prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — administrerar ett periodiskt stöd i form av räntebidrag enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, benämnt system om statlig bostadsbyggnadssubvention. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Räntebidrag m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. I och med att förordningen om statlig bostadsbyggnadssubvention upphörde vid utgången av 2006 har inga räntebidrag beviljats för nybyggnads- och ombyggnadsprojekt som påbörjades efter . påbörjades en utfasning av räntebidragen , med avsikten att inga räntebidrag skulle betalas ut . Som en följd av utfasningen minskas anslaget med , vilket redovisas som förändringar i volymer, och med på grund av förändrat ränte- Slutligen minskas anslaget med , även detta på grund Regeringens förslag och de beräknade utgifterna baseras på antaganden om bidragsberättigade ärenden och subventionsräntan. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget uppgå till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Hållbart samhällsbyggande omfattar tre delområden: Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, Byggande och förvaltning samt Lantmäteriverksamhet. Verksamheten vid , , och ingår i området. Vidare hör till området. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Hållbart samhällsbyggande 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 2008 31:10 Fonden för fukt- och mögelskador 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för Hållbart samhällsbyggande är att fysisk planering, byggande och lantmäteriverksamhet ska vara ändamålsenlig. Syftet är att ge alla människor en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, naturresurser och energi samt ekonomisk tillväxt och utveckling främjas. Hållbart samhällsbyggande ska bidra till en minskad påverkan på klimatet men också till en anpassning till de nya förutsättningar som ett förändrat klimat medför. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Resultatredovisning beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Resultatredovisningen sker under de tre delområdena Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, Byggande och förvaltning samt Lantmäteriverksamhet. 4.4.1Resultat Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Målet för samhällsplanering och bebyggelseutveckling är: En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Förändringar gällande plan- och bygglagstiftningen Plan- och bygglagstiftningen spelar en viktig roll i arbetet för ett hållbart samhällsbyggande. har ett arbete pågått med att omarbeta lagstiftningen. Detta arbete har resulterat i att regeringen överlämnade propositionen En enklare plan- och 2009/10:170) 2009/10:CU25, 2009/10:366). nya lagen utgör en omarbetning och modernisering av plan- och bygglagstiftningen och ersätter den nuvarande (1987:10) och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Den nya lagen träder i kraft . Syftet med den nya lagstiftningen är att genom tydligare regler lägga grunden för en ökad förutsägbarhet för enskilda och företag samt ökade förutsättningar för lika behandling. Till följd av klimatförändringarna har flera nya bestämmelser tillkommit i den nya lagstift- Bland annat ska hänsyn tas till miljö- och klimataspekter vid planläggning och annan prövning. Andra viktiga förändringar i den nya är följande. Översiktsplanen får en tydligare strategisk funktion och den ska ta hänsyn till och samordnas med nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling av kommunen. Kravet på detaljplan förtydligas. Detaljplan krävs om ett byggnadsverk får en betydande miljöpåverkan. Planläggningen förenklas och den totala tidsåtgången för planläggningen ska kunna förkortas. En tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga ska bedömas redan i samband med bygglovet. Processen för genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder förtydligas liksom byggherrens ansvar för kontroll av byggprojekt. Tillämpningsområdet för tillsynen över lagen och vilka myndigheter som ska vara ansvariga för olika uppgifter tydliggörs. En byggsanktionsavgift införs som ska ersätta de nuvarande tre avgifterna. Av- giftsnivån för överträdelserna görs lika för hela landet. Bestämmelserna om överklagande förtydligas. (dir. 2007:94 m.fl.) har avlämnat tre delbetänkanden, Miljöprocessen (SOU 2009:10), Vattenverksamhet (SOU 2009:42) och Områden av riksintresse och miljökonsekvensbeskrivningar (SOU 2009:45). Samtliga tre betänkanden har remissbehandlats. Beredningen av betänkandena har resulterat i en proposition Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215) som i huvudsak behandlar de förslag som återfinns i betänkandet Miljöprocessen. har beslutat enligt regeringens förslag (bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Den nya domstolsorganisationen och instansordningen träder i kraft sam- tidigt med den nya plan- och bygglagstiftningen, se ovan. I den av beslutade propositionen konstateras att miljömålen, målen enligt och fastighetsmålen sinsemellan har många likheter. I syfte att förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av dessa mål föreslås att det ska bildas fem nya mark- och miljödomstolar. Till de nya domstolarna ska föras de mål som enligt nuvarande ordning handläggs i miljödomstol, huvuddelen av de mål enligt som enligt nuvarande ordning handläggs i förvaltningsrätt och hos regeringen samt huvuddelen av de mål som enligt nuvarande ordning handläggs i fastighetsdomstol. De mål som handläggs i mark- och miljödomstolarna ska överklagas till den nuvarande som till följd av reformen föreslås byta namn till Mark- och . De förslag som har redovisats i övriga två betänkanden bereds inom . I propositionen Åtgärdsprogram och tillämpningen av miljökvalitetsnormer (prop. 2009/10:184) föreslår regeringen ett förtydligande i av att det är myndigheter och kommunerna som ansvarar för att miljökvalitetsnormer följs. Vidare föreslås att miljökvalitetsnormerna ska ha olika rättsverkan beroende på om de är gränsvärdesnormer eller andra normer. De föreslagna förändringarna i medför att innebörden av plan- och bygglagens bestämmelser om tillämpningen av miljökvalitetsnormerna blir tydligare. I propositionen föreslås också en ändring i fråga om miljöorganisationers talerätt enligt 16 kap. 13 § som innebär att talerätten utvidgas. Ändringen, som även kommer att beröra vissa beslut enligt , är föranledd av ett avgörande från EU-dom- stolen. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2009/10:MJU24, rskr. 2009/10:353). Flertalet av de beslutade förändringarna har trätt i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 trädde nya bestämmelser angående den ersättning som betalas vid expropriation och andra åtgärder där fastigheter tas i anspråk med tvång, t.ex. genom fastighetsbildning, i kraft. Expropriationslagens ersättningsbestämmelser har även betydelse för ersättningssituationerna enligt . Ändringarna innebär att ersättningarna höjs och syftar till att stärka äganderätten. Den tidigare s.k. presumtionsregeln, som begränsade rätten till ersättning för så kallade förväntningsvärden har upphävts. Det innebär bl.a. att den del av ersättningen som beror på förväntningar om en ändring av fastighetens tillåtna användningssätt kommer att beaktas. Det är inte längre möjligt att göra något så kallat toleransavdrag från expropriationsersättningen eller från skadestånd enligt för miljöskada. Ersättningen ska fortsättningsvis motsvara hela den ersättningsgilla skadan. Det har införts ett schablonpåslag på expropriationsersättningen av fastighetens marknadsvärde eller marknadsvärdeminskning. Genom påslaget tas det vid värderingen av fastigheten ökad hänsyn till att fastighetsägaren ofrivilligt blir av med sin fastighet. Regeringen gav och länsstyrelserna i uppdrag att i samverkan genomföra en samordnad kompetensutvecklingsinsats 20082010 för en bättre tillämpning av plan- och bygglagstiftningen. Kompetenssatsningen har riktat sig brett till länsstyrelsernas olika sakområden, men även andra statliga myndigheter har deltagit. Satsningen har skapat en plattform där länsstyrelserna och gemensamt är rustade för introduktionen av den nya plan- och bygglagstiftningen. De tematiska pilotprojekt som introducerades kommer att fortsätta hela 2010. Genomförandet av projekten involverar kommuner och andra aktörer och sker i samverkan med Kommuner och Landsting. Som en fortsättning på denna kompetenssatsning har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska organisera, samordna, koordinera och genomföra utbildnings- och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kompetensinsatser enligt kommittédirektivet Kompetensinsatser gällande ny plan- och bygglag (dir. 2010:55). Insatserna ska rikta sig till kommuner, länsstyrelser och andra statliga myndigheter. Syftet är att påskynda en introduktion av den nya lagen, stärka kompetensen och därmed effektiviteten hos kommuner, länsstyrelser samt andra statliga myndigheter och skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad tillämpning av lagstiftningen och utveckla förutsättningar för ett förbättrat samspel på plan- och byggområdet. Utredaren ska även bilda ett forum för att stödja introduktionen av den nya lagen gentemot företag och allmänhet. Syftet med forumet ska vara att skapa förutsättningar för företag och allmänhet att få fördjupad information om den nya lagstiftningen. Uppdraget ska slutredovisas . Huvuddelen av de nya bestämmelserna om strandskydd som regeringen har föreslagit i propositionen Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden (prop. 2008/09:119) trädde i kraft . De nya reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen trädde dock i kraft först . har haft regeringens uppdrag att tillsammans med utarbeta vägledningsmaterial för länsstyrelsernas och kommunernas hantering av de nya bestämmelserna om strandskydd. Med anledning härav har verken tillsammans givit ut publikationen Strandskydd en vägledning för planering och prövning (2009:4). Samhällsbyggande med anknytning till trafikfrågor Det är angeläget att åstadkomma en transparent och tydlig plan- och bygglagstiftning. En sådan bör bygga på ett medborgerligt och demokratiskt inflytande, rättssäkerhet för den enskilde, snabbhet i förfarandet och en process som leder till ett rationellt genomförande. Dubbelprövning, dvs. prövning av en och samma fråga med stöd av olika lagstiftning, bör så långt som möjligt undvikas. Tre propositioner med förslag i denna riktning har redan beslutats. Den första gäller de bestämmelser som har införts i och i samband med ställningstagande till regeringens proposition om förändrade strandskyddsbestämmelser (prop. 2008/09:119). Dessa bestämmelser innebär att förbudet att uppföra byggnader för att genomföra anläggningsarbeten inom strandskyddat område inte gäller byggande av allmän väg eller järnväg enligt fastställd arbetsplan respektive järnvägsplan. Strandskyddspropositionen innebär därutöver en ökad samordning mellan och delvis till följd av att planinstituten översiktsplan och detaljplan kan användas för att redovisa områden för landsbygdsutveckling respektive upphäva strandskyddet. Genom att beslut om dispens från strandskyddet fortsättningsvis ska prövas av kommunen kan en ökad samordning dessutom ske med kommunens prövning av frågan om bygglov och förhandsbesked enligt . Det andra regeringsförslag som genomförts med denna inriktning har redovisats i propositionen Prövning av vindkraft (prop. 2008/09:146). Till följd av de lagändringar som trädde i kraft har de tidigare kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak tagits bort i de fall uppförandet av ett vindkraftverk har fått tillstånd enligt . Det tredje förslaget med denna inriktning finns i den nya . I den nya lagen finns en generell bestämmelse med innebörden att det vid planläggning och annan prövning som avser mark- och vattenanvändning som också prövas enligt annan lag ska ansvariga myndigheter sträva efter att på lämpligt sätt samordna arbetet så att dubbelarbete undviks. I den nya har också införts bestämmelser om ett förenklat detaljplaneförfarande i de fall planen endast avser sådan verksamhet som redan har tillståndsprövats eller ska tillståndsprövas enligt föreskrifter som meddelats med stöd av bestämmelser om miljöfarlig verksamhet. På motsvarande sätt ska detaljplaner som endast avser en verksamhet som har prövats genom upprättande och fastställande av en arbetsplan enligt väglagen eller en järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg kunna handläggas genom ett förenklat förfarande. I den nya anges vidare att ska svara för en samordning av ansökningar om bygglov och förhandsbesked som enligt bestämmelser om miljöfarlig verksamhet också ska anmälas till kommunen. Regeringens arbete med att effektivisera planprocesserna och undanröja dubbelarbete har fortsatt. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2009:16) med uppdrag att bl.a. analysera planeringsprocessen för byggande av transportinfrastruktur och föreslå sådana ändringar i väglagen och lagen om byggande av järnväg som innebär att processen effektiviseras. Ur ett transportinfrastrukturperspektiv omfattade utredningsarbetet även miljökonsekvensbeskrivning och tillåtlighetsprövning enligt samt frågor om samordning med övrig fysisk planering enligt . Kommittén har redovisat sitt uppdrag i betänkandet Effektivare planering av vägar och järnvägar (SOU 2010:57). Kommitténs förslag bereds inom . I propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för en hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) konstaterades att andelen av de korta resorna som genomförs per cykel och till fots bör öka och att möjligheten att kombinera sådana resor med kollektivtrafik bör underlättas. har på regeringens uppdrag redovisat hur cykelparkering vid järnvägsstationer och resecentra kan hanteras i den fysiska planeringen i rapporten plats för cykeln Vägledning och inspiration för planering av cykelparkering vid stationer och resecentra. företog 2009 en effektivitetsrevision avseende statens insatser för bedömning av buller vid planläggning och byggande av bostäder. I rapporten effektiv och transparent plan- och byggprocess? Exemplet buller (RiR 2009:5) påtalar revisionen att statens styrning inte tillgodoser grundläggande krav på transparens och förutsebarhet i plan- och byggprocessen. , som beslutat överlämna rapporten till , har med anled- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ning av sina iakttagelser lämnat en rad rekommendationer (2009/10:RRS2). Regeringen lämnade i budgetpropositionen en redogörelse för vidtagna och planerade åtgärder. Det finns nu skäl att redovisa några av de ytterligare konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att åstadkomma en ökad transparens och förutsebarhet i den fysiska planeringen. De av antagna propositionerna En ny plan- och bygglag (prop. 2009/10:170), Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:184) samt Åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer (prop. 2009/10:215) innehåller ändringar som bl.a. syftar till att åstadkomma en ökad transparens och tydlighet i hur lagstiftningen ska tillämpas. Regeringen har vidare i propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) redovisat förslag under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som innebär ett tydliggörande av målets innebörd vad avser buller. Således har begrepp som frihet från buller och att människor inte utsätts för bullerstörningar utgått och ersatts med att människor inte utsätts för skadliga ljudnivåer. Det delmål för buller som har fastlagts, dvs. att antalet människor som utsätts för trafikbuller i bostäder som överstiger de riktvärden som ställt sig bakom ska minska till 2010 jämfört med , har inte kunnat uppnås. Regeringen föreslår att det nuvarande delmålet omformuleras så att det lägger ett större fokus på hälsoeffekter och antalet människor som är störda av buller från olika slags källor. Regeringen poängterar vidare att ökade insatser bör vidtas för att minska bullret vid källan. har behandlat förslagen (bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). När det gäller tillämpningen av riktvärdena för trafikbuller har regeringen i propositionen klarlagt dels att värdena ska ligga fast, dels att de ska tolkas just som riktvärden. Regeringen har vidare preciserat när, var och under vilka omständigheter som avvikelser från riktvärdena ska kunna övervägas. Regeringen har också klarlagt att det inte finns någon anledning att omvandla riktvärdena till gränsvärden eller att föreslå en närmare precisering av den målsättning som miljökvalitetsnormen för omgivningsbuller utgör. Vad gäller de statliga myndigheternas ansvar inom bullerområdet har regeringen i den nya 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förordningen (2009:1476) med instruktion för förtydligat avgränsningen för verkets roll till att samordna myndigheternas arbete avseende omgivningsbuller. Regeringen gav i uppdrag att utarbeta ett fördjupat underlag och klargörande vägledning för tillämpningen av de av behandlade riktvärdena för buller i samband med planering och lovprövning för byggande av bostäder inom flygbullerutsatta områden. har med anledning av uppdraget utarbetat allmänna råd (2009:1) om lokalisering av bostäder i områden utsatta för flygbuller. I samband härmed har verket också utarbetat en handbok i planeringen. De tydliggöranden, klarlägganden och processer som har redovisats ovan torde utgöra viktiga steg för att åstadkomma en sådan ökad transparens och förutsebarhet som efterlyst i sin företagna effektivitetsrevision. har beslutat att lägga redogörelse till handlingarna (bet. 2009/10:CU26, rskr. 2009/10:367). Regeringen har i propositionen Upphävande av förköpslagen (prop. 2009/10:82) föreslagit att förköpslagen (1967:868) ska upphävas. har sedermera beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2009/10:CU18, rskr. 2009/10:216). Bakgrunden till upphävandet är att lagen har spelat ut sin roll som ett medel att tillgodose kommunernas behov av mark för tätbebyggelse. Även i fråga om de övriga ändamål för vilka kommunen har kunnat utöva förköp har lagen endast haft en marginell betydelse. Kommunernas, domstolarnas och de statliga myndigheternas administrativa kostnader för att pröva frågor med anknytning till förköpslagen har varit betydande. har lagen medfört att ett stort antal fastighetsöverlåtelser fördröjts och att det uppkommit olägenheter och kostnader för fastighetsmarknaden och dess parter. Med hänsyn till att endast ett litet antal fastigheter förköpts har nyttan av regleringen inte ansetts överstiga de kostnader och olägenheter som tillämpningen medfört. Lagen upphörde att gälla . Utvecklingen i landet inom plan- och byggnadsväsendet och länsstyrelserna arbetar kontinuerligt för att förbättra och utveckla uppsikten och tillsynen över plan- och byggnadsväsendet i landet. Den årliga rapporten , planering och byggande som gör på uppdrag av regeringen är en central del i detta utvecklingsarbete. Rapporten redovisar uppgifter kring kommunernas planering samt uppmärksammar vissa brister i kommunernas tillsynsarbete. I konstateras att mer än en tredjedel av landets kommuner saknar en aktuell översiktsplan trots att de enligt är skyldiga att ha en sådan. I storleksordningen 40 kommuner har översiktsplaner som antogs . I dessa kommuner har det således inte antagits någon ny översiktsplan efter den som utarbetades efter plan- och bygglagens ikraftträdande . En betydelsefull del i översiktsplaneringen är att kommunen där ska beakta statliga intressen, däribland sådana områden som bedöms vara av riksintresse. Översiktsplanen ska utgöra ett politiskt aktuellt och väl förankrat dokument som är vägledande för kommunens beslut och planering i markanvändningsfrågor. När kommunen saknar en aktuell översiktsplan fungerar inte detta lagsystem. Eftersom det kommunala planmonopolet bygger på förutsättningen att kommunerna har en fungerande översiktsplanering behöver kommunerna generellt sett förbättra efterlevnaden av lagstiftningen och sin tillämpning av bestämmelserna om översiktplanering i . Antalet antagna och ändrade översiktsplaner redovisas i tabell 4.2. Tabell 4.2 Antalet antagna och ändrade översiktsplaner I uppsiktsrapporten konstaterar att kommunernas användning av tillägg till översiktsplan har ökat markant jämfört . Detta torde i huvudsak bero på planeringsstödet för vindkraft och på möjligheten att i översiktsplanen redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen där lättnader i strandskyddet gäller. och länsstyrelserna har noterat att det i samband med utarbetande av tillägg till översiktsplaner är ett problem att kommunernas översiktsplaner i många fall är inaktuella. Av årsredovisning framgår att det regionala perspektivet är relativt outvecklat i många översiktsplaner. Flera kommuner har dock insett vikten av att se sin planering i ett regionalt perspektiv. Lantmäterimyndigheterna har ansvaret för att registrera lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser i fastighetsregistret. I tabell 4.3 redovisas antalet sådana planer för åren 2005 2009. Tabell 4.3 Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdes- Av tabellen framgår att planeringsaktiviteten hos kommunerna har minskat när det gäller rättsverkande planer . är en viktig informationskälla för bl.a. fastighetsmarknaden, värderingsverksamheten, fastighetsförvaltande organisationer och inte minst för fastighetsbildningsverksamheten. Det är därför angeläget att lagakraftvunna planer registreras i så nära anslutning till att de vunnit laga kraft som möjligt. Det finns emellertid en betydande eftersläpning när det gäller registreringen. Lantmäteriets mål är att planerna ska vara registrerade senast efter att de har vunnit laga kraft. För att detta ska vara möjligt krävs såväl att leveranstiden från kommunerna förkortas som att Lantmäteriets registrering kommer till stånd utan onödigt dröjsmål. Lantmäteriet anger i årsredovisningen att insatser har gjorts för att informera 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kommunerna om skyldigheten att underrätta Lantmäteriet när planerna vinner laga kraft. Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade detaljplaner och ingripande mot detaljplaner Av framgår bl.a. att av de detaljplaner som har antagits av kommunerna under 20052009 så överklagades . Den genomsnittliga handläggningstiden för länsstyrelsernas prövning av sådana överklaganden ligger , (se tabellen 4.4). Länsstyrelsernas handläggningstider varierar emellertid mycket. Av framgår vidare att av de detaljplaner som har antagits av kommunerna under 20052009 var det endast som upphävdes till följd av länsstyrelsernas prövning av överklagandet. Den statliga kontrollen över sker bl.a. med stöd av bestämmelserna i nuvarande 12 kap. . Där anges att på eget initiativ ska pröva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelse under vissa förutsättningar om det finns brister i hanteringen. Enligt beslutade länsstyrelserna att pröva 29 detaljplaner enligt 12 kap. , vilket motsvarar drygt en procent av alla detaljplaner som antogs. I 13 fall hänvisade till risken för att ett eller flera riksintressen inte tillgodosetts och i 19 fall till risk för hälsa och säkerhet. Av de av länsstyrelserna prövade planerna har åtta upphävts helt eller delvis.