prop · GX03195 · 2010-04-15 00:00:00 — Den innebär att den samlade inkomsten som ska beskattas motsvaras av summan av konsumtions- utgifterna och nettoförmögenhetens för- ändring . Beskatt- ningsperiodens längd ska vara ett kalenderår eller ett 12 månader långt räkenskapsår. Det finns dock ingen gemensam norm för vilken skattenivå som ska gälla för de olika inkomstslagen tjänst, kapital och närings- verksamhet. Olika skattenivåer är således förenligt med . Olika grad av progressivitet i skatteskalan eller olika skatteuttag på arbetsinkomster jämfört med övriga inkomster anses vara för- enligt med . Vidare är skatte- reduktioner förenliga med under förutsättning att de är generella och inte gynnar vissa grupper av skattskyldiga. Därutöver har bl.a. följande preciseringar gjorts av för inkomstbeskattningen: Sparande ska ske med beskattade inkomster. Värdeförändringar ska beskattas när de uppkommer och inte vid realisationstillfället. Om värdeförändringen är negativ ska en skatterestitution dvs. en negativ skattebetalning medges. Värdet av oavlönat hemarbete och fritid ska inte ingå i skattebasen. Offentliga transfereringar ska utgöra skattepliktig inkomst. Den implicita avkastningen som egnahemsägaren eller bostadsrätts- innehavaren erhåller i form av boendet ska utgöra skattepliktig inkomst. Avskrivningar i näringsverksamhet ska hanteras efter ekonomisk livslängd. Endast ränteutgifter för lån till inves- teringar där avkastningen är skatte- pliktig ska vara avdragsgilla. 3.2Norm för indirekt beskattning av förvärvsinkomster Enligt för indirekt beskattning av förvärvsinkomster ska socialavgifter och allmän löneavgift eller särskild löneskatt utgå på all ersättning för utfört arbete. är i detta fall en enhetlig skattesats för respektive skatt eller avgift. Sådana ersättningar som är förmånsgrundande för olika socialförsäkringar ska ingå i underlaget för socialavgifter och allmän löneavgift. Övriga ersättningar för utfört arbete ska ingå i underlaget för särskild löneskatt. Nivån på den särskilda löneskatten ska återspegla vad som i ekonomisk mening kan anses vara skatteinnehållet i socialavgifterna, den allmänna löneavgiften och den allmänna pensionsavgiften. för mervärdesskatt är att i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster ska beskattas med normalskattesatsen . Undantaget från skatteplikt när det gäller uthyrning av fast egendom redovisas dock inte som en skatteutgift. Skälet är att skatteplikt för sådana tjänster skulle innebära en icke neutral beskattning av boende i hyresrätt och egnahem. Vidare anses det förhållandet att omsättning av finansiella tjänster och försäkringstjänster inte omfattas av mervärdesskatteplikt utgöra en del av i skatteutgiftsredovisningarna. Destinationsprincipen ska tillämpas vid internationella transaktioner, dvs. innebär att mervärdesskatt tas ut i det land där en vara eller tjänst konsumeras. Vidare innebär att offentlig myndighetsutövning inte är skattepliktig. Enligt är varor och tjänster som subventioneras med offentliga medel inte skattepliktig. Detta gäller för de fall den ingående mervärdesskatten är högre än den utgående mervärdesskatten på det subventionerade priset. Redovisningen av skatteutgifter inom punkt- skatteområdet omfattar endast energi- och koldioxidskatterna inklusive den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Energiskatten tar sikte på energianvändningen och är därför att all energiförbrukning ska belastas med samma skatt per kWh. En differentiering av skatteuttaget mellan el och övriga bränslen för uppvärmnings- och drivmedelsändamål är förenlig med . Skälet är att el och övriga bränslen är olika typer av energislag. För övriga bränslen är det förenligt med att differentiera mellan uppvärmning och drivmedel. Motivet är att energiskatten på drivmedel inte bara fyller övergripande fiskala syften utan också fångar upp vissa samhällsekonomiska kostnader av vägtrafiken såsom slitage på väg, buller- störning och olyckor. För förbrukning av el motsvaras av normalskattesatsen på el. För förbrukning av bränslen som används till uppvärmnings- ändamål motsvaras av skattesatsen på eldningsolja. För bränsle som används som drivmedel utgörs av skattesatsen för bensin i miljöklass 1, se tabell 3, avsnitt 7.1. för koldioxidskatten utgår från att skatten är avsedd att utgöra ett pris på utsläpp av koldioxid från fossila bränslen. Enligt ska skatten därför vara proportionell mot koldioxidutsläppen från respektive fossilt bränsle. Implicit speglar skattenivån en monetär värdering av den skada som en enhet utsläppt koldioxid från fossilt bränsle medför. Denna skada är densamma oavsett var utsläppen kommer ifrån. Därför sätts för koldioxidskatten lika med normal- skattesatsen oberoende av om det fossila bränslet används för uppvärmning eller som drivmedel. Energi- och koldioxidskatterna är endast avsedda att träffa bränsle som används som drivmedel eller för uppvärmning. Skatte- friheten för bränsle som används som råvara betraktas därför inte som en skatteutgift. Energiskatten på el är endast avsedd att träffa förbrukningen av el. Skattebefrielse för bränsle som används för elproduktion be- traktas inte som en skatteutgift. 3.5Skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet Regeringen har aviserat att det kan finnas skäl att vidareutveckla grunderna för den jämför- elsenorm som tillämpas där samhälls- ekonomiskt optimala skatter och samhälls- ekonomisk effektivitet väger tyngre vid en bedömning om en åtgärd utgör en skatteutgift eller inte. Ett utvecklingsarbete har initierats och i ett första steg har utifrån ekonomisk teori ett antal indikatorer på samhälls- ekonomisk effektivitet tagits fram. Dessa indikatorer kan användas för att avgöra om en skatteutgift är effektivitetshöjande. om enhetlig beskattning innebär i princip att ingen hänsyn tas till de motiv som ligger bakom en skatteutgift. Vid en strikt tillämpning tolkas alla avvikelser, oavsett syfte, som skatteutgifter. Motiven bakom en avvikelse kan emellertid variera. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika utgiftsområden som t.ex. bostad, miljö, arbets- marknad eller näringsliv i syfte att stärka dessa områden. Andra skatteutgifter har uppkommit till följd av den praktiska hanteringen i skatte- systemet. Det kan vara av administrativa skäl såsom enkelhet, legitimitet eller för att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde. I sådana fall är skatteutgiften skatte- tekniskt motiverad. Även om de skatte- tekniskt motiverade skatteutgifterna medför ett stöd för de grupper eller verksamheter som berörs, så saknar de direkt koppling till olika utgiftsområden. Ett kompletterande motiv kan vara att avvikelser anses förbättra den samhälls- ekonomiska effektiviteten. Samhälls- ekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Marknads- misslyckanden, i form av exempelvis externa effekter när en ekonomisk transaktion på- verkar en tredje part och skattekilar mellan konsument- och producentpriser, snedvrider resursallokeringen i samhället. Detta leder till en ineffektiv resursallokering så kallade dödviktsförluster uppstår. En annan resursallokering skulle därmed kunna leda till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Det kan därför vara samhällsekonomiskt motiverat med avvikelser från enhetlig beskattning om de förbättrar effektiviteten och därmed välfärden i samhället. Utifrån om enhetlig beskattning utgör dessa skatteutgifter ett stöd. De bidrar emellertid till en förbättrad samhällsekonomisk effektivitet och bör därför inte fullt ut jämföras med övriga skatteutgifter. Enhetlig beskattning leder i dessa fall till en välfärdsförlust. En viktig fråga är således om en skatteutgift kan anses förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och därmed välfärden. Hur en skatteutgift påverkar välfärden är beroende på vilken värdegrund t.ex. vilken vikt som läggs på fördelningen av tillgångar bedömningen utgår från. En vanligt förekommande för- enkling är att en åtgärd antas leda till ökad välfärd om vinsterna för dem som vinner på en regelförändring kan kompensera förlusterna för dem som förlorar på den. De som vinner på en skatteutgift är typiskt de som agerar på den aktuella marknaden, tillhör målgruppen för åtgärden eller påverkas av den externa effekt som internaliseras. Förlorarna kan vara svåra att identifiera då effekterna av en förändrad resursallokering kan vara vitt spridda i ekonomin. Förutom den offentliga sektorn, som förlorar skatteintäkter, är de troliga förlorarna de som agerar på närliggande marknader, tillhör en likartad eller konkurrerande målgrupp eller bidrar till den externa effekten. Till syvende och sist måste emellertid det demokratiska beslutssystemet värdera förändringen och anse att den nya välfärdsfördelningen är acceptabel. Utifrån ekonomisk teori har ett antal indikatorer på att en skatteutgift kan förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten identifierats. Dessa indikatorer är att: Dödviktsförluster, dvs. snedvridning av resursallokeringen, minskar, eller Negativa (positiva) externa effekter minskar (ökar). Även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt då det ställer stora krav på data och metod. En kvalitativ bedömning går dock oftast att göra. 3.5.1.Exempel på skatteutgifter och deras bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet Nedsättning av socialavgifter för unga Socialavgifter skapar en skattekil som utgörs av skillnaden mellan det som arbetsgivaren betalar för arbete och den ersättning som arbetstagaren får. Detta medför dödvikts- förluster och därmed uppstår en välfärds- förlust. Det medför också att färre personer arbetar än vad som skulle vara fallet utan avgifter. En nedsättning av socialavgifter för unga minskar, förutom den offentliga sektors skatteintäkter, också skattekilen på ungas arbete. Med unga avses personer som vid årets ingång inte har fyllt . På kort sikt leder detta sannolikt till att fler ungdomar anställs och att resurser överförs till arbetsgivarna då de betalar mindre sociala avgifter. På lång sikt kan det antas att resurserna förs över till ungdomarna då nedsättningen leder till att ungdomarnas löner justeras upp. Då unga ofta har en svagare anknytning till arbets- marknaden än äldre och ligger relativt långt ner i inkomstfördelningen har de en högre arbetsutbudselasticitet, dvs. är mer känsliga för löneförändringar, än genomsnittet.1 Detta medför att arbetsutbudet kan förväntas öka mer än för andra åldersgrupper vid lika stora löneökningar. Förutom den offentliga sektorn som förlorar skatteintäkter är de möjliga mottagarna av dessa skatteintäkter i form av olika transfereringar förlorare. Vidare ökar kostnaden för äldre arbetskraft relativt kostnaden för ung arbetskraft. Detta kan leda till undanträngning av äldre arbetskraft. I den mån den undanträngda arbetskraften inte finner nya jobb motverkas eventuella välfärdsvinster av nedsättningen. Nedsättningen av socialavgifter för unga kan således förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten. Indikatorer på detta är att dödviktsförlusterna på arbetsmarknaden för unga minskar och att sysselsättning och 1Arbetsutbudselasticiteten anger den procentuella förändringen i arbetad tid som följer en procents ökning i timlönen. realinkomst kan öka om undanträngningen av äldre arbetskraft inte är för stor. Generell nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin Generellt gäller att den samhällsekonomiska effektiviteten kan förbättras om externa effekter internaliseras i priset på en vara, t.ex. genom införandet av en punktskatt på en miljöstörande verksamhet. Ett sådant exempel är koldioxidskatten. Koldioxidskatten ska betalas för utsläpp av fossil koldioxid. Den bör vidare vara neutral mellan olika fossila bränslen och i allt väsentligt heltäckande, så att varje kilogram koldioxid kostar lika mycket att släppa ut oberoende av bränsle och hur bränslet används. Avsteg från denna princip kan dock vara samhällsekonomiskt motiverat om risk för att koldioxidläckage uppstår. Koldioxid- läckage uppstår när utsläppen flyttar till länder som inte är bundna av utsläppsreduktioner genom internationella åtaganden. Risken för koldioxidläckage är avhängig hur ett framtida globalt klimatavtal efter 2012 ser ut. Grovt sett kan bränsleförbrukning från hushålls- och servicesektorn inte flytta, medan bränsleför- brukning inom industrin riskerar att flytta på ett sådant sätt att koldioxidläckage uppstår. Koldioxidskatten utgår från en generell nivå som bestäms av beslutsfattarnas () värdering av minskade koldioxidutsläpp från de svenska hushålls- och servicesektorerna. Därutöver utgår en nedsatt nivå som beaktar risk för koldioxidläckage för industrin m.m. utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. För att utsläppsminskningar ska kunna nås på ett kostnadseffektiv sätt, är det i ett första skede angeläget att begränsa dessa nedsättningar, med beaktande av risk för koldioxidläckage. har beslutat (prop. 2009/10:41) att koldioxidskatten på bränslen för upp- värmning inom industrin utanför handels- systemet samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna ska höjs från dagens till av den generella koldioxidskattenivån 2015. Ett första steg, till , tas . Ett viktigt skäl till minskad nedsättning av koldioxid- skatten är att risken för koldioxidläckage har minskat i och med att energiintensiv industri omfattas av handelssystemet. En minskad nedsättning av koldioxids- katten kan därmed förbättra den samhälls- ekonomiska effektiviteten, genom ökad internalisering av den externa effekten i priset. Beräkningen av skatteutgifterna baseras på en periodiserad redovisning, vilket innebär att skatteeffekterna avser det år den underliggande ekonomiska aktiviteten sker. Uppbördsförskjutningar beaktas således inte. Den grundläggande beräkningsmetoden för skatteutgifterna är statisk. Det innebär att ingen hänsyn tas till effekter på skattebasernas storlek som eventuellt uppkommer genom skattereglernas effekt på individers och företags beteenden. Innebörden av detta kan t.ex. vara att ett slopande av en skatteutgift inte ger en så stor intäktsförstärkning som den statiskt beräknade effekten i tabell 2 anger. Det finns saldopåverkande och icke saldo- påverkande skatteutgifter. I det följande beskrivs skillnaden mellan dessa två. De saldopåverkande skatteutgifterna redovisas både netto- och bruttoberäknade. Den netto- beräknade skatteutgiften visar det faktiska skattebortfall som skatteutgiften medför. Om stödet istället hade getts på utgiftssidan skulle det motsvaras av en skattefri transferering. Exempel på sådana skattefria transfereringar på utgiftssidan är barnbidrag och bostadsbidrag. Skatteutgifterna redovisas även brutto för att kunna jämföras med skattepliktiga transfereringar på utgiftssidan. Exempel på sådana transfereringar är sjukpenning och föräldrapenning. Vid beräkningen av en bruttoberäknad skatteutgift justeras de nettoberäknade skatte- utgifterna upp med hänsyn till den marginalskatt som gäller för de aktuella skatte- subjekten. Antag t.ex. en skatteutgift som ger ett skattebortfall netto i inkomstslaget tjänst på 100. Det är detta som är statens intäkts- bortfall till följd av skatteutgiften. Om denna skatteutgift ska kunna jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan måste skatteutgiften räknas upp med den marginal- skatt som gäller för inkomstslaget, vilket ger åtgärdens bruttoeffekt. Under antagandet att marginalskattesatsen uppgår till blir den bruttoberäknade skatteutgiften (=100/(1 0,40)), vilket kan jämföras med ett skattepliktigt stöd på utgiftssidan. På utgiftssidan finns det såväl skattefria som skattepliktiga transfereringar. Enligt den norm som gäller för inkomstbeskattningen ska offentliga transfereringar utgöra skattepliktig inkomst. Det innebär att skattefria transfere- ringar automatiskt definieras som skatte- utgifter. Exempel på sådana, icke saldo- påverkande, skatteutgifter är barnbidrag och bostadstillägg för pensionärer. Orsaken till skattefriheten är närmast administrativ. För att kunna jämföra skattefria och skatte- pliktiga transfereringar krävs en komplett- erande redovisning, där bidragen först höjs, för att sedan beskattas så att bidraget efter skatt är lika stort. En sådan skattebeläggning innebär visserligen ökade offentliga utgifter, men ökar skatteintäkterna. Budgetsaldot påverkas således inte. Därför kallas dessa skattefria transfereringar för icke saldo- påverkande skatteutgifter. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett brutto- belopp, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för inkomstbeskattning. Redovisningen netto återfinns på utgiftssidan under respektive utgiftsområde. I detta avsnitt anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av betydelse tas också upp. Därtill kommenteras de största skatte- utgifterna inom respektive skatteslag. kommentarerna refereras genomgående till uppgifter om de bruttoberäknade skatte- utgifterna . Skälet till detta är att de bruttoberäknade skatteutgifterna kan jämföras med stöd på utgiftssidan. Se avsnitt 4 för en redogörelse av skillnaden mellan netto- och bruttoberäknade skatteutgifter. har energi- och koldioxid- skatterna räknats om efter prisutvecklingen (indexering). För el från havsbaserad vindkraft medges ett avdrag på /kWh . 5.2Saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag De totala saldopåverkande skatteutgifterna förväntas uppgå till ca brutto . Denna uppgift om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 2, tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänste- inkomstbeskattning är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till ca brutto. Den största skatteutgiften inom kapitalin- komstbeskattning förväntas vara värdeförändring på eget hem och bostads- rätt. Denna skatteförmån orsakas av att värde- förändringen inte beskattas löpande utan först vid realisation. Dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov då vinsten har realiserats. För bedöms skatteförmånen uppgå till ca . 5.2.2Indirekt beskattning av förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt den största. beräknas skatteutgiften uppgå till brutto. Den största skatteförmånen inom mervärdes- skatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till brutto. Inom punktskatteområdet ger nedsatt skatt till /kWh för elförbrukning inom industrin upphov till beskattningsbara förmåner på . En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomst- skatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Skattereduktion- erna beräknas sammanlagt uppgå till brutto . Den enskilt största skatteutgiften är skatte- reduktion för hushållsarbete som beräknas uppgå till brutto. Det finns ett antal stöd som efter beviljande tillgodoförs målgruppen genom kreditering på skattekontot. Den sammanlagda skatte- utgiften för kreditering på skattekonto beräknas uppgå till brutto . De största skatte- utgifterna avser nystartsjobb och sjöfartsstöd och de beräknas uppgå till drygt 3,2 respektive brutto. Den största enskilda skattesanktionen uppgår till brutto och avser socialavgifter på icke förmåns- grundade ersättningar för arbete. 5.3Icke saldopåverkande skatteutgifter i sammandrag De icke saldopåverkande skatteutgifterna som redovisas här beräknas för uppgå till brutto. 6 Redovisning av skatteutgifter I tabell 2 redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 20092011. Tabellen inleds med saldopåverkande skatte- utgifter och avslutas med icke saldopåverkande skatteutgifter. De saldopåverkande skatte- utgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO), vilket framgår av kolumn 2 i tabellen. I appendix längst bak i skrivelsen finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden med förklaringar. I kolumn 2 i tabell 2 framgår även vilka skatteutgifter som är skattetekniskt motiverade (ST). I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett - i brutto- och nettokolumnerna betyder att utgiften inte är möjlig att beräkna. Ett u i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört (för de fall skatteutgiften har upphört men fortfarande har en offentligfinansiell effekt så redovisas effekten i tabellen). Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv verksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Avdrag för resor till och från arbetet Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid personalavveckling m.m. Förmån av miljöanpassade bilar EU-parlamentarikers kostnadsersättningar och förmåner Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Avdrag för kostnader för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier Utdelning och kapitalvinst på aktier i oäkta Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Regional nedsättning av egenavgifter Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år men är födda eller senare Avskaffad särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt 65 år men är födda eller tidigare Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller senare Avskaffad särskild löneskatt för anställda som fyllt men är födda eller tidigare Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av 000 kr/år Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger) Skattesats (avdragsrätt föreligger) Böcker, tidskrifter m.m. Försäljning av konstverk =300 000 kr/år Omsättning i ideella föreningar Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Särskild energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift