prop · GX03193 · 2010-04-01 00:00:00 — -Delmål 1 Kvalitet anger att IT ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag. -Delmål 2 Hållbar tillväxt anger att IT ska användas för att främja hållbar tillväxt. -Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet anger att en effektiv och säker IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ska finnas tillgänglig i alla delar av landet, bl.a. för att ge människor tillgång till interaktiva offentliga e-tjänster. För sektorn elektronisk kommunikation har beslutat följande mål (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228): Enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elek- De elektroniska kommunikationerna ska ge Prop. 2009/10:193 största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Delmålet för Tillgänglighet och säkerhet bör ersättas med ett nytt mål för tillgänglighet har som ett av få länder i världen haft en politik med riksdags- bundna mål för tillgänglighet . har präglats av en snabb utveckling av nya tekniker, en ökad efterfrågan på bandbredd och ökad konkurrens mellan olika aktörer på marknaden. Genom den bredbandsstrategi som regeringen beslutade har bredbandspolitiken fått en ny inriktning. Utveck- lingen inom området är i första hand marknadsdriven. Utgångspunkten är att marknaden tillhandahåller och utvecklar infrastruktur och tjänster. Statens huvudsakliga roll är att bidra till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader. och övriga länder i står inför en teknikutveckling som kommer att medföra fortsatt stora investeringar. Utvecklingen av bred- band drivs av en ökad efterfrågan på bandbredd och av konkurrensen mellan olika aktörer på marknaden. Utgångspunkten är att det är mark- naden som kommer att göra nödvändiga investeringar i infrastruktur. Statens roll är att verka för att marknaden fungerar effektivt och att marknadsaktörerna ges rätt förutsättningar för sin verksamhet genom bl.a. ändamålsenlig reglering. Ett nytt övergripande mål för bredbandspolitiken bör utformas i enlig- het med den nya bredbandspolitik och de mål som regeringen beslutat om genom bredbandstrategin. Bredbandsmålen bygger på en marknads- mässig utbyggnad och strategin syftar till att möjliggöra för marknaden att uppnå en sådan tillgänglighetsgrad till bredband. Måluppfyllelsen baseras i hög grad på de verktyg och åtgärder som är möjliga att vidta med stöd av bestämmelserna i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK. När det gäller frågan om tjänster kan konstateras att allt fler tjänster i samhället blir åtkomliga via Internet vilket i sin tur kräver att företag och hushåll kan ta del av dessa. Det kan vara fråga om att kunna ta del av information, uträtta ärenden, göra affärer, hålla kontakt med vänner och familj eller uttrycka sin åsikt . För personer med funktionsnedsättning ger en bredbandsuppkoppling mot Internet ökade möjligheter att kommunicera genom olika tjänster t.ex. för teckenspråkskommunikation. När det gäller företag kan det vara fråga om att kunna driva och utveckla sin verksamhet i alla delar av landet och att kunna nå kunder oberoende av var de finns och delta i globala samarbeten och nätverk. gälla att underlätta administration t.ex. orderhantering, redovisning och bankärenden. Utvecklingen av e-förvaltning och e-demokrati ger också större möjligheter för medborgare och företag att på ett enklare och effektivare sätt använda sig av offentliga tjänster, ta del av offentlig information och delta i den demokratiska dialogen. En förutsättning för detta är att det finns tillgång till bredband som gör det möjligt att koppla upp sig mot Internet på ett tillförlitligt sätt. Detta kräver både driftsäkra och robusta nät likväl som att tjänsterna i sig måste uppfylla den säkerhet som förväntas. För att alla ska få möjlighet att använda bredband kommer uppgrade- ringen av mobila nät med ny teknik att spela en betydande roll i de glesare befolkade delarna av landet. I bredbandsstrategin föreslås åtgärder som syftar till att möjliggöra för marknaden att åstadkomma viss tillgänglighetsgrad för bredband. bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. Regeringens bedömning är att dessa mål är mätbara och operativa. Med hänsyn till den snabba tekniska och kommersiella utvecklingen bör dessa mål fortsatt beslutas av regeringen som löpande kan utvärdera och vid behov omformulera målen. Kundernas efterfrågan, utvecklingen av nya tjänster och konkurrens- situationen kommer att driva på investeringar i kommunikationsnät som medger högre överföringshastigheter. Detta är en utveckling som pågår och som förväntas fortsätta. I bredbandsstrategin antas att det stora genomslaget för mobila tekniker med höga överföringshastigheter kommer att ske omkring . Utvecklingen går mot en ökad efter- frågan på höga överföringshastigheter för att kunna ta del av mer band- breddskrävande tjänster såsom t.ex. digitala media, molntjänster och videobaserad kommunikation med god kvalitet. Det ställs också allt oftare krav på att kunna använda flera olika tjänster parallellt, samt ett ökat behov att kunna koppla upp sig på olika sätt, både på en viss plats och mobilt, beroende på var man befinner sig, vilka situationer man är i och vilka tjänster man avser att använda. I bredbandsstrategin görs bedömningen att efterfrågan generellt kan uppgå till /s . Denna bedömning baseras på de förutsättningar som redovisas i bred- bandsstrategin om t.ex. teknikutveckling, användning av frekvenser och marknadsmässig utbyggnad och efterfrågan. De angivna bredbandsmålen bygger på att marknadsmässiga investeringar görs i både trådbundna nät (fiberbaserade nät och kabel-TV-nät) och i trådlösa nät (mobilnät). För att nå den angivna tillgången till bredband kommer en utbyggnad av mobilnäten med ny teknik att vara avgörande. Här kommer bland annat operatörernas tillgång till radiofrekvenser att spela en betydande roll. För att mobilnäten ska kunna leverera höga överföringshastigheter krävs att operatörerna har tillgång till tillräckligt breda och sammanhängande frekvensblock i lämpliga frekvensband. Förutom användning av redan tilldelade frekvensband kommer planerade nytilldelningar i flera band ha betydelse. Mot bakgrund av det ovan anförda gör regeringen bedömningen att det finns skäl att ersätta det riksdagsbundna delmålet för Tillgänglighet och säkerhet med ett nytt delmål som ligger i linje med regeringens nya poli- tiska inriktning. Målet ska spegla såväl användarnas behov som betydel- sen av en väl fungerande marknad. Delmålet ska vara: ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bred- band. IT och Internet har en stor och växande betydelse för många sektorer i samhället och den förändringsprocess som inletts kommer sannolikt att fortgå . Genom det föreslagna delmålet kommer en stabil, långsiktig och förutsägbar politik för området att utformas. Enligt regeringens bedömning ligger det nya delmålet väl i linje med de tidigare beslutade IT-politiska målen och kommer att bidra till mål- uppfyllelsen av dessa mål. Övriga mål som beslutats bör inte ändras. Då delmålet som upphävs inte enbart omfattar tillgänglighet utan även säkerhet, så berörs även informationssäkerhetspolitiken. Regeringen anser emellertid att denna del av IT-politiken omfattas av målet för politiken för informationssamhället. För att uppnå det nya delmålet och ge marknaden förutsättningar för att driva verksamhet och investera i bredband i hela landet har regeringen fattat beslut om åtgärder inom flera områden. Åtgärderna innefattar bland annat en ändrad modell för tillståndsgivning enligt LEK (se avsnitt 9), att det s.k. telekompaketets bestämmelser genomförs i svensk rätt samt att goda förutsättningar ges för en väl fungerande konkurrens och främjande av investeringar i bredband i mer glesbebyggda områden. En förutsätt- ning för en utbredd användning av Internet och andra tjänster är tillgång till bredband med god kapacitet som tillförsäkrar robust och tillförlitlig åtkomst till tjänsterna i hela landet. Hur bredband i världsklass ska definieras kommer naturligen förändras i takt med användarnas efter- frågan samt teknik- och tjänsteutvecklingen. Utgångspunkten är att det ska vara ett teknikneutralt begrepp men att det i övrigt är dynamiskt och föränderligt över tiden. Inom EU sker det IT-politiska samarbetet inom ramen för strategin i2010 Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning. I denna IT-politiska strategi beskrivs den allmänna inriktningen för IT- politiken inom EU . Syftet är att främja en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi i EU. Europeiska kommissionen presenterade meddelandet Europeisk rapport om digital konkurrenskraft - De största landvinningarna för strategin i2010 under 2005-2009 (KOM[2009] 390). Kommissionen redogjorde för hur strategin genomförts i medlemsstaterna, t.ex. vad avser utbyggnaden av bredbandsteknik. uppmanade kommissionen alla intressenter att bidra till att utarbeta en ny digital strategi för EU. I det syftet anordnade det svenska ordförandeskapet i EU en konferens om informationssamhället "agenda - Creating Impact for an eUnion 2015" och publicerade ord- förandeskapsslutsatser the Declaration. Europeiska unionens råd antog rådsslutsatser med titeln strategin - mot ett öppet, grönt och konkurrenskraftigt kunskaps- Prop. 2009/10:193 samhälle (17107/09) som ett bidrag till kommissionens arbete att formulera en ny europeisk digital strategi. I slutsatserna understryks vikten av tillgång till bredband, däribland tillgång till mobilt bredband. Tillgången till bredband ska medföra en utveckling av Internetbaserade tjänster som bidrar till produktivitetsvinster för företag inom EU. Därut- över uppmanas medlemsstaterna att vidta åtgärder för att nå målet på 100 procents bredbandstäckning i alla medlemsstaterna genom konkurrensstimulerande och marknadsbaserade mekanismer samt att utveckla strategier för nästa generations nät. Parallellt med att på EU- nivå ta fram en ny IT-politik pågår arbetet med att utveckla den svenska IT-politiken. Förutom en ökad tillgänglighet vilket står i fokus i denna proposition finns ett behov av en ny nationell IT-politisk ansats som stödjer samhällets sociala, ekonomiska och miljömässiga mål. Det finns därför möjlighet att se över det IT-politiska målet samt delmålen och vid behov anpassa dem. Insatser för ökad tillgänglighet Regeringens bedömning: Det är en uppgift för aktörerna på mark- naden att bygga ut infrastruktur för bredband och tillhandahålla tjänster för elektronisk kommunikation. är se till att marknaden fungerar effektivt och att marknadsaktörerna ges rätt förutsättningar för att driva sin verksamhet. marknaden har ett ansvar för att ska ha bredband i världsklass, och att alla hushåll och företag ges goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Skälen för regeringens bedömning För att ska ha bredband i världsklass har alla aktörer på mark- naden ett ansvar. Den dynamik och innovationskraft som finns på mark- naden ska tas till vara och stimuleras. Det krävs insatser från såväl enskilda och företag som offentliga aktörer om målet ska nås. är det viktigt att poängtera att rollerna är olika. Staten ska inte styra marknaden eller den tekniska utvecklingen. är att skapa goda förutsättningar för marknaden och undanröja hinder för Detta sker bland annat genom att verka för att det finns en relevant reglering som ger alla aktörer en möjlighet att agera på lika Staten har också ett ansvar för den miniminivå av så kallade samhällsomfattande tjänster som medborgare och företag har rätt till. Härutöver har () bl.a. i uppdrag att främja tillgång till elektroniska kommunikationer och infrastruktur för bred- Det offentliga har en betydande roll som stor beställare av tjänster men har också ett ansvar för att stimulera utvecklingen av nya tjänster och etableringen av infrastruktur. Det långsiktiga behovet av infrastruktur för bredband ska ingå som en naturlig del i kommunernas utvecklings- och planeringsarbete och i det regionala tillväxtarbetet. I de fall offentliga aktörer agerar på marknaden ska det ske utan att störa konkurrensen. Myndigheter och kommuner har dessutom ett särskilt ansvar för att vara förebilder och pådrivande i arbetet med att alla på lika villkor ska kunna tillgodogöra sig IT-tjänster och att en funktionsnedsättning inte ska vara ett hinder för bredbandsanvändning i . Det är marknadsaktörerna som driver den tekniska utvecklingen, utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller samt gör investeringar i infrastruktur för bredband. Utgångspunkten är att elektroniska kommuni- kationstjänster och bredband tillhandahålls av marknaden. Hur mark- naden kommer att utvecklas vad gäller behov och efterfrågan samt utveckling av teknik och tjänster kommer att vara avgörande för målupp- fyllelsen. Trenden är en tydligt ökad efterfrågan på höga överförings- hastigheter men det är svårt att förutse med hur mycket och hur snabbt detta kommer att ske. En annan fråga är om nya kapacitetskrävande tjänster kommer att få ett brett genomslag på marknaden. En annan faktor är den snabba tekniska innovationstakten och om de nya teknikerna i praktiken kan leverera de utlovade hastigheterna till användarna. Hur väl sektorn kan hantera de utmaningar och krav som kommer att ställas ur miljö och energisynpunkt påverkar också utvecklingen. Forskarvärlden med bl.a. universitet och högskolor samt institut har en viktig roll för att generera kunskap som kan förnya, förbättra och under- stödja utvecklingen av en konkurrenskraftig bredbandsteknik. Forsk- ningen behövs dessutom för att lösa de utmaningar som utbyggnaden av bredband ger upphov till och de socioekonomiska implikationer detta får, inte minst vad gäller säkerhet och personlig integritet. Därtill har universitet och högskolor också ett ansvar för att säkerställa att det finns en kompetensbas som möter näringslivets och samhällets behov av IT . Det civila samhället enskilda, företag och organisationer som använder IT har en viktig roll. Användningen av IT och bredband utvecklas i samspel mellan marknadsaktörer och användare. Organisa- tioners och enskildas engagemang kan spela en betydande roll för tillgången till bredband i hela landet. Lokala drivkrafter är av stor betydelse inte minst i gles- och landsbygder. Enskilda, företag och organisationer måste kunna lita på att näten fungerar och att den information och de tjänster som tillhandahålls är tillgängliga. Det är vidare viktigt att hushåll och företag tar till sig den nya tekniken och att alla grupper i samhället utvecklar en förmåga att använda tekniken på bästa sätt. Hushållens och företagens vilja att betala för bredbandstjänster och kommer att ha stor betydelse för investeringar i infrastruktur. En avgörande fråga är om viljan att spendera inkomsten på kraftfullt bredband och elektroniska tjänster kommer att öka eller minska. Utvecklingen kommer att påverka investeringsviljan hos mark- nadens aktörer, framförallt i vilka områden som investeringarna kommer att göras. Dynamiska och effektiva marknader bidrar till ekonomisk tillväxt, innovation, teknisk utveckling och en ökad tillgång till tjänster. väl fungerande marknader gynnar såväl företag som konsumenter då det ökar utbudet av och kvaliteten på tjänster samt pressar priserna. viktigaste medlet för att uppnå effektiva marknader är en väl fungerande konkurrens mellan marknadens aktörer. Sektorn elektronisk kommunikation har bedömts ha behov av särskilda regler, som anges i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, i syfte att skapa en effektiv konkurrens. En del av regleringen är inriktad mot att med hjälp av särskilda skyldigheter komma till rätta med s.k. flaskhalsar i infrastrukturer, dvs. sådana delar av infrastrukturen som av kostnadsskäl eller av annan anledning inte kan väntas bli konkurrens- utsatt inom överskådlig tid. Regleringen ska så långt möjligt främja infrastrukturbaserad konkurrens vilket innebär anläggning av parallell infrastruktur där så är I de fall det inte är möjligt och då det finns skäl att bevilja tillträde till ett dominerande företags infrastruktur ska tillträdet ske på så oförädlad nivå som möjligt. Oförädlade grossisttjänster ställer tydliga krav på operatörerna att göra egna investeringar som kontrollen över det egna tjänsteutbudet är större vilket ger möjlighet att differentiera tjänsterna vad gäller innehåll, kvalitet och pris. tillträde på en oförädlad nivå att det ingrepp som en reglering innebär gentemot det dominerande företaget inte blir onödigt stor. Den sektorspecifika tillträdesregleringen ska fasas ut för att helt upphöra när det finns förutsättningar för en effektiv konkurrens. Regleringen bör därför anpassas för att uppnå detta. ske i takt med att marknaden utvecklas och när nya förutsättningar upp- Det är viktigt att uppnå en effektiv konkurrens till nytta för företag och konsumenter, som incitamenten att göra investeringar i ny infrastruktur inte hämmas. -En högt prioriterad fråga är genomförandet i svensk lagstiftning av de ändrade EU-direktiven inom området för elektronisk kommunikation det s.k. telekompaketet, se avsnitt 4.2. Genom det nya regelverket kommer konkurrensen och konsumentskyddet att stärkas i . En bättre fungerande konkurrens leder till lägre priser och fler och bättre tjänster. De nya reglerna minskar dessutom osäkerheten hos företagen vilket gör att investeringar lättare kan komma till stånd. Genom förändringarna förtydligas bl.a. vilka överväganden som PTS ska göra när myndigheten fastställer tillträdesskyldigheter till nya nät, t.ex. nya fiberbaserade nät. -I syfte att ge marknadens aktörer ökad förutsägbarhet vad gäller den långsiktiga tillämpningen av gällande regelverk gav regeringen i uppdrag att, ur ett strategiskt perspektiv, beskriva och analysera utvecklingen inom området elektronisk kommunikation i ett femårsperspektiv. Slutrapporten och långsiktig analys för området elektronisk kommunikation presenterades . att skapa en långsiktighet och förutsägbarhet för marknadens aktörer och därmed minska den osäkerhet som regleringen kan utgöra är Prop. 2009/10:193 avsikten att i PTS instruktion ge myndigheten i uppgift att på regel- bunden basis göra strategiska analyser. Analyserna ska vara framåt- blickande och utifrån analysen bör slutsatser dras om den långsiktiga inriktningen för regleringen. Arbetet ska ske i samråd med den myndighet som ger tillstånd enligt radio- och TV-lagen (1996:844). Offentliga aktörer på marknaden Offentliga aktörer har en betydande roll på bredbandsmarknaden. Både som ägare till infrastruktur för bredband, användare av IT och bred- bandstjänster, och som ansvariga för regionala utvecklingsplaner och lokal planering. Anläggning av infrastruktur för bredband kräver ofta tillgång till någon annans fastighet samt kan avse både mark och byggnader. Kommunerna spelar en nyckelroll när det gäller att kontrollera tillträdet till mark och ge tillstånd för operatörer att anlägga nät. Men även andra offentliga och privata fastighetsägare är av betydelse. Fastighetsägaren har en stark ställning och åtkomsten är därför en viktig fråga i ett tidigt skede av planeringen. Vanligtvis tecknas arrendeavtal mellan fastighets- ägaren och projektören eller framtida ägare av nätet. Genom ledningsrätt är det också möjligt att få tillgång till marken. Det är viktigt att avtalet reglerar alla relevanta frågor såsom t.ex. avtalstidens längd, rätt till överlåtelse av avtal samt antal aktörer som får tillgång till nätet för att undvika eventuella olägenheter . Offentliga fastighetsägare omfattas av om statligt stöd vilket innebär att all fast egen- dom vid försäljning eller upplåtelse ska ske på marknadsmässiga villkor. Många kommunala stadsnät och bostadsbolag aktiva på marknaden för bredbandstjänster. Bostadsbolagen anlägger fibernät i allmännyttan för att kunna erbjuda de boende mer avancerade tjänster, höja värdet på fastigheten och få kontroll över infrastrukturen. Att kommunerna som ägare till mark ger operatörer och andra aktörer ökade möjlig- heter att anlägga fiber eller hyra kanalisation är önskvärt både ur ett konkurrens- och tillgänglighetsperspektiv och något som bör upp- muntras. Det är dock viktigt att samtliga aktörer på marknaden ges lika möjligheter och tillgång till samma information om t.ex. planerade gräv- ningar så att ingen diskriminering sker till förmån för en eller ett fåtal aktörer. Det är viktigt att de nät som ägs av offentliga aktörer är tillgängliga för alla aktörer på marknaden enligt konkurrensneutrala och icke- diskriminerande villkor. Genom att erbjuda oförädlade grossisttjänster, såsom kanalisation och s.k. svart fiber, kan näten bidra till en ökad konkurrens vilket i sin tur ger förutsättningar för lägre priser och bättre tjänster. Ett ökat samarbete mellan offentliga nätägare och andra infrastrukturägare, vad gäller t.ex. produktvillkor, standarder och processer, är också viktigt då det underlättar för operatörerna att sluta avtal. - Plan- och bygglagstiftningen spelar en viktig roll i arbetet för ett Regeringen har lämnat förslag till en ny plan- och bygglag (prop. 2009/10:170). Enligt förslaget ska Prop. 2009/10:193 kopplingen till infrastruktur för elektroniska kommunikationer stärkas både vad gäller allmänna och enskilda intressen samt reglering med detaljplan och områdesbestämmelser. -PTS har inom ramen för regleringsbrevet 2010 fått i uppdrag att se över nuvarande former för planering av grävarbeten samt lämna förslag på förbättrad samordning, informationshantering och koordinering. Syftet är att underlätta samverkan mellan olika aktörer vid utbyggnad av infrastruktur och att öka konkurrensmöjligheterna på fysisk infrastrukturnivå i elektronisk kommunikation i samband med utbyggnad av nät för hög överföringshastighet. -PTS ska inom ramen för sitt uppdrag genomföra informationsinsatser riktade till kommuner. Insatserna bör göras i samarbete med Kommuner och Landsting. Syftet är att minimera de svårigheter som operatörerna upplever vad gäller att sluta avtal med kommunerna och få erforderliga tillstånd för utbyggnad av infrastruktur för bredband. -Regeringen har gett i uppdrag att, i samråd med PTS, lämna ett förslag till en modell för prövning av anläggning av kanalisation för IT-infrastruktur vid arbeten inom vägområde för det fall kanalisation för IT-infrastruktur saknas. Myndigheten ska lämna förslag till hur sådan kanalisation ska göras tillgänglig för mark- nadens aktörer på skäliga och icke-diskriminerande villkor. Anledningen är att tillgång till kanalisation är en viktig förutsättning för att underlätta och stimulera en fortsatt utbyggnad av bredband. Teknik- och marknadsutvecklingen har förändrat förutsättningarna för trådlös kommunikation och förvaltningen av den begränsade resursen radiofrekvenser. Förbättrad teknik ger större kommunikationsmöjligheter och leder till en ökad efterfrågan på trådlösa tjänster vilket i sin tur gör frekvenser alltmer ekonomiskt värdefulla. Värdet av frekvensanvänd- ningen uppskattas till av BNP inom EU. Detta ökar efter- frågan på radiofrekvenser och ställer nya krav på frekvensförvaltningen. Radiofrekvenser är en begränsad resurs i samhället.