prop · GY0335 · 2010-11-04 00:00:00 — FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2005) och 1882 (2009) om barn i väpnade konflikter etablerade mekanismer för att övervaka, rapportera och straffa dem som använder eller rekryterar barn till väpnade konflikter. Från svensk sida är det viktigt att arbetet med barn och väpnade konflikter integreras i all relevant verksamhet. I är kvinnor och flickor särskilt utsatta. Förutom den generella bristen på resurser och konfliktens umbäranden, utsätts de också för omfattande ojämlikheter i hemmet och i samhället. Att förbättra kvinnors levnadsförhållanden är därför högt prioriterat och kan frigöra outnyttjade resurser i . Ett stärkt fokus på kvinnors ställning, men också främjandet av en god samhällsstyrning, inte minst mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, inklusive arbetet mot korruptionen, är därför centrala områden där tillsammans med andra givare bör driva på och bidra med ökade insatser och dialog. Inom dessa området finns också ett nära nordiskt samarbete. Utvecklingsinsatserna i har varit splittrade och det har förekommit stora brister i samordningen. ska därför verka för ökad biståndseffektivitet, inte minst i samarbete med övriga nordiska länder och i EU-kretsen. strävar efter att öka andelen bistånd som kanaliseras genom afghanska myndigheter. Det internationella samfundet har vid konferenserna i och antagit målet att av stödet ska kanaliseras genom afghanska myndigheter senast . Detta förutsätter reformer för att kompensera för en bristande afghansk förmåga att fördela och absorbera biståndet på ett bra sätt. Centralt i anpassningen för att möjliggöra ett ökat stöd via nationella system står effektiva åtgärder mot korruptionen. Stora flöden av internationellt bistånd är en central måltavla för korruptionen. Skyddsmekanismer och aktiv uppföljning av insatserna samt stärkt riskhantering, omsorgsfullt kanalval för de svenska insatserna, samt dialog har därför hög prioritet för att minska riskerna för korruption och oegentligheter. Vid sidan av stöd via nationella system kommer multilaterala och frivilligorganisationer att fortsätta att spela en viktig roll för att nå ut med stödet. Det långsiktiga utvecklingssamarbetet ska enligt den svenska strategin för utvecklingssamarbetet successivt öka till ca . Det svenska humanitära biståndet till uppgår till totalt . Av dessa går från årets kärnbidrag till WFP (Programme) och 10,4 miljoner via CERF (). Övriga medel fördelas på stöd till framförallt ICRC, UNHCR, , den enskilda organisationen , NRC (Norska flyktingrådet) samt svenska Röda Korset för deras arbete med internflyktingar och andra grupper i behov av humanitärt stöd. Utöver de avdelar regeringen av årets svenska kärnstöd till UNHCR:s program för afghanska flyktingar i och samt återvändande afghanska flyktingar. Omkring en fjärdedel av det långsiktiga biståndet riktas till det område i norra där har ett särskilt ansvar. Samordningen mellan detta bistånd och övriga svenska insatser i området ska stärkas och utvecklas. Som nämnts har förstärkt den civila närvaron vid den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad. Utöver biståndsinsatserna ansvarar den seniora civila representanten för kontakter med afghanska myndigheter samt internationella och enskilda organisationer i frågor som rör samhällsstyre och utveckling. Syftet är att stärka den svenska utvecklingsinsatsen i norr, samt att skapa synergier mellan säkerhets- och utvecklingsinsatser och samverkan med afghanska myndigheter, det civila samhället och internationella organisationer. Den seniora civila representanten kommer i detta sammanhang att ha en central roll för den politiska dialogen och utvecklingssamarbetet. Genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap stödjer även insatser som syftar till att minska sårbarhet för naturkatastrofer. För att säkerställa ökad flexibilitet bör beredning och beslut av biståndsinsatser så långt som möjligt delegeras till fältet. Beredskap måste också finnas att ompröva beslut, inte minst efter den afghanska regeringens prioriteringar och internationell biståndssamordning. bör vidare aktivt följa och påverka t.ex. Europeiska unionens gemensamma bistånd, liksom och fonder och program. är ansträngningarna att ytterligare stärka samverkan mellan , Sida, Försvarsmakten, Polisen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt både i fält och i centralt i en samlad svensk Afghanistanpolitik. Detta tar strategin för stöd till det internationella engagemanget i särskilt fasta på. 7Nuvarande och fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i har bidragit till den internationella säkerhetsstyrkan ISAF sedan den inrättades /02. har ledningsansvar för en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad (PRT) i Mazar-e i norra . Enheten ansvarar för säkerheten i de fyra provinserna . Etablerandet av ett turkiskt civilt PRT i har inte inneburit att säkerhetsansvaret inom PRT Mazar-e ansvarsområde har ändrats eftersom engagemang inriktas mot civila insatser. Det nuvarande svenska militära bidraget uppgår till ca 500 personer och består av chef, stab och förband. Förbandet består bl.a. av reducerade kompanienheter som utgår från den svenskledda regionala enhetens ansvarsområde samt vakt-, eskort-, underrättelse-, sjukvårds- och logistikenheter. Det svenska bidraget till den internationella styrkan omfattar även personal i utbildnings- och samverkansgrupperna, OMLT, som genom militär rådgivning bidrar till att bygga upp och stödja den afghanska armén liksom instruktörer vid den afghanska arméns stabs- och funktionsskolor. har också viss stödpersonal i samt personal vid de staber som leder ISAF. kommer, utöver nuvarande militära bidrag, en helikopterenhet bestående av två räddningshelikoptrar för medicinsk evakuering, att tillföras det svenska bidraget. bidrar med ca 160 personer till den svenskledda regionala enheten. kommer den finska styrkan att ha förstärkts upp till 195 personer. Huvuddelen av den svenska personalen kommer även fortsättningsvis att vara engagerad i norra för fortsatt arbete med att konsolidera säkerhetssituationen där. Utöver OMLT-personalen är det inte aktuellt att sända de svenska förband som står till förfogande för den regionala enheten till andra delar av . har förstärkningar genomförts både på den militära och den civila sidan i syfte att ytterligare kunna fokusera på stöd och samverkan med de afghanska strukturerna. Som en följd av detta har förbandets materiel och struktur fortsatt att anpassas för att kunna verka inom hela det operativa området, vilket ställer större krav på lednings- och logistikfunktionen. Denna anpassning fortsätter kontinuerligt. Manöverenheter och en transportflygenhet har tillförts under begränsade perioder. I samband med uppbyggnaden av den afghanska armén ökar behovet av ytterligare resurser inom detta område. Mot bakgrund av detta skedde en utökning av de svenska OMLT- och instruktörsbidragen . Drygt 70 befattningar inom ramen för det svenska militära bidraget är inriktat på utbildning av och rådgivning till de afghanska säkerhetsstyrkorna. De truppförstärkningar och omstruktureringar som har genomförts , i enlighet med ISAF:s uppdrag från och den övergripande militära strategin, har som syfte att fortsatt förbättra säkerheten i landet samt bygga upp de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga att själva ansvara för landets säkerhet. De amerikanska förstärkningarna i norra området har inneburit förstärkningar framför allt vad gäller stöd till uppbyggandet av den afghanska polisen, särskilt utbildning av gränspolisen. Den omstrukturering av befintliga bidrag som har genomförts i det norra området, inklusive de svenska och finska, har medfört en större flexibilitet och närvaro över ytan. På norsk sida görs en löpande anpassning av den militära närvaron. Detta stärker ytterligare förutsättningarna för samnordiska lösningar, bl.a. avseende kapacitetsbyggande av afghansk armé och polis. I och med tillförseln av ett stort antal amerikanska helikoptrar för medicinsk evakuering har denna förmåga avsevärt förbättrats i det norra operationsområdet. Den svenska förstärkningen med en helikopterenhet med start innebär ett viktigt komplement till den regionala ledningen i syfte att se till att behoven täcks . Som regeringen redogjort för omfattar den regionala enheten även en civil komponent för att lösa enhetens politiska och utvecklingspolitiska uppgifter och för att tillvarata möjligheten till synergier mellan säkerhetsskapande insatser och andra insatser. För att stärka enhetens samlade möjligheter har regeringen inrättat en ledande civil funktion för att bl.a. bistå med samordning och kontakter med bland annat afghanska myndigheter i området. Arbetet med att stärka de civila inslagen i insatser i kommer att fortsätta, med sikte på en övergång till civil ledning 2012. I det militära förbandet ingår även en svensk juridisk rådgivare och en rådgivare i jämställdhetsfrågor. Sammantaget utgör den civila komponenten, inklusive rådgivare, den regionala enhetens stöd till afghanska myndigheter och underlättar samarbetet med internationella organisationer verksamma i området. 8Regeringens överväganden om fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan Regeringens förslag: Efter överläggningar med Socialdemokraterna och de gröna, föreslår regeringen att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 855 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2011, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Regeringens bedömning: kommer den svenska planerade militära insatsen på plats i att vara cirka 500 personer. Ett tillskott för att förbättra säkerheten genom två räddningshelikoptrar sker dessutom. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Som regeringen redogjort för (avsnitt 5.2) har bemyndigat etablerandet av en internationell säkerhetsstyrka i genom beslut i enlighet med kapitel VII. beslut utgör därmed en tydlig folkrättslig grund för insatsen. Regeringen konstaterar även att ISAF verkar i på inbjudan av den afghanska regeringen. Den svenska insatsen utgör enligt regeringens bedömande en väpnad styrka enligt 10 kap. 9 § regeringsformen. Där framgår det att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta givits i lag, eller en skyldighet föreligger enligt en internationell överenskommelse som godkänt. Eftersom bemyndigande i lag saknas för regeringen i detta fall och eftersom någon internationell överenskommelse inte ingåtts som innebär en skyldighet att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för insatsen, ska regeringen begära medgivande för deltagande med en väpnad styrka inom ramen för den internationella säkerhetsstyrkan ISAF. Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för den internationella säkerhetsstyrkan i från . Den internationella säkerhetsstyrkan ISAF:s mandat har genom säkerhetsrådets resolution (2010) utsträckts att gälla till och med . FN kan antas fortsätta att förlänga mandatet för den internationella säkerhetsstyrkan med i taget framöver. Mot bakgrund av den hittillsvarande utvecklingen gör regeringen, efter överläggningar med Socialdemokraterna och de gröna, följande bedömning. medverkan i de internationella insatserna för att hjälpa sker på basen av dels beslut fattade av och dels den nya inriktning av den samlade politiken som lades fast av den av FN och gemensamt ledda . vill vara en aktiv partner i de av och beslutade ansträngningarna. Som en följd av detta krävs också en ny inriktning av de samlade svenska insatserna i . Inom säkerhetsområdet vill regeringen aktivt medverka till att förverkliga presidents mål att de afghanska säkerhetsstyrkorna ska kunna leda och genomföra operationer i alla provinser . Detta kommer att kräva förstärkta internationella insatser för att utbilda och stödja de samlade afghanska säkerhetsstrukturerna. Det är framgången i dessa som kommer att möjliggöra ett stegvis överlämnande av säkerhetsansvaret i olika delar av landet. De bedömningar och det arbete som kommer att utföras i gemensamma () kommer att styra hur denna process sker i riktning mot det uppsatta målet. Regeringen kommer löpande att informera om hur arbetet inom JANIB fortskrider i detta avseende liksom vad gäller i stort. Avgörande kommer att vara den faktiska utvecklingen i olika provinser och distrikt. Efter överlämnande av säkerhetsansvar i landets olika delar kvarstår ett åtagande om internationella insatser för hjälp med utbildning och stöd av armé, polis och andra säkerhets- och rättsorgan. kommer ett arbete att inledas med att närmare planera för svenska insatser i detta syfte. kommer den svenska planerade militära insatsen på plats i att vara cirka 500 personer. Ett tillskott för att förbättra säkerheten genom två räddningshelikoptrar sker dessutom. Regeringen fäster stor vikt vid säkerheten för all svensk personal. Det är regeringens bedömning att ett successivt överlämnande av säkerhetsansvar också i den del av som omfattas av och PRT kommer att kunna inledas . Med detta skapas ett bättre underlag för ställningstagande till omfattningen av de fortsatta svenska insatserna med stridande trupp och därefter. Inriktningen är att kunna se konkreta resultat av processen med överförande av säkerhetsansvar och att den kan möjliggöra en minskning av de stridande trupperna. Strategin är en successiv förändring från stridande trupp till stödjande säkerhetsinsatser. Ambitionen är att denna process ska vara avslutad senast vid utgången av 2014. I samband med detta bör en övergång till en civil ledning för de samlade svenska insatserna i norra , inklusive biståndsinsatser, ske. En fortsatt samverkan med eftersträvas självfallet, och förutsättningarna för ett vidare nordiskt samarbete i regionen bör också prövas. Ökade civila resurser av olika slag kan behöva tillföras. kommer att fortsätta att förstärka de olika civila satsningarna i , med betoning på dess norra delar. Regeringen vill öka de humanitära insatserna genom främst FN, men också satsningar på bl.a. rättssektorn och utbildning i samarbete med de afghanska myndigheterna. Regeringen kommer att verka för ökade insatser för hälsovård, infrastruktur och bekämpning av korruption. engagemang för är långsiktigt och starkt. kommer - inom ramen för FN och Europeiska Unionen, men också i övrigt - att fortsätta ett aktivt engagemang för fred och försoning, utveckling och stabilitet och inte minst för respekten för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter i och i den vidare regionen. Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. En sådan förstärkning kan omfatta såväl tillförsel av personal och materiel som undsättning och evakuering. En förutsättning för en sådan åtgärd är att den sker i överensstämmelse med folkrätten. En evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och tidskritisk. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den specifika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen och kostnaderna för en sådan insats. Hotbilden för den svenska personalen kommer att variera. Försvarsmakten har även i fortsättningen i uppgift att göra en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och utifrån denna bedömning vidta eventuella åtgärder. Mot denna bakgrund söker regeringen medgivande att ställa en väpnad styrka om högst 855 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i , ISAF, till utgången av december månad 2011. kommer den svenska planerade militära insatsen på plats i att vara cirka 500 personer. Ett tillskott för att förbättra säkerheten genom två räddningshelikoptrar sker dessutom. Utöver detta kan tillfälliga förstärkningar komma att tillföras. Regeringen beräknar 1 för föreslagen verksamhet inom ramen för ISAF . I budgetpropositionen har regeringen beräknat medel för en fortsatt insats avseende ISAF. Mot denna bakgrund har regeringen föreslagit att totalt 2 anvisas för sjätte utgiftsområdets anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. Regeringen bedömer att eventuella merkostnader för en förstärkning och/eller evakuering ryms inom föreslagna medel för detta anslag. (Afghanska säkerhetsstyrkorna) Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (FN:s kvinno- (avväpning av illegalt beväpnade grupper) Election Complaints Commission (Valklago- kommissionen, ett FN-stött afghanskt organ för granskning och översyn av valprocessen) European Union Election Observation Mission (Europeiska Unionens valobservatörsinsats) (EU:s polisinsats i ) (EU:s särskilde representant) (ISAF:s operativa kommando) Independent Directorate of Local Governance (afghansk myndighet för lokalt samhällsstyre) (, afghansk myndighet ansvarig för genomförande av val) (Internationella poliskommittéen) (styrelse som samordnar och övervakar Nato Training Mission (Natos träningsmission för afghanska nationella armén Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (FN:s kontor för humanitär (internationell koalition i ) Operational and Liaison Teams (utbildnings- och samverkansgrupper för den (regional enhet för säkerhet och United Nations Assistance Mission in (FN:s civila stödmission i United Nations High Commissioner for United Nations Office on Drugs and Crime (mot narkotika och brottslighet) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2010/11:35 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF).