prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas under anslaget 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 21 475 000 000 och till 2013 och 2014 beräknas anslaget till 22 respektive 24 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De insatser som här redovisas som äldrepolitik är huvudsakligen sådana som kommunerna ansvarar för inom ramen för äldreomsorg enligt socialtjänstlagen (2001:453) och hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt insatser som utförs av myndigheter med ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering, främst och länsstyrelserna. Inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna lämnar staten ekonomiskt bidrag till kommunernas verksamhet. Under äldrepolitik redovisas medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken samt bidrag till vissa anhörig- och pensionärsorganisationer. föreslås statens utgifter inom området uppgå till . Tabell 7.1 Utgiftsutveckling Äldrepolitik 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, -kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, -bemötas med respekt, samt -ha tillgång till god vård och omsorg. Regeringen avser att se över målen för äldrepolitiken och vid behov återkomma till med förslag till nya mål. var enligt den officiella statistiken 205 797 personer beviljade hemtjänst. Tabell 7.2 Antal personer i åldern i ordinärt boende som hade beviljad hemtjänst samt antal beviljade/beräknade hemtjänsttimmar . Fördelat på kommun och regiform. var 95 377 personer beviljade särskilt boende. Tabell 7.3 Antal personer i åldern som bodde permanent i särskilt boende . Fördelat på kommun och regiform Varav i bostäder som drevs av Antalet personer i korttidsboende var 8 546 personer. Av dessa personer fick insatsen utförd i den egna kommunens regi. var det totalt 185 958 personer som mottog insatser från hemsjukvård. I summan ingår både hemsjukvård i särskilt boende i samtliga kommuner och hemsjukvård i ordinärt boende i de drygt hälften av landets kommuner som också övertagit ansvaret för det. Genom den pågående omläggningen till personnummerbaserad statistik kommer möjligheterna att framöver följa förändringarna inom äldreomsorgen att förbättras. Personlig assistans för personer kan den som fyllt få behålla sin assistansersättning enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, eller lagen (1993:389) om assistansersättning, , om hon eller han tidigare beviljats sådan. Som en följd av denna förändring minskade kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre, medan de ökade för stöd till personer med funktionsnedsättning. Antalet personer med omfattande hemtjänst minskade när assistansreformen genomfördes (2008, Personlig assistans enligt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv). Utbetalningar för personlig assistans enligt till personer ökade från till (specialkörning ). Cirka 4 600 personer hade insatser enligt LSS. Av dessa bodde drygt 2 600 personer i särskilt boende. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.4 Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre, 20052009 Verksamhet/år Äldre Vård- och omsorg enligt SoL och HSL därav i ordinärt boende Källa: SCB, Kommunernas bokslut 7.4.2Ett aktivt liv och inflytande över sin värdegrundsmärkning samt att ta fram ett Värdigt liv i äldreomsorgen antog regeringens proposition Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/10:116). En ny bestämmelse i socialtjänstlagen (2001:453) om en nationell värdegrund för äldreomsorgen har införts. Värdegrunden innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. infördes en bestämmelse i socialtjänstlagen om att den äldre personen, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Vidare gavs kommunerna möjlighet att lämna kompensation till en enskild person genom en ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. får lämna kompensation bl.a. när bistånd inte lämnats inom skälig tid eller när en garanti som lämnats inte fullgjorts. Författningsändringarna träder i kraft . Regeringen har avsatt sammanlagt för t.ex. stöd till huvudmännen för utbildning i värdegrundsarbete och för ett system med värdegrundsmärkning. Därför har fått i uppdrag att stödja utvecklingen av en utbildning i värdegrundsarbete för bland annat biståndsbedömare och arbetsledare inom och enskild äldreomsorg och att ta fram ett handlednings- och informationsmaterial om den nationella värdegrunden. Vidare har myndigheten getts i uppdrag att tillsammans med bland annat Kommuner och Landsting, för vård och omsorg utan vinstsyfte, FAMNA samt Vårdföretagarna, ta fram kriterier för system för värdegrundsmärkning. I uppdraget ingår att stödja kommuner som önskar skapa lokala värdighetsgarantier. För att bidra till att öka rättsäkerheten, effektivisera och kvalitetssäkra handläggningen av biståndsbesluten har getts i uppdrag att utveckla ett nationellt instrument som underlag för bedömning av biståndsbehov. Instrumentet ska vara frivilligt att använda för kommunerna. trädde lagen om valfrihetssystem (LOV) i kraft. Lagen är när det gäller verksamhet inom frivillig för kommunerna och hade 81 kommuner, främst kommuner i storstadsregionerna infört valfrihetssystem enligt LOV för socialtjänstverksamhet. Befolkningen i dessa kommuner motsvarar av rikets befolkning. Ytterligare drygt 60 kommuner har beslutat att införa valfrihetssystem men ännu inte kommit igång. Det vanligaste området med fritt val är hemtjänst i äldreomsorgen. Minst intresse har visats från små kommuner i glesbygd. Av de 208 kommuner som fått stimulansbidrag för att förbereda och utveckla valfrihetssystem hade 170 inga tidigare erfarenheter av valfrihetssystem. I utredningsarbetet har ofta en genomlysning av den nuvarande verksamheten gjorts. Detta ger ett bra underlag för kvalitets- och effektiviseringsarbete oavsett om man beslutar sig för att införa valfrihetssystem eller ej. Ett viktigt syfte med lagen är att verka för ökad mångfald av utförare. presenterade en rapport där det framgår att i varannan kommun där valfrihets- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 system har införts finns utförare med särskild inriktning verksam. Vanligast är att utförare profilerar sig genom att erbjuda personal som talar finska eller andra inom- eller utomeuropeiska språk. Enligt en rapport från som intervjuat ett urval av de kommuner som infört valfrihetssystem har antalet utförare ökat och i genomsnitt erbjuder kommunerna den enskilde 10 olika utförare att välja mellan. 7.4.3Att åldras i trygghet och med bibehållet oberoende har sammanlagt 100 olika projekt erhållit stöd från regeringens program Teknik för äldre. Programmet har samordnats av . Utvecklingsarbetena har resulterat i färdiga produkter och tjänster som finns på marknaden t.ex. mobiltelefon för äldre, trygghetstelefon, digitalt låssystem, hemtekniksupport och tv baserad bildtelefoni. Webb platsen innehåller information om de olika projekt som genomförts med stöd från Teknik för äldre. Programmet kostade totalt . Satsningen Teknik för äldre II som inletts 2010 syftar till att ytterligare stärka utvecklingen av, informationen om och tillgängligheten till bra teknik för äldre, t.ex. i boende eller i tjänsteutbud. Regeringen har avsatt . Sedan investeringsstödet infördes och fram till har totalt 6 167 lägenheter i särskilt boende och trygghetsboende beviljats investeringsstöd. Enligt bostadsmarknadsenkät 20102011 uppger drygt hälften av landets kommuner att behovet av särskilda boendeformer för äldre är täckt. Jämfört med de närmast föregående åren uppger fler kommuner att man inte har brist på särskilt boende för äldre. räknar med att kunna täcka behovet genom planerad utbyggnad . Andelen av kommunerna som har behovet täckt eller som räknar med att täcka behovet genom planerad utbyggnad har ökat något gentemot föregående år. av kommunerna bedömer att bristen på bostäder i särskilt boende för äldre kommer att kvarstå även efter planerad utbyggnad . Investeringsstödet bidrar enligt regeringens bedömning till att de brister som rör särskilt boende, både i fråga om antal platser och låg boendestandard kan byggas bort. Det finns ett stort intresse för att söka investeringsstöd för byggande av trygghetsboende. Mot bakgrund av det kan man förvänta sig att det redan inom ett eller på många håll kommer att finnas trygghetsbostäder för äldre med god tillgänglighet, personal på plats under vissa tider och möjlighet till gemensamma måltider eller andra aktiviteter. Genom en särskild satsning omfattande under 20102011 har regeringen givit i uppdrag att stödja kommunernas planering, nytänkande och utveckling av boende för äldre. Syftet är att stödja idéutveckling för planering av det framtida boendet för äldre både när det gäller särskilt boende, trygghetsboende och anpassning av befintliga bostadsområden t.ex. genom sådana åtgärder som undanröjer enkelt avhjälpta hinder. Investeringsstöd för äldrebostäder som kunnat lämnas för byggande av särskilt boende kan under 20102012 lämnas också till byggande av trygghetsboende för äldre personer . I trygghetsboende ska det finnas personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna kan vara upplåtna med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt och innehas av en person som har fyllt . hade ansökningar om investeringsstöd för totalt 977 lägenheter i trygghetsboende lämnats in till länsstyrelserna. Enligt bostadsmarknadsenkät, BME uppger kommunerna att sammanlagt 3 900 lägenheter i trygghetsboende kommer att byggas . 7.4.4Tillgång till god vård och omsorg Stimulansbidrag till omsorg och vård om äldre personer har gett positiva effekter Regeringen har åren 20072009 avsatt sammanlagt i stimulansbidrag till kommuner och landsting med avsikt att stödja huvudmännens arbete med att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre personer. har fördelat bidraget efter an- sökan till kommunerna och till landstingen. Stimulansbidraget har omfattat sju prioriterade områden: rehabilitering, kost och nutrition, demensvård, läkemedelsgenomgångar, förstärkt läkartillgång, socialt innehåll och förebyggande insatser. har följt upp satsningen och rapporterar att huvudmännen med hjälp av stimulansbidraget har kunnat anställa drygt 3 000 personer i vården och omsorgen om äldre personer och att personal har kunna delta i kompetenshöjande utbildningar. drev huvudmännen drygt 2 260 projekt eller satsningar vilka är relativt jämnt fördelade över alla områden. Av 652 avslutade projekt har 467 blivit ordinarie verksamhet. Området rehabilitering har prioriterats mycket högt av både kommuner och landsting. Av det beviljade stimulansbidraget för 20072009 har 228 kommuner inkl. stadsdelar i och 19 landsting tillsammans använt av stimulansbidraget inom området. Bidraget har framförallt använts till att utveckla samverkan mellan huvudmännen kring rehabilitering, utveckla samarbetet mellan olika professioner, utbilda och handleda personal samt att införa ett rehabiliterande förhållningssätt. 178 kommuner och 14 landsting har genomfört eller påbörjat utbildningar för över 44 000 personer och drygt 17 700 personer har fått en uppföljande utbildning. Dessutom har huvudmännen genomfört utbildningar i strokevård för drygt 6 000 personer och 13 100 personer har fått utbildning i fallprevention. 83 kommuner och sju landsting har inrättat s.k. rehabiliteringsombud och många kommuner och landsting har startat rehabiliteringsteam. Många kommuner har också utvecklat utemiljön och andra har satsat på att skapa bra miljöer inomhus. Några effekter av stimulansbidraget är att man uppnått bättre samverkan mellan huvudmännen. Den enskilde har kommit i fokus och intresset för vård- och omsorgspersonalens rehabiliterande förhållningssätt har ökat. Av 157 projekt som avslutades har blivit en del av den ordinarie verksamheten, varav 102 i kommunerna och 28 i landstingen. Mellan 200 000 och 250 000 äldre personer får någon form av stöd och hjälp med maten inom ramen för den offentliga vården och omsorgen. av stimulansbidragen för 20072009 har använts till området kost och nutrition fördelat på 187 kommuner och stads- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 delar i och 14 landsting. Stimulansbidraget har framförallt använts till att utveckla kommunernas kompetens när det gäller kost och nutrition genom rekrytering av dietister införa individuella kostprogram för att förhindra undernäring och att förkorta nattfastan, utbilda vård- och omsorgspersonal om kost och nutrition samt till att utveckla restaurangmiljön vid särskilda boenden. pågick 273 projekt i 188 kommuner och 34 projekt i 14 landsting. Därutöver finns mat med som delar i projekt som gäller socialt innehåll, rehabilitering och läkemedelsgenomgångar. fanns 101 dietister anställda och kostombud fanns i 163 kommuner. Av de 121 projekt som avslutades har 85 blivit ordinarie verksamhet. För området demensvård har av stimulansbidraget för 20072009 använts. Av kommunerna har 235 kommuner och av landstingen har 16 satsat på utveckling av demensvården. 93 kommuner och åtta landsting har 2009 inrättat demensteam och omkring 1 850 personer arbetar i dessa team. Vanligtvis arbetar undersköterskor eller vårdbiträden, sjuksköterskor och ibland arbetsterapeuter eller sjukgymnaster i demensteamen. Demensteamens funktion kan vara att arbeta som konsult, utreda, utbilda samt ge stöd till anhöriga. 235 kommuner och stadsdelar i har genomfört utbildning i demenskunskap för 33 250 personer och 11 landsting har genomfört utbildningar för knappt 3 200 personer. Dessutom erbjuder av huvudmännen personal handledning minst en gång . Majoriteten av huvudmännen och framförallt landstingen, anser att samarbetet har förbättrats med stöd av stimulansbidraget. Av 378 kommunala projekt som drevs avslutades 83 stycken och 56 av dessa har blivit ordinarie verksamhet. På motsvarande sätt drev landstingen 40 projekt varav sju avslutades och tre blev ordinarie verksamhet. har nästan 45 000 läkemedelsgenomgångar genomförts för personer som bor i särskilt boende och knappt 24 000 för personer som bor i ordinärt boende. Av stimulansbidraget som utgått åren 20072009 har gått till läkemedelsgenomgångar fördelat på 126 kommuner inklusive stadsdelar i och 20 landsting. Huvudsyftet med läkemedelsgenomgångar är att optimera den äldres läkemedelsanvändning, att få en ökad 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 patientsäkerhet och att säkra vård- och omsorgspersonalens engagemang, ansvar för och kunskap om läkemedel och läkemedelshantering. Flera av huvudmännen redovisar att läkemedelsgenomgångar kan ge samhällsvinster genom att minska antalet läkemedel, antalet besök på akutsjukhus och antalet inläggningar på sjukhus på grund av läkemedelsrelaterade problem. har 108 kommuner och 18 landsting genomfört professionella läkemedelsgenomgångar vid särskilt boende för 14 800 respektive 29 750 äldre med stöd av stimulansbidraget. Inom ordinärt boende har 44 kommuner och samtliga landsting genomfört genomgångar för 2 000 respektive 14 500 äldre. Det stora flertalet av dessa läkemedelsgenomgångar har varit tvärprofessionella. har cirka 20 200 personer som arbetar i särskilt boende och drygt 6 300 personer som arbetar inom ordinärt boende fått utbildning i läkemedel för äldre. Stimulansbidrag till socialt innehåll har framförallt använts till att utveckla innehållet i vardagen vid särskilt boende, att starta träfflokaler ofta i samverkan med frivilligorganisa- samt till utbildningar. och i sex landsting. 2009 har 137 kommuner och två landsting genomfört utbildningar i socialt innehåll 24 200 anställda. träfflokaler som startats med stöd av stimulansbidraget. Ofta drivs verksamheterna av men många kommuner samarbetar också med frivilligorganisationer. Många kommuner framhåller att stimulansbidraget har varit viktigt för att utveckla samarbetet med frivilligorganisationerna. Stimulansbidraget har även gjort det möjligt att pröva nya idéer som inte har varit möjliga att genomföra utan samverkan med frivilligorganisationerna i kommunerna. Av de beviljade stimulansbidragen för 2007-2009 har gått till området förstärkt läkartillgång fördelat på 12 kommuner och 16 landsting. Bidraget har framförallt använts till att stärka läkarbemanningen och den geriatriska kompetensen inom äldreomsorgen samt till att förbättra möjligheten för äldre patienter att få läkarbesök i hemmet. har åtta landsting utbildat läkare som arbetar vid särskilt boende i geriatrik och åldrande och sju landsting har utbildat läkare som arbetar i ordinärt boende. Flera landsting vittnar om svårigheter att rekrytera allmänläkare till vårdcentralerna. Stimulansbidraget inom området förebyggande insatser har använts till förebyggande hembesök och utbildning i fallprevention. Även servicetjänster i hemmet s.k. har införts. Av stimulansbidrag har gått till förebyggande insatser fördelat på 179 kommuner och 16 landsting. har 104 000 personer erbjudits ett hembesök, varav 48 600 tackat ja. Huvudsyftet med besöken har ofta varit att informera om huvudmännens verksamhet för äldre, men även att berätta om t.ex. ideella organisationers verksamhet. Besöken har också använts för att informera om kost och motion och om risker i hemmet. Personal har även utbildats om äldre och risken att falla. Genom hembesöken har kommunerna kommit i kontakt med många äldre med behov av insatser som anhörigstöd, bostadsanpassning, tekniska hjälpmedel, besök på vårdcentral eller hemtjänst. har 82 kommuner och tio landsting genomfört utbildningar i fallprevention för 13 100 personer. Kommuner och landsting har även kartlagt fallolyckor som rört 18 400 äldre personer. Ingen åldersgrupp förlorar så många återstående levnadsår till följd av olyckor som just de äldre. Fallolyckor är den i särklass vanligaste olyckstypen som drabbar i synnerhet äldre kvinnor. Psykisk ohälsa är vanligt hos äldre personer. Det är också den grupp som begår flest självmord. Regeringen har gett ett uppdrag till att i samarbete med Myndigheten för samhällsskydd och krisberedskap, och ta fram en nationell handlings- och åtgärdsplan för säkerhetsfrämjande arbete för äldre personer. Planen ska bl.a. innehålla förslag på hur man kan sprida kunskap och goda exempel på hur man kan förebygga olyckor och självmord bland äldre. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Nya former för att utveckla en evidensbaserad praktik i Äldre kvinnor och män har rätt till insatser av god kvalitet. För att mer effektivt stödja äldreomsorgen och övrig socialtjänst i att utveckla en kunskapsbaserad praktik har regeringen infört nya former för det nationella stödet. Grunden har lagts genom beslut om en plattform för nationell samverkan där staten och huvudmännen gör överenskommelser om gemensamma målsättningar och prioriteringar. Syftet är att stimulera kunskapsutveckling och brukarmedverkan inom äldreomsorg och socialtjänst. Arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik beskrivs närmare i politikområdet Socialtjänstpolitik. Program för en god äldreomsorg Inom ramen för arbetet för en evidensbaserad praktik har regeringen och Kommuner och Landsting slutit en överenskommelse om ett utvecklingsarbete, Program för god äldreomsorg. Målet överenskommelse är att genom strategiska satsningar på infrastruktur stärka förutsättningar för kunskapsutveckling och därmed god kvalitet inom äldreomsorgen. Huvudmännen har utarbetat länsvisa avsiktsförklaringar om hur de avser att arbeta för att satsningen ska leda till bättre kvalitet inom äldreområdet. För detta ändamål har regeringen avsatt 2010. Medlen har använts till satsningar på utvecklat IT-stöd, Kommuner och Landstings arbete med öppna jämförelser, stärkt ledarskap samt regionala stödstrukturer till stöd för kunskapsutveckling. Inom ramen för Program för god äldreomsorg har även satsningar gjorts för att stimulera entreprenörskap och ökad mångfald av utförare inom äldreomsorgen. Stärkt stöd till anhöriga ändrades bestämmelsen i 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) så att kommunerna ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har en funktionsnedsättning. Kommunerna kompenserades enligt finansie- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ringsprincipen för den ändrade lagstiftningen med 2009. kompenseras kommunerna med . har getts i uppdrag (S2009/5077/ST) att utarbeta vägledning m.m. för tillämpning av den nya bestämmelsen samt följa upp och utvärdera konsekvenserna av den ändrade bestämmelsen. En årlig rapport ska lämnas till () med början 2010 och slutrapport . Bättre samordning av insatser Nya bestämmelser har införts från i 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) och i 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om att kommuner och landsting vid behov ska upprätta en individuell plan när den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda. Syftet med den individuella planen är att tydliggöra huvudmännens ansvar för den enskilde, bl.a. för äldre personer som har behov av både vård- och omsorgsinsatser, vilka krav som kan ställas på huvudmännen och hur ansvaret är fördelat mellan dem. Den enskilde ska ge sitt samtycke till att en plan upprättas och planen ska när det är möjligt, upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som vidtas av någon annan än kommunen eller samt vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. I Lägesrapport från rapporteras att andelen av omvårdnadspersonalen med grundläggande yrkesförberedande utbildning har ökat . Flera uppgifter inom vården och omsorgen om äldre kräver emellertid ett fördjupat yrkeskunnande genom eftergymnasiala utbildningar och specialisering i arbetslivet, men den formella utbildningsnivån inom verksamheten har länge varit låg. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillgång till personal med lämplig utbildning och erfarenhet är en viktig förutsättning för att kunna erbjuda vård och omsorg av god kvalitet. I Öppna jämförelser 2009 från Kommuner och Landsting rapporteras att andelen av personalen som arbetar vid särskilt boende och har vård- och omsorgsutbildning på gymnasienivå varierar mellan och . Om ingenting görs finns det en påtaglig risk att det kommer att vara brist på äldreomsorgspersonal enligt bland andra bedömning. För rikets del beräknas bristen 2030 till cirka 65 000 årsarbetare. Att verka för att fler väljer arbete och utveckling inom äldreomsorgen och därigenom säkerställa kontinuitet och kompetens är en central framtidsfråga. Regeringen avser därför stödja huvudmännens arbete för att säkerställa personalförsörjningen. Personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska Från är kommunerna genom en ny bestämmelse i socialtjänstlagen 5 kap. 6 § skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. I den nya strategin för de nationella minoriteterna Från erkännande till egenmakt (prop. 2008/09:158) har regeringen lyft fram behovet av att kunna få äldreomsorg på nationellt minoritetsspråk. trädde även lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk i kraft.