prop · GY031d5 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................................... Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ........................................ Nedrustnings- och icke-spridningsfrågor ........................................... Medlemskap i internationella organisationer och EU ........................ Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning............................................ Sverigefrämjande i utlandet .................................................................. Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ........................................ Nedrustnings- och icke-spridningsfrågor ........................................... Medlemskap i internationella organisationer och EU ........................ Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning............................................ Sverigefrämjande i utlandet .................................................................. 1:1 Avgifter till internationella organisationer.................................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet.................................. 1:3 Nordiskt samarbete ........................................................................ 2.7.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader 2.7.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2.7.71:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 1:8 Bidrag till ............................................. 1:10 Information om i utlandet ............................................... 1:11 Samarbete inom ............................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan.................. 2.2Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 10 2.3Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 2.5 Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:1 Avgifter till internationella 2.7 Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande 2,9 Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:3 Nordiskt samarbete .................... Härledning av anslagsnivå 2011-2014, för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ......................................... Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:5 Inspektionen för strategiska Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning ............................................ Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()................................................. Härledning av anslagsmedel 2011-2014. för 1:8 Bidrag till Utrikespolitiska Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:9 ...................... Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:10 Information om i Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:11 Samarbete inom 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (avsnitt 2.7.9) 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Samarbete inom Östersjö- regionen besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (avsnitt 2.7.11) 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet 2010 1:1 Bidrag till vissa internationella Totalt för utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångeffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Tabell 2.3 Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. 2.4.1Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom flera utgiftsområden förutom utgiftsområde 5 Internationell samverkan även utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. bidrar till det internationella freds- och säkerhetsfrämjande arbetet bl.a. genom att delta i freds- och säkerhetsfrämjande insatser med såväl militär personal som med civila experter. är känt för att bidra med hög kompetens och personal som har en helhetssyn på säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter. De multilaterala aktörernas efterfrågan på resurser (personal, utrustning, finansiering) för internationell krishantering har fortsatt att öka. deltog med militärobservatörer, stabsofficerare, poliser, kriminalvårdare och civila experter, i flertalet av FN:s 18 fredsfrämjande insatser, samt i samtliga EU:s 12 insatser. lanserade EU sin mest omfattande civila krishanteringsinsats EULEX i Kosovo, med ett mandat som omfattar hela rättskedjan. Insatsen är främst rådgivande men har också ett exekutivt mandat till sitt förfogande. lämnar ett betydande bidrag till insatsen (totalt cirka 80 personer varav drygt 40 poliser). deltog i den operation utanför . Därtill har fortsatt att bidra med militära förband till de Nato-ledda insatserna KFOR i Kosovo och ISAF i . I den sistnämnda insatsen leder en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad i Mazaar-e-Sharif i norra . Det svenska deltagandet har 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bidragit till att stödja den framväxande demokratin, samt skapat säkerhet och bidragit till den fortsatta utvecklingen i . Sambandet mellan säkerhet och utveckling är tydligt i det pågående återuppbyggnadsarbetet i och bidrar även med civila rådgivare till den regionala enheten för säkerhet i utveckling. De militära, civila och återuppbyggnadsinsatser som gör ska ses som kompletterande och samverkande delar av samlade stöd för säkerhet och utveckling i . Bidrag med civila experter i olika former är viktiga delar i eller komplement till militära bidrag. har fortsatt att bidra till utveckling i post-konfliktområden genom såväl policyinsatser som konkret verksamhet. Insatserna kan t.ex. inriktas på att reformera ett lands säkerhetssektor eller stödja organisationer och institutioner som verkar inom området freds- och säkerhetsfrämjande, exempelvis med medlingsinsatser, rådgivning och försoningsinsatser. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar också till att lägga en grund för andra viktiga mål såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. har fortsatt att arbeta aktivt för jämställdhetsfrågor och genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) och 1889 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet som är en viktig del i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet. En genomgripande reformprocess initierades för att stärka FN:s fredsfrämjande verksamhet. Bakgrunden var inte minst de påfrestningar som FN-systemet utsätts för i genomförandet av omfattande och komplexa fredsbevarande insatser, bl.a. i och (DRK). Som EU-ordförande verkade för ett konstruktivt EU-bidrag till dessa reformansträngningar. Det internationella samarbetet rörande fredsoperationer har fördjupats och stärkts dels genom den metodutveckling och forskning som bedrivs på , dels genom som syftar till att utarbeta rekommendationer för att förbättra genomförandet av fredsfrämjande operationer. har tillsammans med andra myndigheter och aktörer utvecklat engagemang och bidragit till 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 kapacitetshöjning och ökad effektivitet på det freds- och säkerhetsfrämjande området. tog genom Kriminalvården initiativ till att utveckla kriminalvårdskomponenten i FN:s fredsbevarande operationer. Omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna är en indikator på instabilitet och förestående konflikt. insatser för att främja mänskliga rättigheter och rättstatens principer utgör därför ett viktigt bidrag också till det konfliktförebyggande arbetet, liksom i den fredsfrämjande verksamheten. Genomförandet av EU:s gemensamma riktlinjer om de mänskliga rättigheterna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken utgör centrala instrument i detta arbete. Utvecklingen har varit positiv i flera länder där FN, EU, , Nato och andra organisationer bedriver fredsfrämjande insatser och de svenska insatserna har bidragit till den övervägande positiva utveckling som har präglat många av insatsområdena. FN:s globala strategi mot terrorism är basen för det internationella samarbetet mot terrorism. Som ett led i att stärka FN som aktör i genomförandet av denna policy har bidragit till institutionaliseringen av Counter- Terrorism Implementation Task Force och gett stöd till dess arbetsgrupp som arbetar för att stärka respekten för mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism, samt till United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC) arbete mot terrorism. Dessa bidrag liksom bilaterala projekt för att stärka kapaciteten och rättssäkerheten i är exempel på insatser i linje med arbete mot terrorism och för stärkandet av rättsäkerhet och de mänskliga rättigheterna. , under det svenska ordförandeskapet, antog EU rådsslutsatser om , som lägger grunden för en tydlig EU-politik till stöd för en fredsprocess. I slutsatserna betonades bl.a. vikten av att hitta en förhandlingslösning för som framtida huvudstad för två stater. Målsättningen för det svenska nedrustnings- och icke-spridningsarbetet är att massförstörelsevapen ska elimineras helt, att bidra till att förhindra spridning av massförstörelsevapen samt att reglera förekomsten av konventionella vapen. Det internationella förhandlingsarbetet för detta ändamål är en långsam process vars resultat sällan kan bedömas år . präglades verksamheten i hög grad av det svenska EU-ordförandeskapet. Detta gällde t.ex. rådsarbetsgrupperna CONOP (ickespridning) och CODUN (nedrustning), men även det omfattande EU-arbetet inom multilaterala fora, såsom första utskottet i och . genomfördes många EU- koordineringsmöten under svenskt EU- ordförandeskap i främst , , och . En deklaration om nedrustning och icke-spridning förhandlades fram . mot spridning av massförstörelsevapen, som tillkom på svenskt initiativ, har bl.a. resulterat i fortsatta insatser för att främja nedrustning och icke-spridning, inklusive stöd för att stärka internationella konventioner och förbättra deras genomförande. Den s.k. icke-spridningsklau- sulen om massförstörelsevapen i EU:s avtal med tredje land är ett värdefullt komplement. Ett arbete har fortsatt bedrivits av gruppen , , , , , och EU samt av för att förmå att frysa all känslig kärnteknisk verksamhet och möjliggöra återupptagna förhandlingar. På liknande sätt har ansträngningar gjorts av det internationella samfundet för att förmå att avveckla sitt kärnvapenprogram. Ett viktigt bidrag till arbetet med nedrustning och icke-spridning av kärnvapen var resolution , som antogs enhälligt av . Sedermera har detta följts upp med ett svenskt-polskt initiativ om taktiska kärnvapen. När det gäller små och lätta vapen antog EU 2005 en strategi för bekämpning av olaglig ansamling och handel med sådana vapen. Rådet beslutade att en klausul om små och lätta vapen ska infogas i EU:s avtal med tredje land framöver. har, bilateralt och genom EU, på olika vis bidragit till genomförandet av EU- strategin och FN:s handlingsprogram för att bekämpa illegal handel med lätta vapen , bl.a. genom stöd till förstöring av lätta vapen och bekämpning av spridningen av sådana vapen. Sedan undertecknat konventionen om klusterammunition förbereds inom de författningsändringar och andra åtgärder som konventionen kräver. Regeringen avser att i proposition återkomma till med förslag vad gäller konventionens ratificering. Vid översynskonferensen för i , , verkade i rollen som EU- ordförande aktivt för att säkerställa ett framgångsrikt resultat. Konferensens slutdokument innehåller bl.a. en aktionsplan . Särskild uppmärksamhet ägnas stödet till minoffer liksom en strikt efterlevnad av konventionens krav på fullständig förstöring och röjning av minor. Grunderna och den allmänna inriktningen för den strategiska exportkontrollen har redovisats för i skrivelse 2009/10:114. Exportkontrollen är en kontinuerlig och löpande verksamhet, vars resultat är svåra att precisera år . deltog i de multilaterala exportkontrollregimerna, dvs. , Missile Technology Control Regime (MTCR), (), samt Wassenaararrangemanget. Regimernas arbete resulterade bl.a. i uppdateringar av de produktlistor som ligger till grund för den nationella exportkontrollen. Arbetet inom EU om exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA) fortskred i rådsarbetsgruppen Working Party on Dual Use Goods (WPDU). En ny rådsförordning (428/2009), som bl.a. förstärker kontrollen av förmedling och transitering av PDA, antogs . Förhandlingar fortskred om kommissionens förslag till nya s.k. generella exporttillstånd. På krigsmaterielområdet bedrevs arbete bl.a. i och i den s.k. LoI- kretsen. EU:s elfte årliga rapport om medlemsländernas krigsmaterielexport och kontrollen av denna sammanställdes och publicerades. beslutade rådet om ett direktiv angående ett harmoniserat system för medlemsstaternas tillståndsgivning avseende 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 överföringar av försvarsmateriel inom EU (det s.k. ICT-direktivet). I det internationella arbetet för att nå fram till ett globalt avtal om handeln med konventionella vapen (det s.k. ATT, ) gjordes nya viktiga framsteg . beslutade att en diplomatkonferens ska hållas och att förhandlingar inför denna ska inledas 2010. EU fortsatte en påbörjad serie regionala seminarier för att stödja ATT-arbetet i FN. 2.4.4Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP Svensk utrikes- och säkerhetspolitik bedrivs till en betydande del genom EU och i samarbete med EU:s medlemsstater. innehade ordförandeskapet i EU. har fortsatt att aktivt bidra till det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU bl.a. genom ett brett deltagande i EU:s samtliga insatser, till vilka såväl civil som militär personal har ställts till förfogande. Genom Lissabonfördragets ikraftträdande har en ny särskild Europeisk utrikestjänst etablerats, vilket signalerar att EU:s medlemsstater framgent och i tilltagande utsträckning kommer att bedriva sin utrikes- och säkerhetspolitik tillsammans och genom ett gemensamt instrument. och säkerhetsråd utgör kärnan i den internationella rättsordningen och det multilaterala samarbetet. Genom FN:s världsomfattande medlemskap åtnjuter organisationen en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. ledde , som ordförandeland i EU, unionens arbete inom ramen för FN. och EU har varit fortsatt drivande i arbetet med att effektivisera FN:s styrning och förvaltning, bl.a. när det gäller informationsteknik och samordningen av stödet till rättsstatssektorn. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 aktivt i reformeringen av FN:s operationella verksamhet t.ex. i syfte att bilda en ny jämställdhetsorganisation. har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av sekretariatet. har bidragit till FN:s kapacitet för fredsbyggande och konflikthantering, bl.a. genom att leda arbetet i inom ramen för den fredsbyggande kommissionen (PBC) och genom bidrag till . har också finansiellt bidragit till den tematiska fonden för krigsförebyggande och återhämtning (BCPR) inom ramen för . har, inte minst under det svenska EU-ordförandeskapet, fortsatt verkat för att för mänskliga rättigheter ska bli ett effektivt organ för att skydda de mänskliga rättigheterna, inklusive genom att stödja rådets oberoende granskningsmekanismer, vilka allt oftare ifrågasätts. har också varit fortsatt pådrivande i reformeringen och stärkandet av FN:s humanitära verksamhet. Medlemskapet i () är en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Genom stödet till och dess institutioners verksamhet har bidragit till att främja en bred säkerhet och stabilitet i regionen. har ställt personal till förfogande för tjänst i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna samt bidragit till organisationens valobservatörsinsatser. har vidare stött extrabudgetär, konfliktförebyggande projektverksamhet med fokus på främjande av demokrati, mänskliga rättigheter, mediefrihet, jämställdhet, reform av valsystem, demokratisering av polisväsendet, försoningsprocesser, förstöring av miljöfarligt raketbränsle samt gränssäkerhet. har under ordförandeskapet i EU strävat efter en stark aktörsroll för EU i och främjat ett nära samarbete mellan organisationerna. har även aktivt deltagit i dialogen om europeisk säkerhet inom ramen för Korfuprocessen och verkat för att dialogen förankras inom . verkar för stärkandet av de gemensamma åtagandena liksom unika fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll i regionen. I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom (skr. 2008/09:197). är ett viktigt instrument för främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och bidrar därmed till säkerhet i ett brett perspektiv. Kraftsamlingen på kärnområden har ytterligare stärkts efter beslutet vid toppmötet . arbetar genom normbildning och övervakning, genom samarbets- och biståndsprogram samt genom engagemang i konfliktområden i syfte att främja demokratisk utveckling och stabilitet. En fråga som fick särskild vikt under det svenska ordförandeskapet i 2008 var vilken roll kunde spela efter konflikten mellan och . fortsätter att verka för en koncentration av verksamhet i linje med toppmötets beslut, samt en modernisering av organisation och arbetsmetoder. bidrar som medlem till ordinarie budget, delbudgetar samt budgeten för vissa partsavtal. mål är att fortsatt stärka och effektivisera och dess kärnverksamhet. I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom (skr. 2008/09:196). , , myndigheter och andra offentliga och privata institutioner har dragit stor nytta av unika ställning som forum för erfarenhetsutbyte, dialog i policyfrågor och analys inom ett stort antal politikområden. har fortsatt det fördjupade samarbetet med , , , och . blev det 31:a medlemslandet . Medlemskapsförhandlingarna med , och har slutförts. medlemskapsförhandlingar har fortsatt . har fokuserat sitt arbete på att bidra till hur den globala ekonomiska krisen kan bemötas. Detta var huvudtemat för ministerrådsmötet . Vid jordbruksministermötet rådde stor samsyn om vikten av frågorna om global livsmedelsförsörjning, klimatförändringarna och av ett uthålligt användande av bristande naturresurser som land och vatten. En innovationsstrategi har framtagits och ett horisontellt arbete med en strategi för grön tillväxt pågår. 2.4.5Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Forskning och analyser har genomförts med statlig finansiering som fördjupat förståelsen om främst säkerhetspolitik. har detta skett i form av studier och seminarier i syfte att medverka till ökad debatt och information om den allt mer globaliserade säkerhetspolitiken. Delar av verksamheten har också bidragit till utformningen av svenska initiativ i internationella fora. Utrikespolitiska institutets (UI) forskning är en förutsättning och kunskapsbas för institutets informations- och programverksamhet. Vidare utgör forskningen ett stöd till verksamhet. har UI bl.a. utfört studier om Lissabonfördragets genomförande. Forskningen har fortsatt varit en viktig komponent i etablerandet av ett globalt expertnätverk och för att UI ska kunna fungera som en internationell partner i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning inom bl.a. områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. har spridit information om dessa frågor och skapat opinion både nationellt och internationellt. Förutom genom rapporter och seminarier har man använt sig av sina databaser, som är tillgängliga på institutets hemsida, och genom den internationellt välkända årsboken. SIPRI:s forskningsresultat om olika delfrågor inom nedrustning och icke-spridning har även utgjort bidrag till UD:s arbete på området. () har dels genomfört utvecklingsarbete inom ramen för det långsiktiga expertstödet till UD, dels lämnat direktstöd till UD. Med anledning av det svenska EU-ordförandeskapet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 var en medarbetare från FOI tillfälligt placerad vid UD:s enhet för nedrustning och ickespridning . Verksamheten har bedrivits avseende kärnvapen, biologiska och kemiska vapen, rymd- och missilfrågor och inom icke-spridningsinitiativet Initiative (PSI). Exempel på genomfört arbete inkluderar fortsatt utveckling av teknisk analys och dataöverföring inom ramen för det internationella samarbetet för att bygga upp provstoppsavtalets (CTBT) övervakningskapacitet. FOI har också fortsatt att bevaka och analysera den kärntekniska utvecklingen i riskländer som och . Särskilt noterbart var FOI:s verksamhet med anledning av andra deklarerade kärnsprängning . Annat stöd har getts i form av sakunderlag och deltagande med expertis i olika internationella förhandlingar, bl.a. vad gäller konventionerna mot biologiska respektive kemiska vapen och olika exportkontrollregimer.