prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — För att motverka att arbetslösheten fastnar på en hög nivå och att de som förlorar 1.8.1Långsiktiga sysselsättningseffekter jobbet lämnar arbetsmarknaden har regeringen Regeringens politik syftar till att öka den varaktiga sysselsättningen, dvs. den sysselsättningsnivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans i övrigt. Målsättningen innebär att det är sysselsättnings- graden (andelen sysselsatta i befolkningen) i genomsnitt över en konjunkturcykel som ska öka. På lång sikt bestäms sysselsättningen främst av utbudet av arbetskraft. När utbudet ökar genom att fler söker jobb eller genom att fler blir anställningsbara leder det till att det blir lättare att anställa och risken för överhettning minskar och därmed till att inflationstrycket och räntan hålls nere. Lägre ränta och enklare att anställa leder till att fler jobb skapas eftersom det då blir mer lönsamt att anställa och investera. En bättre fungerande lönebildning och en mer effektiv matchning mellan lediga platser och arbetslösa bidrar också till högre sysselsättning. Regeringens långsiktiga politik har inneburit en kombination av åtgärder som stimulerar både förstärkt och temporärt kompletterat de åtgärder som regeringen har genomfört. Det handlar bl.a. om åtgärder som upprätthåller sökaktiviteten på en rimlig nivå samt en utvidgning av arbetsmarknads- och utbildnings- programmen. Krisens varaktiga effekter på sysselsättningen bedöms därför bli mindre än vad som annars skulle ha varit fallet. Effekter på varaktig sysselsättning Regeringens bedömning är att de vidtagna strukturreformerna inklusive de reformer som föreslås i denna proposition, varaktigt ökar sysselsättningen med ca 140 000 personer på lång sikt. Regeringens reformer påverkar inte enbart sysselsättningen, utan ökar även antalet personer i arbete genom att färre personer är sjukfrånvarande. Vidare bidrar bland annat jobbskatteavdragen till att de som redan är sysselsatta arbetar mer, t.ex. genom att incitamenten att gå från deltids- till heltidsarbete ökar. Sammantaget bedöms de vidtagna strukturreformerna samt de reformer som aviseras i denna proposition varaktigt öka antalet arbetade timmar med på lång sikt, vilket motsvarar ca 200 000 årsarbetskrafter. Jobbskatteavdraget bedöms bidra med drygt hälften av denna ökning (se tabell 1.9). Regeringens bedömning baseras på den forskning som finns kring effekterna av olika åtgärder som t.ex. hur förändringar i skatter, socialförsäkringen eller inom arbetsmarknads- politiken påverkar arbetsutbudet och syssel- sättningen. Kunskapen om effekternas storlek, särskilt i vilken takt de slår igenom, är dock lång ifrån fullständig. De resultat som redovisas i tabell 1.9 är därmed behäftade med osäkerhet. Den oväntat starka efterfrågan på ROT- tjänster medför att sysselsättningseffekterna av skattereduktion för ROT-tjänster bedöms vara större på både kort och lång sikt jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Regeringens specifika åtgärder i samband med finanskrisen har även bidragit till att dämpa krisens effekter på den varaktiga sysselsättningen. Åtgärderna bedöms dämpa krisens effekter på den varaktiga syssel- sättningen med 25 000 personer. Tabell 1.9 Långsiktiga effekter av regeringens politik Förändring i procent om annat ej anges höjd nedre skiktgräns för 1Antal årsarbetskrafter är mätt i antalet helårsekvivalenter, dvs. hur många heltidsanställda förändringen i antalet arbetade timmar motsvarar. 3Inkluderar effekter av vårdnadsbidraget, sänkning av socialavgifter för unga samt generell sänkning av socialavgifter. Källa: Egna beräkningar. Regeringens politik ökar sysselsättningsgraden Diagram 1.17 visar den varaktiga syssel- sättningsgraden och en prognos på hur den varaktiga sysselsättningsgraden skulle utvecklas med och utan de åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka sysselsättningen. Av diagrammet framgår att utan regeringens åtgärder skulle den varaktiga sysselsättnings- graden minska . På grund av regeringens politik bedöms däremot den varaktiga sysselsättningsgraden öka från 2010 till 2014 i åldrarna . Diagram 1.17 Varaktig sysselsättningsgrad, , med och utan regeringens politik Källor: och egna beräkningar. Regeringens politik medför att den varaktiga sysselsättningsgraden är högre 2014 och motverkar de negativa effekter på sysselsättningsgraden som den demografiska utvecklingen medför. kommer unga att utgöra en allt större andel av arbetskraften. Detta är en följd av att den stora 40-talistgenerationen är på väg att lämna arbetskraften som de stora födelsekullarna är på väg in. Även andelen utrikes födda i befolkningen i arbetsför ålder förväntas öka. Unga och utrikes födda har lägre sysselsättningsgrad än 40- talistgenerataionen, och i den mån sådana skillnader i sysselsättningsgrad består, skulle förändringarna i demografin bidra till att sysselsättningsgraden minskar i högre grad än vad som blir fallet med regeringens politik. Även den ekonomiska krisen som inleddes bedöms minska den varaktiga sysselsättningsgraden. Men eftersom krisen inte bedöms bli lika djup och långdragen som regeringen tidigare befarat, bedöms de varaktiga effekterna av krisen på sysselsättningsgraden bli betydligt mindre än vad som tidigare befarades. 1.8.2Effekter på kort sikt av regeringens politik Regeringens politik har också kortsiktiga effekter på BNP och sysselsättning . Ett stort antal åtgärder har genomförts i syfte att dämpa fallet i sysselsättningen och motverka att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå . Åtgärderna som regeringen vidtagit för att möta krisen uppgår till sammanlagt ca , motsvarande av BNP. Sänkt skatt med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare samt för pensionärer, sänkta arbetsgivar- och egenavgifter, skatte- reduktion vid reparationer, om- och tillbyggnad, ökade statsbidrag till kommunsektorn samt olika arbetsmarknadspolitiska satsningar är några exempel. Sammantaget bedöms dessa åtgärder leda till att nivån på BNP blir högre 2010 jämfört med om de inte hade vidtagits och att antalet sysselsatta blir ca 65 000 personer fler 2010 än vad som annars hade varit fallet. Vidare har jämförelsevis stora s.k. automatiska stabilisatorer som ytterligare har dämpat fallet i efterfrågan och sysselsättningen. 1.8.3Fördelningseffekter av regeringens politik De direkta fördelningseffekterna av den samlade politiken 20062011 bedöms öka hushållens justerade disponibla inkomst med i genomsnitt . På förväntas de största effekterna uppkomma bland dem med lägst inkomster. Detta beror på att det framför allt är denna grupp som kan förväntas öka sitt arbetsutbud till följd av den förda politiken. När fler kommer in på arbetsmarknaden och därmed kan försörja sig med arbetsinkomster istället för med bidrag och transfereringar bidrar detta till att inkomstfördelningen hålls samman och de långsiktiga förutsättningarna för en hög sysselsättning och stark tillväxt förbättras. För den enskilde individen ger arbetsinkomster bättre konsumtionsmöjligheter och större möjligheter att själv styra över sitt liv. Diagram 1.18 Fördelningseffekter av regeringens politik 2006-2010 samt regeringens förslag i BP 11, procentuell förändring av justerad disponibel inkomst Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1). Individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2). Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Bruttoinkomst avser inkomst prisnivå. Källor: och egna beräkningar. I denna proposition föreslår regeringen ett höjt grundavdrag för pensionärer och aviserar ett höjt bostadsbidrag för barnfamiljer (införs 2012). Båda dessa åtgärder riktar sig framför allt mot grupper med svag ekonomi eller stor försörjningsbörda. De direkta effekterna av dessa förslag kan företrädesvis förväntas gynna personer i den nedre delen av inkomst- fördelningen. Reformerna påverkar kvinnor mer än män och bidrar därmed till en utjämning av inkomstskillnaderna mellan könen. Diagram 1.19 Fördelningseffekter av regeringens förslag i BP 11, procentuell förändring av justerad disponibel inkomst -0,3 Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1). Individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2). Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Bruttoinkomst avser inkomster prisnivå. Källor: och egna beräkningar. Regeringens ambition är bl.a. att utöka grundavdraget för pensionärer, höja jobbskatteavdraget ytterligare och höja den nedre skiktgränsen för statlig skatt. Den direkta effekten av denna politik innebär en ökning av hushållens justerade disponibla inkomster med . Diagram 1.20 Fördelningseffekter av regeringens reformambitioner 20112014, procentuell förändring av justerad disponibel inkomst -0,5 Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1). Individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2). Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Bruttoinkomst avser inkomst prisnivå. Källor: och egna beräkningar. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget 1.godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som reger- ingen föreslår (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till följd av tekniska justeringar till 1 063 och 1 083 (avsnitt 4.5), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till 1 093 och 1 103 (avsnitt 4.5), 4.godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2), 5.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 6.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 7.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 8.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2013 och 2014 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.1.2 tabell 8.3), 9.godkänner de riktlinjer för prisomräkning av försvarets materielanslag som regeringen föreslår (avsnitt 8.2.4), 10.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 10.2.1), 11.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 10.2.1 tabell 10.8), 12.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 10.2.1 tabell 10.8), 13.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för invester- ingar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 33 (avsnitt 11.1.1), 14.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas ränte- konton i intill ett belopp av 21 (avsnitt 11.1.2), 15.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvalt- ningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om över- skridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 11.4), 16.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.1 och 6.3.1), 17.antar regeringens förslag till lag om ändring iinkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.2, 6.2.2 och 6.4.3), 18.antar regeringens förslag till lag om ändring isocialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.3 och 6.3.1). Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift ska ha följande lydelse. Allmän löneavgift tas ut med 6,03 Allmän löneavgift tas ut med 9,23 procent av underlaget och tillfaller procent av underlaget och tillfaller För dem som vid årets ingång inte har fyllt tas löneavgiften ut med en fjärdedel av procenttalet och anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut efter . 3.Lagen tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraft- trädandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 1 Senaste lydelse 2009:1159. 3.2Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 42 kap. 30 § och 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ersättningar när en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts samt ersättningar när produkter från sådana fastigheter eller bostäder avyttras ska tas upp. Detsamma gäller ersättningar när en bostad som innehas med Utgifterna för upplåtelsen eller Utgifterna för upplåtelsen eller produkterna får inte dras av. produkterna får inte dras av. ska avdrag göras med ska avdrag göras med fastighet, privatbostad eller hyres- fastighet, privatbostad eller hyres- göras hos upplåtaren enligt bestäm- göras hos upplåtaren enligt bestäm- melserna i 31 §. Avdraget får inte i melserna i 31 §. Avdraget får inte i något fall vara högre än intäkten. något fall vara högre än intäkten. För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är grundavdraget beloppet enligt 3 § med tillägg av följande särskilda belopp. överstiger inte 0,99 prisbasbelopp överstiger 0,99 men inte 2,72 pris- basbelopp överstiger 2,72 men inte 3,11 pris- basbelopp överstiger 3,11 men inte 3,9 pris- basbelopp 0,7074 prisbasbelopp minskat med av den taxerade för- värvsinkomsten av den taxerade förvärvs- inkomsten minskat med 0,1486 prisbasbelopp 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2008:1322. 3Senaste lydelse 2009:1490. överstiger 3,9 men inte 7,88 pris- basbelopp överstiger 7,88 men inte 9,1568 prisbasbelopp 0,2219 prisbasbelopp ökat av den taxerade för- värvsinkomsten 1,0099 prisbasbelopp minskat med av den taxerade för- värvsinkomsten För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är grundavdraget beloppet enligt 3 § med tillägg av följande särskilda belopp. överstiger inte 0,98 prisbasbelopp överstiger 0,98 men inte 0,99 pris- basbelopp överstiger 0,99 men inte 2,72 pris- basbelopp överstiger 2,72 men inte 3,11 pris- basbelopp överstiger 3,11 men inte 3,85 pris- basbelopp överstiger 3,85 men inte 4,8 pris- basbelopp överstiger 4,8 men inte 7,88 prisbasbelopp överstiger 7,88 men inte 12,21 prisbasbelopp 0,459 prisbasbelopp ökat av den taxerade förvärvs- inkomsten 0,657 prisbasbelopp minskat av den taxerade för- värvsinkomsten 0,112 prisbasbelopp ökat med 10 pro- cent av den taxerade förvärvs- inkomsten av den taxerade förvärvsinkomsten minskat med 0,199 prisbasbelopp 0,186 prisbasbelopp ökat av den taxerade för- värvsinkomsten 0,619 prisbasbelopp ökat med 1 pro- cent av den taxerade för- värvsinkomsten 1,407 prisbasbelopp minskat av den taxerade för- värvsinkomsten Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3.3Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Arbetsgivaravgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av 1Senaste lydelse 2009:1160. 2Senaste lydelse 2010:404. Egenavgifterna är av avgiftsunderlaget och utgörs av 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 2 kap. 26 § i sin nya lydelse tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 3.Bestämmelsen i 3 kap. 13 § i sin nya lydelse tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. Budgetpolitiska mål, reformutrymme och förslag till utgiftstak 4 Budgetpolitiska mål, reformutrymme och förslag till utgiftstak Utgiftstaket för staten har klarats samtliga år sedan det infördes . Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn var i genomsnitt något högre än målsatt 20002009. Det finansiella sparandet 2010 och 2011 är i linje med överskottsmålet när hänsyn tas till konjunkturläget och de reformer som föreslås i denna proposition. Ett visst ytterligare reformutrymme bedöms uppkomma 20122014. Osäkerheten i bedömningen är dock betydande. Ytterligare reformer kan därför endast genomföras om bedömningen inte ändras när osäkerheten minskar . Utgiftstaket föreslås uppgå till 1 093 respektive . Det är en lägre årlig ökning i kronor än , vilket bl.a. motiveras av att utgiftstaket behöver återgå till att i högre grad vara förenligt med överskottsmålet. Det ekonomiska resultatet för kommun- sektorn stärks . Sektorn bedöms sammantaget redovisa ett resultat 2010 som torde uppfylla kravet på god ekonomisk hushållning. Till följd av en förhållandevis svag inkomstutveckling väntas kommuner och landsting redovisa ett resultat 2011 som torde understiga riktlinjen om god ekonomisk hushållning. I detta avsnitt görs en uppföljning av finans- politikens inriktning och en analys av utrymmet för reformer eller behovet av besparingar. Finanspolitiken ska vara i linje med de kriterier för en väl avvägd finanspolitik som fastställdes ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100). Vidare görs en uppföljning av utgiftstaket för staten och ett förslag till utgifts- tak lämnas . Därutöver föreslås tekniska justeringar av utgiftstaken för åren 20102012. Avsnittet avslutas med en uppföljning av den ekonomiska utvecklingen i kommuner och landsting och kravet på god ekonomisk hushållning i kommunsektorn. 4.1Kriterier för en väl avvägd finanspolitik Målet för den ekonomiska politiken är att skapa en så hög varaktig välfärd som möjligt genom hög uthållig tillväxt, varaktigt hög sysselsättning, välfärd som kommer alla till del och makro- ekonomisk stabilitet. Finanspolitiken bidrar till stabilitet och samhällsekonomisk effektivitet genom att vara långsiktigt hållbar. Offentliga åtaganden måste kunna finansieras på lång sikt utan att den offentliga skulden ökar på ett ohållbart sätt, eller att behov av kraftiga höjningar av skatteuttaget uppstår. Detta gäller även om den demografiska utvecklingen, trender på arbetsmarknaden, globaliseringen, m.m. ibland tenderar att försvåra denna uppgift. Om finanspolitikens hållbarhet ifrågasätts leder detta vanligen till betydande samhällsekonomiska kostnader för en liten öppen ekonomi som . En finanspolitik som inte är långsiktigt hållbar innebär att den offentliga skulden växer snabbare än BNP, vilket ökar risken för att fokus måste flyttas från åtgärder som befrämjar tillväxt, välfärd och sysselsättning till skuldsanering. Detta var vad som hände i , och som sker i ett antal EU-länder som , och . En ogynnsam utveckling till följd av en oansvarig finanspolitik riskerar att främst drabba svaga grupper i samhället, vilket strider mot regeringens fördelningspolitiska ambitioner. Finanspolitiken bidrar även till stabilitet när den utformas på ett sådant sätt att den dämpar eller åtminstone inte förstärker konjunktur- svängningarna. Stora konjunktursvängningar kan via så kallade persistenseffekter påverka arbets- kraftsutbudet och kapitalstocken negativt , vilket är mycket kostsamt för samhälls- ekonomin. Erfarenheten visar dock att finans- politiken inte bör användas för att finjustera efterfrågan i ekonomin vid normala konjunktur- variationer. har med penning- politiken huvudansvaret för stabiliserings- politiken. Finanspolitiken bidrar till stabilitet genom att tillåta att skatteinkomster och utgifter varierar över konjunkturcykeln. De s.k. automatiska stabilisatorerna ska tillåtas verka. Därutöver bör det finnas beredskap att stödja penningpolitiken genom finanspolitiska åtgärder vid mer allvarliga konjunkturstörningar. För att det ska finnas utrymme för de automatiska stabilisatorerna att verka, och för att upprätthålla beredskap för en framtida aktiv stabiliserings- politik, bör sparandet i den offentliga sektorn ligga i linje med överskottsmålet vid ett genomsnittligt resursutnyttjande. ökat förtroendet för den ekonomiska politiken.17 Det finanspolitiska ramverket syftar både till långsiktig hållbarhet och till att finanspolitiken inte ska utformas så att den riskerar att bli kortsiktigt destabiliserande. hjälper också att som EU-medlem efterleva Stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Det budgetpolitiska ramverket spelar vidare en central roll när storleken på ett reform- utrymme eller besparingsbehov fastställs. Med utgångspunkt i ramverkets mål och restriktioner stäms reformutrymmet eller besparingsbehovet av mot ett antal hållpunkter. En sådan hållpunkt är att en väl avvägd finanspolitik ska säkerställa att överskottsmålet och att utgiftstaket för staten inte överskrids. När reformutrymmet eller besparingsbehovet bedöms ska vidare det ekonomiska läget beaktas. Finanspolitiken ska vara väl anpassad till konjunkturläget och inte försvåra arbete med att värna prisstabilitet. Det innebär att det offentliga sparandet temporärt kan avvika från över- skottsmålet vid kraftiga konjunkturavmattningar utan att detta kommer i konflikt med ramverkets intentioner. Utrymmet för finanspolitiska åtgärder beror därtill på hur åtgärderna utformas. Strukturella reformer som förbättrar ekonomins funktions- sätt och ökar produktionskapaciteten gör att reformutrymmet blir större. Slutligen bör en ansvarsfull bedömning av reformutrymmets eller besparingsbehovets storlek ta hänsyn till risk- bilden i den ekonomiska och offentligfinansiella utvecklingen och osäkerheten i såväl prognoser som i bedömningen av finanspolitikens lång- siktiga hållbarhet. 4.1.2Principer för avstämning av finanspolitiken mot överskottsmålet 4.1.1Det finanspolitiska ramverket är en Det är viktigt att det finns tydliga principer för grund för en ansvarsfull finanspolitik Erfarenheten visar att ett trovärdigt finans- politiskt ramverk med tydliga mål och restriktioner starkt bidrar till att finanspolitiken utformas på ett långsiktigt hållbart sätt. Det svenska budgetpolitiska ramverket med bl.a. en välordnad och stram budgetprocess, ett över- skottsmål för den offentliga sektorn, ett utgifts- tak för staten och ett kommunalt balanskrav har hur överskottsmålet följs upp. Överskottsmålet innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. 17 Det budgetpolitiska ramverket är en del av det finanspolitiska ramverket, och omfattar överskottsmålet, utgiftstaket, det kommunala balanskravet och en välordnad budgetprocess. Det finanspolitiska ramverket omfattar därutöver andra mål och regler för finanspolitiken, t.ex. att en procyklisk finanspolitik ska undvikas. är formulerat som ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Politiken skulle därmed bli procyklisk. Den skulle förstärka konjunktur- svängningarna och de automatiska stabilisa- torerna skulle inte tillåtas verka fritt. Det finns således goda skäl att formulera ett mål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp att finanspolitiken ligger i linje med målet. Då överskottsmålet är formulerat i termer av faktiskt finansiellt sparande är en naturlig utgångspunkt att finans- politiken stäms av mot det faktiska finansiella sparandet.