prop · GX03141 · 2010-03-17 00:00:00 — Kommittén menar att skillnaden vad gäller krav och omfattning mellan studier i respektive utomlands är diskriminerande för tjänsteutövare inom EES och hindrar den fria rörligheten för tjänstemottagare och EES-med- borgare. Kommittén kan inte heller se att dessa regler kan motiveras med hänsyn till något allmänt intresse. Regeringen anser att det är viktigt att studiestödsförfattningarna över- ensstämmer med de grundläggande unionsrättsliga principerna. Vidare anser regeringen att utlandsstudier och studerandes rörlighet ska främjas. Det är bra såväl för de studerande själva som för att fler stude- rande skaffar sig erfarenhet av studier utomlands. Svenska studerandes internationella erfarenhet kan hjälpa att hävda sig som kunskaps- nation i en allt mer globaliserad värld. Sammantaget gör regeringen så- ledes bedömningen att bestämmelserna om minsta studietid och studie- omfattning för rätt till studiemedel vid studier inom EES-området bör vara samma som för studier i . Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. 10.4Ändringar med anledning av Lissabonfördraget Regeringens förslag: Vissa terminologiska följdändringar ska göras i studiestödslagen med anledning av Lissabonfördraget. Skälen för regeringens förslag: Som angetts i avsnitt 10.1 innebär Lissabonfördraget bl.a. att Europeiska gemenskapen (EG) ersätts och efterträds av Europeiska unionen (EU). För att anpassa svensk lag- stiftning till Lissabonfördraget måste konsekvensändringar göras i ett flertal lagar, bl.a. i studiestödslagen (1999:1395). I studiestödslagen an- vänds begreppet EG-rätten. Till följd av Lissabonfördraget ska begreppet ändras till . 11.1Uppsägning av studielån till omedelbar betalning Ekonomiska och administrativa konsekvenser Införandet av bestämmelser som ger CSN möjligheter att i vissa fall säga upp lån (återbetalningspliktiga studiemedel, studielån och annuitetslån) förbättrar statens möjligheter att driva in studieskulder. kan sägas upp till omedelbar betalning kan återbetalningen i dessa fall komma att tidigareläggas genom uppsägningen. Generellt sett är det dock svårt att i förväg avgöra om de låntagare som får sina lån uppsagda har betalningsförmåga eller inte. Mot denna bakgrund är det svårt att avgöra om de föreslagna reglerna kommer att medföra att lånet betalas tillbaka i snabbare takt eller inte. Det är dock sannolikt att regeländringen medför ett ökat inflöde av betalningar, i första hand från utlandet. Statskontoret har i sitt remissvar pekat på bristen på bedömningar av vilka ökade in- täkter för staten som blir resultatet och vilka risker som föreligger för att lån kan komma att sägas upp för ofta. Regeringen är medveten om detta men som nämnts ovan är de ekonomiska effekterna svåra att beräkna. Det är därför viktigt att reformen i stället följs upp i efterhand. Detta har även rekommenderats av Statskontoret. Regeringen avser således att utvärdera effekterna av regeländringen. När ett lån sägs upp till omedelbar betalning innebär det att ytterligare administrativa avgifter inte kommer att debiteras låntagaren. Hela skul- den är förfallen till betalning och ska betalas på en gång. Dagens regler om uttag av expeditions- och påminnelseavgifter är kopplade till att CSN fastställer årsbelopp. På uppsagda lån kommer inte några nya årsbelopp att fastställas varför inte heller några administrativa avgifter kommer att läggas till. Det som kan tillkomma är avgifter till kronofogdemyndighet och inkassobyrå. Med hänsyn till det är det troligt att CSN:s intäkter i form av administrativa avgifter kommer att minska något. Mot detta ska ställas att de föreslagna förändringarna förväntas medföra ett antal administrativa fördelar för CSN. Dels får CSN ett på- tryckningsmedel mot låntagare som inte betalar sitt studielån, dels blir det lättare att driva in ett uppsagt lån via inkassoföretag. Om en rättslig process ska genomföras utomlands kan dessutom hela skulden omfattas av processen, vilket innebär att studieskulden en gång för alla fastställs av utländsk domstol och att fler processer inte blir nödvändiga vare sig för låntagaren eller för CSN. Således bör antalet rättsliga processer ut- omlands för CSN minska eller i vart fall bli mer renodlade till sin karak- tär med hänsyn till att hela skulden kan fastställas på en gång. De föreslagna ändringarna kommer även att innebära förändringar i CSN:s administrativa system. Initialt har dock CSN uppgett att myndig- heten avser att hantera dessa lån manuellt varför några systemutveck- lingskostnader inte är nödvändiga. Om fullt systemstöd skulle införas kommer det att medföra systemutvecklingskostnader. Änd- ringar i datorsystemet bör dock ske och kunna sam- ordnas med andra nödvändiga ändringar. På så sätt och genom de er- farenheter CSN vinner genom den inledande hanteringen kan utvecklingskostnaderna hållas nere. Regeringens bedömning är att de eventuella merkostnader som kan uppkomma för CSN är av sådan om- fattning att det inte motiverar någon extra finansiering. 11.1.2Konsekvenser för den enskilde De förändringar som regeringen föreslår kommer enbart beröra de som missköter sin återbetalning av studielån. Att som Ekonomistyrnings- verket förordar ytterligare analysera konsekvenserna för de som tvingas betala tillbaka hela skulden anser regeringen inte vara nödvändigt. Möj- ligheten att säga upp lån till omedelbar betalning är dessutom något som bara bör tas till i undantagsfall och för de låntagare som trots påminnel- ser och krav inte betalar sina studieskulder. Med hänsyn till det bör de föreslagna ändringarna inte påverka någon större del av de låntagare som Prop. 2009/10:141 har studielån hos CSN. De föreslagna ändringarna påverkar inte heller de låntagare som är goda återbetalare. För de låntagare som har begränsad betalningsförmåga finns det möjlighet att söka nedsättning av återbetalningen eller avskrivning av studieskulderna. Beslut som gäller återbetalning av studielån får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det är, som Länsrätterna i och Väster- län anför, rimligt att anta att den föreslagna bestämmelsen kan komma att medföra ett ökat antal överklaganden av sådana beslut och därmed ge en ökad måltillströmning hos förvaltningsdomstolarna. Läns- rätten i menar också att förslaget kommer att skapa processbenägenhet hos en kategori låntagare som inte har över- klagat några beslut. förutsätter att frågan om i vilken omfattning de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att påverkas utreds närmare och att domstolarna tillförs nödvändiga resurser. Regeringen har underhand hämtat in uppgifter från CSN som visar på att det totala antalet överklaganden kan beräknas bli förhållandevis lågt. I kategorin studiemedelsskulder (studielån tagna före den l ) som CSN har sagt upp till omedelbar betalning har överklagande- frekvensen varit . Det är rimligt att anta att antalet studieskulder som CSN säger upp kommer att ligga mellan 500 och l 000 stycken. Enligt regeringens bedömning bör således ökningen av antalet ärenden för förvaltningsdomstolarna bli begränsad. Regeringen avser dock att även i denna del följa upp reformen när de nya bestämmelserna har varit i kraft . 11.2Regler om att hålla inne studiestöd i vissa fall När det gäller ärenden om studiehjälp utreder CSN ca 12 000 återkravsärenden efter rapporter från gymnasieskolorna om ändrad studieomfattning på grund av skolk. Efter kommunicering beslutar CSN normalt att ändra det tidigare beslutet om studiehjälp. Eftersom utred- ningen, inklusive kommunicering av skolans uppgifter, tar hinner CSN betala ut i vart fall ytterligare ett månadsbelopp på l innan beslut kan fattas. I ca hälften av fallen kan den felaktiga utbetal- ningen utan större problem regleras genom avdrag på kommande utbe- talningar. I ca 6 000 ärenden återkommer dock inte eleven i studier. Ett beslut om att hålla inne studiestöd då rätt till stöd utreds ska fattas, om det finns sannolika skäl att anta att rätten till stödet har upphört. Det är mot den bakgrunden inte troligt att alla de återkravsbeslut som fattas i de 6 000 ärendena kommer att kunna undvikas genom ett interi- mistiskt beslut. CSN och ÖKS har angett att de uppgifter som CSN er- håller från utbildningsanordnare oftast är av bra kvalitet. bedömer därför att en bestämmelse om interimistiska beslut kommer att Prop. 2009/10:141 medföra en minskning av återkraven med åtminstone . aktiga utbetalningar i samband med avbrott, frånvaro/skolk eller ändrad studieomfattning kommer således att minska med sammanlagt ca . När det gäller studiemedel betalas det ut i förskott. avbryter enligt CSN ca 25 000 studerande sina studier eller minskar sin studie- omfattning vilket resulterar i ett återkravsbeslut. CSN har gjort en be- dömning att ca hälften av dessa beslut om återkrav kan stoppas genom interimistiska beslut. CSN kommer således i dessa fall ha möjlighet att förhindra att nästan betalats ut felaktigt. Den totala återkravsfordran är (). Ca hälften av denna fordran bedöms som osäker. Förslaget kommer att minska den totala återkravsfordran och således även den del som bedöms vara osäkra fordringar. CSN gör en reservation för osäkra fordringar. Enligt den mo- dell som CSN använder krävs innan en återkravsfordran börjar bedömas som osäker. Därefter ökar risken för att fordran kommer att avskrivas successivt för att plana ut. Eftersom den före- slagna bestämmelsen påverkar återkraven och en del av återkrävda medel inte kommer att betalas tillbaka, så kommer detta i förlängningen att innebära att ca mindre kommer att skrivas av på grund av att den osäkra delen av fordringarna minskar. Det går dock inte exakt att beräkna när den framtida avskrivningen faller ut men an- delen som bedöms som osäker ökar efter återkravsbeslutet och nås en osäkerhet för denna typ av återkrav på strax . Den föreslagna bestämmelsen innebär således att statens utgifter på lång sikt kommer att minska med . Regeringen avser att utvärdera effekterna av lagändringen. Förslaget bedöms få ringa konsekvenser för CSN:s administration. Han- teringen av intermistiska beslut är ny för CSN och kommer således att medföra en ökad arbetsbelastning för myndigheten. Det kan även upp- komma vissa engångskostnader vid införandet, för bl.a. systemföränd- ringar och framtagande av informationsmaterial. Förslaget innebär dock att CSN kommer att hantera ett väsentligt antal färre beslut om återkrav. Detta kommer leda till en effektivisering av återkravshanteringen. Re- geringen bedömer att dessa båda effekter tar ut varandra. 11.2.3Konsekvenser för den enskilde Det finns en liten risk för att studiestöd i enstaka fall kommer att hållas inne på felaktiga grunder. Med hänsyn till kravet på sannolika skäl, till- förlitligheten av skolornas uppgifter och den kontinuerliga omprövning som kommer att ske efter ett interimistiskt beslut bör dock denna risk minskar risken för att de studerande drabbas av betungande återkrav som kan ta att återbetala och som kan få Prop. 2009/10:141 konsekvenser för deras ekonomi framöver, liksom för möjligheten att få fortsatta studiestöd. Det torde även i de flesta fall ligga i de studerandes intresse att CSN:s beslut anpassas till att överensstämma med de faktiska förhållandena. 11.3Förbättrade villkor för studerande som vårdar barn eller närstående Det är förhållandevis ovanligt att studerande som har studiemedel an- mäler till CSN att de är hemma och vårdar sjukt barn eller närstående. anmälde endast ca 770 personer att de var hemma och vår- dade sjukt barn. Antalet studerande som vårdade en svårt sjuk närstående under uppgick till 16 personer. De flesta som vårdat sjukt barn är hemma under relativt korta perioder. Av de 770 personerna vårdade 73 personer barn sammanlagt längre än . Om de före- slagna lagändringarna träder i kraft beräknas kostnaderna för avskrivning av studielån vid vård av barn och närstående uppgå till under det andra och därefter till ca . Förslaget om att införa en rätt till avskrivning av studielån för tid då en studerande har vårdat barn eller närstående bedöms inte få några större konsekvenser för CSN:s administration. Prövningen av en studerandes rätt till skuldreducering för sådan vårdtid kommer med automatik att initieras av CSN. Vissa engångskostnader beräknas uppstå vid införandet bl.a. vad gäller anpassning och utveckling av befintligt systemstöd. Kostnader för systemutveckling och administration beräknas uppgå till ca . Förslaget om förbättrade villkor för stu- derande som vårdar barn eller närstående inom studiemedelssystemet kan medföra att ett ökat antal studerande anmäler att de vårdat barn eller närstående till CSN. Dessutom kan de nya bestämmelserna om att en studerande ska styrka orsaken till studieuppehåll med ett läkarintyg från och med barnets åttonde sjukdag innebära en något ökad arbetsbelastning för myndigheten. De ökade kostnaderna som förslagen medför bedöms kunna rymmas inom myndighetens befintliga anslag. 11.3.3Konsekvenser för den enskilde De föreslagna ändringarna i studiestödslagen (1999:1395) innebär att villkoren förbättras för studerande som vårdar barn eller närstående inom Möjligheten att få studielånet avskrivet från och med den trettioförsta vårddagen vid vård av barn eller närstående innebär Prop. 2009/10:141 att en studerande ges samma ekonomiska skydd som vid egen sjukdom. 11.4Tydligare prövning av studieresultat Studiemedel ska lämnas bara om den studerande har bedrivit sina studier i normal takt. Studiemedel får dock enligt regeringens förslag lämnas även om den studerande inte har bedrivit studierna i normalt takt, om det finns särskilda skäl. Förslaget innebär en skärpning i förhållande till dagens bestämmelser. Den studiesociala kommittén har uppskattat att ca 2 000 fler studerande på högskolenivå kommer att få avslag . CSN har i en rapport en reviderad version visat att av de som får avslag är registrerade som studerande terminen efter avslaget. Ytterligare en termin därefter har dessutom huvuddelen av dessa återkvalificerat sig för att på nytt få stu- diemedel. Regeringen gör därför bedömningen att förslaget medför en minskning av utgifterna i studiemedelssystemet med ca och därefter med ca . Regeringen avser att utvärdera effekterna av lagändringen. Förslaget bedöms få vissa konsekvenser för CSN:s administration. Den prövning av studieresultat som sker hos CSN är till viss del komplicerad och tidskrävande. Med den föreslagna förändringen kommer det att bli tydligare för tjänstemännen på myndigheten vilka krav som ska gälla och detta kommer att underlätta och effektivisera hanteringen. Det kommer dock att bli visst merarbete för myndigheten, bl.a. behöver nya interna rutiner tas fram och viss utbildning av myndighetens personal måste genomföras. Det kommer dessutom krävas informations- insatser till de studerande om förändringen. 11.4.3Konsekvenser för den enskilde Som angetts i avsnitt 8.2 finns det relativt stora kvalitetsbrister i den nuvarande prövningen av studieresultat. Det är svårt att på ett rättssäkert sätt förutse hur studierna ska gå och även bedöma olika typer av personliga förhållanden. Regeringens förslag kommer att förbättra rättssäkerheten för de studerande. För studerande på andra utbildningar än de eftergymnasiala innebär den föreslagna förändringen att be- stämmelsen som medger en prövning av personliga förhållanden som kan ha påverkat studieresultatet utgår och ersätts i stället av en prövning mot särskilda skäl. Detta innebär en uppstramning av den praxis som finns . Som angetts i avsnitt 8.2 finns dock beaktningsvärda skäl till att ha likformiga bestämmelser. Den uppstramning av praxis som regeringens förslag innebär kommer Prop. 2009/10:141 att medföra att ett ökat antal studerande kommer att få avslag på sina ansökningar om studiemedel. 11.5Avveckling av rätten till studiemedel med den högre bidragsnivån vid vissa eftergymnasiala utbildningar Avvecklingen av rätten till studiemedel med den högre bidragsnivån vid specialpedagogiska högskoleutbildningar beräknas medföra en besparing på ca , ca och ca därefter. Regeringen bedömer att CSN:s administration förenklas något då alla studerande på eftergymnasial nivå omfattas av en enhetlig bidragsnivå. 11.5.3Konsekvenser för den enskilde Den föreslagna förändringen syftar till att alla studerande på efter- gymnasial nivå ska ha lika finansieringsvillkor. Att rätten till studiemedel med den högre bidragsnivån avvecklas vid specialpedagogiska utbild- ningar på högskolenivå innebär att alla studerande på eftergymnasial nivå i fortsättningen omfattas av samma bidragsnivå (den generella nivån) inom studiemedlen. De ekonomiska förutsättningarna blir därmed mer rättvisa och lika för studerande på eftergymnasial nivå. Regeringen gör nedan i avsnitt 12 bedömningen att studerande som före har beviljats studiemedel med den högre bidrags- nivån för specialpedagogisk högskoleutbildning bör få behålla det högre bidraget som lämnats dem under fortsatta studier på sådan utbildning, dock inte för studier efter . Det innebär att en person som redan har rekryterats till studier inom specialpedagogik har möjlig- het att fullfölja dessa studier med den högre bidragsnivån. Personer som därefter antas har möjlighet att få studiemedel med den generella bi- dragsnivån. Enligt regeringens bedömning bör förändringen inte medföra orimliga konsekvenser för någon enskild. Anpassningar av studiestödet till Förslaget om utökad rätt till studiestöd för familjemedlemmar till EES- medborgare och schweiziska medborgare med uppehållstillstånd och deras familjmedlemmar med uppehållstillstånd beräknas öka statens utgifter med ca och därefter till . Beräk- ningen grundas på att antalet årselevplatser för vuxna studerande i gym- nasial och eftergymnasial utbildning är begränsat och inte ökar med efterfrågan. Rätten till grundläggande vuxenutbildning är dock rättighets- styrd, vilket innebär att antalet platser kan förväntas öka något med an- ledning av förslaget. Anpassningen av bestämmelserna om minsta omfattning och längd vid studier utomlands bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser då förslaget endast innebär ett förtydligande av rådande praxis. Förslaget om utökad rätt till studiestöd för familjemedlemmar till EES- medborgare och schweiziska medborgare med uppehållstillstånd och deras familjmedlemmar med uppehållstillstånd innebär förenklad ad- ministration för CSN då dessa personer får grundläggande rätt till svenskt studiestöd enligt nationella bestämmelser i studiestödslagen, under förutsättning att de har en varaktig anknytning till . Dock kan antalet ärenden komma att öka något i ett inledningsskede, vilket kan medföra en tillfällig ökad arbetsbelastning för CSN. De ökade kost- naderna som förslaget kan medföra bedöms dock rymmas inom myndig- hetens befintliga anslag. 11.6.3Konsekvenser för den enskilde De föreslagna ändringarna om utökad rätt till studiestöd för familje- medlemmar till EES-medborgare medför dels att en EES-medborgares familjemedlemmar ges möjlighet att fullt ut utöva sina rättigheter enligt unionsrätten, dels att villkoren för rätt till studiestöd enligt nationella bestämmelser blir lika för en EES-medborgare och dennes familje- medlemmar. Regeringen strävar efter ett studiestödssystem som är enkelt och tyd- ligt. Förslagen om familjemedlemmar till EES-medborgares utökade rätt till studiestöd och bedömningen om minsta studietid och minsta studie- omfattning vid studier utomlands gör regelverket inom studiestöds- systemet mer transparent och lätt att förstå för den enskilde. 12 Författningsreglering och ikraftträdande Regeringens förslag: De föreslagna ändringarna i studiestödslagen (1999:1395) ska träda i kraft . Bestämmelserna om att återbetalningspliktiga studiemedel, studielån och annuitetslån kan sägas upp till omedelbar betalning ska tillämpas i fråga om årsbelopp och avgifter som förfaller till betalning efter . Bestämmelserna om avskrivning av studielån vid vård av barn eller närstående ska tillämpas i fråga om vårdperioder som inleds efter . Bestämmelserna om tydligare prövning av studieresultat ska tillämpas på ansökningar som kommer in till CSN efter ikraftträdandet och avser tid därefter. Regeringens bedömning: Författningsregleringen till följd av ändrade bestämmelser för studiemedel för studier utomlands bör träda i kraft . Författningsregleringen till följd av avveckling av rätten till studie- medel med den högre bidragsnivån vid vissa utbildningar på högskole- nivå bör träda i kraft . Till en studerande som före ikraftträdandet har påbörjat en sådan utbildning och som har beviljats studiemedel för den bör studiemedel få lämnas enligt äldre bestäm- melser, dock längst till och med utgången av . Den studiesociala kommitténs och promemoriornas förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat några syn- Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen anser att det är angeläget att lagändringar och övriga författningsändringar träder i kraft . Det är bl.a. viktigt att CSN får möjlig- het att fatta interimistiska beslut så att myndigheten kan förhindra att fler felaktiga utbetalningar görs från studiestödssystemet. Vidare är det mycket viktigt att CSN snabbt kan komma i gång med en effektivare fordringshantering och en tydligare prövning av studieresultat. Reger- ingen föreslår därför att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen gör samma bedömning vad gäller de förordningsändringar som föranleds av denna proposition, med undantag av avvecklingen av rätten till studiemedel med den högre bidragsnivån vid studier på hög- skolenivå. Regeringen anser att denna förändring i stället bör träda i kraft så att information om förändringen hinner nå de stu- derande innan de söker till specialpedagogiska högskoleutbildningar. De studerande som före ikraftträdandet har beviljats studiemedel med den högre bidragsnivån för utbildning till specialpedagog bör dock även därefter kunna få studiemedel med den högre bidragsnivån att slutföra sådana studier, dock inte för studier efter . bestämmelser bör utformas i enlighet med detta. har den studerande möjlighet att fortsätta sina studier med studiemedel Prop. 2009/10:141 med den generella bidragsnivån. Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) I paragraferna har begreppet EG-rätten ersatts med . ringarna är följdändringar som görs mot bakgrund av att Lissabon- fördraget har trätt i kraft . I övrigt har viss språklig Ändringen behandlas i avsnitt 10.4. I tredje stycket har gjorts ett tillägg av innebörd att undantag från kravet i andra stycket på att studerande som är utländska medborgare ska ha permanent uppehållstillstånd i för att ha rätt till studiehjälp får göras även i fråga om utländska medborgare som har uppehållsrätt i enligt 3 a kap. 4 § utlänningslagen (2005:716) samt schweiziska medborgare som har uppehållstillstånd och deras familjemedlemmar som själva har uppehållstillstånd. Detta innebär således att även sådana ut- ländska medborgare som har fått uppehållsrätt i enbart i egen- skap av familjemedlem till en EES-medborgare samt schweiziska med- borgare som har uppehållstillstånd och deras familjemedlemmar som själva har uppehållstillstånd har rätt till studiehjälp, under förutsättning att den studerande har fått en varaktig anknytning till . rande ska dock fortfarande uppfylla övriga krav i andra stycket för att kunna få studiehjälp, dvs. vara bosatt i och ha bosatt sig här huvudsakligen i annat syfte än att genomgå studier. Paragrafen har i övrigt genomgått viss språklig modernisering. Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.2. I tredje stycket har gjorts ett tillägg av innebörd att undantag från kravet i andra stycket på att studerande som är utländska medborgare ska ha permanent uppehållstillstånd i för att ha rätt till studiemedel får i fråga om utländska medborgare som har uppehållsrätt i enligt 3 a kap. 4 § utlänningslagen (2005:716) samt schweiziska