prop · GX03151 · 2010-03-15 00:00:00 — Behovet för den enskilde att genast få en kreditupplysningskopia för kontroll och rättelse av uppgifterna är därför mindre än om upplysningen inhämtas inför ingåendet av ett kreditavtal med kunden. Av integritets- skäl bör dock den person som upplysningen avser i vart fall få kännedom om att den inhämtats. I dessa fall är det enligt regeringens bedömning tillräckligt att kredit- upplysningsföretaget utan onödigt dröjsmål ser till att den person som upplysningen avser meddelas om vem som bedriver kreditupplysnings- verksamheten, ändamålen med behandlingen och vem som har begärt upplysningen. Om den enskilde begär det, bör dock fullständig informa- tion om innehållet i upplysningen och möjlighet till rättelse lämnas ut. 7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Kravet på att sända rättelse eller komplettering av en oriktig eller missvisande uppgift som tillhandahållits ur en databas enligt 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen ska inte gälla om kreditupplys- ningen har lämnats före ikraftträdandet. Promemorians förslag innehåller inga övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker promemo- rians förslag eller har ingen invändning mot det. Kronofogdemyndig- heten, och anser att det behövs för anpassning till den nya regleringen, sär- skilt på grund av promemorians förslag om gallring av uppgifter om mindre betalningsförsummelser. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft så Prop. 2009/10:151 snart som möjligt. Mot bakgrund av att något förslag rörande mindre betalningsförsummelser inte läggs fram behövs det inte för kreditupplysningsföretagen och andra berörda att anpassa sina system m.m. till den nya regleringen. En övergångsbestämmelse bör införas när det gäller kravet på att till- ställa var och en som tagit del av en felaktig uppgift i en kreditupplys- ning rättelse eller komplettering. Detta krav bör inte gälla för en kredit- upplysning som tillhandahålls ur en databas enligt 1 kap. 9 § yttrande- frihetsgrundlagen före ikraftträdandet. Omfrågeuppgifter som avser en fysisk person som inte är näringsidkare bör gallras senast vid ikraftträdandet, om uppgiften då är äldre än för begäran om upplysningen. Kravet på legitimt behov och kreditupplysningskopia enligt 9 resp. 11 § kreditupplysningslagen bör gälla kreditupplysningar som tillhanda- hålls ur databaser på sätt som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen från ikraftträdandet. Dessa ändringar, liksom kravet på gallring av om- frågeuppgifter i 8 §, innebär att det straffbara området enligt 19 § utvidgas. Av grunderna för 5 § promulgationslag följer att de nya bestämmelserna inte får tillämpas på ett sådant sätt att de ges retroaktiv verkan. Möjligheten att lämna begränsad information när en kreditupplysning lämnas ut för beräkning av kapitalkrav bör gälla för upplysningar som lämnas ut efter ikraftträdandet. I dessa avseenden behövs alltså ingen övergångsreglering. Följdändringarna i förslaget i avsnitt 2.2 bör träda i kraft 2011, dvs. som förslaget i prop. 2009/10:81 till lag om ändring i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen föreslås träda i kraft. Företagen kan få ökade kostnader när kreditupplysningar tillhandahålls enligt databasregeln i yttrandefrihetsgrundlagen, eftersom sådant till- handahållande undantas från kreditupplysningslagens integritets- skyddande bestämmelser om legitimt behov, kreditupplysningskopia samt meddelande vid rättelse och komplettering. Detta får dock anses vara en nödvändig anpassning av verksamheten till den reglering som bör gälla för skydd av den enskildes personliga integritet. Mot bakgrund av att flera av företagen har träffat en överenskommelse om att bortse från de nämnda undantagen i vissa fall, blir omställningen begränsad. Förutsättningarna för konkurrens på lika villkor mellan kreditupplys- ningsföretagen förbättras i och med att samma regler kommer att gälla i relevanta delar oavsett på vilket sätt verksamheten bedrivs. I och med att promemorians förslag i fråga om mindre betalningsförsummelser inte läggs fram, undviks kostnader för omställning av kreditupplysningsföre- tagens datasystem. Förslaget om förkortad gallringstid för vissa omfråge- uppgifter bedöms endast föra med sig en övergångskostnad i samband med anpassningen till den nya bestämmelsen. Regleringen om med- Prop. 2009/10:151 delande i samband med kreditupplysningar som lämnas för beräkning av kapitalkrav innebär en förenkling som gör att företagens skyldighet kan fullgöras till lägre kostnader. Det finns f.n. ett tjugotal företag som har tillstånd från Datainspek- tionen att bedriva kreditupplysningsverksamhet. Ingen särskild hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Konsekvenser för beställare av kreditupplysningar Det är rimligt att förvänta att de nya kraven något kommer att påverka priserna på kreditupplysningar som lämnas via Internet. Av samma skäl som nämnts ovan är detta dock ofrånkomligt för att integritetsskyddet ska ha avsedd verkan. Banker och andra institut berörs särskilt av förslaget om möjlighet till begränsad information till enskilda när kreditupplysningar inhämtas för beräkning av kapitalkrav (se avsnitt 6). Genom förslaget minskar kostna- derna för upplysningar i dessa fall jämfört med vad som gäller enligt huvudregeln. Konsekvenser för enskilda som avses i kreditupplysningar Genom förslagen stärks skyddet för enskildas personliga integritet. Oro hos enskilda för integritetskränkningar torde minska, varför allmänhetens förtroende för kreditupplysningsbranschen och tillsynen över den också torde stärkas. En effektiv kreditprövning motverkar risken för överskuld- sättning hos enskilda. Förslaget om meddelande vid kreditupplysning för beräkning av kapitalkrav medför att skyddet för den personliga integrite- ten och enskildas behov av information balanseras mot intresset av att hålla ned kostnaderna. De föreslagna ändringarna i kreditupplysningslagen bedöms inte öka kostnaderna för det allmänna. Datainspektionen förväntas fullgöra sin tillsynsverksamhet över kreditupplysningsföretagen utan att resurs- behovet påverkas. Eventuella merkostnader finansieras inom Datainspek- tionens anslagsram. Förslagen bedöms inte medföra något behov av speciella informations- insatser. Förslaget till lag om ändring i kreditupplysningslagen 8 § En uppgift om en fysisk person ska gallras när det är nödvändigt att bevara uppgiften med hänsyn till ändamålet med behandlingen. En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare ska gallras senast tre år efter den dag då den omständighet inträffade eller det förhållande upphörde som uppgiften avser. Rör uppgiften en begäran om eller ett utlämnande av en kreditupplysning, ska den dock gallras senast efter den dag då begäran Gäller uppgiften skuldsanering, ska den gallras senast efter den dag då skuldsaneringen beviljades eller, om en betalningsplan enligt skuldsa- neringslagen (2006:548) löper , senast den dag då planen löper ut. En uppgift som har inhämtats från i dess verksamhet med indrivning och utsökning ska gallras när den inte omfattas av undantaget från sekretess i 34 kap. 1 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En uppgift som har inhämtats från ska också gallras när den har blockerats av med stöd av 3 kap. 3 a § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Kronofogdemyndig- Paragrafen innehåller bestämmelser om gallring av uppgifter om fysiska En ändring görs i paragrafens andra stycke som gäller uppgifter om personer som inte är näringsidkare. I andra meningen finns en ny bestäm- melse om uppgifter som rör en begäran om eller ett utlämnande av en kreditupplysning, s.k. omfrågeuppgifter. Alla uppgifter som på något sätt rör dessa förhållanden träffas av bestämmelsen, oavsett hur den som för registret väljer att anteckna det. Exempelvis omfattas också en uppgift om att en begäran har prövats i fråga om legitimt behov enligt 9 §. omfrågeuppgift måste gallras senast efter dagen för begäran. alltså tidpunkten för begäran som är avgörande för när ettårsfristen inträffar och gallring senast ska ske. Detta gäller även om uppgiften avser utlämnandet av kreditupplysningen och den tidpunkten har angetts. Övervägandena finns i avsnitt 5. 9 § Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte lämnas ut, om det finns anledning att anta att upplysningen kommer att användas av någon annan än den som på grund av ett ingånget eller ifrågasatt kreditavtal eller av någon liknande anledning har behov av upplysningen. Första stycket gäller inte offentliggörande av en kreditupplysning på ett sådant sätt som avses i tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen, utom när upplysningen tillhandahålls ur en databas enligt 1 kap. 9 § den lagen. Paragrafen behandlar frågan under vilka omständigheter en kreditupplys- ning om en fysisk person som inte är näringsidkare får lämnas ut. Av första stycket följer att en sådan kreditupplysning inte får lämnas ut till någon annan än den som på grund av vissa angivna skäl har behov av den (s.k. legitimt behov). I andra stycket finns undantag från denna be- Kravet gäller inte om ett utlämnande av en kreditupplysning sker genom offentliggörande på ett sådant sätt som avses i tryckfrihets- Kravet gäller inte heller om tillhandahållandet sker genom offentliggörande på ett sådant sätt som avses i yttrandefrihetsgrundlagen, Prop. 2009/10:151 utom när upplysningen tillhandahålls ur en databas på ett sätt som avses i 1 kap. 9 § den lagen. En sådan upplysning, som alltså omfattas av kravet på legitimt behov, kan tillhandahållas beställaren på olika sätt. Denne kan få upplysningen t.ex. genom Internet eller indirekt genom framställ- ning av en teknisk upptagning. Övervägandena finns i avsnitt 4. 11 § När en kreditupplysning om en fysisk person lämnas ut, ska till den som avses med upplysningen och kostnadsfritt sändas ett skriftligt med- delande om 1. vem som bedriver kreditupplysningsverksamheten, 2. ändamålen med behandlingen, 3. de uppgifter, omdömen och råd som upplysningen innehåller om honom eller henne, 4. möjligheten att få rättelse av de uppgifter som rör honom eller henne, och 5. vem som har begärt upplysningen. Om kreditupplysningen lämnas ut till ett svenskt kreditinstitut eller värde- pappersbolag, eller till ett motsvarande utländskt företag, för att användas endast som underlag för beräkning av kapitalkrav för kreditrisker med en sådan metod som avses i 4 kap. 7 § lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, får meddelandet sändas senare men utan onödigt dröjsmål och begränsas till information enligt första stycket 1, 2 och 5. Om den som avses med upplysningen begär det, ska även information enligt 3 och 4 sändas till honom eller henne. Första och andra styckena gäller också när en kreditupplysning lämnas om ett handelsbolag eller kommanditbolag. Förstatredje styckena gäller inte kreditupplysningar som lämnas genom offentliggörande på ett sådant sätt som avses i tryckfrihetsförordningen eller ytt- randefrihetsgrundlagen, utom när upplysningarna tillhandahålls ur en databas enligt 1 kap. 9 § den lagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet att när en kreditupp- lysning lämnas ut informera den person som avses med upplysningen. Skyldigheten uppfylls i regel genom att en kopia på kreditupplysningen med kompletterande information sänds till personen i fråga. I paragrafen ändras styckeindelningen. I andra stycket finns en ny mer begränsad informationsplikt när en kreditupplysning om en fysisk person har lämnats ut för beräkning av kapitalkrav för kreditrisker. gäller för vissa institut enligt lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och Bestämmelsen gäller när kapitalkraven beräknas med hjälp av en s.k. internmetod. Detta framgår av hänvisningen till 4 kap. 7 § i nämnda lag. Begränsningen omfattar bara fall när ett institut inhäm- tat en kreditupplysning för att göra en kreditprövning för beräkning av En förutsättning är alltså att kreditupplysningsföretaget för- vissar sig om att kreditupplysningen inte används för annat ändamål. institutet ska använda kreditupplysningen för något annat ändamål, ska ett meddelande enligt paragrafens första stycke sändas. Genom bestämmelsen görs alltså ett undantag från kravet enligt första stycket på att med kreditupplysningen sända ett meddelande med samtliga där angivna uppgifter till den som avses med kreditupplys- Personen i fråga ska dock utan onödigt dröjsmål meddelas när en kreditupplysning har lämnats ut. kan fullgöras genom att det institut som inhämtat upplysningen sänder meddelandet på det sätt som normalt används för skriftlig kommunika- tion med kunden, t.ex. med post eller via Internet, och i samband med att annan information lämnas. Av meddelandet måste framgå vem som läm- nat ut kreditupplysningen, ändamålet med behandlingen, dvs. att den inhämtats för beräkning av kapitalkrav, samt vem som har begärt upplys- ningen. Om den enskilde begär det, ska även information enligt första stycket 3 och 4 kostnadsfritt sändas till denne, dvs. information om inne- hållet i upplysningen och möjligheten till rättelse. I meddelandet bör den enskilde informeras om detta och vart han eller hon kan vända sig för att få informationen. En ändring görs också i paragrafens nya tredje stycke. Ändringen inne- bär att den nya bestämmelsen om meddelanden i andra stycket är tillämp- lig även när en kreditupplysning om ett handelsbolag eller kommandit- bolag lämnas ut för beräkning av kapitalkrav. I paragrafens fjärde stycke finns ett undantag från kravet på infor- mation när kreditupplysningen offentliggörs på sådant sätt som avses i tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Undantaget gäl- ler dock inte för alla slags offentliggöranden enligt yttrandefrihetsgrund- lagen. Om en kreditupplysning offentliggörs genom att den tillhandahålls ur en databas på ett sätt som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen, gäller kravet på information till den som upplysningen avser. Övervägandena finns i avsnitten 4 och 6. 12 § Finns det anledning att misstänka att en uppgift som behandlas i kredit- upplysningsverksamhet eller som har lämnats i en kreditupplysning är oriktig eller missvisande, eller att den annars har behandlats i strid med denna lag, ska den som bedriver verksamheten utan dröjs- mål vidta skäliga åtgärder för att utreda förhållandet. Visar det sig att uppgiften är oriktig eller missvisande, eller att den annars har behandlats i strid med lagen, ska den, om den förekommer i register, rättas, kompletteras eller uteslutas ur registret. Om en oriktig eller missvisande uppgift har tagits in i en kreditupplysning som lämnats ut, ska rättelse eller komplettering så snart det kan ske tillställas var och en som fått del av uppgiften. Detta gäller inte offentliggörande av en kreditupplysning på ett sådant sätt som avses i tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen, utom när upplysningen tillhandahållits ur en databas enligt 1 kap. 9 § den lagen. Har uppgiften lämnats i en periodisk skrift eller i en kreditupplysningsverksamhet som bedrivs genom återkommande offentliggöranden enligt yttrandefrihetsgrundlagen, ska rättelse eller komplette- ring så snart det kan ske införas i ett följande nummer av skriften eller mot- svarande form av offentliggörande enligt yttrandefrihetsgrundlagen. Andrafjärde styckena gäller inte om uppgiften uppenbarligen saknar bety- delse för bedömningen av vederbörandes vederhäftighet i ekonomiskt hänseende. Har en fråga om rättelse eller liknande åtgärd tagits upp efter framställning från den som uppgiften avser, ska denne kostnadsfritt underrättas om huruvida en sådan åtgärd vidtagits. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka åtgärder den som bedriver kreditupplysningsverksamhet ska vidta när uppgifter är oriktiga, miss- visande eller annars har behandlats i strid med kreditupplysningslagen. I paragrafen ändras styckeindelningen. I det nya tredje stycket görs en Prop. 2009/10:151 ändring i sak. Ändringen innebär att skyldigheten att sända en rättelse eller komplettering till alla som fått del av en oriktig eller missvisande uppgift som tagits in i en kredit- upplysning ska gälla även när den tillhandahållits ur en databas på ett sätt som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen. Paragrafen har också ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 4. 19 § Till böter eller fängelse i högst döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1.bedriver kreditupplysningsverksamhet utan att ha rätt till det enligt 3 §, 2.bryter mot 69 §§, 13 § första stycket eller andra stycket första meningen eller 16 § tredje stycket, 3.bryter mot ett villkor som har meddelats enligt 4 § andra stycket, 13 § andra stycket andra meningen eller 17 § första stycket, eller 4.lämnar en osann uppgift i sådana fall som avses i 10 § eller 16 § andra stycket eller i ett meddelande enligt 11 §. Till böter döms den som genom oriktiga uppgifter uppsåtligen föranleder att någon som bedriver kreditupplysningsverksamhet, i annat fall än de som undan- tas i 9 § andra stycket, lämnar ut en kreditupplysning utan att ha grund till detta enligt 9 § första stycket. Till samma straff döms den som genom att utnyttja uppgifter hos någon som bedriver kreditupplysningsverksamhet uppsåtligen bereder sig tillgång till en kreditupplysning utan att ha grund till detta enligt 9 § första stycket. I ringa fall döms dock inte till ansvar. Paragrafen innehåller straffbestämmelser vid överträdelser av vissa bestämmelser i lagen. Genom hänvisningen till 8 § framgår att det är straffbart att bryta mot den nya bestämmelsen om gallring av omfrågeuppgifter. Som en följd av ändringen i 9 § vidgas det straffbara området som bestäms i förevarande paragraf till att gälla även då en kreditupplysning tillhandahålls ur en databas på ett sätt som avses i 1 kap. 9 § yttrande- frihetsgrundlagen utan att det finns något legitimt behov. Som en följd av ändringen i 11 § fjärde stycket är det även straffbart att lämna en osann uppgift i ett meddelande enligt 11 §, i de fall kredit- upplysningen tillhandahålls ur en databas på ett sätt som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen. Vidare är det straffbart att genom oriktiga uppgifter föranleda någon som bedriver kreditupplysningsverksamhet att lämna ut en kreditupplys- ning ur en databas på sätt som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrund- lagen, utan att det finns något legitimt behov enligt 9 § första stycket. Med anledning av den nya utformningen av 9 § görs några redaktio- nella ändringar i andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 4. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om rättelse eller komplettering av en uppgift i en kreditupplysning som lämnats före ikraftträdandet gäller 12 § i dess äldre lydelse. Lagändringarna träder enligt punkten 1 i kraft . Det innebär att omfrågeuppgifter som avser en fysisk person som inte är näringsidkare ska gallras senast om uppgiften då är äldre än för begäran om upplysningen. Kraven på legi- timt behov och kreditupplysningskopia enligt 9 resp. 11 § när en kredit- upplysning tillhandahålls ur databaser på ett sätt som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen gäller också från ikraftträdandet. Ändringarna innebär att det straffbara området utvidgas. Av grunderna för 5 § brotts- balkens promulgationslag följer att de nya bestämmelserna inte får tillämpas på ett sådant sätt att de ges retroaktiv verkan. Möjligheten att vid utlämnande av kreditupplysningar endast för beräkning av kapital- krav inte lämna fullständig information till den som avses med upplysningen gäller för kreditupplysningar som lämnas ut efter ikraft- trädandet. Av punkten 2 följer att rättelse eller komplettering enligt 12 § tredje stycket av en oriktig eller missvisande uppgift i en kreditupplysning som tillhandahållits ur en databas enligt 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen inte behöver sändas till var och en som tagit del av uppgiften, om upplysningen har tillhandahållits före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av departementspromemorian (Ds 2008:34) Teknikutvecklingen har fört med sig att kreditupplysningar numera även kan tillhandahållas genom nya medier, t.ex. via Internet, SMS eller CD- romskiva. I promemorian görs bedömningen att den enskildes integritet behöver stärkas när kreditupplysningar tillhandahålls genom nya medier som tillhandahåller kreditupplysningar via webb- eller SMS-tjänster anknutna till databaser på Internet. Gemensamt för sådan kreditupplys- ningsverksamhet är att den ofta bedrivs med stöd av den s.k. databas- regeln i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Flera av kreditupp- lysningslagens (1973:1173) krav på kreditupplysningsverksamhet är därmed inte tillämpliga. Detta eftersom undantag från dessa krav gäller när kreditupplysning offentliggörs på sådant sätt som avses i tryckfrihets- förordningen (TF) eller YGL. Mot denna bakgrund föreslås i promemo- rian att tre av kraven, som således inte gäller när kreditupplysning offentliggörs på sätt som avses i TF eller YGL, ska tillämpas även när kreditupplysning offentliggörs på ett sådant sätt som avses i databas- regeln enligt 1 kap. 9 § YGL. För det första föreslås att beställaren av en kreditupplysning om en fysisk person som inte är näringsidkare ska ha ett legitimt behov av informationen. Som en följd av ändringen kommer tillämpningsområdet för straffbestämmelsen i kreditupplysningslagen att utvidgas. För det andra föreslås att en kreditupplysningskopia ska sändas till den omfrågade om denne är en fysisk person. För det tredje föreslås att en rättelse eller komplettering ska sändas till beställare som tagit del av oriktiga eller missvisande upp- gifter. De föreslagna ändringarna bedöms kunna göras i kreditupplys- ningslagen utan att YGL behöver ändras. I syfte att undvika allvarliga och orimliga konsekvenser för den en- skilde av en mindre betalningsförsummelse lämnas två förslag i prome- . Det första förslaget innebär att en generell, nedre beloppsgräns ska föras in i kreditupplysningslagen avseende vilka betalningsförsum- melser en kreditupplysning om en fysisk person som inte är närings- idkare får innehålla. finns inte någon sådan beloppsgräns. Inne- börden av det förslaget är att kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare inte ska få innehålla uppgifter om betalnings- försummelser som avser en fordran . Sådana uppgifter kommer därmed inte heller att få lagras i register som används i kredit- upplysningsverksamhet. Det andra förslaget är att uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare om betalningsförsummelse som avser en fordran ska gallras ur kreditupplysningsregistren senast . gäller att sådan uppgift ska gallras senast . I promemorian föreslås även att en uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare om att en kreditupplysning tillhandahållits avseende denne (s.k. omfrågeuppgift) alltid ska gallras senast . gäller att sådan uppgift ska gallras senast . I promemorian behandlas även frågan om banker och andra institut ska få inhämta kreditupplysningar för att bygga upp och uppdatera sådana riskberäkningsmodeller som krävs när kapitalkravet för kreditrisker ska beräknas enligt den s.k. internmetoden i lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar. Dessutom behandlas frågan om kravet att sända en kreditupplysningskopia till den omfrågade även fortsätt- ningsvis ska gälla när kreditupplysningar lämnas ut för detta kapital- täckningsändamål. En uppgift om en fysisk person som inte är näringsidkare ska gall- ras senast efter den dag då Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173) Härigenom föreskrivs att 79, 11, 12 och 19 §§ kreditupplysningslagen (1973:1173)1 ska ha följande lydelse. Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som 1. har slagits fast genom en 1. har slagits domstols eller en annan myndig-