prop · GX03102 · 2010-04-15 00:00:00 — Även om den grundläggande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun inom arbetsmarknads- politiken legat fast , har kommunerna blivit en allt viktigare aktör när det gäller arbetsmarknads- politiska insatser på lokal nivå. En viktig anledning till att kommunerna tar aktiv del i det arbetsmarknadspolitiska arbetet är att arbetslösheten är kostsam för kommunerna. Om arbetslösheten stiger utvecklas de kommunala skatte- intäkterna svagare som kostnaderna för ekonomiskt bistånd och arbetsmarknadsåtgärder ökar. 6.1Ansvarsfördelning mellan stat och kommun för arbetsmarknadspolitiken De kommunala arbetsmarknadsinsatserna genomförs i vissa fall i egen regi och med egna budgetmedel. I andra fall genomförs insatserna på uppdrag av och mot ersättning från Arbetsförmedlingen. Kommunerna har en skyldighet att ha en arbetslöshetsnämnd, vilket framgår av lagen (1944:475) om arbetslöshetsnämnd. Av lagen framgår också bl.a. att arbetslöshetsnämndernas uppgift är att vidta och på annat sätt främja kommunala åtgärder för att förebygga arbetslöshet eller minska verkningarna av arbetslöshet. Vidare framgår att arbetslöshets- nämnden ska handlägga frågor om kommunens hjälpverksamhet vid arbetslöshet, samarbeta med enskilda vilkas verksamhet rör syssel- sättningsfrågor samt underrätta Arbetsförmedlingen om en arbetskonflikt som påverkar hjälpverksamheten inom kommunen. Utöver ovanstående kan även kommunerna, med stöd av SoL, begära att den som uppbär försörjningsstöd ska delta i av kommunen anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om personen inte kunnat beredas någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Kommunerna får, efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen, anordna aktiviteter för deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilket framgår av lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter samt förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner. Kommunerna kan därutöver ingå överenskommelser med för tillhandahållande av tjänster, om lagen (2007:1091) om offentlig upphandling inte är tillämplig eller om det efter ett upp- handlingsförfarande visat sig att det inte finns någon annan lämplig aktör. Kommunala arbetsmarknadsenheter finns i de flesta kommuner Det finns kommunala arbetsmarknadsenheter i av kommunerna enligt Kommuner och Landsting (SKL)15. De kommunala arbetsmarknadsenheterna har dock ingen enhetlig utformning, utan de har som regel anpassats utifrån problembilden i den aktuella kommunen. Redovisning av resultat från kommunalt arbetsmarknadsarbete SKL har tillsammans med , , och kommuner tagit fram en modell för redovisning av resultatet av kommunalt arbetsmarknadsarbete, den s.k. effektutvärderingsmodellen. Modellen har börjat användas av allt fler kommuner och har 39 kommuner rapporterat in uppgifter om det kommunala arbetsmarknadsarbetet . I dessa kommuner har 30 600 personer deltagit i åtgärder, varav 21 000 avslutat dessa . Av de som avslutade gick (7 564 personer) till arbete eller studier, men skillnaderna mellan kommunerna var stor, . Om orsaken till avslutade åtgärder bryts ner, visar det sig att gick till ett osubventionerat arbete, till ett subventionerat arbete och till studier. Av de inskrivna på de kommunala arbetsmarknadsenheterna kom från Arbetsförmedlingen, från , från och från kommunernas introduktion av nyanlända invandrare. Resterande kom från ett flertal andra aktörer. Andelen som kommer från Arbetsförmedlingen till de kommunala arbetsmarknadsverksamheterna blir mindre . Däremot ökade andelen som kom från . I genomsnitt var en tredjedel av alla inskrivna i de kommunala arbetsmarknads- verksamheterna under . Här är skillnaderna mellan kommunerna stor, från inga inskrivna ungdomar till att de utgör av samtliga inskrivna. Även inskrivningstiderna har blivit längre på arbetsmarknadsenheterna. var det endast av deltagarna som var inskrivna än i de kommunala arbetsmarknads- verksamheterna. Andelen personer med funktionshinder utgjorde av de inskrivna och de avslutade deltagarna. Det är en grupp som har ökat i de kommunala arbetsmarknadsverksamheterna . 15Jacobson-Libietis, V., Schain, M.., kommuner och landsting, Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken - En redogörelse för aktuell lagstiftning och samverkansformer inom det arbetsmarknadspolitiska området (2008). 16Hanevold T., Kommuner och Landsting, Resultat av kommunala insatser i arbetsmarknadspolitiken 2008 (2010). Jobbtorgen i Skr. Ett exempel på arbetsmarknadsinsatser som bedrivs i regi är Jobbtorgen i . Insatsen kan komma i fråga för arbetslösa som uppbär försörjningsstöd, flyktingar eller arbetslösa ungdomar samt personer som studerar svenska för invandrare (sfi) med försörjningsstöd eller introduktionsersättning. En förutsättning för deltagande är att personerna har arbetsförmåga. Insatsens deltagare är till stor del personer som är anmälda vid Arbetsförmedlingen och som med även har rätt till insatser via Arbetsförmedlingen. På erbjuds bl.a. coachning, matchning till arbete samt studie- och yrkesvägledning. Jobbtorgen samarbetar med bemanningsföretag, organisationer, stiftelser, föreningar samt Arbetsförmedlingen och . Är den kommunala arbetsmarknadspolitiken effektiv? Är det bra för arbetsmarknadspolitikens effektivitet att kommunerna har en så pass aktiv roll? Det finns argument både för och emot detta enligt en rapport från ()17. Det finns enligt rapporten anledning att göra ytterligare studier och analyser av kommunernas roll inom arbetsmarknadspolitiken. De få kvalitativa studier som finns på området kan inte visa på att kommunala arbetsmarknadsinsatser verkligen stärker deltagarnas ställning på arbets- marknaden. Kostnader för kommunala arbetsmarknadsåtgärder Det finns inga tydliga definitioner på vad som är kommunala arbets- marknadsåtgärder, varför det kan vara svårt att särskilja kostnaderna för dessa. Enligt IFAU uppskattas kostnaderna för sysselsättningsfrämjande åtgärder till i genomsnitt av kostnaderna för ekonomiskt bistånd, dvs. ca 3,5 miljarder kronor18. I räkenskapssammandrag uppgår nettokostnaden för arbetsmarknads- insatserna till . Kostnaden för kommunala arbets- marknadsåtgärder uppskattas till enligt SKL.19 Stora skillnader i kostnader mellan kommuner De 39 kommunerna i SKL:s redovisning av de kommunala insatserna i arbetsmarknadspolitiken20 hade använt ca på olika arbetsmarknadsinsatser. Det motsvarar i genomsnitt 17Lundin M., IFAU, Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken, Rapport 2008:13 (2008). 18Lundin M., IFAU, Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken Rapport 2008:13 (2008). 19Jacobson-Libietis, V., Schain, M.., kommuner och landsting, Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken - En redogörelse för aktuell lagstiftning och samverkansformer inom det arbetsmarknadspolitiska området (2008). 20Hanevold T., Kommuner och Landsting, Resultat av kommunala insatser i arbetsmarknadspolitiken 2008 (2010). Det finns ett stort spann mellan den kommun Skr. 2009/10:102 som använder minst resurser och den som använder mest, från 30 till 6.3Kommunala arbetsmarknadsinsatser på uppdrag av arbetsförmedlingen Kommunernas medverkan inom de arbetsmarknadspolitiska program som Arbetsförmedlingen ansvarar för är främst som anordnare av arbetsplatsförlagda aktiviteter och som arbetsgivare för personer med nedsatt arbetsförmåga. Jobb- och utvecklingsgaranti samt jobbgaranti för ungdomar Regeringen införde en jobb- och utvecklingsgaranti samt en jobbgaranti för ungdomar. Jobb- och utvecklingsgarantin ersatte aktivitetsgarantin, och jobbgarantin för ungdomar ersatte det kommunala ca 68 000 arbetslösa inskrivna i jobb- och ca 52 000 i jobbgarantin för ungdomar. en viktig roll inom bl.a. praktikplatser och arbetsträning, dvs. att den arbetssökande deltar i arbetet under handledning i syfte att få en anpassad återgång tillbaka i arbetslivet. För arbetssökande där tidigare insatser varit resultatlösa kan kommunerna teckna överenskommelser med Arbetsförmedlingen om att, inom kommunernas egen verksamhet, ta emot arbetssökande för att göra en bedömning av deras arbetsförmåga. är kommunerna även anordnare av sysselsättningsplatser inom jobb- och utvecklings- garantins fas 3. Utöver praktikplatser erbjuder kommunerna, för de ungdomar som deltar i jobbgarantin för ungdomar, även olika jobbsökar- aktiviteter med coachning och studie- och yrkesvägledning. Lönebidrag, trygghets- och utvecklingsanställning samt skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden, bl.a. på grund av nedsatt arbetsförmåga, är särskilt viktiga för att dessa personer ska få en produktiv sysselsättning samt erfarenhet och kompetens som kan möjliggöra övergång till arbete utan stöd. Möjligheten till subventionerade anställningar har stor betydelse för att personer med funktionshinder ska få arbete. subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättning omfattade 2008 i genomsnitt 70 400 arbetstillfällen (exklusive anställningar vid ). Inom den kommunala verksamheten finns det personer med nedsatt arbetsförmåga som har en anställning med lönebidrag, trygghets- bidrag till en arbetsgivares lönekostnad för en anställd med som medför nedsatt arbetsförmåga. anställningen vänder sig till arbetslösa personer med så nedsatt arbets- förmåga att de behöver en större anpassning i arbetssituationen och ett mer långsiktigt stöd än vad som ges med lönebidrag. Utvecklings- anställning riktar sig till arbetslösa som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som behöver en tillrättalagd arbetssituation där de kan utveckla arbetsförmågan och öka möjlig- heterna till framtida arbete. Skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare Utöver ovan redovisade insatser finns insatsen Skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () som i allt väsentligt är en angelägenhet. I genomsnitt hade 5 000 personer OSA 2007. Av dessa kom av arbetstillfällena till stånd hos en kommun. Målgruppen för en OSA-anställning består av arbetssökande som har ett socialmedicinskt eller psykiskt funktionshinder samt av personer som är berättigade till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). OSA syftar till att ge dessa grupper möjlighet till anställning med utvecklande inslag. ska anställningen kunna leda till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Det är vanligt att de OSA-anställda arbetar tillsammans i särskilda grupper som skapas för ändamålet, exempelvis med skogs- och naturvård som annars inte skulle ha blivit utförd. Det finns dock också OSA- anställda som arbetar i de ordinarie förvaltningarna även om själva arbetsuppgifterna inte avser ett reguljärt arbetstillfälle. Kommunerna får driva verksamhet för att bereda anställning åt funktionshindrade enligt lagen (1970:663) om vissa kommunala befogenheter i fråga om sysselsättning för handikappade. Det krävs att verksamheten är anordnad så att den är särskilt lämpad för sysselsättning av funktionshindrade samt att anställning i verksamheten sker efter anvisning av Arbetsförmedlingen. Lagen innebär att kommunerna har större möjligheter att anordna särskilda verksamheter för funktionshindrade än vad de har för andra grupper. Det finns därför kommunala verksamheter där funktions- hindrade utför olika uppgifter åt externa kunder. Ett exempel på detta återfinns i där det kommunägda bolaget produktion AB erbjuder funktionshindrade arbete med montering, bearbetning och paketering av olika kunders produkter. Låg inskrivningsgrad vid arbetsförmedlingen för nyanlända SKL har kartlagt den service nyanlända har fått vid Arbets- förmedlingen.21 Endast en tredjedel av de nyanlända var inskrivna vid Arbetsförmedlingen. SKL bedömer att orsakerna till den låga inskrivningsgraden kan vara flera, såsom brister i samordningen mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen eller faktorer hos den nyanlände. Färre än av de nyanlända tog del av något program , att jämföra för samtliga inskrivna. Arbetsförmedlingen redovisar i en återrapportering till regeringen att strävan att få till stånd en ökad enhetlighet i servicen till de nyanlända i olika delar av landet har inneburit att allt fler nyanlända skrivs in på Arbetsförmedlingen och att samarbetet med kommunerna har förstärkts. 21 Bakshi A., Hatlevoll T., ., Kommuner och landsting, Matcha eller rusta? - Arbetsförmedlingens framtida insatser för nyanlända invandrade (2009). Kommungruppsindelningen, som delar in 290 kommuner i nio grupper, har gjorts av Kommuner och Landsting. Indelningen baseras på egenskaper som bl.a. folkmängd, läge, tätortsgrad, invånare per km2, pendlingsmönster och näringslivsstruktur. 1.Storstäder (3 kommuner) Kommun med en folkmängd som överstiger 200 000 invånare. Förortskommuner (38 kommuner) Kommun där mer än av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. Det vanligaste utpendlingsmålet ska vara någon av storstäderna. 3.Större städer (27 kommuner) Kommun med 50 000200 000 invånare samt en tätortsgrad överstigande . Pendlingskommuner (41 kommuner) Kommun där mer än av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. 5.Glesbygdskommuner (39 kommuner) Kommun med mindre än 7 invånare per kvadratkilometer och mindre än 20 000 invånare. 6.Varuproducerande kommuner (40 kommuner) Kommun med av nattbefolkningen , anställda inom varutillverkning och industriell verksamhet. 7.Övriga kommuner, över 25 000 inv. (34 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mer än 25 000 invånare. 8.Övriga kommuner, 12 50025 000 inv. (37 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har 12 50025 000 invånare. 9.Övriga kommuner, mindre än 12 500 inv. (31 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mindre än 12 500 invånare. Hur de enskilda kommunerna är inplacerade i dessa kategorier framgår av sammanställningen nedan. mindre än 12 500 Materiella anläggningstillgångar omfattar mark, byggnader, tekniska anläggningar, maskiner och inventarier. Dessa tillgångar ska värderas efter anskaffningsvärdet minus planenliga avskrivningar. Finansiella anläggningstillgångar avser värdepapper som förvärvats för långfristig placering samt långfristiga fordringar. Till avskrivningar hör planenliga avskrivningar av anläggningstillgångar. Även nedskrivningar hänförs normalt till avskrivningar, ifall de inte klassificeras som extraordinära. Avsättningar för pensioner och löneskatt omfattar pensionsskuld och särskild löneskatt enligt blandad modell. Utöver pensionsskulden redovisas även andra pensionsliknande skulder här, t.ex. garanti- pensioner. Övriga avsättningar omfattar sådana skulder som har en oklar förfallotid eller viss osäkerhet vad gäller storlek. Balanskravet innebär, enligt 8 kap. kommunallagen (1990:900), att budget ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om negativt resultat uppstår ska det redovisade egna kapitalet enligt balans- räkningen återställas . Huvuddelen av löpande externa kostnader, till exempel löner, arbetsgivaravgifter, hyror, bidrag, förändrad pensionsavsättning, utbetalde pensioner, inköp av varor och tjänster, läkemedel, etc. Samtliga periodiserade utgifter, exklusive moms, som är hänförbara till kommun- övergripande gemensam verksamhet, verksamhetsövergripande verk- samhet och till de olika verksamhetsformerna. Eget kapital är summan av tillgångar minus skulder och avsättningar. Kostnader och intäkter av väsentliga belopp som härrör från verksamheter som klart saknar samband med kommunens eller ordinarie verksamhet och som inte inträffar ofta eller regelbundet. Finansiellt sparandet utgör skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt nationalräkenskaperna. Finansnettot utgörs av skillnaden mellan finansiella intäkter och kostnader. Nedskrivningar och återföring av värdet för finansiella tillgångar på denna post. Även ränta på pensionsavsättning ingår. Förskoleklass är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. Verksamheten ska betraktas som undervisning i samma mening som i övriga skolformer, omfatta minst och vara avgiftsfri för sexåringar. Förskoleverksamhet vänder sig till barn till dess att de börjar förskoleklass eller den obligatoriska skolan. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. har barn i åldern rätt till avgiftsfri allmän förskola . Denna rätt kommer att utökas till att gälla från och med höstterminen det år barnet fyller . Skolbarnsomsorgen vänder sig till barn i åldern och bedrivs i form av fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. Pedagogisk omsorg utgör ett samlingsbegrepp där familjedaghem är ett exempel. Andra varianter kan till exempel vara olika flerfamiljslösningar. Den öppna förskolan vänder sig till barn som inte är inskrivna i förskolan och deras medföljande föräldrar. Kommuner och landsting ska, enligt 8 kap. kommunallagen (1991:900), ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. God ekonomisk hushållning innebär ett resultat som realt sett konsoliderar ekonomin. Barn som är bosatta i är skolpliktiga och ska börja skolan , eller när de är om vårdnadshavarna så önskar. De barn som inte kan gå i på grund av utvecklingsstörning kan gå i den obligatoriska särskolan. Vårdnadshavarna har dock rätt att begära att barnet ska gå i . För elever med dövhet eller hörselskada, grav språkstörning eller synskada kombinerat med ytterligare funktionshinder finns specialskolan. Gymnasieskolan är en del av det offentliga skolväsendet, avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller mot- svarande t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller . Det är en frivillig skolform som omfattar 17 nationella program samt special- utformade och individuella program. Utöver gymnasieskolan finns det fristående skolor som bedriver utbildning som motsvarar gymnasie- skolan. Utjämningssystemet, som i sin nuvarande form infördes , kan delas upp i fem olika delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, struktur- bidrag, införandebidrag och regleringsbidrag/-avgift. Ett kommunalförbund kan bildas av två eller flera kommuner eller landsting för att sköta driften av vissa verksamheter åt de samverkande kommunerna respektive landstingen. fattar även regionala och finansiella former av samverkan. Kommuner och landsting sammanslaget. Kostnadsutjämning för verksamhet för funktionshindrade finns det ett nationellt kostnadsutjämningssystem för kommunernas verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen (1993:389) om assistans- ersättning (). Köp av verksamhet förekommer dels när kommunen och köper in tjänster för användning i den egna verksamheten, dels när kommunmedlemmarna kan vända sig till privata av samhället godkända aktörer, t.ex. fristående skolor eller förskola i enskild regi, s.k. kundvalssystem där anordnarna ersätts av kommun för sina kostnader. Köp av verksamhet avser dels verksamhet som huvudsakligen skatte- finansieras, t.ex. skola och omsorg, dels verksamhet som brukarna helt eller till största delen själva finansierar, såsom vattenförsörjning och Kostnader för t.ex. en verksamhet efter att alla intäkter som hänförs till verksamheten räknats av. Utgör den del av kostnaderna som finansieras med skatteintäkter och generella statsbidrag. Nettokostnadernas andel av skatteintäkter, generella statsbidrag och Nettokostnadernas andel av skatteintäkter, generella statsbidrag och utjämning visar om skatteintäkterna, generella statsbidrag och utjämning täcker kostnaderna för den löpande verksamheten. täcks inte nettokostnaderna av skatteintäkter och generella Redovisade förråd, kundfordringar, kortfristiga placeringar, likvida medel samt övriga kortfristiga tillgångar. Kommuner och landsting ska enligt lagen (1997:614) om redovisning redovisa sina pensioner enligt den s.k. blandade modellen. Det innebär att en redovisningsmässig avsättning sker av nyintjänade pensionsförpliktelser. Den blandade modellen utgår från att pensionsåtaganden som upparbetats uppkommit i ett s.k. fördelningssystem. I den blandade modellen redovisas utbetalningar för gamla pensionsförmåner, som upparbetats i det gamla fördelnings- systemet, som kostnader. Pensionsförmåner intjänade kostnadsförs redan när de uppstår. I balansräkningen beaktas således endast pensionsåtaganden för de intjänade pensionerna medan de äldre pensionsåtagandena redovisas som ansvarsförbindelser. Kommuner och landsting bedriver till viss del verksamhet genom andra juridiska personer. I den sammanställda redovisningen ingår i regel de företag där kommunen eller har en ägarandel om eller mer. Även kommunalförbund ingår i den sammanställda redovisningen. I den sammanställda redovisningen konsolideras dessa uppgifter för att ge en komplett bild av hela kommunens ekonomi. Skatteunderlaget per invånare vid taxeringsårets ingång. Med skattesats avses den procentuella andel av den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten som en skattskyldig påförs i inkomstskatt. Total skattesats för en kommun utgörs av summan av skattesatserna för landsting och primärkommun Skatteunderlag utgörs av kommunalt beskattningsbar förvärvsinkomst för fysiska personer och dödsbon. Skatteunderlaget år T baseras på taxeringsunderlaget T-1, vilket avser inkomståret T-2. Skulder långfristiga och kortfristiga Långfristiga skulder avser skulder som förfaller till betalning senare än från bokslutsdagen. Kortfristiga skulder förfaller till betalning från bokslutsdagen. Soliditeten är ett nyckeltal som anger hur stor del av tillgångarna som är finansierade med eget kapital och är ett uttryck för kommunens betalningsförmåga på lång sikt. Verksamhetens externa intäkter i form av avgifter, försäljningsintäkter, specialdestinerade statsbidrag med mera. Bruttokostnader minus interna intäkter och försäljning av verksamhet till andra kommuner och landsting. Synonymt med externa bruttokostnader och kostnader för egen konsumtion. Summering av samtliga kostnader och intäkter. Ett överskott visar hur mycket den bokförda nettoförmögenheten (= eget kapital i balansräkningen) ökat jämfört med föregående år. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn