prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Inom EU pågår f.n. ett arbete med att synliggöra samt ta fram data och beräkningar av konsumtionens globala påverkan, t.ex. inom ramen för EU:s integrerade produktpolitik, för hållbar kon- sumtion och produktion och en hållbar industripolitik, Europeiska miljö- byråns arbete med en resursstrategi, forskningsprojektet (En- vironmental Impact of Trade) och REAP (Resources and Energy Analysis Programme). Detta arbete bör följas noga som ut- gångspunkt för en diskussion om hur den globala miljöpåverkan av svensk konsumtion kan mätas i miljömålssystemet. I detta läge anser vi, i syfte att skaffa bättre underlag för behovet av åtgärder, att Naturvårds- verket i samråd med och ska följa och i relevanta fall delta i detta arbete. Konsekvenser för miljömålssystemets aktörer Konsekvenser för nationella myndigheter i miljömålssystemet Den förändrade benämningen av myndigheternas ansvar i miljömåls- systemet kommer sammantaget inte att medföra någon större skillnad för de berörda myndigheterna, varken ekonomiskt eller organisatoriskt. Myndigheter med ansvar i miljömålssystemet ska, liksom , bidra till miljömålsuppföljningen och medverka vid utveckling av strategier och etappmål. Miljömålssystemets syfte är att ge ett strukturerat miljöarbete och en systematisk uppföljning av miljöpolitiken. Regeringens bedömning är att det inte är någon skillnad på miljöarbete och miljömålsarbete. De upp- gifter som ligger inom myndigheternas ordinarie verksamhet ska bidra till att nå miljökvalitetsmålen. Ansvaret i miljömålssystemet omfattar således myndigheternas ordinarie verksamhet, vilken regleras genom myndighetens styrdoku- ment. Förslaget om en förändrad benämning av ansvaret kommer därför inte att medföra utökade uppgifter eller utgifter. Myndigheternas upp- gifter ska finansieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Konsekvenser för regionala myndigheter Förslagen påverkar inte länsstyrelserna varken ekonomiskt eller orga- nisatoriskt. Vi tydliggör i propositionen att miljömålssystemets syfte är att ge ett strukturerat miljöarbete och en systematisk uppföljning av miljöpolitiken. Det innebär att vi inte gör skillnad på miljöarbete och miljömålsarbete. Därmed ska de uppgifter som ligger inom länsstyrel- sernas ordinarie verksamhet bidra till att nå miljökvalitetsmålen, dvs. de ska inom sitt ordinarie ansvar verka för att miljökvalitetsmålen nås. Länsstyrelserna har redan ansvar att följa upp och utvärdera de regionala miljömålen och bidra till den samlade miljömålsuppföljningen. De ska även regionalt anpassa de nationella målen med utgångspunkt i regionala förutsättningar. I länsstyrelsernas ordinarie uppdrag ingår miljöarbete i många olika områden som samlat ska bidra till att nå miljökvalitetsmålen. I läns- styrelsernas uppdrag ingår även att stödja kommunerna i det lokala miljöarbetet. Vi tydliggör dessutom att länsstyrelserna ska samråda med regionala samverkansorgan vid beslut om regionala mål vilket i praktiken redan sker. Länsstyrelserna får även fortsättningsvis medel från miljö- övervakningsanslaget för den regionala samordningen både av miljö- målsuppföljning och för samordning av åtgärdsarbetet. Konsekvenser för näringsliv och kommuner Förslagen påverkar inte näringslivet och kommunerna direkt. De får stör- re möjligheter att delta i miljömålssystemet. 6.1Kunskapen om ekosystemtjänster och deras värden är centrala i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och en hållbar utveckling Regeringens bedömning: Ökad kunskap om ekosystemtjänster och deras värden är centrala i arbetet för att nå miljökvalitetsmålen och utgör en viktig grund i det fortsatta arbetet med att utveckla etappmål och strategier inom miljömålssystemet. bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Få remissinstanser har kommenterat förslaget. framför att det innebär ett klart för- tydligande att i miljömålssystemet peka ut betydelsen av ekosystemens funktion och kapacitet att långsiktigt generera ekosystemtjänster. anser dessutom att det bör lyftas fram att fungerande ekosystem i de flesta fall är en förutsättning för ekonomisk tillväxt och alltså inte kan underordnas denna fråga. Skälen för regeringens bedömning Den biologiska mångfalden är en förutsättning för allt liv på jorden och utgör basen för de ekosystemtjänster som är nödvändiga för mänsk- Dessa ekosystemtjänster omfattar försörjningen med livsmedel och rent vatten, upprätthållandet av luftens syrehalt, jordens bördighet och buffringen av negativa effekter av klimatförändringarna m.m. Natur- och kulturmiljöer kan även utnyttjas till rekreation och Förutsättningarna för ekosystemen att producera nödvändiga tjänster försämras i en allt snabbare takt trots att miljöarbetet utvecklas och Ett fortsatt överutnyttjande av naturresurser och för- oreningar av miljön leder till att ekosystemtjänsterna försvagas eller upp- Detta hotar i sin tur ekonomiskt välstånd, mänskligt välbefinnande och kan bli kostsamt för samhälle och näringar. system är dessutom en förutsättning för att den biologiska mångfalden ska kunna bevaras. Ett väl fungerande ekosystem med bevarade funk- tioner innebär en högre säkerhet i produktionen av nödvändiga eko- Ett ekosystem där många arter har försvunnit är käns- ligare för t.ex. parasitangrepp och står väsentligt sämre emot effekterna Ökad kunskap om ekosystemtjänster och deras värden är centrala i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Vi tydliggör därför ekosystem- tjänsternas betydelse inom miljömålssystemet i det utvecklade genera- tionsmålet (avsnitt 3.3) och säkerställer att ekosystemtjänster beaktas i det fortsatta arbetet med att utveckla etappmål och strategier inom Prop. 2009/10:155 miljömålssystemet. Försiktighetsprincipen och principen att förorenaren betalar är andra viktiga principer för arbetet med miljökvalitetsmålen. Vad är ekosystemtjänster? Ekosystemtjänster är de nyttor som människor får från ekosystemen. Det är bl.a. livsmedelsförsörjning, ren luft och rent vatten, nedbrytning av miljögifter, skogsprodukter, rekreation, upplevelser m.m. Ekosystem- tjänsterna kan delas in i fyra olika huvudtyper: -Producerande ekosystemtjänster: Livsmedel som kött, fisk, grönsaker och spannmål, träråvaror, kemikalier för läkemedel och bioteknik samt genetiska resurser m.m. -Stödjande ekosystemtjänster: Biogeokemiska kretslopp som omsätt- ningen av näringsämnen, kol och syre samt primärproduktion och näringsvävens dynamik m.m. -Reglerande ekosystemtjänster: Påverkan på klimat och luftkvalitet, reglering av översvämningar och upptag av koldioxid och närsalter av mänskligt ursprung. -Kulturella ekosystemtjänster: Rekreation, turism, estetiska värden, andlig välfärd, kulturarv, möjligheter till utbildning och forskning, inspirationskälla för konst, litteratur, musik m.m. Ett exempel på konsekvenserna av förlusten av en ekosystemtjänst är dikning av våtmarker, där förlusten av våtmarkernas vattenrenande funk- tioner bidragit till den övergödning som skadar havens ekosystem och därmed bl. Ekosystemtjänsternas koppling till miljökvalitetsmålen Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald redovisade en analys av ekosystemtjänsternas koppling till miljökvalitetsmålen (dnr M2008/1212/Na). I redovisningen framgår att för att nå målen Begränsad klimatpåverkan, luft, Giftfri miljö och Grundvatten av god kvalitet är tjänster från ekosystem som skogar, våtmarker, odlings- landskap, sjöar, vattendrag och hav av stor betydelse. För målen Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö samt Ett rikt växt- och djurliv är det tydligt att ett flertal ekosystemtjänster gynnas om uppsatta mål nås. Kunskapen brister om värdet av ekosystemtjänster och hur de gynnas genom arbetet med miljökvalitetsmålen. inom TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity), , visar dock att det ekonomiska värdet är högt. Ekosystemtjänster och miljömålssystemets vidareutveckling Ekosystemens strukturer, funktioner och livskraftiga artpopulationer måste säkras för att deras förmåga att producera för människan livsnöd- vändiga tjänster ska kunna upprätthållas. Ekosystemen måste också fun- Prop. 2009/10:155 gera vid sådana omvärldsförändringar som exempelvis klimatförändring- arna förväntas medföra. Vår uppfattning är därför att ambitionen att bevara, hållbart nyttja och vid behov restaurera ekosystem samt utveckla viktiga ekosystemtjänster bör vara centrala utgångspunkter i arbetet med att vidareutveckla miljö- målssystemet. Det är även en viktig utgångspunkt när myndigheter och andra aktörer värderar olika åtgärder som kan bidra till att målen nås. Ekosystemtjänsternas värden och behovet av Regeringens bedömning: Det krävs en större medvetenhet om värdet av ekosystemtjänster och styrmedel kan behöva utvecklas för att hantera ekosystemtjänsternas ekonomiska värden. staurering av ekosystem liksom hållbart nyttjande av ekosystem- tjänster bör stimuleras. Skydd och restaurering av ekosystem är nöd- vändiga för att bevara och bygga upp naturens kapital som producerar för samhället nödvändiga ekosystemtjänster samt för att motverka klimatförändringarna och deras negativa konsekvenser. att synliggöra värdet av ekosystemtjänster bör därför utvecklas. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- Remissinstanserna: De remissinstanser som har kommenterat frågorna pekar på ett behov av mer kunskap om ekosystemtjänster. Vidare poängteras vikten av att utveckla metoder för att värdera eko- saknar förslag om hur för- utsättningar som behövs för att upprätthålla biologisk mångfald och ekosystemtjänster oftare ska prägla besluten i avvägningen mot andra Ekologiska lantbrukarna menar att standar- diserade metoder för värdering av ekosystemtjänster skulle vara till stor nytta för beslutsfattare på alla nivåer, såväl i privat som offentlig sektor. kommun pekar på att det till viss del saknas kunskap om ekosystemtjänster i både vatten- och landmiljö. att tillämpliga indikatorer bör utveckas. Skälen för regeringens bedömning Strategi för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster Genom att bättre definiera det ekonomiska värdet av ekosystemtjänsterna och integrera dessa värden i samhällsekonomin, står människan bättre att hållbart nyttja ekosystemen och att öka deras kapacitet på lång Jordens naturliga kapital, dvs. ekosystemen, den biologiska mång- falden och andra naturresurser, måste bevaras och vid behov återställas för att möjliggöra ett hållbart nyttjande, där det är samhällsekonomiskt motiverat samt för begränsning av och anpassning till klimatförändring- Ekosystemtjänster bör nyttjas på ett hållbart sätt för att bevara, Prop. 2009/10:155 stärka och i förekommande fall återställa den biologiska mångfalden. Ekonomisk och social utveckling bör ske inom ramen för vidmakthållandet av välmående ekosystem, så att människan kan leva från avkastningen utan att tära på naturens kapital. Åtgärder för att mildra och anpassa sig till klimatförändringarna bör även bidra till bevarande och hållbart nyttjande av ekosystemen. Vi strävar efter att integrera värdet av ekosystemtjänster i ekonomiska ställningstaganden och politiska avvägningar. En viktig utgångspunkt är att den som orsakar skador på miljön i högre grad ska betala för att återställa skadan eller betala kostnaden för miljöskadan. Ekosystem- tjänsterna ska utnyttjas för att utveckla en hållbar utveckling i vilket värdet av naturens kapital ska erkännas som en grund för ekonomin och välfärden. En hållbar ekonomi ska hålla sig inom planetens ekologiska ramar. Vi avser därför att som ett första steg tillsätta en utredning med upp- drag att utveckla en strategi med verktyg för att synliggöra värdet av eko- systemtjänsterna, och deras relevans för olika sektorer och näringar. Strategin ska kopplas till insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen. Många ekosystemtjänster saknar prissättning Att ta fram, utvärdera och tillämpa metoder för monetär värdering av biologisk mångfald är prioriterat både i det internationella arbetet med konventionen om biologisk mångfald och i miljömålsarbetet. Så länge värdet av den biologiska mångfalden, inklusive ekosystemtjänster, är en extern effekt som inte mäts i samhällsekonomiska termer, är risken stor att beslut och planering leder till lösningar som inte är optimala från samhällssynpunkt. Ekosystemtjänsternas värden reflekteras bara delvis av marknads- priserna. Vissa av dem, som trävaror och livsmedel, handlas på mark- naden och är därför prissatta, även om dessa inte nödvändigtvis re- flekterar hela värdet. Många ekosystemtjänster saknar prissättning trots att de i grunden är förutsättningar för produktionen av varor, exempelvis pollinering av insekter, klimatreglering, vattenkvalitet och jordens mull- halt. Eftersom samhälle och näringsliv får dessa tjänster gratis av naturen bortser de ofta från deras värden. För att dra full nytta av ekosystemtjänsterna krävs en större medveten- het om deras ekonomiska värde. Ekosystemstjänsternas värden kan tyd- liggöras på flera sätt, bl.a. genom olika styrmedel, i överenskommelser, avtal och i lagstiftning så att ekosystemtjänsterna nyttjas på ett hållbart sätt som skapar ekonomisk, social och miljömässig välfärd. För att underlätta ekonomisk värdering av ekosystemtjänsterna i samband med samhällsplanering och policybeslut behövs systematiska metoder. De internationella processerna runt guide for decision makers, rådgivning till företag, m.m. är värdefulla underlag för monetär värdering av biologisk mångfald. Värderingsstudier av ekosystemtjänster och biologisk mångfald På uppdrag av miljöministrarna inom G8-länderna pågår arbete med en global studie om de ekonomiska värdena av ekosystemtjänster och biologisk mångfald (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, preliminära bedömning av värdet av den årliga förlusten av ekosystemtjänster uppgår till . gärder vidtas för att förbättra situationen beräknas förlusten för enskilda länder att uppgå till av BNP 2050 (). framhåller att ekosystemtjänsterna måste ges en mycket tydligare plats i samhällsplaneringen, ges mer rättvisande värden samt att nya marknadsbaserade system för att hantera ekosystemtjänsternas värden behöver utvecklas. Vidare visar studien tydligt kopplingen mellan fattigdom och förlusten av biologisk mångfald, i synnerhet ekosystemen och deras tjänster. Dessutom visar studien vad ekosystemtjänster betyder för att minska utsläppen av växthusgaser och på det ekonomiska värdet i att investera i naturkapital för att minska utsläpp och anpassa samhället till ett förändrat klimat. Bristen på marknadsvärden för ekosystem- tjänsterna och den biologiska mångfalden får till följd att värdena på de varor och tjänster de producerar härifrån blir undervärderade vilket i sin tur leder till förlust av biologisk mångfald och välfärd. Inom ramen för Millennium Ecosystem Assessments värderades ett flertal ekosystem som antingen var intakta eller omvand- I samtliga analyserade fall var det samhällsekonomiska värdet stör- re för det ursprungliga ekosystemet än för det omvandlade. har sammanställt kunskapen om och ekosystemtjänster (NV rapport 5937 Vad kan havet ge oss? och ekosystemtjänster). Av de 24 tjänster som identifierats bedöms tio fungera väl medan sju är svårt hotade. beräknas människors betalningsvilja för att undgå övergödningens effekter till . Detta kan ses som ett sätt att mäta värdet av ekosystemtjänsterna från ett hav som inte drabbats av övergödning jämfört med dagens situation. redovisning av regeringsuppdraget om monetär värdering av biologisk mångfald tydliggjordes att vissa aspekter av den biologiska mångfalden kan värderas monetärt medan det för andra aspekter ännu inte är möjligt (dnr M2007/5504/Na). Institutet menar att man, trots identi- fierade svårigheter, bör utföra värderingar där så är möjligt och ange vilka värden som inte har beaktats. Detta skulle skapa en större efterfrågan på metoder att värdera hela den biologiska mångfalden. 6.3 Ekosystemtjänster och hållbart brukande Eftersom markanvändningen är en av de aktiviteter som starkast påverkar ekosystemen behöver alla sektorer och alla aktörer fortsätta att utveckla hållbart brukande inom alla områden. Vi ska bruka ekosystemen utan att de förbrukas och sträva efter att förorenaren i högre grad ska betala för De gröna näringarna bör bli än mer miljö- och resurseffektiva som beredskapen för att möta klimatförändring- ar måste bli bättre. Detsamma gäller infrastrukturens utveckling och andra aktiviteter som påverkar ekosystemens funktioner på medellång Prop. 2009/10:155 och lång sikt. Det är värdefullt att myndigheter och andra aktörer samverkar. Verktyg och system av insatser genom samverkan med olika intressenter bör därför utvecklas, något som bl.a. beskrivs i propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28). Ökat engagemang hos markägare, brukare och andra aktörer är centralt för att utveckla en hållbar förvaltning av ekosystem och arter. Det är nödvändigt att fortsätta utvecklingen av arbetssätt som svarar mot behoven av lokal delaktighet och förankring. Sådana insatser kan exempelvis vara att ett värdefullt odlingslandskap har bibehållits genom betesdrift, bevarande av kulturelement i landskapet, att man avsatt ett gammalt skogsbestånd för fri utveckling eller att man har genomfört vattenvårdande insatser i vattendrag. Utöver markägare, brukare och näringsliv är miljöorganisationer och andra ideella organisationer viktiga aktörer i utvecklingen av det hållbara brukandet. Kommunerna spelar också en viktig roll genom att utveckla lokala mål och åtgärdsprogram, genom åtgärder i sin egen verksamhet samt genom samhällsplaneringen. För sektorerna jordbruk, skog och fiske har (rapport 2007:23), (dnr Jo2007/3690/LB) samt Fiskeri- verket (dnr Jo2007/3671/JFS) haft i uppdrag att efter samråd med Natur- vårdsverket utveckla och precisera begreppet hållbart nyttjande. Reger- ingen bedömer att resultatet av myndigheternas arbete kan utgöra ett underlag i det framtida arbetet med strategier och miljömål. Internationellt samarbete om ekosystemtjänster Många miljöproblem är gränsöverskridande. Arbetet med att säkra ekosystemtjänsterna bör därför bedrivas på flera arenor med en kom- bination av insatser nationellt, inom EU och globalt. är pådrivande både inom EU och i internationella sammanhang för att långsiktiga ambitiösa visioner och mål för bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden ska antas. mål bör inkludera sambanden mellan biologisk mångfald, ekosystem- funktioner och ekosystemtjänster, klimatförändringar, ekonomiskt väl- stånd och social välfärd. Särskilt viktigt är det att stärka bevarande och hållbart nyttjande av ekosystem i de länder som p.g.a. en utsatt eko- nomisk situation löper en stor risk att ekosystemen exploateras utan hän- syn till deras förmåga att producera ekosystemtjänster. ska stärka sitt bidrag till att nå FN:s millenniemål och en rättvis och global utveckling, prioriterar arbetet med att stödja utveckling och samarbete som leder till att säkra biologisk mångfald och ekosystem- Förståelsen för hur konsumtions- och produktionsmönster påverkar ekosystemtjänster globalt behöver förbättras och åtgärder vidtas för att minska EU:s negativa påverkan på biologisk mångfald och ekosystem- Detta bör bl.a. ske genom effektiv och integrerad politik i relevanta sektorer, bl.a. jordbruk, skogsbruk, fiske, energi, handel och Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan att halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med FN:s ramkonvention för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som inne- bär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfal- den bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för håll- bar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ansvar för att det globala målet kan uppnås. propositionen Svenska miljömål miljöpolitik för ett hållbart 1997/98:145 s. 162ff, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt två delmål om utsläpp av växthusgaser för perioden 20082012 (prop. 2001/02:55, 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) och till 2020 (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad beslutade om ändrad precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Preciseringen innebär ett tem- peraturmål och ett koncentrationsmål enligt följande. Temperaturmål: Den globala ökningen av medeltemperaturen be- gränsas till jämfört med den förindustriella nivån. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot Koncentrationsmål som härleds från temperaturmålet: klimat- politik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 miljondelar koldioxidekvivalenter (ppmv koldioxidekvivalenter). Enligt beslut är möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i Regeringen ansåg i propositionen (2008/09:162) En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat att miljökvalitetsmålet, liksom tidi- gare, ska utgå från behovet av att begränsa klimatförändringarna och deras effekter som det uttrycks i . målet uppnår detta krav men preciseringen av dess innebörd behövde ändras och konkretiseras med vad som avses med att påverkan på klimat- systemet inte blir farlig. Miljökvalitetsmålet har därför kompletterats med ett temperaturmål ur vilket ett koncentrationsmål kan härledas. övergripande temperaturmålet är att ökningen av den globala medel- temperaturen begränsas till högst jämfört med den förindustriella nivån och att ska ta sin del av det globala ansvaret för att ökningen inte blir större. Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Regeringens bedömning: Det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan. Miljökvalitetsmålet är ett globalt mål och kan endast nås genom gemensamma ansträngningar i alla länder. tar sin del av detta globala ansvar genom en framsynt klimatpolitik som betonar kostnadseffektivitet och med tydliga nationella etappmål, genom satsningar på åtgärder för utsläppsbegränsningar och anpassning i utvecklingsländer och genom att vara pådrivande i de internationella klimatförhandlingarna. Skälen för regeringens bedömning: Den globala utsläppsutveck- lingen är ogynnsam och kraftiga globala utsläppsminskningar av växt- husgaser krävs för att målet ska nås. Målet har tolkats som att den glo- bala temperaturökningen borde begränsas till högst två grader över för- industriell nivå. För att nå målet behöver koncentrationen av växthus- gaser på lång sikt sannolikt stabiliseras på en nivå motsvarande högst 400 ppm koldioxidekvivalenter (jmf. 2008/09:162). Det kräver att de globala utsläppen av växthusgaser når sin kulmen , att de minst halveras till 2050 jämfört med och är nära noll vid slutet av seklet. och övriga industriländer måste ta ledningen och bör till- sammans minska utsläppen med upp emot till 2020 och till 2050 jämfört med genom nationella och inter- nationella åtgärder. Detta är emellertid inte tillräckligt. Utsläppen måste därutöver även begränsas i utvecklingsländerna och framför allt i de snabbt växande ekonomierna. Till 2020 bör utsläppen för utvecklings- länderna som grupp avvika med från s.k. Business as Usual-utvecklingen. Enligt de Facto 2009 (dnr M2009/2480/Mk) årliga utsläpp av växthusgaser till motsvarande 19902005, framför allt efter 2000. Till detta kommer effekten av förändrad markanvändning, i huvudsak avverkning av skogar i tropikerna. Den uppskattas motsvara ungefär en femtedel av övriga totala utsläpp.