prop · GX03120 · 2010-04-01 00:00:00 — som företagare i ALF:s mening, inte bör omfattas av företagarbegreppet. De situationer som särskilt avses är fysisk person som i näringsverk- samhet utför arbete av ideell karaktär samt person som verkar i ett s.k. arbetsintegrerande socialt företag. Tillfälligt uppehåll i företaget Företagare ska som utgångspunkt anses arbetslös när det inte vidtas några åtgärder i företagarens näringsverksamhet. skillnad på om upphörandet är definitivt eller tillfälligt. att företagaren upphört att bedriva näringsverksamhet. möjligheten till arbetslöshetsersättning under tillfälligt uppehåll i verk- samheten inte begränsas . Begränsningen ligger i stället i att regeln endast kan tillämpas om det förflutit sedan näringsverksamheten återupptogs efter ett uppehåll. I de fall arbetslöshet inträffar tätare eller då regeln inte är tillämplig t.ex. på grund av att näringsverksamheten drivs vidare av annan delägare (och det således vidtas åtgärder i näringsverksamheten), ska prövning av om en företagare är arbetslös göras utifrån samma princip som gäller i Arbetslöshetsersättning för medhjälpande make eller maka Utredningen föreslår att medhjälpande makes eller makas arbetade tid ska beaktas, även om arbetet utförts i en enskild näringsverksamhet som Avsikten med förslaget är att associationsform inte ska vara avgörande för rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Underlaget för beräkning av dagsförtjänst för företagare fastställs utifrån den senaste taxeringen eller genomsnittet av de två bästa av de tre senaste Detta innebär att utgångspunkten för beräkning av arbets- löshetsersättning för företagare blir densamma som vid SGI-beräkningen. Den som lägger ned sitt företag kan få sin beräkning av dagsförtjänst baserad på tidigare anställning. Härigenom får före- tagaren en rimlig tid på sig att pröva sin idé och etablera sitt företag. Företag vid sidan av huvudsakligt arbete Utredningen föreslår att en näringsverksamhet, som en person bedrivit vid sidan av sitt huvudsakliga arbete (vilket kan utgöras av såväl näringsverksamhet som anställning) inte ska påverka dennes rätt till arbetslöshetsersättning. För att inte riskera att arbetslöshetsersättning blir en inkomstutfyllnad eller att konkurrensen snedvrids införs en avräkningsregel. Förberedande åtgärder inför start av företag Ett arbetsmarknadspolitiskt program införs med syftet att arbetssökande ska kunna vidta åtgärder av förberedande karaktär inför start av eget företag utan att riskera sin dagpenning från arbetslöshetskassa. Utredningen föreslår att ett högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader införs och att detta omfattar alla företag. På så sätt undanröjs ett stort hinder för de småföretagare, som har behov av att anställa medarbetare. Avgifter och ersättningar i trygghetssystemen Egenföretagare och företagare i aktiebolag har sammantaget använt försäkringarna i betydligt mindre omfattning än arbetstagare. Omvänt kan det sägas att företagargrupperna sammantaget betalar in betydligt mer i avgifter än vad de får ut i ersättningar. Detta resultat framgår av beräkningar som SCB gjort på uppdrag av utredningen. I budgetproposi- tionen (prop. 2008/09:1 Bilaga 31) framhåller regeringen, att det är angeläget att egenföretagarna bidrar till socialförsäkringarna på ett sätt som står i relation till förmånerna. Utredningens ambition har varit att i största möjliga utsträckning skapa parallellitet i de regelverk som utredningen har haft att beakta. För att skapa enkla och förutsägbara regler har utredningen utgått från principen att det är den försäkrades inkomst av arbete som ska ligga till grund för avgifter och ersättningar i trygghetssystemen. Detta samband existerar men tillämpas inte konsekvent i fråga om företagares rätt till förmåner, eftersom flera bestämmelser i lag, förordning, föreskrifter och allmänna råd upphäver detta samband och gör principerna i regelverken otydliga. Genom utredningens förslag tydliggörs sambandet. Utredningen är övertygad om att ett tydligt regelverk sammantaget resulterar i minskade administrativa kostnader för myndigheter och före- tagare. bör förslagen kunna bidra till att fler företag startas och att fler arbetstillfällen erbjuds. Detta medför i sin tur ökat underlag för skatte- och avgiftsintäkter. Författningsförslag i betänkandet Trygghetssystemen för företagare (2008:89) Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäk- ring att 3 kap. 2, 2 a, 2 c, 4,4 b och 11 §§ samt 4 kap. 10 och 14 §§ ska ha följande lydelse. Sjukpenningrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbets- tagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte inkomst som avses i 10 kap. 3 § 13 inkomstskattelagen (1999:1229) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 1-5 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte sådan ersättning enligt gruppsjuk- försäkring eller trygghetsför- säkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt. Den sjukpenning- grundande inkomsten fastställs av . Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. av anställning är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas att tills vidare få för eget arbete här i landet som arbetstagare i enskild eller allmän anställning är den inkomst av eget arbete här i landet från närings- beslut, under förutsättning att det senaste beslutet avser innevarande eller föregående taxeringsår. det är mer förmånligt, ska den av annat förvärvsarbete i stället motsvarar genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxe- arbete, om dessa är beslutade av För person som har inkomst av annat förvärvsarbete och direkt eller indirekt bedriver närings- verksamhet, ska, av 36 månader från den månad (1997:483) gjorts eller borde ha gjorts, den sjukpenninggrundande anställning skulle ha varit närmast före anmälan, om Försäkrings- kassan då känt till samtliga för- hållanden och anställningen fort- satt i samma omfattning, s.k. bas- anges i föregående stycke i sex månader före tidpunkten då sjuk- annat förvärvsarbete ska fast- ställas haft inkomst av anställning, ska den fastställda bas-SGI:n Detta ska ske på sådant sätt att den sjukpenninggrundande av sexmånaderstiden beaktas inte tiden före anmälan om regi- I fall som avses i tredje stycket inkomsten av annat förvärvsarbete även bestämmas med hänsyn till den inkomst av annat förvärvs- arbete som den försäkrade kan antas komma att redovisa i allmän självdeklaration, om denna upp- skattning visar en högre sjuk- beräkning enligt andra eller tredje Vid beräkning av den sjuk- försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete ska ersättning som inkomst och ingår i den taxerade 1,25. ersättning som utgivits till för- säkrad enligt lagen (1997:238) om ska inkomsten av annat förvärvs- arbete och de sålunda uppräknade hänsyn till förändringar i den av Som inkomst av anställning eller räknas inte inkomst som avses i ersättning som anges i 1 § första stycket 1-5 och fjärde stycket löneskatt på vissa förvärvs- Som inkomst av annat säkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om ska därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av sjukpenning- Vid beräkning av sjukpenning- sådan inkomst av anställning och sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som över- annat förvärvsarbete som över- Det belopp som så- lunda skall undantas skall i första sålunda ska undantas ska i första hand räknas av från inkomst av hand räknas av från inkomst av för utfört arbete i annan form än för utfört arbete i annan form än pension räknas som inkomst av pension räknas som inkomst av , även om mottagaren , även om mottagaren inte är anställd hos den som utger inte är anställd hos den som utger I nu angivna fall I nu angivna fall ska skall den som utför arbetet anses den som utför arbetet anses såsom såsom arbetstagare och den som arbetstagare och den som utger utger ersättningen såsom arbets- Kan ersättning för arbete Kan ersättning för arbete för för någon annans räkning under , ska ersättningen från från denne inte tas med vid beräk- ningen av den sjukpenning- grundande inkomsten i annat fall än då den utgör inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning skall bortses från ersättning som enligt 2 a § skall anses som inkomst av annat förvärvsarbete samt ersättning som idrottsutövare får från sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersätt- ningen från föreningen inte kan antas uppgå till minst ett halvt prisbasbelopp. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning bortses även från ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att till- godose ekonomiska intressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinst- andelsstiftelse) eller från en annan juridisk person med motsvarande ändamål, om ersättningen avser en sådan anställd och inte utgör ersättning för arbete för den juridiska personens räkning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till den juridiska personen varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande del av de anställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag skall vid beräkningen inte bortses från ersättning som den juridiska personen lämnar till sådan före- tagsledare eller delägare i företaget eller en person som är närstående till någon av dem. Med fåmans- företag, fåmanshandelsbolag, före- tagsledare och närstående person avses detsamma som i inkomst- skattelagen. ningen av den sjukpenning- grundande inkomsten i annat fall än då den utgör inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning ska bortses från ersättning som enligt 2 a § ska anses som inkomst av annat förvärvsarbete samt ersättning som idrottsutövare får från sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersätt- ningen från föreningen inte kan antas uppgå till minst ett halvt prisbasbelopp. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning bortses även från ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att till- godose ekonomiska intressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinst- andelsstiftelse) eller från en annan juridisk person med motsvarande ändamål, om ersättningen avser en sådan anställd och inte utgör ersättning för arbete för den juridiska personens räkning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till den juridiska personen varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande del av de anställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag ska vid beräkningen inte bortses från ersättning som den juridiska personen lämnar till sådan före- tagsledare eller delägare i företaget eller en person som är närstående till någon av dem. Med fåmans- företag, fåmanshandelsbolag, före- tagsledare och närstående person avses detsamma som i inkomst- skattelagen. anställning skall alltid bortses från anställning ska alltid bortses från ersättning från en vinstandels- ersättning från en vinstandels- stiftelse som härrör från bidrag stiftelse som härrör från bidrag Beräkningen av den sjuk- Beräkningen av den sjuk- penninggrundande inkomsten ska, skall, där förhållandena inte är där förhållandena inte är kända för , grundas på de grundas på de upplysningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbets- arbetsgivare eller som kan framgå givare eller som kan framgå av av den uppskattning, som vid den uppskattning, som vid taxe- taxering gjorts av den försäkrades ring gjorts av den försäkrades inräknas i den sjukpenning- inräknas i den sjukpenning- belopp än vad som skulle ha belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete utgivits i lön för utfört arbete arbete för egen räkning får ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Vid beräkning av sjukpenning- Vid beräkning av sjukpenning- grundande inkomst skall ersättning från en arbetsgivare som är bosatt från en arbetsgivare som är bosatt utomlands eller är en utländsk utomlands eller är en utländsk juridisk person anses som inkomst juridisk person anses som inkomst träffat överenskommelse om att ersättningen ska hänföras till sådan Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas dessutom ersättning för arbete under förutsättning att ersättningen betalas ut 1.till mottagare som har en F-skattsedel antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut, 2.till mottagare som har en A-skattsedel eller en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen 1997:483) eller som saknar skattsedel på preliminär skatt, om a) ersättningen tillsammans med annan ersättning för arbete från samma utbetalare under inkomståret kan antas komma att understiga , b) utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo, c) ersättningen inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven närings- d)utbetalaren och mottagaren inte har träffat en överenskommelse om att ersättningen ska hänföras till inkomst av anställning, och e)det inte är fråga om sådan ersättning för arbete som avses i 12 kap. 16 § , 3. till delägare i handelsbolag av bolaget, 4. till medlem i europeisk ekonomisk intressegruppering av gruppe- ringen. Om i fall som avses i andra stycket 1 mottagaren har en Fskattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen, räknas ersättningen som inkomst av annat förvärvsarbete bara om F-skattsedeln skriftligen åberopas. försäkrad som betalas ut från sådant fåmansföretag som avses i 56 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229), försäkrade själv äger andelar som räknas, efter anmälan av den som inkomst av annat förvärvs- arbete enligt denna lag från det den försäkrade att i samband med anmälan visa att innehavet av rösterna för samtliga andelar. Om förhållandena ändras efter anmälan så att den försäkrade inte längre uppfyller de krav som anges i fjärde stycket, ska, från det ersättningen för arbete åter anses vara inkomst av anställning enligt 2 § i detta kapitel. dock alltid först efter det månads- skifte som följer närmast efter det 11 § i denna lag löpt ut. ningen av arbete åter ska anses vara inkomst av anställning enligt 2 § i detta kapitel, gäller sådan som följer närmast efter anmälan, dock alltid först efter det månads- skifte som följer närmast efter det att uppsägningstiden enligt 3 kap. 11 § i denna lag löpt ut. Efter anmälan som gjorts enligt denna bestämmelse ska underrätta om gjorda val. När den sjukpenninggrundande inkomsten enligt 2 § andra stycket har beräknats, ska denna, vid beräkning av sådan ersättning som utges för dag, multipliceras med talet 0,97. När den sjukpenninggrundande inkomsten enligt 2 § andra stycket har beräknats för den som har inkomst av anställning, ska denna, vid beräkning av sådan ersättning som utges för dag, multipliceras med talet 0,97. För dagar i en sjukperiod gäller, om inte annat följer av 10-10 b §§, 1. att sjukpenning inte lämnas 1. att sjukpenning inte lämnas för eller, för försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete, för de sju första 2. att hel sjukpenning för de därpå följande utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, 3. att hel sjukpenning för de därpå följande utgör av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365, och 4. att sjukpenning för de därpå följande dagarna inte lämnas. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Sjukpenning enligt första stycket 2 får inte lämnas om den försäkrade redan har fått sådan sjukpenning för sammanlagt under en ramtid som omfattar de 450 närmast . Har den försäkrade fått sjukpenning enligt första stycket 3 eller 7 b §, ersättning för merutgifter enligt 7 a § eller rehabiliterings- penning enligt 22 kap. 7 §, ska dagar med sådan ersättning likställas med dagar med sjukpenning enligt första stycket 2. Detta gäller även under sådan sjuklöneperiod som avses i femte stycket. Om det finns synnerliga skäl får sjukpenning enligt första stycket 2 lämnas efter ansökan av den försäkrade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats . Om sjukpenning enligt första stycket 2 inte kan lämnas, får sjuk- penning enligt första stycket 3 lämnas efter skriftlig ansökan av den försäkrade. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod under förutsätt- ning att sjukpenning för maximalt antal dagar inte redan har lämnats. Om sjukperioden föranleds av en godkänd arbetsskada enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring får sjukpenning enligt stycket 3 lämnas för ytterligare dagar. Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § eller rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §. försäkrade rätt till sjukpenning enligt kapitlet i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, ska sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sjuklöneperioden. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjuk- period avslutats ska bestämmelserna i första stycket samt 10 a § tillämpas som om den senare sjukperioden utgör en fortsättning på den tidigare Om den försäkrade gått miste Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av om sjukpenning till följd av bestämmelserna i första stycket 1 bestämmelserna i första stycket 1 eller 10 a § första stycket 1 för eller 10 a § första stycket 1 för sjukpenning för dag som avses i försäkrad som har inkomst av första stycket 1 enligt vad som annat förvärvsarbete, sammanlagt anges i första stycket 2 eller 3. under de senaste tolv den del den försäkrade är arbetslös månaderna, utges sjukpenning för utges dock hel sjukpenning enligt dag som avses i första stycket 1 7 § med högst . enligt vad som anges i första stycket 2 eller 3. Till den del den försäkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning enligt 7 § med för den som ska redovisa inkomst av annat förvärvsarbete, ska, om den försäkrade direkt eller verksamhet på heltid under minst enligt 2 kap. 2 § skattebetalningslagen (1997:483), hel sjukpenning för år räknat dock aldrig utges under tid med karens enligt 11 § i detta kapitel. skriftlig ansökan av den försäkrade skriftlig ansökan av den försäkrade besluta att hel sjukpenning för dag besluta att hel sjukpenning för dag ska utges enligt vad som anges i ska utges enligt vad som anges i 4 § första stycket 2 eller stycket 2 eller 3 10 a § första stycket 2 eller 3 även 10 a § första stycket 2 eller 3 även för dag som avses i 4 § första för dagar som avses i 4 § första stycket 1 och 10a § första stycket stycket 1 och för dag som avses i Ett sådant beslut får meddelas 10 a § första stycket 1. om den försäkrade lider av sjuk- beslut får meddelas om den dom som kan antas medföra ett försäkrade lider av sjukdom som större antal sjukperioder med rätt kan antas medföra ett större antal till sjukpenning under en tolv- sjukperioder med rätt till sjuk- Till den del den penning under en tolvmånaders- försäkrade är arbetslös utges dock Till den del den försäkrade hel sjukpenning för dag som avses är arbetslös utges dock hel sjuk- i 4 § första stycket 1 med högst penning för dag som avses i 4 § första stycket 1 med högst Ett beslut som avses i första stycket får även meddelas för en sjuk- period när den sökande som givare av biologiskt material enligt lagen (1995:831) om transplantation m.m. har rätt till sjukpenning till följd av ingrepp för att ta tillvara det biologiska materialet eller förberedelser för sådant ingrepp. Ett beslut enligt första stycket gäller från och med den kalendermånad då ansökan gjordes hos , om inte annat sägs i beslutet. Beslutet ska gälla som anges i beslutet eller, om det finns särskilda skäl, tillsvidare. Beslutet ska upphävas om villkoret enligt första stycket andra meningen är uppfyllt. En försäkrad som har gjort ansökan enligt första stycket är skyldig att genomgå undersökning av läkare eller tandläkare och att ge in utlåtande över undersökningen, om finner att det behövs för ärendets bedömning. För den försäkrades utgifter för undersökningen och för utlåtande över undersökningen lämnas ersättning i enlighet med vad regeringen förordnar. Om en försäkrad gör anmälan till skall sjuk- penning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete inte utges för de första 3 eller av varje sjukperiod, den dag då sjuk- domsfallet inträffade inräknad (karenstid). Vid beräkning av karenstid skall, om en sjukperiod börjar efter före- gående sjukperiods slut, de båda perioderna anses såsom en sjuk- period. En försäkrad, som gjort anmälan enligt första stycket, får övergå till försäkring med kortare karenstid eller utan karenstid, om han inte har fyllt . En sådan ändring skall bli gällande efter Om försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete gör anmälan till ska sjuk- penning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete inte utges för de första 30, 90, 180 eller av varje sjukperiod, den dag då sjukdomsfallet inträffade inräknad (karenstid). Vid beräk- ning av karenstid ska, om en sjuk- period börjar efter föregående sjukperiods slut, de båda perioderna anses såsom en sjukperiod. Försäkrad får efter upp- sägningstid övergå till försäkring med kortare karenstid, om han inte har fyllt vid anmälan till om . Uppsägningstiden är de antal hos , men får ej gälla vid det månadsskifte som följer närmast efter det att uppsägningstiden löpt ut, men får ej tillämpas vid sjukdom som Om förhållandena ändras så att försäkrad inte längre uppfyller de krav som anges i 3 kap. 2 a § fjärde stycket ska tidpunkten då med en anmälan om kortare anmälan enligt 3 kap. 2 a § femte stycket om att ersättning av arbete åter ska vara inkomst av anställ- I dessa fall ska andra stycket enligt denna bestämmelse. En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt , om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1.sjukdom eller smitta hos barnet, 2.sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, 3.besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, 4.vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förut- sättning att sistnämnda barn omfattas av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. 5.En förälder som förvärvs- arbetar har, i annat fall än som avses i 10 b §, rätt till tillfällig föräldrapenning om föräldern haft utgift för vård av barn av orsak som anges i punkterna 1-4 ovan och förutsättningarna för skatte- reduktion enligt 1-5 §§ lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete är uppfyllda. För vård av ett barn vars levnadsålder understiger utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket om tillsynen av barnet är Därutöver utges ersättning för vård av ett sådant barn endast om barnet vårdas på sjukhus eller får motsvarande vård i hemmet. För vård av ett barn som är äldre än som sagts utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket inte för tid under vilken annars föräldrapenning skulle ha upp burits; undantag gäller dock om barnet vårdas på sjukhus.