prop · GX03221 · 2010-06-03 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:221 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Under innevarande mandatperiod har två viktiga beslut fattats om större förändringar som styr det regionala tillväxtarbetet. anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen godkänt målet för den nya regionala tillväxtpolitiken med ett stärkt tillväxtfokus. beslutade regeringen om en nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 där regional tillväxtpolitik, arbetsmarknadspolitik och genomförandet av den europeiska sammanhållningspolitiken bands samman. genomfördes två större studier av förutsättningarna för hållbar regional tillväxt, dels en strategisk uppföljning av ovan nämnda strategi, dels av . detta, andra politiska beslut, bl.a. antagande av för , samt förändringar i omvärlden, tydliggör regeringen i denna skrivelse inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. I skrivelsen fastställs att den nationella strategins inriktning och dess prioriteringar, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete är fortsatt aktuella och vägledande för det regionala tillväxtar- Inom prioriteringarna finns emellertid behov av att utveckla vissa Exempelvis ska tillväxtpotentialen inom klimat- och energiarbetet tas tillvara så att bl.a. miljödriven näringsutveckling utvecklas och ses som en integrerad del i det regionala tillväxtarbetet. tioner bör breddas och utvecklas, bl.a. till att även omfatta tjänster. utöver är det viktigt med stärkt samverkan mellan den regionala tillväxt- politiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken för att främja kompetens- och arbetskraftsförsörjningen till privat och offentlig sektor. Det regionala tillväxtarbetet ska sättas in i ett större geografiskt samman- hang och bl.a. bidra till genomförandet av för Östersjö- regionen. Tre horisontella områden demografiska utmaningar, internationalise- ring samt hållbarhetsdimensionen med miljö, klimat och energi, jäm- ställdhet, integration och mångfald ska i högre utsträckning uppmärk- sammas i analyser och utveckling av strategier, program och insatser i det regionala tillväxtarbetet. Vidare anser regeringen att statliga myndigheter i större utsträckning behöver finna sin roll i det regionala tillväxtarbetet, och i ökad grad sam- verka för att kunna bidra till ett effektivt samspel med den lokala och regionala nivån. Lärdomar som kan dras från arbetet med nationell och regional sam- ordning i lågkonjunktur ska fortsättningsvis tas tillvara i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen konstaterar att det behövs ett tydligt regionalt ledarskap för det regionala tillväxtarbetet som kan prioritera och besluta om strategiska vägval. Detta ställer även krav på en väl fungerande sam- verkan och samordning regionalt. De regionala utvecklingsprogrammen ska i större omfattning än bidra till att öka harmoniseringen av och samordningen mellan planer och strategier på olika administrativa nivåer och sektorsområden. De åtta regionala strukturfondsprogrammen, det nationella struktur- fondsprogrammet för konkurrenskraft och sysselsättning samt de tretton territoriella samarbetsprogrammen som deltar i spelar en viktig roll i det regionala tillväxtarbetet. Via strukturfondsprogrammen tillförs den regionala tillväxtpolitiken betydande utvecklingsmedel som möjlig- gör långsiktiga och strategiska insatser utifrån regionala prioriteringar. För att öka fokus på resultat och utveckla lärandet måste insatser som bedrivs inom den regionala tillväxtpolitiken i högre grad grundas på erfarenheter, kunskaper och resultat från tidigare genomförda insatser. Det är väsentligt att samtliga aktörer i det regionala tillväxtarbetet är delaktiga i utvärderingsarbetet och att uppföljning, utvärdering och lärande främjas inom alla delar av det regionala tillväxtarbetet. Den regionala tillväxtpolitiken......................................................... 2.2Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning Geografiska skillnader och förutsättningar .................... Förändrad regional ansvarsfördelning ............................... 3 Strategisk uppföljning av den nationella strategin och 3.1Strategisk uppföljning av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och 4 Prioriteringar för regional konkurrenskraft, entreprenörskap Innovation och förnyelse ................................................. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud.......... Strategiskt gränsöverskridande samarbete....................... 5 Horisontella områden för regionalt tillväxtarbete .......................... 5.2Internationalisering med behov av ökad Ett stärkt fokus på miljö, klimat och Stärkt fokus på jämställdhet inom det Stärkt fokus på integration och mångfald inom det regionala tillväxtarbetet ................... Metoder och verktyg för hållbar regional tillväxt .......................... 6.1Ökad sektorssamordning på nationell, regional och Regional och nationell samordning i lågkonjunktur........ En utvecklad dialog......................................................... 6.5Regionala utvecklingsprogram strategier för länens Regionala serviceprogram ökar tillgängligheten ............. 6.7Strukturfondsprogrammen verktyg för hållbar 7 Lärande och utvärdering ................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... och landets olika delar har goda förutsättningar för en hållbar utveckling med stark lokal och regional tillväxt och sysselsättning. Alla typer av regioner,1 såväl landsbygder som små och medelstora städer samt storstadsområden, har unika förutsättningar och kan erbjuda attrak- tiva miljöer för företagare, boende och besökare. I en internationell jäm- förelse är den socioekonomiska strukturen i landets olika delar god. Den karaktäriseras bl.a. av en god välfärd samt en välutbildad arbetskraft. Investeringsgraden i FoU är hög och infrastrukturen för både transporter och IT är väl utbyggd i jämförelse med andra länder. Detta ger tillsam- mans bra förutsättningar för ett växande innovativt och konkurrenskraf- tigt näringsliv och möjliggör ökad sysselsättning. På samma gång kan goda livsmiljöer erbjudas med bl.a. tillgänglighet till privat och offentlig service samt ett rikt natur-, kultur- och föreningsliv, vilket gör det möjligt att attrahera och behålla människor med efterfrågad kompetens. står inför stora utmaningar . Den ökade globaliseringen och omvandlingstrycket på näringslivet, den framtida demografiska utmaningen, lågkonjunkturens effekter, behovet av att säkerställa tillgången till kompetens och behoven av att möta kli- mat- och energiutmaningar är alla centrala områden som kommer att påverka det fortsatta arbetet för att skapa utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utmaningarna är sektorsövergripande, de påverkar skilda delar av landet olika utifrån lokala och regionala förutsättningar. Det kommer att ställa krav på sam- ordnade lösningar och en tillväxtpolitik som slår vakt om och vidareut- veckla de strukturer, bl.a. infrastruktur och service, som är en förutsätt- ning för att företag ska kunna starta och utvecklas i hela landet. Interna- tionell utblick och förmåga att förhålla sig till sin omvärld är i samman- hanget av stor vikt. behöver fler kvinnor och män som ser entreprenörskap och fö- retagande som självklara alternativ, likväl som fler växande välmående företag som vågar anställa fler. Den lokala och regionala attraktiviteten är avgörande för att attrahera företag och möjliggöra för företag att växa likväl som att attrahera människor med olika kompetens och förmågor. Därför måste de unika styrkor och den initiativkraft som finns lokalt och regionalt identifieras, nyttjas och utvecklas. Med stärkt lokal och regional konkurrenskraft skapas bättre förutsättningar för företagande, innova- tioner och investeringar vilket stärker tillväxtpotentialen i hela landet. Aktörer på nationell, regional och lokal nivå har alla ett ansvar för hållbar regional tillväxt. Det gemensamma ansvaret ställer krav på väl fungerande samverkansprocesser och dialoger om det regionala tillväxt- arbetet som kan bidra till att skapa mervärde och ökad effektivitet i ge- nomförandet. Mot bakgrund av den strategiska uppföljningen av en nationell strategi för regional konkurrenskraft och entreprenörskap 20072013 (Ds 2009:69) och studie av , politiska 1 Begreppet regioner avser i denna skrivelse ett samlingsbegrepp för olika typer av regioner som t.ex. landsdelar eller funktionella regioner. beslut samt förändringar i omvärlden, vill regeringen i denna skrivelse Skr. 2009/10:221 tydliggöra inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. 2 Den regionala tillväxtpolitiken Genom att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar, kan tillväxtpotentialen och sysselsättningsmöjligheterna i hela landet ut- vecklas. Den nationella utvecklingskraften är beroende av hur väl de unika förutsättningarna som finns lokalt och regionalt tas tillvara av bl.a. enskilda och företag. Åtgärder som främjar företagande och entrepre- nörskap, innovation och förnyelse, kompetensutveckling och ökat arbets- kraftsutbud, tillgänglighet samt god servicenivå såväl lokalt som regi- onalt är nödvändiga för detta. tillväxt är summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar. Ju fler regioner som har en stark och expansiv ekonomi, desto bättre för . Fler ekonomiskt starka regioner är bra också för Sve- riges svagare regioner. Med anledning av regeringens budgetproposition beslutade om en ny regional tillväxtpolitik.1 Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med en stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Den regionala tillväxtpolitiken byg- ger på såväl individers handlingskraft som på ett ytterligare stärkt lokalt och regionalt ansvar och inflytande över statliga tillväxtresurser. Regionalt hänsynstagande och åtgärder inom i princip samtliga utgifts- områden och politiska områden är sammantaget av avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politiska områden bör därför anpassas till lokala och regionala skillnader och förutsättningar. En förut- sättning för att uppnå målet är därför en väl fungerande samordning dels mellan politiska områden på nationell nivå, dels mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå. Europeiska unionens sammanhållningspolitik är en betydande och in- tegrerad del i den regionala tillväxtpolitiken. Det nationella struktur- fondsprogrammet och de regionala strukturfondsprogrammen är instru- menten för genomförandet av sammanhållningspolitiken i och utgör en betydelsefull del av det regionala tillväxtarbetet. Den regionala tillväxtpolitiken inriktas mot följande: Att ta vara på de unika förutsättningar för individers utveck- lingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt i storstadsområden. 1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional utveckling (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:NU2, rskr. 2008/09:139). Ett ytterligare stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över statliga medel. Strategiska statliga insatser och åtgärder för hållbar tillväxt i samspel med aktörer på såväl lokal, regional, europeisk som global nivå. Ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat i sam- verkan med aktörer på lokal och regional nivå. Prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgäng- lighet och strategiskt gränsöverskridande samarbete i det regi- onala tillväxtarbetet. En god tillgång till kommersiell och offentlig service för med- borgare och näringsliv i alla delar av landet. Ökat fokus på demografiska utmaningar, internationalisering och hållbarhetsperspektiv med stärkt fokus på miljö, klimat och energi, jämställdhet samt integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet. Regionalt ledarskap, tillvaratagande av erfarenheter från arbe- tet med samordnare för varselarbetet i länen och en utvecklad dialog ska bidra till att utveckla den lokala och regionala kon- kurrenskraften. Regionala strategier och program som genomförs med stöd av partnerskap och i samspel med nationell och europeisk nivå i syfte att stärka det lokala och regionala tillväxtarbetet. Sammanhållningspolitikens mål är att bidra till ekonomisk och social sammanhållning inom EU. Sammanhållningspolitiken ska bidra till att uppfylla målen i Lissabonstrategin. I och med antagandet av Lissabon- fördraget kompletterar numera territoriell sammanhållning den ekono- miska och sociala sammanhållningen i målen för EU:s sammanhåll- ningspolitik. Det innebär att lokala och regionala förutsättningar ska utgöra utgångspunkt för sammanhållningspolitiken och för nationell politik med betydelse för hållbar regional tillväxt. Det bör även leda till ett ökat gränsöverskridande perspektiv på såväl geografiska och admi- nistrativa gränser som sektorsgränser. Ett exempel på detta är EU:s stra- tegi för , i vilken t.ex. tillväxt- och handelsfrågorna utgör en av de fyra huvudområdena. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till strategi som ska ersätta den s.k. Lissabonstrategin. De tre övergripande prioriteringarna i är smart tillväxt (kun- skap och innovation), hållbar tillväxt (resurseffektiv, grönare och mer konkurrenskraftig ekonomi) och inkluderande tillväxt (hög sysselsättning och social och territoriell sammanhållning). Regeringen välkomnar i stort kommissionens förslag, både vad avser övergripande inriktning och prioriteringar samt den föreslagna styrningsstrukturen. Vad gäller den senare är det viktigt att säkerställa regional och lokal förankring av mål och genomförande av strategin. Vidare är det viktigt att samtliga och instrument, inklusive sammanhållningspolitiken, verkar för att nå målen för 2020. En förutsättning för att skapa utvecklingskraft i alla delar av landet är att politiken är hållbar, dvs. den ska bidra till att nuvarande och kom- mande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, Skr. 2009/10:221 sociala och miljömässiga förhållanden. Kvinnor och män, oavsett funk- tionsnedsättning, etnisk, religiös och kulturell bakgrund och sexuell läggning, ska därför ha goda möjligheter att utvecklas i alla delar av landet. System som konserverar fördelningen av makt och resurser ur dessa perspektiv ska motverkas. 2.2Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 Inom den regionala tillväxtpolitiken har regeringen beslutat om en natio- nell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsätt- ning 20072013 med syfte att bidra till att skapa konkurrenskraftiga regioner och individer i Sverige.2 Den nationella strategin är vägledande för det regionala tillväxtarbetet och utgör en plattform för helhetssyn och sektorssamordning för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Aktörer på lokal, regional och nationell nivå samspelar i genomförandet av strategins prioriteringar. Ursprunget till strategin är ett uppdrag från Europeiska kommissionen om att utarbeta en nationell strategisk referensram (NSRF) för genomförandet av de europeiska strukturfondsprogrammen under 20072013. Regeringen tog initiativ till en gemensam strategi som binder samman den regionala tillväxtpoliti- ken, arbetsmarknadspolitiken och genomförandet av den europeiska sammanhållningspolitiken. Nationella prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet tydliggörs i strategin och avser innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Sammanhållningspolitiken genomförs bl.a. genom strukturfonderna, som omfattar drygt en tredjedel av EU:s budget. Det svenska genomfö- randet av strukturfondsprogrammen omfattar hela landet. De styrs av prioriteringarna och riktlinjerna i den nationella strategin och syftar till att stärka regionernas och individernas konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Strukturfondsprogrammen är en viktig del av det regionala tillväxtarbetet. Den nationella strategin utgör ett gemensamt ramverk för genomföran- det av den regionala tillväxtpolitiken och den europeiska sammanhåll- ningspolitiken i . Genomförandet av sammanhållningspolitiken tar sin utgångspunkt i den regionala tillväxtpolitikens inriktning och bedrivs således i alla delar av landet. Arbetet bedrivs i partnerskap med ett lokalt och regionalt inflytande över prioriteringar och utifrån princi- pen om samfinansiering där nationella, regionala, kommunala och pri- vata resurser samordnas inom ramen för program och projekt. 2 Regeringsbeslut , dnr N2006/11184/, samt regeringsbeslut , dnr N2007/7152/RT, avseende revidering av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Geografiska skillnader och förutsättningar De strukturella förutsättningarna avseende bl.a. näringslivsstruktur, sys- selsättning och utbildningsnivå skiljer sig åt i olika delar, vilket medför att utvecklingsmöjligheter och förutsättningar varierar mellan landets regioner. Detta blir särskilt tydligt vid snabba omvärldsföränd- ringar. Politiken måste därför vara anpassad till de regionala förutsätt- ningarna. Då ges individer och företag bättre förutsättningar att ta tillvara utvecklingskraft och dynamik där de lever och verkar och bli framgångs- rika. Den regionala tillväxtpolitiken har därför delvis olika instrument i olika delar av landet. Det finns fortsatt behov av insatser för geografiskt avgränsade områden, som ur ett europeiskt och nationellt perspektiv bedöms behöva särskilda åtgärder för att stärka sina förutsättningar för hållbar tillväxt. Den regionala tillväxtpolitiken bedrivs i alla delar av landet, i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstads- områden. Tätorter och gles- och landsbygder ska ses som sammanlän- kade regioner med ömsesidiga beroendeförhållanden. Regeringen har beslutat om en strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder.3 Av den framgår att politiken måste kunna han- tera och främja ett ökat samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. Samti- digt finns det grundläggande skillnader mellan städer och landsbygder. Landsbygderna har särskilda resurser, förutsättningar och utmaningar som dessutom varierar beroende på geografiskt läge och närhet till större städer. Det krävs större insatser från politiken inom flera områden för att omvandla landsbygdernas resurser till hållbar tillväxt och sysselsättning. Regeringens inriktning är därför att, i de frågor där det är relevant, på ett bättre sätt än införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politiska områden och att skapa mervärden genom samverkan mel- lan olika områden. Regeringen anser även att samordningen mellan in- satser för landsbygdsutveckling och insatser för hållbar regional tillväxt behöver förstärkas på lokal och regional nivå med utgångspunkt i skri- velsen. Ett led i detta var bildandet av och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys). Genom detta sammanfördes bl.a. delar av gles- och landsbygdsperspektiven med näringspolitik och regional tillväxtpolitik. Även städerna har varierande förutsättningar och utmaningar beroende på storlek och geografiskt läge. Regeringen anser att det är centralt att skapa goda och hållbara tillväxtförutsättningar för storstäderna och stor- stadsregionerna. Storstadsfrågorna bör tydligare placeras i ett regionalt sammanhang och bli integrerade delar av det regionala tillväxtarbetet. Att nyttja den potential och de synergier som kan uppstå genom en god sam- verkan mellan storstadsregionerna, deras omland och övriga är betydelsefullt. Det är också viktigt att uppmärksamma hur andra typer av städer, orter och regioncentra på bästa sätt kan bidra till landets hållbara tillväxt och hur detta kan utvecklas inom den regionala tillväxtpolitiken. Tillväxtanalys har därför i regleringsbrevet fått i uppdrag att 3 En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). dels analysera hur olika typer av städer på bästa sätt kan bidra till landets Skr. 2009/10:221 hållbara tillväxt, dels lämna underlag för en utveckling av stadsdimensionen inom den regionala tillväxtpolitiken. Uppdraget ska redovisas . Det finns en stor potential att bedriva ett utökat gränsöverskridande och funktionellt samarbete, såväl inom som utanför gränser. Ett nytt strategiskt ramverk för samarbete över nationsgränser är EU:s stra- tegi för . Strategin har en geografisk utgångspunkt med målsättningen att identifiera de specifika utmaningar som denna del av EU står inför och där EU:s politik och program kan anpassas för att möta dessa utmaningar på ett mer fokuserat sätt. Fyra övergripande utma- ningar är vägledande för strategin: att skapa en hållbar miljö, att öka välståndet, att öka tillgängligheten och attraktionskraften, och att öka säkerheten och tryggheten i området. Strategin för bygger på grundtanken att inga nya in- stitutioner bildas och att inga nya medel från EU-budgeten avsätts. I stället ska konkreta resultat uppnås genom fokuserat och fördjupat sam- arbete inom ramen för befintliga institutioner och resurser, bl.a. inom strukturfondsprogrammen. Strategin bidrar till att förena den överstatliga EU-nivån med nationell och regional nivå i en sammanhållen process för att definiera gemensamma utmaningar i regionen och utgör ett ramverk för insatser. På så sätt tydliggörs behov av åtaganden på alla nivåer vilket underlättar ett mer sammanhållet samarbete över gränserna som vikten av den gränsöverskridande dimensionen understryks. De samverkansorgan som har bildats i flertalet län har övertagit uppgifter från staten (främst ) inom ramen för det regionala tillväxtar- betet och transportinfrastrukturplaneringen. Regeringen ser positivt på ett ökat regionalt ansvarstagande och har därför gett samverkansorganen såväl större resurser som ett ökat ansvar för de statliga regionala till- växtmedlen. presenterade partiledarna för regeringspartierna en överenskommelse i tre delar om den fortsatta hanteringen av region- frågan. Enligt överenskommelsen ska försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i och göras per- manent och samt ges motsva- rande uppgifter. Regeringen överlämnade en proposition till där ansvarsfördelningen mellan nämnda landsting samt Got- lands kommun och staten avseende regionalt tillväxtarbete och trans- portinfrastrukturplanering föreslås följa den som gäller för försöksverksamheten i och län.4 Regeringens positiva syn på kommunalt inflytande i regionalt tillväxtarbete tydliggörs med detta. 4 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2009/10:156). En annan del av överenskommelsen bestod av tillsättningen av en sär- Skr. 2009/10:221 skild utredare att genomföra en översyn av den statliga regionala förvalt- ningen m.m. Utredningen, som beslutades av regeringen , ska ge förslag på hur den statliga regionala förvaltningens utformning kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig.5 Utredaren ska bl.a. över- väga om de statliga myndigheternas geografiska indelning bör regleras eller på annat sätt hanteras så att länsgränser efterföljs som indelnings- grund för en regional organisation. Utredaren ska även se över på vilket sätt roll som regional samordnare av statlig tillsyn kan vidareutvecklas.