prop · GY031d19 · 2010-10-12 00:00:00 — Därutöver har ett välfärdsutvecklingsråd inrättats för att förbättra förutsättningarna för ökat entreprenörskap och innovativt företagande inom hälso- och sjukvård. Regeringens inriktning är att uppgradera nivån för ett funktionellt tillträde till Internet, inom den samhällsomfattande tjänsten, från dagens 20 Kbit/s till /s. På så vis kan företag och hushåll i alla delar av landet garanteras en mer ändamålsenlig tillgång till Internet. Ovanstående åtgärder kan ses som delar av regeringens satsning på att skapa attraktiva livsmiljöer även i gles- och landsbygder. Vidare föreslår regeringen att Stiftelsen tillförs medel för en satsning på digitalisering av biografer. Regeringen föreslår utökade och intensifierade insatser inom det kommersiella serviceområdet. Regeringen har dessutom för avsikt att vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. Avslutningsvis föreslår regeringen en satsning på att främja innovationer och företagande riktad mot investeringar i norra inland, kallad Inlandsinnovation. Små och medelstora städer samt storstadsområdenas betydelse för hållbar regional tillväxt Städerna har varierande förutsättningar och utmaningar beroende på bl.a. storlek, geografiskt läge och näringslivsstruktur. Regeringen anser att det är centralt att skapa goda och hållbara tillväxtförutsättningar för storstäderna och storstadsområdena. Storstadsfrågorna bör tydligare placeras i ett regionalt sammanhang och bli integrerade delar av det regionala tillväxtarbetet. Att nyttja den potential och de synergier som kan uppstå genom en god samverkan mellan storstadsregionerna, deras omland och övriga är betydelsefullt. Det är också viktigt att uppmärksamma hur små och medelstora städer på bästa sätt kan bidra till landets hållbara tillväxt och hur detta kan utvecklas inom den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen avser att utveckla stadsdimensionen inom den regionala tillväxtpolitiken. Ett nytt strategiskt ramverk för samarbete över nationsgränser är för som antogs under EU ordförandeskap 2009. Strategin har en geografisk utgångspunkt med målsättningen att identifiera de specifika utmaningar som denna del av EU står inför och där EU:s politik och program kan anpassas för att möta utmaningarna på ett mer fokuserat sätt. Fyra övergripande utmaningar är vägledande för strategin: -Att skapa en hållbar miljö. -Att öka välståndet. -Att öka tillgängligheten och attraktionskraften. -Att öka säkerheten och tryggheten i området. Strategin bygger på grundtanken att inga nya institutioner bildas och att inga nya medel från EU-budgeten avsätts. I stället ska konkreta resultat uppnås genom fokuserat och fördjupat samarbete inom ramen för befintliga institutioner och resurser, bl.a. inom strukturfondsprogrammen. Strategin bidrar till att förena den överstatliga EU-nivån med nationell och regional nivå i en sammanhållen process för att definiera gemensamma utmaningar i regionen och utgör ett ramverk för insatser. har genomförandet av de prioriterade insatsområdena i strategins medföljande handlingsplan påbörjats. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Det organ som har det formella ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i länet ska utarbeta och samordna genomförandet av en samlad strategi för länets hållbara tillväxt och utveckling. Regeringen anser att strategier i större omfattning än ska bidra till att öka harmoniseringen av och samordningen mellan planer och strategier på olika administrativa nivåer och sektorsområden. Detta ska leda till förbättrade planeringsförutsättningar och tydliggöranden av hur olika planer, strategier, program och insatser förhåller sig till varandra och bättre kan samordnas. Mot bakgrund av avser regeringen att i samverkan med aktörer med regionalt tillväxtansvar inleda ett utvecklingsarbete i syfte att utveckla arbetet med strategier för länets utveckling som ett verktyg för regionala aktörer och samordning av nationella och regionala resurser. 2.7.3Ansvar och arbetssätt inom politiken Regionernas ansvar och inflytande över statliga tillväxtresurser ska stärkas som ett led i att effektivisera genomförandet av det regionala tillväxtpolitiken. En balanserad sektorisering, effektiv förvaltningsstruktur och dialoger för förbättrad samverkan är ett led i ett effektivare genomförande av politiken. Regionalt inflytande över statliga tillväxtresurser Regionala företrädare ska ha inflytande över de statliga tillväxtresurserna. Medborgare och företag kan därmed få bättre förutsättningar att påverka utvecklingen i sin egen region. Regeringen ser positivt på ett ökat regionalt ansvarstagande och har därför gett samverkans- och självstyrelseorganen såväl större resurser som ett ökat ansvar för de statliga regionala tillväxtmedlen. beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen Regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2009/10:156, bet. 2009/10:KU37, rskr. 2009/10:324). beslut innebar bl.a. att ansvarsfördelningen mellan landstingen i , och samt och sta- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ten avseende regionalt tillväxtarbete och transportinfrastrukturplanering ska följa den som gäller för försöksverksamheten i och län.Regeringens positiva syn på regionalt ansvarstagande och inflytande i regionalt tillväxtarbete tydliggörs med detta. Regeringen anser att ett regionalt inflytande som ger större ansvar för regional tillväxt bidrar till att tydliggöra det regionala ledarskapet samt ger bättre förutsättningar för sektorssamordning och ett effektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen anser att ett tydligt, inkluderande och aktivt regionalt ledarskap, som kan prioritera och besluta om strategiska vägval, är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt regionalt tillväxtarbete. Ett tydligt regionalt ledarskap kan skapa förutsättningar för en väl fungerande samverkan och samordning i länet. Ett tydligt ledarskap kan även bidra till att förbättra möjligheterna till framgångsrikt gränsöverskridande samarbete såväl inom som utanför landets gränser. Balanserad sektorisering och effektiv förvaltningsstruktur Det är viktigt med en effektiv, tillgänglig och samordnad statlig förvaltning. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen kan i vissa fall leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Det är därför viktigt att förutsättningarna för statlig samordning mellan olika sektorer och samverkan mellan berörda myndigheter förbättras på både nationell och regional nivå. Prioriteringarna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 är tvärsektoriella och ska bidra till en ökad sektorssamordning. Re- geringen bedömer att det finns behov av stärkt samordning både mellan regional och nationell nivå och mellan olika sektorsområden på nationell och regional nivå. Regeringen anser att ett väl fungerande samarbete över sektorsgränser gör att regionala, nationella och europeiska insatser får ett mervärde. Samverkan mellan olika nivåer ska därför utvecklas som ett led i att effektivisera myndighetsstyrningen och styrningen av den statliga verksamheten. Det behövs bl.a. kunskap om hur myndigheterna genom sektorsövergripande arbete bättre kan uppfylla målen för sina verksamheter. Ändamålsenliga arbetsformer som ger förutsättningar för en effektiv styrning över sektorsgränser behöver särskilt utvecklas. De statliga myndigheterna behöver stärka sin roll i det regionala tillväxtarbetet, och i ökad grad samverka för att kunna bidra till ett effektivt samspel med den lokala och regionala nivån. Som ett led i detta arbete har vissa myndigheter i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med regionala tillväxtfrågor. Detta arbete är en viktig grund för en långsiktig förbättring av samspelet mellan den nationella och regionala nivån. För att främja lärandet avser regeringen att följa upp detta uppdrag. Det är viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande ska vara att myndigheterna ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Vissa statligt ägda bolag har till uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen vilket t.ex. kan innebära en serviceskyldighet som omfattar hela landet. De flesta statligt ägda företag verkar dock under marknadsmässiga villkor. Dialoger för förbättrad samverkan De senaste årens ökade fokus på dialog för hållbar regional tillväxt har bl.a. bidragit till att utveckla den strategiska inriktningen och genomförandet av insatser på olika nivåer. Dialogen förs med aktörer som medverkar i eller berörs av det regionala tillväxtarbetet på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen anser att en kontinuerlig dialog är en fortsatt viktig förutsättning för ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån när det gäller frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. De regionala varselsamordnarnas arbete har bidragit till kraftsamling och framtidstro bland lokala och regionala aktörer. Arbetssättet har lett till ökad samverkan och ett ökat engagemang och har bidragit till utveckling av nya idéer och nya lösningar inom det regionala tillväxtarbetet. Varselsamordningen har visat på betydelsen av långsiktiga regionala strategier som grund för snabba beslut om åtgärder i en krissituation samt behovet av att bibehålla ett kort och långsiktigt perspektiv i insatser och åtgärder. Landshövdingarna gavs uppdraget utifrån sin uppgift att samordna statlig verksamhet. De landstings- och kommunpolitiker som tilldelats uppdraget har fått det i egenskap av politiska företrädare för länet, med ansvar för det regionala tillväxtarbetet och dess politiska förankring. Det är viktigt att betona att landshövdingen och politiska företrädare för länen har olika roller i det regionala tillväxtarbetet, men ett gemensamt ansvar att främja länets utveckling. Uppdraget till de regionala varselsamordnarna har stärkt samverkan mellan landshövdingar och politiska företrädare i länen. Därmed har även roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet tydliggjorts. De lärdomar som kan dras av arbetet med samordnarna behöver fortsättningsvis tas tillvara i det regionala tillväxtarbetet. Det är viktigt att en utvecklad samverkan, effektivare arbetssätt och en effektivare resursanvändning, som har initierats genom samordnarnas arbete, vidareutvecklas. Betydelsen av att offentliga och privata aktörer kan samordna sina insatser växer då de flesta av samhällets utmaningar behöver lösas i samverkan mellan olika aktörer. Regeringen anser det vara angeläget att dialogen mellan länsnivån och den nationella nivån upprätthålls, stärks och vidareutvecklas. Erfarenheter från dialoger med länsstyrelserna, samverkansorgan och självstyrelseorgan, ordföranden i strukturfondspartnerskapen ska tas tillvara. I sammanhanget ska även erfarenheterna från bl.a. den politiska dialogen inom Na- tionellt forum tas tillvara. Även dialogen mellan regeringen och statliga nationella myndigheter med ansvar inom det regionala tillväxtarbetet behöver utvecklas. Dialogen bör utvecklas dels mellan dessa myndigheter, dels mellan myndigheterna och aktörer på regional nivå. Det finns dessutom behov av att på nationell nivå utveckla dialogen med den lokala nivån. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2.7.4Politikens inriktning och prioriteringar Politikens prioriteringar är tvärsektoriella och omfattar strategiska politiska områden, där europeiska, nationella, regionala och lokala finansiella resurser används samlat och samordnat. Innovation och förnyelse avser insatser som ska stärka regioners förnyelseförmåga samt stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörskap och företagande. Genom en effektiv samverkan mellan näringsliv, forskning och utveckling, offentlig sektor, civilsamhället och politiska institutioner utvecklas innovationsförmågan i näringslivet och inom den offentliga sektorn. Ändamålsenliga strukturer som stimulerar samarbete, samverkan och kunskapsöverföring mellan dessa aktörer ska utvecklas. Det är även viktigt att stimulera utvecklingen av innovativa miljöer över bl.a. sek- tors-, lands- och länsgränser. Synen på innovationer behöver utvecklas och breddas. En innovation kan vara en ny högteknologisk produkt som utvecklats genom forskning. En innovation kan också vara en tjänst och resultatet av t.ex. samhällsvetenskaplig eller humanistisk forskning. En mycket stor andel av innovationer sker löpande i små och medelstora företag i form av nya eller förbättrade tjänster, produkter och organisationssätt. Innovationer behöver således inte vara baserade på forskning utan utvecklas ofta från en idé hos t.ex. individen, medarbetarna eller kunden. En allt större andel av den svenska ekonomin baseras på tjänster. Detta ställer krav på de offentliga aktörerna att snabbt kunna anpassa sina system utifrån en förändrad omvärld med en mer inkluderande och bredare bild av vad som är en innovation. Offentliga aktörer på lokal, regional och nationell nivå kan spela en viktig roll som innovativa aktörer, både som delaktiga i regionala innovationssystem, som upphandlare och som stödjande aktörer för företagare och näringslivsutveckling. Regeringen fattade beslut om en strategi för ökad tjänsteinnovation, i vilken be- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 hoven av att utveckla och anpassa politik och system för innovationsfrämjande identifieras. Exempelvis identifieras behov av att främja och sprida erfarenheter av tjänsteinnovationer i gles- och landsbygder och att stärka formerna för medarbetardriven innovation i offentlig verksamhet på både lokal, regional och nationell nivå. Starka innovativa regionala miljöer är enligt regeringen en viktig förutsättning för att innovationer, innovationssystem och kluster ska komma till stånd, utvecklas och spridas och att vi därigenom kan stärka den hållbara nationella tillväxten. De innovativa miljöerna som finns i de olika regionerna kan i högre utsträckning, bl.a. genom sin specialisering, bidra till en hållbar nationell tillväxt om aktörer på olika nivåer samspelar med varandra. Det finns ett behov av ett ökat regionalt tillväxtperspektiv inom innovationspolitiken. Re- geringen bedriver därför ett arbete som syftar till att utveckla dialogen mellan nationell och regional nivå och mellan berörda sektorsområden om forsknings- och innovationsfrågor med betydelse för den hållbara regionala tillväxten. Re- geringen anser att samspelet mellan de europeiska forskningsprogrammen, program för att främja entreprenörskap, strukturfondsprogrammen och landsbygdsprogrammet bör utvecklas för att bidra till samordning och ta tillvara synergier i genomförandet. Tillsammans med företagen utgör lärosäten, i samverkan med regionala aktörer, centrala delar i varje regions innovationskraft och näringslivets konkurrenskraft. Universitet och högskolor kan på så sätt fungera som kraftcentra för förnyelse och dynamik för att främja den hållbara regionala tillväxten. Regeringen framhåller i detta sammanhang vikten av kontinuerlig och systematisk interaktion mellan forskning, innovation och högre utbildning den s.k. kunskapstriangeln. I en väl fungerande kunskapstriangel behövs bl.a. ett stärkt samarbete mellan lärosäten, företag och det omgivande samhället i övrigt. Både på nationell och regional nivå utgör omställningsarbetet till ett mer hållbart energisystem och en hållbar näringslivsutveckling en ny grund för teknik-, produkt- och tjänsteutveckling, och i förlängningen möjlighet till ökat nyföretagande, exportmöjligheter och sysselsättning. För att ta tillvara tillväxtpotentialen inom klimat- och energiarbetet ska det regionala tillväxtarbetet främja dels utvecklingen av miljövänlig och resurs- och energieffektiv teknik och förnybar energi, dels framväxten av innovativa miljöer inom området med särskilt fokus på små och medelstora företag. Det regionala tillväxtarbetet ska även stimulera företag till miljödriven affärsutveckling och till att använda miljöhänsyn som medel för att stärka sin konkurrenskraft. Arbetet med en miljödriven näringslivsutveckling bör utvecklas på den regionala nivån och ses som en integrerad del av det regionala tillväxtarbetet, med särskilt fokus på små och medelstora företag. I samband med Hösttilläggsbudget föreslår regeringen inom utgiftsområde 24 Näringsliv en satsning om på att främja innovationer och företagande riktad mot investeringar i norra inland, kallad Inlandsinnovation. Förutsättningar och utvecklingsmöjligheter för företagande skiljer sig åt mellan olika regioner. Entreprenörskap bidrar till ökad dynamik, stärkt konkurrenskraft lokalt och regionalt och vidareutveckling av ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv. Entreprenörskap och attityder till entreprenörskap ska därför stimuleras på olika nivåer, i olika typer av regioner och inom olika sektorer. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta och utveckla företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Genom att stimulera och uppmuntra ungdomars egna initiativ och idéer, skapas en god grund för nytänkande och entreprenörskap. Regeringens proposition Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning(prop. 2009/10:148), överlämnades till . Propositionen innehåller förslag och riktlinjer för statens insatser för finansiering, information och rådgivning till befintliga och blivande företagare som är av betydelse för en hållbar regional tillväxt. Generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet, t.ex. genom förenklingar för företagen och insatser för en väl fungerande kapitalförsörjning, är viktiga. Även den regionala och lokala nivån är betydelsefull i förenklingsarbetet. Majoriteten av företagen har regelbundna kontakter med myndigheter på lokal och regional nivå vid tillsyn och tillämpning av lagar och regler. Det finns stor potential för en märkbar positiv förändring i företagens vardag genom samordning och översyn av regler, procedurer och tillämpningen av dessa. Regeringen har därför tagit initiativ till insatser som stimulerar arbetet med förenkling för företagen på lokal och regional nivå. I syfte att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens åtagande att fortsätta arbetet med att främja internationalisering med särskilt fokus på små och medelstora företag. Detta arbete sker bl.a. genom utarbetandet av en internationaliseringsstrategi. Strategin ska omfatta regional tillväxtpolitik, näringspolitik, handels- och investeringsfrämjande. Vidare anser regeringen att kultur är en viktig tillväxtresurs och har särskilt uppmärksammat de kulturella och kreativa näringarnas betydelse för hållbar tillväxt, bl.a. genom den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som presenterades 2009. Alla uppdragen i handlingsplanen bör i möjligaste mån och beroende på typ av insats ske i kontakt med aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen anser också att möjligheterna i bl.a. besöksnäringen kan tas tillvara i högre utsträckning, t.ex. genom ett breddat utbud av kulturupplevelser och en aktiv utveckling av värdefulla natur- och kulturmiljöer. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud I den globala ekonomin är tillgång till kunskap och kompetens av yttersta vikt för nationers, regioners och företags konkurrenskraft. Individers rörlighet mellan sektorer, arbetsmarknadsregioner och länder har dock blivit en stark konkurrensfaktor. En central prioritering är därför att säkra en god kunskaps- och kompetensförsörjning på såväl nationell som regional nivå. Den demografiska utvecklingen medför ett ökat tryck på att ta tillvara och utveckla hela arbetskraftens potential för att tillgodose näringsliv och offentlig sektor i alla delar av landet med efterfrågad kompetens. I ett kortare perspektiv, där lågkonjunkturens effekter bidragit till minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet, är det centralt att såväl nationell som regional och lokal nivå verkar för att få fler i arbete, bryta utanförskapet och förhindra långvarig arbetslöshet. Sammantaget är det av största vikt att både öka arbetskraftsdeltagandet samt att utveckla och tillvarata kompetensen hos arbetskraften. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Både arbetet för kompetensförsörjning och arbetet för ett ökat arbetskraftsutbud kräver nära samverkan mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå samt arbetsmarknadens parter. Även samverkan mellan näringsliv och utbildningssystemen behöver främjas för att tillgodose näringslivets kompetensbehov. Regeringen har beslutat om att upprätta regionala kompetensplattformar för samverkan när det gäller kompetensförsörjning och utbildningsplanering . Vidare har regeringen lämnat uppdrag till vissa nationella myndigheter att öka samordningen på nationell nivå. Besluten är ett led i regeringens ambition att stärka samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Etablerandet av regionala kompetensplattformar har mottagits väl av ansvariga organ, utbildningsanordnare och näringsliv. Olika typer av samverkansformer finns i flera län, men en samlad plattform där både regionens utbud och dess efterfrågan på kompetens och utbildning vävs samman, saknas ofta. Det initiala arbetet har därför karaktäriserats av en uppbyggnadsfas. Kartläggning och analysarbete av utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden har varit centrala delar i detta som sekretariat upprättats och arbetsgrupper bildats för att utarbeta strukturer för plattformarna. Regeringen bedömer att det krävs ett långsiktigt arbete, bl.a. för att uppnå en funktionell organisation och bra samarbete inom ramen för de regionala kompetensplattformarna. En god tillgänglighet är en grundläggande förutsättning för att uppnå hållbar tillväxt i alla delar av landet, såväl i gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. In- satser för ett väl fungerande transportsystem och ett utvecklat informationssamhälle är grundläggande förutsättningar för en förbättrad tillgänglighet och en hållbar regionförstoring. In- satser för att stärka olika utbudspunkter, exempelvis för kommersiell och offentlig service, kan också bibehålla eller förbättra tillgängligheten. Väl utbyggda och regionalt anpassade och samordnade kommunikationer, såväl IT-infra- struktur som tillgång till infrastruktur i vid bemärkelse, liksom ett bra utbud av exempelvis 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 service ökar kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och driva företag i alla delar av landet. I europeisk jämförelse är de svenska lokala arbetsmarknadsregionerna ofta geografiskt stora, men befolkningsmässigt mycket små. Ytterligare geografisk förstoring av funktionella regioner kan i vissa delar av landet vara ett sätt att kompensera för den glesa regionala strukturen. Arbetsmarknadsregionen kan även förstärkas genom att interaktionen inom den redan existerande regionen intensifieras regionintegrering. Med större funktionella regioner och ökad regionintegrering förbättras förutsättningarna för en mer differentierad arbetsmarknad och en ökad specialisering av näringsliv, arbetskraft och utbildning. Transportpolitiken ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I transportpolitikens funktionsmål om tillgänglighet ges en tydlig koppling till prioriteringarna inom den regionala tillväxtpolitiken och betydelsen av en hållbar regionförstoring.