prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — För att underlätta och i viss mån förkorta studietiden för personer som önskar genomgå högskoleutbildning för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen, ska lärosätena erbjuda möjlighet till validering av tidigare erfarenheter, studievägledning och individualiserade studieprogram som kan omfatta högst 120 högskolepoäng. föreslås totalt anvisas för detta ändamål. beräknas och respektive 2014 beräknas avsättas . såväl universitet som högskolor. Doktorander som berörs av en indragen examensrätt eller ett återkallat tillstånd har rätt att fullfölja sin utbildning. 4.3.10Övrigt inom universitets- och högskoleområdet Bristen på läkare i den svenska sjukvården har varit ett problem och prognoser visar att efterfrågan förväntas öka till följd av en åldrande befolkning. Om ska kunna bli självförsörjande på läkare krävs en fortsatt 4.3.9Tillstånd att utfärda examen på utbyggnad av antalet nybörjarplatser på läkar- I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att alla lärosäten, inklusive de konstnärliga, ska ges möjlighet att ansöka om examenstillstånd inom ett smalare område än vetenskapsområde. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Enligt propositionen ska besluta om tillstånd om att utfärda generella examina på forskarnivå för högskolor som inte är universitet och om tillstånd för konstnärliga examina på forskarnivå för såväl universitet som högskolor. Ändringar i högskolelagen (1992:1434) med angiven innebörd trädde i kraft . Gymnastik- och , , , , , , och har getts tillstånd att utfärda examina på forskarnivå för sammanlagt 15 områden. och har sökt och fått examenstillstånd för konstnärlig examen på forskarnivå. Regeringen framhöll också i propositionen att utbildningar på forskarnivå inte ska särbehandlas och föreslog att om i sina granskningar uppdagar brister i kvaliteten på sådan utbildning kan examensrätt eller tillstånd, inom det område bristerna avser, återkallas för För att mildra den nuvarande underskottet på läkare har landstingen rekryterat läkare från utlandet. har det utfärdats fler legitimationer till läkare med utländsk utbildning, över 1 000 , än till läkare med svensk utbildning, ca 800 . Regeringen har utökat antalet platser på läkarutbildningen med och välkomnar att ytterligare ett lärosäte fått tillstånd att utfärda läkarexamen, nämligen . är berett att inom sitt ordinarie takbelopp ta ett betydande ekonomiskt ansvar för att bygga upp läkarutbildningen. Regeringen avser att återkomma i frågan. I grunden är jämställdhet vid högskolan en fråga om rättvisa, men det är även en fråga om kvalitet och om hur vi i dagens kunskapsintensiva samhälle förvaltar våra mänskliga resurser. För att få kunskap och nya verktyg att hantera problemen med bristande jämställdhet tillsatte regeringen en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationens uppdrag är att främja jämställdhet i högskolan genom att stödja insatser och föreslå relevanta åtgärder. Medel har utlysts och fördelats såväl 2009 som 2010. Sammanlagt har fördelats på 35 olika projekt. Totalt har vid de båda utlysningarna 22 lärosäten samt och universitetslärar- förbund beviljats bidrag. har Delegationen för jämställdhet i högskolan också initierat ett antal studier och forskningsprojekt. Delegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . Utbildning för personer med examen från tredjeland Det är angeläget att de erfarenheter, kunskaper och formella kvalifikationer som människor tillägnat sig genom utländsk utbildning tas till vara i utbildningssystemet och på arbetsmarknaden i . Regeringen gav i uppdrag att i samråd med Verket för högskoleservice, och Myndigheten för föreslå insatser som kan stärka samordningen av bedömning av utländsk utbildning. Regeringen avser att ta ställning till de förslag som presenteras av . I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) presenterade regeringen en utökad satsning på , exklusive studiemedel, 2011 för integrationsinsatser inom högre utbildning. Detta innebär att avsätts . Insatserna innebär framför allt anordnande av kompletterande högskoleutbildningar för personer med utländsk examen. pågår kompletterande utbildningar för ett antal yrkesgrupper, bl.a. jurister, lärare, läkare och sjuksköterskor, som anordnas enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. startar även en kompletterande utbildning för tandläkare. Det finns ett stort behov av dessa utbildningar, varför ytterligare yrkesgrupper bör beredas plats inom motsvarande utbildningar . Profilering och ökad samverkan mellan lärosäten kan enligt regeringens uppfattning öka kvaliteten i den högre utbildning och forskningen. En ökad koncentration av kompetens kan stärka utbildnings- och forskningsmiljöerna och öka lärosätenas konkurrenskraft, som resurserna utnyttjas mer effektivt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 grundläggande uppfattning är att lärosätena ska utföra sin verksamhet med stor frihet och självständighet. Förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid både större och mindre lärosäten och det är regeringens uppfattning att initiativet till eventuella sammanslagningar bör tas av lärosätena själva. har och tagit initiativ till bildandet av Linnéuniversitetet, och i och har påbörjat bildandet av den nya högskolan dramatiska högskola. Erfarenheterna från sammanslagningen mellan och liksom mellan i och visar att processen med samgåenden är komplicerad och ofta kostnadskrävande. På framställan från lärosäten kommer regeringen även fortsättningsvis att pröva om bidrag bör utgå för att stödja frivilliga och framgångsrika samarbeten eller sammanslagningar av lärosäten. Regeringen beslutade en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet (U2009/3635/G). Eget företagande måste bli ett lika naturligt val som anställning efter avslutade studier. För att nå dit har utbildningsväsendet en viktig funktion att fylla genom att hjälpa studerande att utveckla de kunskaper, kompetenser och förhållningssätt som behövs. Utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga människor kan och vill starta och driva företag. har fått i uppdrag att stimulera entreprenörskap på universitets- och högskolenivå och har genomfört ett antal insatser, bl.a. med syfte att kvinnor som studerar på vissa utvalda utbildningar ska starta och utveckla företag. Vidare har regeringen i enlighet med strategin beslutat om tilldelning av medel för spetsutbildningar inom entreprenörskap och innovation vid , och . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tillstånd att utfärda examen för Regeringen har gett tillstånd att utfärda högskole- och kandidatexamen i teologi enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Utbildningen är studiemedelsberättigande. Regeringen föreslår att ska tilldelas för att bedriva utbildning . beräknas avsättas för detta ändamål. beräknas avsättas utbildningen beräknas vara fullt utbyggd. Den s.k. kunskapstriangeln är ett begrepp som syftar på kontinuerlig och systematisk interaktion mellan utbildning, forskning och innovation. Interaktionen skapar mervärde av de investeringar som görs inom dessa områden. lyfte fram begreppet under det svenska ordförandeskapet i EU 2009. Vikten av en fungerande kunskapstriangel har också understrukits av . Syftet med att stärka samspelet i kunskapstriangeln är att öka förutsättningarna för att snabbare omsätta kunskap till nytta för hela samhället. En fungerande kunskapstriangel skapar ökade förutsättningar för förbättrad kompetensförsörjning, högre kvalitet i utbildning och forskning, forskningsframsteg och ökad innovation i näringsliv och offentlig sektor. Detta leder till ökad konkurrenskraft i och EU. Regeringen ser positivt på lärosätenas engagemang i forskningsanknytning av utbildning, nyttiggörande av forskning och utbildning, entreprenörskap i utbildning och samverkan med näringsliv och samhälle regionalt, nationellt och internationellt, som exempel på områden med anknytning till kunskapstriangeln. Regeringen ser det som angeläget att olika aktörer för frågan vidare. inrättade regeringen ett globaliseringsråd med uppgift att utröna vilka utmaningar står inför i en alltmer globaliserad värld. Rådet, som bestod av representanter från såväl näringsliv som offentlig sektor och civilsamhälle, skulle lämna förslag på åtgärder för hur ska kunna stå sig i den globala konkurrensen. lämnade sin slutrapport krisen Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin (Ds 2009:21). Betänkandet remissbehandlades och en remissammanställning har upprättats (U2009/3571/IS). I slutrapporten lyfter frågor som rör olika politikområden. Regeringens mål är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld. I forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation redovisade regeringen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen presenterade då mycket kraftfulla satsningar på forskning och innovation. beräknas resurserna till forskning ha ökat med jämfört med . I denna proposition föreslås, i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen, en ökning av resurserna till forskning med . Av detta belopp fördelas för satsningar på strategiska forskningsområden. Vidare tillförs lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå . Den enskilt största satsningen i forsknings- och innovationspropositionen är satsningen på strategiska forskningsområden. Regeringen menar att koncentrerade satsningar på högkvalitativ forskning och forskning av stor betydelse för samhället och näringslivet, inklusive en utvecklad forskningsinfrastruktur, behövs för att stärka konkurrenskraften inom svensk forskning och svenskt näringsliv. Strategiska satsningar görs främst inom tre övergripande områden: medicin, teknik och klimat. På regeringens uppdrag föreslog , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem () och i samråd med för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) en fördelning av de strategiska medlen till lärosätena efter att ha genomfört utlysning, beredning och kvalitetsbedömning av ansökningar. För de strategiska satsningarna fördelas till lärosäten och 2010. I denna proposition föreslås att ytterligare fördelas för de strategiska satsningarna , varav huvuddelen av medlen fördelas till lärosäten och fördelas till för särskilda infrastruktursatsningar. Regeringens förslag innebär att de strategiska medlen till forskning och infrastruktur fortsatt fördelas i enlighet med myndigheternas förslag. Medlen till varje områdesprojekt bör fördelas till huvudsökande lärosätes anslag för forskning och forskarutbildning. De medel som i ansökningarna om strategiska medel har beräknats till medsökande bör inledningsvis tilldelas dessa av den huvudsökande. På har huvudansvarigt lärosäte i samverkan med medsökande ett ansvar för att målen för de strategiska satsningarna uppnås, vilket kan innebära behov av omfördelning av resurser. Se tabell 9.2 för fördelningen och 2011 samt den beräknade fördelningen . 4.5.2Kvalitetsbaserad fördelning av forskningsmedel I forsknings- och innovationspropositionen bedömde regeringen att en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas. På samma sätt som i budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagsmedel till lärosätena tillförs utifrån deras resultat mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. Sammanlagt föreslås bli anvisade på detta sätt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslår också att forskningsmedel omfördelas i enlighet med ovan redovisade indikatorer. Sammanlagt föreslås omfördelas. De medel som föreslås omfördelas är de som ingick i omfördelningen i budgetpropositionen De strategiska forskningsmedlen ingår inte i de medel som omfördelas. Ett resultat av omfördelningen är att omfördelas från universitet till högskolor. Utvärderingar av forskning som en del av systemet för resurstilldelning Det är angeläget att det finns starka incitament för att öka kvaliteten på svensk forskning. I förlängningen leder detta till att dess internationella konkurrenskraft ökar. I samband med att den nya modellen för tilldelning av anslagsmedel till lärosätena för forskning och utbildning på forskarnivå infördes , gjorde regeringen bedömningen att det skulle vara önskvärt att resurstilldelningen även bygger på utvärderingar, s.k. peer-review, av kvaliteten inom olika forskningsområden. En utredare har därför fått i uppdrag att lämna förslag om hur utvärderingar av kvaliteten i forskningen kan ingå som ett viktigt komplement i systemet för resurstilldelning. I uppdraget ingår att överväga hur hänsyn ska kunna tas till olika forskningsområdens förutsättningar. Utredaren ska också utreda hur en bedömning av lärosätenas kvalitet i fråga om samverkan med omvärlden och nyttiggörande av forskningsresultat kan bli en del av resurstilldelningssystemet (U2010/4151/). Uppdraget ska rapporteras . är det klart att European Spallation Source (ESS) ska byggas i . Det är en stor framgång för svensk forskning att anläggningen förläggs i . Det handlar om att bygga och driva en av världens största forskningsanläggningar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En konstruktion av ESS i kommer att främja utvecklingen av svensk forskning. Utländska forskare kommer i ännu högre utsträckning än att komma till för att forska och för att samarbeta inom forskning. Vidare beräknas byggandet och driften av ESS i leda till positiva effekter för näringslivet både regionalt och nationellt. Detta kommer även att tydliggöra som en högteknologisk region i och världen. bildades det svenska bolaget som ska planera, uppföra och driva spallationskällan. I ett inledande skede ägs bolaget av svenska staten, men avsikten är att också andra länder ska ingå som ägare. Det danska beslutade att ska köpa aktier i bolaget. kommer därför att bli delägare i ESS. Allt eftersom kommer andra länder som är med i projektet också att bli delägare i bolaget. Arbetet med ESS är inriktat på en uppdatering av projektplanen. Denna avser en uppdatering av kostnaderna för konstruktionen av anläggningen, inklusive den senaste teknikutvecklingen av accelerator och målstation, samt en kommersiell bedömning av projektet. Svenska staten finansierar en stor del av denna fas. Övriga länder deltar i finansieringen främst genom s.k. in-kind insatser med egen teknisk och vetenskaplig expertis. Regeringen har erbjudit övriga europeiska länder att ska finansiera av totalkostnaden för konstruktionen och av driftskostnaden. En del av den svenska finansieringen är avsedd att komma från och . Förutom har beslutat att delta i och finansiera ESS. Sammantaget innebär detta att av konstruktionskostnaderna kommer att finansieras av de nordiska länderna , och . Fler länder har meddelat att de avser att delta i projektet, bl.a. , , , , , , , och . har även och meddelat att de är intresserade av att delta i samarbetet. När projektplanen är uppdaterad och finansiering från andra intressenter är klar följer konstruktionen av anläggningen. Det finns alltid en osäkerhet i kostnadsberäkningen för anläggningar av den här storleken och därmed en risk När projektplanen är uppdaterad är avsikten att slutgiltiga beslut ska fattas om att gå vidare med konstruktionen. Konstruktionskostnaderna beräknades 2009 uppgå till för en byggnadsperiod om . Därefter följer driftsfasen, som planeras pågå . Kostnaderna för driftsfasen beräknas uppgå till ca , varav har erbjudits sig att svara för . Tid för forskning vid den färdiga anläggningen kommer att fördelas utifrån kvaliteten på de olika forskningsprojekten. Målsättningen är att avtalen om ESS med varje land ska vara väl balanserade med avseende på forskningstid och andel av konstruktionsrespektive driftskostnader. har i sin bedömning av behovet av större infrastruktur för forskning lyft fram synkrotronen som en av de högst prioriterade anläggningarna för svensk forskning. I forsknings- och innovationspropositionen bedömde regeringen det som angeläget att kommer till stånd. , , och har 2009 enats om en inledande finansiering av anläggningens konstruktion. Konstruktionen av är i en inledande fas. När det gäller insatser över statsbudgeten sker finansieringen av , både första och andra fasen, inom befintliga ramar, inklusive de ökningar som presenterades i forsknings- och innovationspropositionen. Med anledning av denna proposition och fr.o.m. budgetpropositionen tillförs särskilda medel för forskningsinfrastruktur som, tillsammans med en del av medlen för de strategiska satsningarna, möjliggör satsningar på och andra infrastrukturanläggningar. I samband med fördelning av medel för de strategiska satsningarna beviljades totalt för en satsning på molekylär biovetenskap 20102012. Denna delades upp i två bidrag för att initiera satsningen, en del på ca till Tekniska högskolan tillsammans med och samt en del på ca till för en för båda bidragen samlad satsning på molekylär biovetenskap. Vidare tillförs och föreslås tillföras i denna proposition för forskningsinfrastruktur inom de strategiska satsningarna. En del av dessa medel avser den satsning som redovisades i forsknings- och innovationspropositionen på SciLifeLab för sekvensering av DNA, avbildning, proteomik och bioinformatik. Den byggs upp med noder i och . Lärosätena i har inrett ett gemensamt komplex vid för denna satsning. bygger upp en motsvarande anläggning inom genomik och proteomik. Satsningen på SciLifeLab kommer att skapa en resurs för molekylär biovetenskap nationellt. En särskild utredare har haft i uppdrag att utreda de närmare förutsättningarna för satsningen (U2009/2361/F). Utredaren anger en ambitionsnivå som vid full utbyggnad uppgår till ca . För att en satsning av denna omfattning ska bli möjlig förutsätts förutom statliga anslag och externa forskningsmedel även ytterligare medel från , Kungl. Tekniska högskolan, och . Vidare förutsätts att respektive landsting i och samt , och kommuner också bidrar med medel. Dessa har gett besked om att de är beredda till en medfinansiering av . Regeringens bedömning är att med denna satsning skulle få goda förutsättningar att spela en internationellt ledande roll vad gäller forskning inom livsvetenskaperna och även förutsättningar att erbjuda en attraktiv miljö för företagande inom området. En förutsättning för ett ökat statligt åtagande är medfinansiering från de deltagande universiteten, landstingen i och samt från de tre kommunerna. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i den kommande forskningspropositionen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4.5.4Internationell strategi för forskningspolitiken Regeringen utlovade i propositionen Ett lyft för forskning och innovation att utveckla en internationell strategi för forskningspolitiken. Strategin är under utarbetande inom . Ett viktigt inslag kommer att vara formerna för förstärkning av samarbetet med de länder med vilka har ett bilateralt avtal om forskningssamarbete. Det arbetet har inletts med särskild betoning på att förstärka samarbetet med . Samtliga lärosäten och forskningsfinansierande myndigheter har också i uppdrag i regleringsbreven att beskriva sina respektive samarbeten med forskningsaktörer i fyra av de länder med vilka har ett bilateralt forskningsavtal (, , och ). Regeringen avser att i regleringsbrev ge ett motsvarande uppdrag för beskrivning av samarbeten med ytterligare avtalsländer. Regeringen har även inlett närmare samarbeten med några länder inom EU med strategisk betydelse för svensk forskning. och kommer att öka sina samarbeten inom materialforskning och inom strukturbiologi i samband med konstruktionen av och i samt XFEL och i . Med har närmanden skett inom forskning som använder neutroner och synkrotronljus. Samarbeten kommer även att ska inom klimat- och miljöforskning. 4.5.5Ökad självständighet för forskningsstiftelserna Regeringen har genomfört flera reformer som syftat till att öka den akademiska friheten i forskning och högre utbildning. I propositionen Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning lämnade regeringen förslag som innebär minskad statlig styrning av ett antal av de forskningsfinansierande stiftelser som bildades av medel från de tidigare löntagarfonderna (prop. 2009/10:136). Förändringen, som har beslutats av , innebär att styrelseledamöterna till övervägande del kommer att utses efter förslag från forskarsamhället (bet. 2009/10:UbU17, rskr. 2009/10:254). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I propositionen Ett lyft för forskning och innovation gjorde regeringen bedömningen att sju lärosäten, , , , , , Kungl. Tekniska högskolan och , borde få medel för att kunna utveckla innovationskontor. I enlighet med vad utbildningsutskottet anförde har även , , och getts möjlighet att inrätta ett gemensamt innovationskontor (bet. 2008/09:UbU4). Regeringen gav i uppdrag att redovisa överväganden och förslag på fördelning av till de ovan angivna lärosätena. En förutsättning för att få medel för innovationskontor var att mottagande lärosäten verkar för att forskningsresultat tillkomna även vid andra lärosäten än de ovan nämnda kommer till nytta. inkom med förslag på fördelning av medlen. Regeringen har beslutat om fördelning av totalt med utgångspunkt i den inkomna redovisningen från . Det är av stor betydelse att universitet och högskolor, utöver utbildning och forskning, även ägnar sig åt nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat mot bakgrund av de stora satsningar som görs på svensk forskning. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation gjorde regeringen bedömningen att en lärare vid ett universitet eller en högskola bör ha en skyldighet att underrätta sin arbetsgivare om en patenterbar uppfinning som han eller hon har gjort. Regeringen framhöll i propositionen att ett informationsflöde mellan lärare och ett universitet eller en högskola är en första förutsättning för ett effektivt system för nyttjande av patenterbara uppfinningar. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Genom avtalet om läkarutbildning och forskning () mellan svenska staten och vissa landsting regleras frågor om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården samt statens ersättning till landsting för medverkan i läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning. Regeringen betonade i propositionen Ett lyft för forskning och innovation vikten av att kvalitetsaspekten blir vägledande för hur ALF-medlen för klinisk forskning fördelas och att ALF-medel fördelas i konkurrens inom varje landsting. har haft regeringens uppdrag att i samråd med utveckla och föreslå en enhetlig modell för uppföljning och utvärdering av klinisk forskning som helt eller delvis finansieras av ALF-medel (U2009/2644/F). Uppdraget redovisades i rapporten kvalitet (2010:8). Förslaget till modell innehåller en uppföljningsdel som genomförs och en utvärderingsdel som genomförs vart tredje till . Utvärderingarna föreslås omfatta såväl vetenskaplig kvalitet och klinisk betydelse som samhällsekonomisk betydelse av den ALF- finansierade forskningen. Regeringen avser att återkomma i denna och andra frågor om den kliniska forskningen. Regeringen beslutade om att säga upp . En uppsägning gäller enligt avtalet från det kalenderårskifte som inträffar efter uppsägningen. Regeringen har för avsikt att förhandla fram ett nytt ALF- avtal. 4.5.9Leveransplikt för elektroniska dokument Publiceringsutvecklingen på Internet med bl.a. växande volymer unikt material, nya medieformer och nya kanaler för publikation, medför förändrade förutsättningar för Kungl. insamlingsverksamhet och forskares framtida tillgång till dagens material. uppdrog åt en utredare att klarlägga hur den framtida pliktlagstiftningen ska ta hänsyn till de förändrade förutsättningarna (U2009/721/F).