prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Det får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg. 6 § Utbildningen ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . dock minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte. 7 § Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter Huvudmannen ska också verka för att utbildning i svenska för invand- rare kan bedrivas under tid för vilken eleven får ersättning från sjukför- säkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och för att ut- bildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och 8 § Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete. 9 § Huvudmannen ska samråda med den berörda arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen som arbetsgivaren är bunden till genom kollektivavtal om en arbetstagares deltagande i utbildningen och utbild- 10 § För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad om- fattning av studierna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. 11 § Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare erbjuds dem som enligt 13 § har rätt att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns sär- skilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . 12 § Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. 13 § En person har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare det år han eller hon fyller , om 1.är bosatt i landet, och 2.saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som ut- bildningen syftar till att ge. En finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i kommunen men är bosatt i nära gränsen till och saknar sådana grund- läggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge, har det år han eller hon fyller också rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare. 14 § Den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig har inte rätt att delta i utbildningen. 15 § Huvudmannen beslutar om en person ska tas emot till utbild- ningen. Rätt att fullfölja utbildningen 16 § Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja kursen. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen ska upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Utbildningen får avbrytas även enligt bestämmelserna i 5 kap. 17 20 §§. 17 § Den för vilken utbildningen har upphört enligt 16 § andra stycket eller som frivilligt avbrutit utbildningen ska på nytt beredas sådan utbild- ning om det finns särskilda skäl för det. 18 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning 3 kap. 1321 §§. 19 § Betyg ska sättas på varje avslutad kurs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om betygssättning. 20 § Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. 21 § Betyg ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i för- hållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner som betygskri- terier. Betygskriterier ska finnas för varje kurs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om betygskriterier. 22 § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen bortses från enstaka betygskriterier eller från enstaka delar av betygskriterier. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla kraven för ett visst krite- rium. De kriterier som rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förord- ningar eller myndigheters föreskrifter ska dock alltid uppfyllas. 23 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i en kurs på grund av elevens bristande deltagande, ska betyg inte sättas på kursen. 24 § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning i svenska för invandrare ska ha möjlighet att genomgå prövning. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen. Prövning får göras endast hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen. Med prövning avses en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner som betygskriterier. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om prövning. 25 § Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. 26 § En elev i utbildning i svenska för invandrare kan få sina kun- skaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. 27 § Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om validering. 28 § Den som genomgått en kurs i utbildning i svenska för invandrare och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter viss utbildning. 29 § Rektorn utfärdar intyg. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även för intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om intyg. 23 kap. Entreprenad och samverkan Entreprenad 1 § Kommuner, landsting och enskilda huvudmän får enligt be- stämmelserna i detta kapitel med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag (entreprenad). De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksam- het enligt denna lag ska med de undantag som anges i detta kapitel gälla även vid entreprenad. 2 § Inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxen- utbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invand- rare eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. får uppgifter överlämnas på entreprenad. 3 § Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasie- särskolan får uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen över- lämnas på entreprenad. 4 § Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad. Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan får en enskild huvudman överlämna uppgifter som avser moders- målsundervisning på entreprenad. 5 § Om det finns särskilda skäl får regeringen efter ansökan av en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman i andra fall än som anges i 2 och 4 §§ medge att kommunen, eller den enskilde huvudmannen får överlämna åt någon annan att bedriva undervisning inom skolväsendet på entreprenad. 6 § Om en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman över- lämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad, får kommunen, eller den enskilde huvudmannen överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift. Kommunen eller får när det gäller vuxenutbild- ning och särskild utbildning för vuxna överlämna även den myndighets- utövning som hör till rektorns uppgifter. Kommunen får också överlämna sådan myndighetsutövning när det gäller utbildning i svenska för invand- rare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om entreprenader enligt 2 § och om så- dan undervisning på entreprenad som avses i 4 och 5 §§. 8 § En kommun får sluta avtal med en annan kommun om att denna ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom förskolan, fritids- hemmet, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. En kommun får också sluta avtal med ett landsting om att detta ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. 9 § En kommun får som huvudman överlåta ansvaret för sådana medicinska insatser som anges i 2 kap. 2528 §§ till ett landsting, om kommunen och är överens om detta. På samma sätt får ett landsting överlåta ansvaret till en kommun. Staten eller en enskild får som huvudman överlåta ansvaret för de medicinska insatser som anges i 2 kap. 2528 §§ till en kommun eller ett landsting, om huvudmannen och kommunen eller är överens om detta. 10 § Staten får som huvudman för sameskolan, efter avtal med en kommun, ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom förskolan. Särskilda utbildningsformer Kapitlets innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om internationella skolor (27 §§), utbildning vid särskilda ungdomshem (8 och 9 §§), utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt (10 §), utbildning vid folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare (1115 §§), utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution (1619 §§), utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats (2022 §§), annat sätt att fullgöra skolplikten (2325 §§), och bemyndiganden (26 §). 2 § Den som har skolplikt och som för endast är bosatt i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på grundskolenivå får fullgöra sin skolplikt i en godkänd sådan skola. Detta gäller dock inte sådana barn som avses i 7 kap. 5 och 6 §§. prövar frågor om godkännande av internationella skolor på grundskolenivå. Med internationell skola på grundskolenivå avses en skola med enskild huvudman som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i . För godkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdig med . Utbildningen ska för- medla kunskaper och färdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden ska ges i den omfattning som de elever som är bosatta i behöver. Regeringen får besluta att en internationell skola på grundskolenivå får ta emot andra barn än sådana som avses i första stycket för att de ska fullgöra skolplikten vid skolan. 3 § Huvudmannen för en godkänd internationell skola på grundskole- Prop. 2009/10:165 nivå ska av förklaras berättigad till sådant bidrag som avses i 4 § om 1.utbildningen följer ett annat lands läroplan och kursplaner eller en internationell läroplan och internationella kursplaner med anpassning till svenska förhållanden i den utsträckning som är rimlig, 2.utbildningens allmänna mål och värdegrund inte strider mot de all- männa mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det svenska skolväsendet, 3.elever som har svårigheter i skolarbetet erbjuds särskilt stöd, 4.eleverna erbjuds sådan elevhälsa som avser medicinska insatser som ska erbjudas inom , 5.elevavgiften är skälig med hänsyn till rimliga kostnader för verk- samheten, bidrag och omständigheterna i övrigt, 6.skolan är öppen för alla elever som avses i 4 §, med undantag för så- dana elever som det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter att ta emot för skolan, 7.urvalet, om det inte finns platser till alla behöriga sökande, görs på grunder som Skolinspektionen godkänner, 8.vårdnadshavare och elever ges tydlig information om den interna- skolans innehåll och inriktning mot fortsatta studier utomlands och om vad utbildning vid en internationell skola kan innebära vid fort- satt skolgång i det svenska skolväsendet, och 9.skolan följer övriga bestämmelser i denna lag och i andra före- skrifter som avser internationella skolor på grundskolenivå. Skolinspektionen ska i beslutet om rätt till bidrag ange det högsta antal elever som är folkbokförda i som omfattas av huvudmannens bidragsrätt. 4 § Elevens hemkommun ska lämna bidrag till huvudmannen för en godkänd internationell skola för en elev som enligt 2 § får fullgöra sin skolplikt där, om eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven. Bidraget ska lämnas från och med höstterminen det år eleven fyller och bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Har en elev ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i andra stycket, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en internationell skola på grundskole- nivå. Om inte kommunen och skolan har kommit överens om något annat, ska bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . 5 § Om en internationell skola erbjuder gymnasial utbildning som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller om skolan anordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate (internationell skola på gymnasienivå), ska Statens skolin- spektion förklara huvudmannen berättigad till sådant bidrag som avses i 6 § om 1.utbildningen följer ett annat lands läroplan och kursplaner eller en internationell läroplan och internationella kursplaner med anpassning till svenska förhållanden i den utsträckning som är rimlig, 2.utbildningen som helhet är likvärdig med utbildningen i gymnasie- skolan, 3.utbildningens allmänna mål och värdegrund inte strider mot de all- männa mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det svenska skolväsendet, 4.utbildningen förmedlar kunskaper som underlättar fortsatta studier utomlands, 5.undervisning i svenska språket och om svenska förhållanden ges i den omfattning som behövs för de elever som är bosatta 6.elever som avses i 6 § första stycket som har svårigheter i skol- arbetet erbjuds särskilt stöd, 7.elever som avses i 6 § första stycket erbjuds sådan elevhälsa som av- ser medicinska insatser som ska erbjudas elever i gymnasieskolan, 8.elevavgiften för elever som avses i 6 § första stycket är skälig med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten, bidrag och omständig- heterna i övrigt, 9.skolan är öppen för alla elever som avses i 6 § första stycket, med undantag för sådana elever som det skulle medföra betydande organisa- toriska eller ekonomiska svårigheter att ta emot för skolan, 10.urvalet, om det inte finns platser till alla behöriga sökande, görs på grunder som Skolinspektionen godkänner, 11.sådana elever som avses i 6 § första stycket och deras vårdnads- havare ges tydlig information om skolans innehåll och inriktning mot fortsatta studier utomlands och om vad utbildning vid en internationell skola på gymnasienivå kan innebära vid fortsatt utbildning i , och 12.skolan följer övriga bestämmelser i denna lag och i andra före- skrifter som avser internationella skolor på gymnasienivå. Skolinspektionen ska, för annan utbildning än sådan som leder fram till International Baccalaureate, i beslutet om rätt till bidrag ange vilket nationellt program utbildningen ska jämställas med i bidragshänseende. I beslutet ska Skolinspektionen även ange det högsta antal elever som är folkbokförda i som omfattas av huvudmannens bidragsrätt. 6 § Elevens hemkommun ska lämna bidrag till huvudmannen för den internationella skolan för en elev som genomgår sådan utbildning som avses i 5 § om 1. eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt stats- bidrag för eleven, 2. eleven antingen för är bosatt i eller har andra Prop. 2009/10:165 särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på gymnasienivå, 3. hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började. Bidraget enligt första stycket ska uppgå till det belopp som hem- kommunen och den internationella skolan kommer överens om. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilket belopp som elevernas hemkommuner ska betala enligt första stycket om dessa och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd ska kommunen, utöver vad som följer av andra stycket, lämna ett extra bidrag. Bidraget ska motsvara huvudmannens kostnader för det extra stödet under förutsättning att motsvarande kostnader skulle ha upp- kommit om eleven gått i en av kommunen erbjuden gymnasieutbildning. Kommunen behöver dock inte lämna extra bidrag om betydande organi- satoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i andra och tredje styckena, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en internationell skola på gymnasienivå. Om inte kommunen och huvudmannen har kommit överens om något annat, ska bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . 7 § Den kommun där den internationella skolan är belägen har rätt till insyn i skolans verksamhet. Utbildning vid särskilda ungdomshem 8 § Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilt ungdomshem) ska skolpliktiga barn, som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Utbildningen ska anordnas genom försorg av huvudmannen för hemmet. Den ska med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i eller i förekommande fall grundsärskolan eller special- skolan. Utbildning för icke skolpliktiga 9 § Den som är skolpliktig och vistas i ett hem som avses i 8 § första stycket och som inte lämpligen kan fullgöra skolgång på annat sätt ska genom huvudmannens försorg ges möjlighet att delta i kompletterande utbildning på grundskolenivå eller motsvarande eller i Prop. 2009/10:165 utbildning som motsvarar sådan utbildning som erbjuds i gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan. Utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt 10 § För intagna i kriminalvårdsanstalt får det anordnas utbildning som motsvarar vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna samt utbildning i svenska för invandrare. För sådan utbildning ansvarar Kriminalvården. Utbildning vid folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare 11 § Den som enligt 22 kap. 13 § har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare har rätt att i stället delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar utbildning i svenska för invandrare, om 1.folkhögskolan enligt sådana föreskrifter som har meddelats med stöd av 29 kap. 24 § har getts rätt att sätta betyg, anordna prövning samt ut- färda betyg och intyg, och 2.folkhögskolan har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen. 12 § Vad som sägs i 22 kap. 210, 13, 14, 16 och 17 §§ om utbildning i svenska för invandrare gäller också en folkhögskolas motsvarande ut- bildning som en person är behörig att delta i enligt 14 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att även andra bestämmelser i lagen ska gälla för 13 § Den som vill delta i en folkhögskolas utbildning som motsvarar utbildning i svenska för invandrare enligt bestämmelserna i detta kapitel ska anmäla detta till sin hemkommun. 14 § Kommunen ska i samband med ett beslut om mottagande enligt 22 kap. 15 § förklara eleven behörig att delta i utbildning i folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare om 1. de villkor som anges i 11 § är uppfyllda, och 2. anmälan har lämnats enligt 13 §. 15 § En folkhögskola som till sin utbildning i svenska för invandrare har antagit en elev som har förklarats behörig att delta i utbildningen enligt 14 §, har rätt till ersättning för kostnaden för elevens utbildning från elevens hemkommun. Ersättningen ska bestämmas med hänsyn till folkhögskolans åtagande och elevens behov och på samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen utbildning i svenska för invandrare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek och som ersättning får lämnas. Utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan Utbildning som motsvarar förskola, förskoleklass och fritidshem 16 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller någon annan institution, ska huvudmannen för institutionen svara för att barnet får tillfälle att delta i utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som erbjuds i för- skola, förskoleklass eller fritidshem. 17 § För sådana elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete och som vårdas på sjukhus eller en motsvarande institution ska särskild undervisning anordnas på sjukhuset eller institutionen. undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. 18 § Särskild undervisning enligt 17 § ska inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. 19 § Särskild undervisning enligt 17 § anordnas av den kommun där institutionen är belägen. Sådan undervisning ska stå öppen även för dem som fullgör skolplikt utanför skolväsendet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som ska gälla i stället för första stycket i de fall där institutionen är belägen i två eller flera kommuner. Utbildning i hemmet eller på annan lämplig plats 20 § För sådana elever som avses i 17 § men som inte vårdas på sjuk- hus eller en motsvarande institution ska särskild undervisning anordnas i hemmet eller på annan lämplig plats. Sådan undervisning ska så långt det är möjligt motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i. 21 § Särskild undervisning enligt 20 § ska inte ges en elev om den läkare som ansvarar för elevens vård avråder från det. ning får ges i hemmet endast om eleven eller elevens vårdnadshavare 22 § Särskild undervisning enligt 20 § anordnas av den som är huvud- man för den utbildning som eleven annars deltar i. Annat sätt att fullgöra skolplikten 23 § Ett skolpliktigt barn får medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag. Medgivande ska lämnas om 1.verksamheten framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt föreskrifter i denna lag, 2.behovet av insyn i verksamheten kan tillgodoses, och 3.det finns synnerliga skäl.