska få tillgång till uppgifterna. Med stöd av samtycket, som ofta benämns fullmakt, kan bolaget begära in t.ex. patientjournaler från hälso- och sjukvården. Försäkringsbolagens tillgång till och hantering av främst journalupp- gifter har ifrågasatts, framför allt av integritetsskäl. I en framställning till regeringen kritiserade försäkringsbolagens hantering av journaluppgifter. Rådet föreslog att regeringen skulle utreda förutsättningarna för att be- gränsa bolagens möjligheter att använda generella samtycken och att helt ta bort möjligheten att inhämta journaler som förs inom barn- och skol- hälsovården. Mot bakgrund av bl.a. framställningen från lämnade ett uppdrag åt en sakkunnig person att biträda departementet med en analys av försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler. Arbetet redovisades i departementspromemorian För- säkringsbolags tillgång till patientjournaler (Ds 2005:13). En samman- fattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians författnings- förslag återges i bilaga 2. Departementspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2005/4619/L2). Under remissbehandlingen riktades kritik mot förslagen, framför allt mot lösningen med ökad användning av intyg och bearbetade journal- utdrag. I har det utarbetats alternativa förslag i syfte att finna en lösning som stärker integritetsskyddet på försäkringsområdet utan att skapa stora belastningar på hälso- och sjukvården och utan att inskränka försäkringsbolagens möjlighet att få del av nödvändig infor- mation. Förslagen behandlades i en promemoria med utkast till lagråds- remiss. En sammanfattning av utkastet till lagrådsremiss finns i bilaga 4. Lagförslaget i utkastet till lagrådsremiss återges i bilaga 5. Promemorian med utkast till lagrådsremiss har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2005/4619/L2). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med propositionens lagförslag. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Försäkringar delas ofta in i två huvudkategorier, socialförsäkringar och privata försäkringar. Socialförsäkringarna garanterar alla som är bosatta i ersättning vid t.ex. sjukdom, föräldraledighet och rehabilitering. Försäkringarna administreras främst av . De flesta har även privata försäkringar av olika slag, alltifrån hemförsäkringar till sjuk- och livförsäkringar. Dessa försäkringar fyller en viktig samhällelig funk- tion som komplement till de allmänna försäkringssystemen. Även om båda kategorierna benämns försäkringar, är skillnaderna betydande. Socialförsäkringarna bygger på premiesolidaritet, vilket inne- bär att kostnaden för att delta inte är relaterad till risken för att behöva utnyttja försäkringen. En person med stor risk att bli sjuk betalar t.ex. inte högre premie, eller avgift, för den allmänna sjukförsäkringen än en person med låg risk. Finansieringen sker via skatter och socialavgifter. Privata försäkringar bygger i stället på att premien ska motsvara försäk- ringstagarens risk för att behöva använda försäkringen. En person med en ökad risk för sjukdom kan alltså få betala mer för en sjukförsäkring eller helt nekas att teckna en sådan försäkring. De privata försäkringarna finansieras av försäkringstagarkollektivet genom premieinbetalningar och försäkringsbolagens verksamhet syftar normalt till att generera vinster. I det följande kommer endast de privata försäkringarna att behandlas. 4.2Olika typer av privata försäkringar I försäkringsavtalslagen (2005:104) finns grundläggande bestämmelser om privata försäkringar. Lagen innehåller skilda regler för skadeförsäk- ring och personförsäkring. En skadeförsäkring är en försäkring som skyddar mot ekonomisk för- lust genom sakskada, ersättningsskyldighet eller ren förmögenhetsskada i övrigt. Exempel på skadeförsäkringar är brand-, inbrotts-, motorfordons- och reseförsäkringar. Även ansvarsförsäkringar, som innebär att man för- säkrar sig mot risken att bli skadeståndsskyldig, hänförs till gruppen skadeförsäkringar. Reglerna om skadeförsäkringar är tillämpliga också på vissa särskilda försäkringar som t.ex. trygghetsförsäkringen vid arbetsskada (TFA) och läkemedelsförsäkringar. Även den författnings- reglerade patientskadeförsäkringen är en skadeförsäkring. Skadeförsäkringar delas in i konsumentförsäkringar och företagsför- säkringar. En konsumentförsäkring är en individuell skadeförsäkring som en fysisk person eller ett dödsbo tecknar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. En företagsförsäkring är en individuell skadeförsäkring som inte är en konsumentförsäkring. Till kategorin personförsäkringar hör sjuk-, olycksfalls- och livförsäk- ringar. Gemensamt för personförsäkringar är att vad som försäkras är för- säkringstagarens eller någon annans liv och hälsa. Med sjukförsäkring avses normalt en försäkring som kompenserar Prop. 2009/10:241 kostnader och en viss del av inkomstförlusten vid arbetsoförmåga till följd av sjukdom. Ersättningens storlek beror på hur högt försäkrings- belopp försäkringstagaren valt och på graden av invaliditet. Engångs- belopp kan utgå vid vissa sjukdomar. En olycksfallsförsäkring ger ersätt- ning vid bestående invaliditet på grund av olycksfallsskada. Kombine- rade sjuk- och olycksfallsförsäkringar ger ersättning både vid sjukdom och olycksfall. För barn kan tecknas en särskild form av försäkring, s.k. barnförsäk- ring. En barnförsäkring täcker normalt både olycksfall och sjukdomar och är främst inriktad på att ge periodisk ersättning vid långvariga och svåra skador eller sjukdomar samt engångsbelopp vid vissa sjukdomsdia- gnoser eller bestående skador. Ersättning för ökade kostnader till följd av sjukhusvistelse ingår ofta i skyddet. Det finns två huvudtyper av livförsäkringar dödsfallsförsäkringar och livsfallsförsäkringar. Syftet med en dödsfallsförsäkring är att ge ett eko- nomiskt skydd till anhöriga eller andra förmånstagare vid förtida döds- fall. Försäkringssumman betalas ut till förmånstagaren om den försäk- rade dör , dvs. innan han eller hon har uppnått den i försäkringsavtalet bestämda åldern eller särskilt angivna tidpunkten. Vid en livsfallsförsäkring utbetalas försäkringssumman när den försäk- rade uppnår den i avtalet angivna åldern. Skade- och personförsäkringar kan tecknas individuellt eller som kol- lektiva försäkringar genom t.ex. arbetsgivare eller fackförening. De kollektiva försäkringarna delas in i gruppförsäkringar och kollektiv- avtalsgrundade försäkringar. 4.3Försäkringsbolagens behov av hälsouppgifter Personförsäkringar bygger på att premien ska motsvara den risk som för- säkringsbolaget åtar sig att täcka. Vid regleringen av en personskada bestäms försäkringsersättningens storlek i allmänhet utifrån den faktiska skada som har uppstått. Det är mot denna bakgrund uppenbart att privata försäkringar till sin konstruktion förutsätter att försäkringsbolagen får tillgång till information som rör den försäkrades eller annan skadelidan- des hälsotillstånd. Försäkringsbolagen har behov av hälsouppgifter vid främst två till- fällen. För det första finns ett sådant behov när en person vill teckna eller förnya en personförsäkring. Syftet med hälsouppgifterna är att göra en bedömning av risken för att personen i fråga kommer att drabbas av en skada som leder till ersättningsskyldighet för försäkringsbolaget (riskbedömning). Utifrån bedömningen tar bolaget ställning till om för- säkring kan meddelas och till vilken premie. För det andra behövs hälso- uppgifter när en person begär ersättning från en försäkring under på- stående att ett försäkringsfall har inträffat. Syftet är att fastställa dels att skadan (eller sjukdomen) föreligger, dels att det finns orsakssamband mellan skadan och en omständighet som täcks av försäkringen. Vid ansökningstillfället används hälsoinformation sålunda för att göra prognoser baserade på tillgänglig kunskap om riskfaktorer och dylikt. praktiken placeras de ansökande normalt in i olika riskgrupper vilket i sin tur styr premien. Vid skaderegleringen är fokus i stället riktat mot det enskilda fallet för att fastställa bl.a. skadans storlek och orsakssamband. Hälsouppgifter i samband med en ansökan om försäkring Försäkringsbolagens behov av hälsouppgifter vid en ansökan om försäk- ring är i princip begränsat till personförsäkringar. saknas normalt skäl att inhämta sådana uppgifter. Informationsbehovet tillgodoses i första hand genom s.k. hälsodeklara- I hälsodeklarationen ska den som ansöker om en försäkring (eller i vissa fall annan person som försäkringen avser) normalt fylla i uppgifter om tidigare sjukdomar, vårdkontakter m.m. I hälsodeklarationen (eller i annan ansökningshandling) finns även regelmässigt ett avsnitt där försäk- ringsbolagen begär den enskildes samtycke till att inhämta hälsouppgifter i form av bl.a. patientjournaler, läkarintyg och uppgifter från Försäk- Vanligen är det fråga om generella och icke tidsbegränsade samtycken, dvs. de täcker såväl teckning av försäkring som senare skade- Samtycket är rent typografiskt i många fall utformat i liten text i anslutning till platsen för underskrift av hälsodeklarationen. noteras att har antagit en rekommendation som delvis kan komma att förändra utformningen av samtyckena (se avsnitt Följande är ett exempel på hur ett samtycke i samband med en ansökan om försäkring kan vara utformat. Jag är medveten om att de uppgifter jag har lämnat i denna fyrsidiga handling ska ligga till grund för försäkringsavtalet, samt att oriktiga eller ofullständiga uppgifter kan göra försäkringen ogiltig. Jag medger att min nuvarande, tidigare och senare tillkommande arbetsgivare, (kreditupplysning) samt läkare eller annan sjukvårdspersonal, sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning, allmän försäk- ringskassa eller annan försäkringsinrättning får lämna bolag inom Bolaget samt de återförsäkringsbolag som anlitas de upplysningar, journaler, registerhandling- ar, intyg med mera som Bolaget anser sig behöva för att handlägga denna försäk- ringsansökan eller för att bedöma skadefall eller försäkringens giltighet i fram- Inhämtad information kommer att arkiveras hos Bolaget oavsett om försäk- ring beviljas eller inte. Det är osäkert hur ofta dessa samtycken verkligen används för att inhäm- I departementspromemorian Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler (Ds 2005:13) anfördes bl.a. följande i frågan. en skattning som gjorts av försäkringsbolagen inhämtas journalhand- lingar i av alla ansökningsärenden där bolagen gör en risk- bedömning, t.ex. en bedömning av risken för sjukdom eller dödsfall. Vilka uppgifter som efterfrågas är beroende av vad kunden angett i sin Försäkringsbolagen begär in handlingar om något medicinskt avvikande framkommer som behöver utredas ytterligare. normalfallet inhämtas inte patientjournaler när en ren hälsodeklaration Kunden har i dessa fall inte lämnat någon uppgift som ger bo- laget anledning att inhämta ytterligare underlag för sin riskbedömning. av alla försäkringsansökningar beviljas på normala vill- kor och för flertalet av dessa försäkringar har det inte funnits anledning att ta in kompletterande underlag. Barnförsäkringar skiljer sig i detta av- seende inte från andra typer av personförsäkringar. Enligt en undersök- ning som avsåg beviljades av ansökningarna om indi- viduell barnförsäkring med normala villkor. I av fallen be- viljades ansökningarna med undantagsklausuler för viss sjukdom eller skada. Återstående av ansökningarna avslogs helt (se rappor- ten Barnförsäkringar och riskbedömning En rapport utgiven av och , 2002). Hälsoinformationen används för att uppnå informationsbalans mellan försäkringstagare och försäkringsbolag. Om bolaget har mindre infor- mation än den sökande själv har, kan riskbedömningen bli felaktig och premien otillräcklig. Med hänsyn till att försäkringarna gäller stora kollektiv och att utbetalningarna vid försäkringsfall ofta är betydande, kan inskränkningar i möjligheten att göra korrekta riskbedömningar få stora konsekvenser. En sådan konsekvens är risken för det som i försäk- ringssammanhang benämns moturval. Ett moturval börjar med att premien är för lågt satt för vissa försäk- ringssökande. Detta kan leda till att denna grupp kommer att teckna för- säkring i större omfattning än de skulle ha gjort om risken, och därmed premien, hade varit korrekt beräknad. För att de totala premieintäkterna ska vara tillräckliga måste det övriga försäkringstagarkollektivet betala en premie som är högre än den risk kollektivet faktiskt representerar; deras försäkring får därmed ett överpris. Följden av överpriset kan bli att fler ur det övriga försäkringstagarkollektivet avstår från att teckna för- säkring. Att höja premierna, för att ha tillräckliga tillgångar för att betala ersättning vid försäkringsfall, leder till att moturvalseffekten förstärks. De försäkringssökande som har en i förhållande till risken för låg premie kan alltjämt finna försäkringen fördelaktig medan än färre ur det övriga försäkringstagarkollektivet är intresserade av att teckna försäkringen. Till slut uppstår en situation när premieintäkterna inte täcker de utbetalningar försäkringsbolaget har åtagit sig att stå för. Försäkringen slås då ut. Bland annat mot denna bakgrund finns i 1 kap. 1 a § försäkringsrörel- selagen (1982:713) ett krav på att en försäkringsrörelse ska bedrivas med kontroll över försäkringsriskerna, så att åtagandena mot försäkringstagar- na och andra ersättningsberättigade kan fullgöras. I försäkringsavtalslagen finns det vidare regler om upplysningsplikt för försäkringstagare och försäkrade (dvs. den person på vars liv eller hälsa försäkringen gäller). Han eller hon är enligt 12 kap. 1 § skyldig att på försäkringsbolagets begäran lämna upplysningar som kan ha betydelse för frågan om en personförsäkring ska meddelas, utvidgas eller förnyas. Försäkringstagaren (eller den försäkrade) ska ge riktiga och fullständiga svar på försäkringsbolagets frågor. Bakgrunden är att det normalt endast är försäkringstagaren eller den försäkrade som har kunskap om de för- hållanden som påverkar riskens storlek i det enskilda fallet. Upplysningsplikten är sanktionerad genom tämligen stränga påföljder.