prop · GX03197 · 2010-04-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:197 Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för åtgärdsplaneringen som lett fram till fastställelse av nationell plan för transportsystemet 2010 2021 och fastställelse av ekonomiska ramar för länsplaner för regional transportinfrastruktur 20102021. Regeringens fastställelse och överväganden..................................... Nationell plan för transportsystemet............................................... Länsplaner för regional transportinfrastruktur................................ Effekter av åtgärderna i nationell plan och länsplaner.................... Planering, genomförande och uppföljning av planerna .................. Lista på pågående objekt som ska slutföras eller särskilt utpekade objekt som ska påbörjas Lista på nya objekt som ska påbörjas under Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen uppdrog åt , , och , nedan benämnda trafikverken, samt åt Länsstyrelserna i , , , och att inleda förberedelsearbetet för åt- gärdsplaneringen av infrastrukturåtgärder för perioden 20102020. Regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan i övriga län erbjöds att inleda förberedelsearbetet på motsvarande sätt som de nämnda läns- styrelserna. Uppdraget redovisades genom att trafikverken och de planeringsansvariga organisationerna i respektive län presenterade systemanalyser. Dessa systemanalyser har utgjort ett underlag för förslagen till de trafikslagsövergripande infrastruktur- planerna. Regeringen överlämnade propositionen Fram- tidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) och budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) till . har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionerna (bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:126 och bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Regeringens propositioner och riks- dagens beslut angav tillsammans med regeringens planeringsdirektiv som beslutades (N2008/8698/IR, N2008/8869/IR [del- vis]) förutsättningarna för trafikverkens och länens arbete i åtgärdsplane- ringen. överlämnade trafikverken ett gemensamt förslag till trafikslagsövergripande nationell plan för utveckling av trans- portsystemet till regeringen. Regeringen har remitterat planförslaget. Länen ansvarar enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur för att, upprätta och fastställa länsplanerna. Länen överlämnade sina förslag till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur till regeringen. Trafikverken hade också regeringens uppdrag att kommentera länens prioriteringar ur ett nationellt perspektiv . lämnade trafikverken en samlad effektbedömning av planförslagen till regeringen samt en remissammanställning avseende miljökonsekvensbeskrivningen. Förslag till planer samt övriga underlag i form av remissyttranden av- seende den nationella planen och miljökonsekvensbeskrivning m.m. har sedan utgjort underlag för regeringens beslut som dels avser innehållet i den nationella planen, dels den definitiva ekonomiska ramen för respektive län. Länen ska sedan, efter regeringens beslut om definitiva ekonomiska ramar fastställa länsplanerna utifrån de inlämnade förslagen. Under åtgärdsplaneringen har en miljöbedömning genomförts för den nationella planen i enlighet med regler. Genom miljöbedömningen har miljöaspekter integrerats löpande i plane- ringen vilket bidragit till att perspektivet hållbar utveckling kunnat be- aktas i planeringsprocessen. Den betydande miljöpåverkan som planför- slaget enligt trafikverken kan antas medföra är i dessa fall dokumenterad i en miljökonsekvensbeskrivning och har beaktats i beredningen av plan- Skr. 2009/10:197 förslaget inför regeringens beslut. () och konsulten (PWC) i samarbete med Transportøkonomiskt institutt i har kvalitetssäkrat och granskat underlag i processen. Deras synpunkter har varit ett av underlagen i beredningen av planerna. har haft ett övergripande ansvar för att samordna kvalitetssäk- ringsprocessen mellan till exempel trafikverken och ansvariga för den regionala planeringen. PWC har genomfört stickprovsvisa kontroller av trafikverkens och regionernas samhällsekonomiska kalkyler. Tjugo objekt granskades och vissa brister kunde påvisas vid granskningarna. Dessa brister gav inte regeringen anledning till att vidta åtgärder för objekten men bristerna visade att det fortsättningsvis krävs förbättringar bland annat avseende spårbarhet för kalkyler. hölls ett möte där nationella och regionala före- trädare som arbetat med planförslagen gavs möjlighet att reflektera kring arbetssätt och innehåll i planförslagen. 2 Regeringens fastställelse och överväganden I följande avsnitt beskrivs regeringens fastställelsebeslut och de över- väganden som regeringen har gjort i samband med beslutet. Regeringen fastställde den nationella trafikslags övergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021. Fastställelsen gäller trafikverkens förslag till nationell plan för transportsystemet för perioden 20102021 med de omprioriteringar som framgår av beslutet. I denna skrivelse lämnar regeringen en redogörelse för innehållet i beslutet. De planeringsramar beslutat (bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) med anledning av regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) ska användas i enlighet med vad som anges i regeringens beslut och som beskrivs i denna skrivelse. Regeringen har även fastställt de definitiva ekonomiska ramarna för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021. Regeringen redogör för de ekonomiska ramarna i denna skrivelse. Regeringen har gett i uppdrag att, för övriga åtgärder som är nödvändiga för utvecklingen av transportsystemet inom en ram på , redovisa ett förslag till fördelning av medlen utifrån de transportpolitiska målen. Regeringens överväganden i beslutet Skälet till att regeringen i sitt fastställelsebeslut delvis frångick trafik verkens förslag till nationell plan är att den fastställda planen på ett mer effektivt sätt bidrar till uppfyllandet av de transportpolitiska målen, både vad avser funktionsmålet och hänsynsmålet. Regeringen har bland annat kompletterat trafikverkens förslag med vissa satsningar med koppling till sjöfart och godstrafik. Motivet för dessa satsningar är att förbättra möjligheterna att välja mer miljö- och klimatvänliga transporter avseende transportsträckan i sin helhet, inklusive transporter som går långa sträckor utanför landets gränser. Vidare har järnvägar fått ett större utrymme av investeringarna än enligt trafikverkens förslag, bland annat genom den helhetslösning för som genomförs, vilket ger bättre förutsättningar för kollektivtrafik och regionförstoring samt effektiviserar nationella och internationella godsflöden. Regeringens samlade bedömning är att den fastställda nationella pla- nen, tillsammans med länsplanerna för regional transportinfrastruktur, på ett väl avvägt sätt bidrar till att transportsystemet utvecklas i en riktning som innebär att de transportpolitiska målen uppfylls. I följande avsnitt beskrivs de utmaningar och prioriteringar som ligger till grund för fastställelsebeslut och de insatser som har gjorts dessför- innan. Regeringens utmaningar och prioriteringar I regeringens politik för att bryta utanförskapet och bidra till en hållbar tillväxt är fungerande resor och transporter prioriterade. Det är en nöd- vändighet för välstånd att effektivisera transportsystemet. Det är nödvändigt att arbetet med att minska transportsystemets negativa miljöpåverkan fortsätter. När alliansregeringen tillträdde var det tydligt att det trafik- slagsövergripande perspektiv som det länge diskuterats om fanns mer på papper än i praktiken. Transportområdet präglades fortfarande i hög grad av synsätt och metoder med utgångspunkt i respektive typ av infrastruk- tur såsom väg, järnväg eller farled. Regeringen har identifierat ett behov av att tydligare sätta kunder och användare i fokus och av att lyfta fram transportsystemets funktion i samhället. Utmaningen har varit att finna tekniskt, miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbara lösningar för behov som förändras när befolkning, bebyggelse och näringsliv utveck- las. Transportsystemets viktiga roll för utvecklingsmöjligheter och inter- nationell konkurrenskraft har behövt förtydligas och utvecklas. Som exempel på vilka utmaningar står inför kan nämnas att den globala tillväxten förväntas fortsätta öka efterfrågan på skogs- och mineralråvaror. Efterfrågan kommer att utvecklas i takt med krav från en ökande världsbefolkning, en utvecklad välfärd och därmed ökande in- dustriell produktion. är största producent av basvaror såsom papper, pappersmassa och järnmalm. En strategisk fråga är hur dessa naturresurser ska kunna förädlas och transporteras på ett effektivt och miljöanpassat sätt i hela kedjan från producent till kund. Ett annat exempel är att kunskap blir en allt viktigare del av värdet i produktionen. Möjligheterna för enskilda att hitta ett arbete eller för företag att anställa medarbetare med rätt kompetens ökar med befolk- ningsmässigt större arbetsmarknadsregioner. befolkning ökar och omfördelningar sker mellan olika platser. Nya bostadsområden och arbetsplatser växer fram. Regionförstoring ökar möjligheter för individer att hitta attraktiva arbetsplatser och livsmiljöer inom pendlingsavstånd. Väl fungerande persontransporter har därmed en ökande betydelse för näringslivets konkurrenskraft. I det sammanhanget bör också besöks- näringen uppmärksammas som en växande näringsgren där god tillgäng- lighet till turistiska målpunkter kan ha avgörande betydelse. som transportbehoven ökar finns en tydlig klimatutmaning. Klimatutmaningen ställer nya krav på transportsystemet och det efter- frågas allmänt i allt större utsträckning klimateffektiva och miljöan- passade transportlösningar. Transportsektorns andel av de svenska ut- släppen av växthusgaser är . och har transportsektorns totala utsläpp av växthusgaser minskat. Transport- sektorn är till stor del beroende av fossila bränslen och behovet av att minska utsläppen och därmed bidra till minskad klimatpåverkan är poli- tiskt prioriterat såväl nationellt som inom EU. För att de svenska och internationella långsiktiga klimatpolitiska målen ska kunna nås krävs en genomgripande omställning av fordonsparken och transportsystemet. Enligt regeringen bör ha en fordonsflotta som är obero- ende av fossila bränslen. Det är därför angeläget att de sammantagna investeringarna som görs inte försvårar måluppfyllelsen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder som främjar fordon med lägre koldioxidutsläpp och som till exempel inneburit att antalet miljöbilar ökat kraftigt , men en effektivare utformning av infrastrukturen kan också bidra till att de klimatpolitiska målen nås. Dessutom innebär risken för påtagligt förändrade och extrema väder- förhållanden ökade krav på att säkra funktionen hos befintlig infrastruk- tur. Bland annat behövs förstärkningar för att minska risken för ras och skred. Att drift och underhåll sköts är också viktigt för att till fullo kunna utnyttja transportsystemets kapacitet. Det måste i transportsystemet finnas beredskap för vintrar med mycket snö och kyla. När regeringen tillträdde blev det snart tydligt att de gällande planerna för utveckling av transportinfrastrukturen för åren 20042015 inte var realistiska i förhållande till de resurser som avsatts. Den tidigare regeringen redovisade i sin proposition 2003/04:95 Utökade ramar för väg- och järnvägsinvesteringar 20042015 att det fanns ett kvarstående finansieringsbehov på för åtgärderna i planen. Dessutom medförde kostnadsökningar för investeringarna och ökade Skr. 2009/10:197 behov av medel för drift och underhåll att det redan i början av plan- perioden fanns så stora avvikelser mellan planerna och genomförandet att trovärdigheten i hela arbetet ifrågasattes. Vidare låg i slutet av planerna ett flertal s.k. symboliska starter, dvs. små summor för att kunna starta projekt som skulle fortsätta långt efter planperiodens slut. Av investe- ringsmedlen i nationella planen för åren 20042015 avsåg 107,7 miljar- der kronor järnväg och väg. var enligt () resandet totalt på järnväg och totalt 108,1 miljarder person- kilometer på väg. Problemen förstärktes av att anläggningsbranschen länge kännetecknats av mycket små produktivitetsförbättringar jämfört med övrig industri och en låg innovationstakt. Regeringen såg utmaning- arna och identifierade några prioriterade områden för förändringar. Transportsystemet ska underlätta vardagen för människor och företag genom att erbjuda säkra, effektiva och miljöanpassade resor. När användaren sätts i fokus är det naturligt att prioritera att hela resan eller transporten ska fungera. Det innebär att olika delar av resan eller transporten kan göras med olika trafikslag och att det är en fungerande helhet som är det intressanta. I den helheten ingår också att resan eller transporten kan ha start eller mål utanför landets gränser. Transportsystem för ett hållbart samhälle Ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att ska kunna konkurrera på en global marknad och transportbehoven har även i ett mycket långt tidsperspektiv ökat kontinuerligt. bidrar till en önskad samhällsutveckling som bland annat innebär en ökad frihet att bo och leva där man vill och ha tillgång till en god Det är därför inget mål i sig att minska resandet eller Transportsystemet ska vidare utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. med utgångspunkt i resenärers, företags och samhällets behov, som sam- tidigt är förenliga med klimat- och miljökvalitetsmål är i fokus. detta ska lyckas krävs ett realistiskt synsätt på vad resenärer och trans- portörer tycker är viktigt och hur det påverkar deras val. klimateffektiva lösningar ökar och politiken ska underlätta för resenärer och transportköpare att välja sådana alternativ. Ett bra samspel mellan planering, bebyggelse, trafik och infrastruktur bidrar till detta. Transportsystemet ska planeras utifrån en helhetssyn där utveckling av transportsystemet samverkar med en strävan att bevara och utveckla ekologiska funktioner, kulturella värden och friluftslivets tillgänglighet. Insatser behövs för att åtgärda befintliga problem med barriärer i land- skap och tätorter, påverkan på biologisk mångfald, buller, mark-, vatten- Skr. 2009/10:197 och luftföroreningar osv. Ny infrastruktur ska planeras och genomföras så att intrång i natur- och kulturmiljöer minimeras och nya konflikter undviks eller förebyggs. Även drift- och underhållsinsatser ska planeras och utföras så att behoven av ökad miljöanpassning tillgodoses. Trans- portsystemets utformning, funktion och användning ska vidare anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Ökad effektivitet och mer infrastruktur för pengarna Det finns ett stort behov av effektivisering inom transportsektorn. Ar- betssätt och myndighetsstrukturer har setts över och regeringen har bl.a. beslutat om att bilda och Trafikanalys samt bolagen , (publ), och . Det finns en potential för förbättrad produktivitet inom anläggningsbranschen och staten bör bidra till det genom sitt ar- betssätt vid upphandlingar. Det är också angeläget att uppmuntra till medfinansiering av transportinfrastruktur, eftersom ökat samarbete kan ge bättre utformning av åtgärderna och totalt sett ge utrymme för fler förbättringar av den statliga infrastrukturen. och genomförde regeringen engångsamorteringar om- fattande ca på lån som tidigare tagits upp för infra- strukturinvesteringar. Detta har medfört att infrastrukturanslagen i större utsträckning kan användas för nya konkreta åtgärder i stället för amorte- ringar och räntebetalningar. Genom dessa åtgärder slog också regeringen fast att infrastrukturåtgärder ska finansieras via anslag och inte via lån. Åtgärderna har också bidragit till att öka transparensen i statsbudgeten liksom möjligheter till helhetssyn. För att öka realismen i planernas genomförande har regeringen genom- fört en närtidssatsning . Närtidssatsningen innebär att utgångsläget för de nya planerna förbättras betydligt genom att tempot i genomförandet av nuvarande planer ökar. Med närtidssatsningen säker- ställs att angelägna projekt kan genomföras i ett snabbare, mer rationellt tempo och att prioriterade projekt har kunnat tidigareläggas i hela landet. Tillsammans med de ambitionsökningar som görs när det gäller drift och underhåll av vägar och järnvägar uppgår regeringens extra satsning på infrastrukturen åren 20092010 totalt till ca . Med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 2009/10:1) tillförde ytterligare till infrastrukturen för åren 20092011 (bet. 2009/10:FiU1, rskr. 2009/10:34). Medlen kommer att användas för insatser inom både väg- och järnvägsområdet i syfte att dämpa sysselsättningsnedgången och för att skapa ökad tillgänglighet i transportsystemet. redan planerade insatser på vägsidan genomförs bland annat för att åtgärda ett eftersatt underhåll motsvarande ett belopp om 753 miljoner Skr. På järnvägssidan tillförs för att redan pågående projekt ska kunna byggas både snabbare och mer rationellt. Ökade medel till drift och underhåll för att upprätthålla funktionen hos systemen Avsättningarna för drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar har ökats i flera steg. var avsättningen för drift och underhåll av järnväg och för väg. är nivåerna respektive . Även statsbidraget till enskilda vägar har ökat från till . Skötseln av den befintliga infrastrukturen har stor betydelse för trans- portsystemets funktion. Drift- och underhållsinsatser innebär att brister åtgärdas och kan också omfatta ett visst mått av modernisering och för- bättring t.ex. i form av ökad bärighet och nya och bättre säkerhetssystem. De utökade medlen har bland annat gett möjlighet till kraftsamlingar av åtgärder på järnvägssystemen i , och län. såg regeringen flera skäl till att gå vidare med en större satsning på drift och underhåll av vägar och järnvägar. Detta skedde för att undvika kapitalförstöring av den befintliga infrastrukturen som hade ett eftersatt underhåll på både väg- och järnvägssidan och för att nå målen i transportpolitiken. Den förväntade lågkonjunkturen och innebar också att förstärkta satsningar på infrastruktur- underhåll kan ge jobb redan på relativt kort sikt som satsning- arna är viktiga tillskott för ökad tillgänglighet i transportsystemet. Mot denna bakgrund beslutade på regeringens förslag att satsa ytterligare på drift och underhåll av väg och järnväg (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU1, rskr. 2009/10:34). Åtgärderna inriktas på brounderhåll, vägbeläggning och strömförsörjning. Medel som kompletterar den totala statliga nationella ramen Intresset för att medverka med medfinansiering har varit stort under åtgärdsplaneringen. Att lämna bidrag till statlig infrastruktur är dock en frivillig uppgift för kommuner och landsting och ändrar inte på den grundläggande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Den stat- liga finansieringsramen på för infrastrukturåtgärder som beslutat har därmed kunnat kompletteras så att åtgärder på sammanlagt ca möjliggörs. Viktiga bidrag kommer från brukaravgifter av olika slag. Trängselskatten i ger ett väsentligt bidrag och har även kommunfullmäktige i anslutit sig till en modell för trängselskatt som ger möjlighet att genomföra viktiga åtgärder i den Västsvenska infrastrukturen till gagn för både kollektivtrafik och effektiva gods- och persontransporter. Genomförandet av de objekt i som ska finansieras med trängsel- skatteintäkter förutsätter även att fattar beslut i enlighet med Skr. 2009/10:197 det förslag om införande av trängselskatt i som regeringen avser att presentera. Avtal har även undertecknats om medfinansiering av vägbroar genom vägavgifter. Medel från EU kommer också att vara viktiga tillskott till den statliga finansieringsramen. Utveckling av banavgifterna kommer att leda till successivt ökade av- giftsnivåer och högre intäkter, vilket ger ökat utrymme för kvalitets- höjande insatser i järnvägsinfrastrukturen. Flexibiliteten i systemet har ökat bland annat genom ändringar i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter som möjliggjort för kom- muner och landsting att bidra till investeringar med nytta för deras in- vånare, även om själva insatsen genomförs inom ett annat geografiskt område. Statlig medfinansiering till regionala kollektivtrafikanläggningar Medel i den statliga anslagsramen kan användas till medfinansiering av regionala kollektivtrafikanläggningar. Det kan till exempel vara med- finansiering av spåranläggningar eller resecentrum. uppgår den statliga medfinansieringen till ca . Den totala investeringen av de som får statlig medfinansi- ering uppgår till ca . Tillsammans är det invester- ingar på som genomförs. För att skapa fungerande rese- och transportkedjor är det viktigt att ha ett perspektiv som går utanför gränser. Initiativ har tagits för att stärka samarbetet med grannländer. Gemensamma kartlägg- ningar av den gränsöverskridande infrastrukturen har skett tillsammans med respektive . De har resulterat i ett antal konkreta sam- arbetsprojekt. Som exempel kan nämnas att tillsammans med verkar för att vägsträckningen mellan och ska klassas som . och samarbetar också i en utredning om vilka åtgärder som krävs för att Meråkerbanan i och Mittbanan i ska bidra till en förstärkning av det mittnordiska transportsyste- met i stråket TrondheimÖstersundSundsvall. Tillsammans med arbetar för att åstadkomma bättre transportförutsätt- ningar för gruv- och mineralindustrin i norra . Även inom ramen för sker samarbete på infrastrukturområdet. är tillsammans med koordinator för dessa delar i strate- gin. På initiativ har arbetet med en transportstudie, Baltic Transport Outlook, påbörjats. Den ska bidra till bättre underlag när det gäller planering av investeringar. I studien ska såväl nuvarande som framtida flöden för regionens gods- och persontransporter beskrivas. Studien ska vara klar . Detta är också viktiga inspel i arbetet med att utforma det framtida Europeiska transportsystemet. och för kontinuerligt en dialog om utvecklingen av Skr. 2009/10:197 transportinfrastrukturen i . Dialogen sker på flera ni- våer såväl regionalt som nationellt. I detta sammanhang prövas behovet av och möjligheterna till ytterligare fast kapacitet till . Som exempel kan nämnas en översyn av avtalen för som be- hövs för att anpassa avtalen till dagens behov. 4 Nationell plan för transportsystemet I det följande avsnittet beskrivs nationell plan för åren 20102021. För ytterligare information hänvisas till Förslag till nationell plan för utveck- ling av transportinfrastruktur för perioden 20102021, upprättad (dnr N2009/6374/TE) samt till regeringens fastställelsebe- slut . beslut om fördelning av ramen beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) och i budgetproposi- tionen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:126) innebär att den trafikslagsövergripande statliga ramen för plane ringsperioden 20102021 uppgår till priser och fördelas enligt följande: -till drift och underhåll av statliga vägar in- klusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar och statlig medfinansiering till enskilda vägar, -till drift och underhåll av det statliga järn- vägsnätet, -till den statliga ramen för utveckling av transportsystemet, som ska gå till åtgärder för statliga vägar och till åtgärder för det statliga järnvägsnätet, räntor och amorte- ringar m.m. Regeringens beslut om direktiv till åtgärdsplaneringen