prop · GX03232 · 2010-06-28 00:00:00 — Beslutsfattare och olika yrkesgrup- per måste ha kunskap om barns levnadsvillkor och om hur barnets rättig- heter ska omsättas i beslut och åtgärder som rör barn och följa upp så- dana beslut och åtgärder ur ett barnrättsperspektiv. Samverkan mellan olika aktörer och verksamheter i frågor som rör barn är särskilt viktig i kommuner och landsting för att kunna säkerställa de rättigheter som varje barn har. För att öka kunskapen om barnets rättigheter och om hur kan tillämpas är det också viktigt med samordning och samverkan mellan staten och den kommunala nivån. Överenskommelsen mellan regeringen och SKL ska främja ett hel- Prop. 2009/10:232 hetstänkande i arbetet med barnets rättigheter och syfta till att öka kun- skapen om hur barnets rättigheter kan omsättas i verksamheter i landsting och kommuner. Överenskommelsen ska gälla och utgångspunkten är att arbetet ska vara långsiktigt. SKL ska genomföra en kartläggning för att få kunskap om behov och efterfrågan avseende fortbildning och andra stödinsatser om barnkon- ventionen och dess tillämpning i olika verksamheter. Utifrån kartlägg- ningen ska SKL ta fram en handlingsplan för hur barnets rättigheter kan stärkas i kommuners och landstings verksamheter. Förutsatt att godkänner den av regeringen föreslagna strategin för att stärka barnets rättigheter i ska den vara utgångspunkt i framtagandet av hand- lingsplanen. SKL och ska samråda om vilka åtgärder i handlingsplanen som ska genomföras. ska bistå SKL i genomförandet av överenskommelsen. 5.2.2Uppdrag till att sprida och kommunicera den nya strategin Förutsatt att godkänner den föreslagna strategin för att stärka barnets rättigheter i avser regeringen att ge i uppdrag att sprida och kommunicera den till berörda målgrupper på statlig, regional och lokal nivå. 5.2.3Tematiska dialoger för ökad samsyn och samordning i barnrättsfrågor utifrån rekommendationer Regeringen har tagit initiativ till tematiska dialoger där Barnombuds- mannen, frivilligorganisationer, myndigheter och Kommuner och Landsting (SKL) deltar. Syftet är att bidra till en ökad samsyn och samordning i frågor som rör barnets rättigheter. Temadialogerna tar sin utgångspunkt i de senaste rekommendationer som för barnets rättigheter () lämnat till , se närmare avsnitt 4.1. genomförde ett första möte kring rekommendationer med ett antal frivilligor- ganisationer som arbetar för barnets rättigheter. Med utgångspunkt i detta möte identifierades ett antal särskilt angelägna temaområden som utgår från rekommendationerna för en fördjupad dialog med berörda aktörer. Dit hör att stärka barnets rättigheter genom lagstiftning, barns kunskaper om sina rättigheter, yrkesgruppers kunskaper om barnets rättigheter och den praktiska tillämpningen av dessa rättigheter samt uppföljning av barns levnadsvillkor. Andra områden är våld mot barn, sexuell exploate- ring av barn samt barns ekonomiska utsatthet. En första temadialog om att stärka barnets rättigheter genom lagstift- ning har hållits . kommer att fortsätta med de tematiska dialogerna i syfte att ta del av berörda myndigheters, frivilligorganisationers och andra aktörers erfarenheter. kommer vara ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete inom Prop. 2009/10:232 barnrättspolitiken och inför regeringens kommande rapportering till . Regeringen ser ett behov av samlad kunskap inför framtida över- väganden och beslut för att genomföra regeringens barnrättspolitik. Regeringen avser därför att initiera en kartläggning för att belysa svensk lagstiftnings och praxis överensstämmelse med de i fastslagna rättigheterna. 5.2.4Ett nytt uppföljningssystem för barnrättspolitiken I förslaget till strategi för att stärka barnets rättigheter i betonas att det måste finnas aktuell kunskap om barns levnadsvillkor till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. Regeringen har uppdragit åt att utveckla ett nytt uppföljningssystem för att följa barns levnadsvillkor inom olika områden utifrån . har 2009 tilldelats medel för att påbörja detta arbete. Uppföljningssystemet ska användas för att mäta och beskriva de aspekter av barns levnadsvillkor som regeringen bedömer är centrala ur ett barnrättsperspektiv. Uppdraget utgår bl.a. från det förslag till uppföljningssystem som pre- senterats i departementsskrivelsen Ett uppföljningssystem för barnpoliti- ken (Ds 2007:9). Uppföljningssystemet består av följande målområden; en god levnadsstandard, bästa möjliga hälsa, en god utbildning, en trygg uppväxt, delaktighet i samhället och samhällets stöd och skydd. Målom- rådena är var för sig kopplade till och ger därigenom möjlighet att följa barns levnadsvillkor utifrån . Till varje målområde hör ett antal indikatorer. Ett uppföljningssystem ska inte enbart kunna användas för att i efter- hand följa utvecklingen av barns levnadsvillkor utan även kunna använ- das av beslutsfattare för att prioritera insatser. Därför ska målområden, bakgrundsvariabler och indikatorer finnas och följas och för olika grupper av barn samt på nationell, regional och lokal nivå. Dessa indikatorer ska också göras lättillgängliga på alla nivåer för aktörer vars arbete rör barn. Beslutsfattare på lokal nivå ska kunna göra jämförelser med andra delar av landet samt få en indikation på framtida problemom- råden. Regeringen kommer att ge () i uppdrag att utifrån målområdena beräkna indikatorer på statistiska underlag utifrån register hos flera myndigheter. Indikatorerna kommer att fortsätta ut- vecklas. I detta utvecklingsarbete är det viktigt att berörda myndigheter och forskare involveras. För att få en samlad bild av t.ex. graden av utsatthet bland barn i ett visst område eller hos en viss grupp krävs nya mått. Regeringen vill därför se över möjligheterna att ta fram nya ofärds- och utsatthetsindex beräknade på empiriska riskmodeller. Sådana modeller förutsätter longi- tudinella individdata, det vill säga data på individnivå och , där inte bara barnets utan även vårdnadshavarnas levnadsvillkor, socioeko- nomiska situation och bakgrund tas med. Insatser för att bekämpa våld mot barn Att bekämpa våld mot barn är ett prioriterat område för regeringen. En av principerna i förslaget till strategi för att stärka barnets rättigheter i Sve- rige är att barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang. För att få en helhetsbild av genomförda och pågående insatser för att förebygga och bekämpa våld mot barn redovisar regeringen i denna pro- position en samlad bild av regeringens arbete (avsnitt 4.3 och bilaga 1). En redogörelse lämnas också för de insatser som har genomförts ut- ifrån den nationella handlingsplanen mot sexuell exploatering av barn 2007 (bilaga 2). Handlingsplanen kommer att följas upp i sin helhet i samband med att rapporterar till 2012. I samband med den uppföljningen kommer regeringen också att överväga behovet av ytterligare åtgärder. Regeringen kommer med utgångspunkt i rekom- mendationer samt om våld mot barn (se vidare avsnitt 4.3) föra en dialog med frivilligorganisationer och andra aktörer på temat våld mot barn (se vidare avsnitt 5.2.3). Ett syfte med temadialogen är att fånga upp erfarenheter och synpunkter på de rekommendationer från som rör våld mot barn. Ett annat syfte är att inhämta dessa aktörers synpunkter på insatser för att bekämpa våld mot barn i och brister som de ser finns . Regeringen anser att det redan nu finns behov av att vidta åtgärder för att öka kunskapen om våld mot barn inom familjen. Nationella studier av barnuppfostran och barnmisshandel har gjorts . Studi- erna har visat att antalet fall av fysisk bestraffning mot barn drastiskt minskade varefter nivåerna legat väsentligen stilla. Den senaste undersökningen som gjordes 2006 av Stiftelsen huset visar resultat som tyder på att förekomsten av kroppslig bestraff- ning inte längre fortsätter att minska. I vissa avseenden finns en rapporte- rad ökning jämfört med undersökningarna . Detta gäller andelen föräldrar som knuffat, huggit tag i eller ruskat om sitt barn och det gäller främst mindre förskolebarn. visar fallskadestatistiken att ska- dor mot huvudet på spädbarn har ökat. Dessutom visar statistik att den polisanmälda misshandeln av barn har tredubblats . Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns behov av att genom- föra särskilda insatser som kan öka kunskapen om framförallt föräldrars våld och attityder till våld mot barn. Regeringen avser därför att ta initi- ativ till dels nationella studier, dels kunskapsspridande insatser till be- rörda yrkesgrupper. Det är vidare särskilt angeläget att nå blivande och nyblivna föräldrar med information om barns behov och utveckling för att därigenom förebygga att barn utsätts för våld inom familjen. Regeringen avser att utifrån den samlade bilden av regeringens insatser inom området, den kommande temadialogen med berörda aktörer om våld mot barn samt utifrån resultaten av de kartläggningar som ska genomföras (se vidare nedan), se över behovet av ytterligare åtgärder. Kartläggning av föräldrars attityder till och erfarenheter av kroppslig För att följa utvecklingen avser regeringen att bevilja medel till Stiftelsen för att genomföra nya nationella studier om barns och föräldrars attityder till och erfarenheter av kroppslig bestraffning och andra bestraffningsmetoder. ingår att gå igenom svenska studier av barnmisshandel och göra jämfö- relser med nordiska och internationella studier. Studie av orsakerna till ökning av polisanmäld barnmisshandel Den polisanmälda misshandeln av barn har tredubblats under de senaste presenterade 2000 en rapport kring orsakerna till den kraftiga ökningen av antalet anmälda fall av barnmiss- handel som skedde . Resultaten av undersökningen gav inte något säkert svar på frågan om en faktisk ökning av barnmisshandeln har skett , men orsaken till ökningen tillskrevs främst en har antalet anmälda fall av barnmisshandel mot barn i åldern 0 fortsatt att öka till Mot den bakgrunden avser regeringen att ge i uppdrag att kartlägga omfattningen och utvecklingen av barnmisshandel Uppdraget avser misshandel av små barn (0 ) inom familjen. I uppdraget ska även ingå att belysa i vilken ut- sträckning anmälningarna leder till åtal och lagföring samt vilka påfölj- der som utdömts. Insatser för ökad kunskap bland yrkesgrupper om våld mot barn Det är viktigt att tidigt upptäcka barn som utsätts för våld och annan kränkande behandling och erbjuda stöd till både barnet och familjen. Regeringen avser att bevilja medel till Stiftelsen för att ta fram en skrift om tidiga tecken på försummelse och barnmisshan- Skriften ska främst rikta sig till yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården, tandvården, samt förskola och skola och syfta till att öka möjligheterna till tidig upptäckt. Kunskap om försummelse och barnmisshandel ska finnas tillgänglig och spridas på olika sätt till de berörda yrkesgrupperna, bl.a. genom regionala konferenser som anordnas av Stiftelsen . samband med de regionala konferenserna ska även erfarenheter från det pilotprojekt för att förebygga våld mot spädbarn som genomför (se nedan) spridas. tionsmaterial om barnets rättigheter riktat till föräldrar som regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram (se nedan) ska uppmärksammas på konferenserna. Informationsmaterial till föräldrar om barnets rättigheter Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram och sprida ett informationsmaterial om barnets rättigheter som riktar sig till föräldrar och blivande föräldrar. Materialet ska ha ett särskilt fokus på relationen mellan barn och föräldrar och ta upp barnets rätt till skydd mot våld, såsom aga. ska samråda med Stiftelsen männa i framtagandet av materialet. Det ska spridas genom olika kanaler som når föräldrar och blivande föräldrar, en sådan viktig kanal är mödravårds- och barnavårdscentralerna. En annan viktig kanal för spridning av materialet är medier som särskilt vänder sig till föräld- rar, både sådana som offentliga aktörer och privata aktörer ansvarar för. Pilotprojekt för att förebygga våld mot spädbarn Regeringen anser att det är angeläget att såväl blivande som nyblivna föräldrar får kunskap om vilka behov spädbarn har och hur de kan han- tera situationer då barnet skriker för att på så sätt minska riskerna för våld mot spädbarn. En förälder kan under påverkan av sömnbrist, fru- stration och vid bristfälligt stöd och bristande kunskap skaka barnet då det skriker och därmed orsaka hjärnskador, så kallad shaken baby synd- För att motverka sådant våld mot spädbarn och öka kunskapen om sha- ken baby syndrome bland blivande och nyblivna föräldrar samt berörda yrkesgrupper stödjer regeringen ett pilotprojekt. medel för att i samarbete med Stock- holms läns landsting driva ett interventionsprogram för att förebygga våld mot spädbarn. Inom projektet utbildas mödra- och barnavårdsperso- nal och information om shaken baby syndrome sprids till blivande och En utvärdering av hur effektiv informationen är görs inom ramen för projektet. Regeringen anser att det är angeläget att erfarenheterna från projektet samt den information som utarbetats till yrkesgrupper och till nyblivna och blivande föräldrar också når personal och föräldrar i andra landsting. Regeringen avser att bevilja ytterligare medel till projektet med detta Samlad bild av regeringens insatser för att bekämpa våld mot barn I enlighet med konventionen om barnets rättigheter () ska barnet skyddas mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande innefattande sexuella övergrepp (artikel 19). Våld mot barn kan förekomma i en rad olika sammanhang såsom i hemmet, i skolan, på gatan och på andra platser. Föräldrarna är de som i första hand har ansvar för barnets uppfostran och utveckling, vilket också framhålls i . De flesta barn lever under trygga och goda förhållanden tillsammans med sina föräldrar. Samhällets roll är att stödja och komplettera föräldrarna i deras föräldra- skap. I en del familjer behöver samhället ta ett större ansvar genom insatser från den sociala barn- och ungdomsvården. Behoven kan variera och gäller ibland kortare perioder och ibland under barnets hela uppväxttid. Tidiga och tydliga insatser skall prägla samhällets arbete med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. För att bekämpa våld mot barn krävs olika typer av insatser inom olika områden och verksamheter. Ett flertal samhällsorgan har inom sina respektive verksamhetsområden ansvar för att förebygga våld mot barn och att stödja och skydda de barn som utsatts för våld. Det gäller t.ex. skolan, hälso- och sjukvården, , polis, åklagare och dom- stol. Flera samhällsorgan ansvarar också för tillsyn, kartläggningar, uppföljningar och utvärderingar inom berörda områden. Eftersom flera verksamhetsområden berörs blir samverkan viktig för att effektivt bekämpa våld mot barn. Genom samverkan kan insatser sättas in i ett tidigt skede vilket både kan minska det enskilda barnets lidande och de samhälleliga kostnaderna. Samverkan mellan aktörer bidrar också till en helhetssyn i bedömning och insatser. Våld mot barn är också en internationell fråga inom ramen för bl.a. FN, EU och . Vissa former av våld mot barn är också ett gränsöverskridande problem, t.ex. olika former av sexuell exploatering av barn, såsom barnpornografi. I denna bilaga redovisas en samlad bild av regeringens genomförda och pågående insatser inom olika områden för att bekämpa våld mot barn i olika sammanhang. Det handlar om samverkan, förebyggande åtgärder, skydd och stöd, barns rätt att komma till tals och få information, kompe- tensutveckling för berörda yrkesgrupper, kartläggning, uppföljning och utvärdering samt internationellt arbete för att bekämpa våld mot barn. Regeringen har tagit fram särskilda handlingsplaner inom olika områ- den; Nationell handlingsplan mot sexuell exploatering av barn, Hand- lingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrela- terat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Insatser som omfattas av dessa handlingsplaner och som berör barn redovisas i denna bilaga. När det gäller den nationella handlingsplanen mot sexuell explo- atering av barn redovisas också en särskild uppföljning av åtgärderna i handlingsplanen i bilaga 2 till denna proposition. Regeringen har den 27 fattat beslut om ytterligare en handlingsplan; Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Regeringen har haft ett ökat fokus på att stärka samverkan mellan aktörer för att bekämpa våld mot barn. Regeringen har bl.a. gett stöd till samver- kan på lokal nivå mellan skola, polis, socialtjänst samt barn- och ung- domspsykiatrin. Barnahusen är ett exempel på samverkan mellan olika aktörer när brott mot barn utreds. Länsstyrelserna har vidare haft i uppdrag att initiera och stödja samordningsinsatser och lokal samverkan för kvinnofrid och för barn som bevittnat våld. Riktlinjer och utvärdering av utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för brott fick 2005 tillsammans med , och i uppdrag att medverka till en etablering av flera försöksverksamheter med samverkan under gemen- samt tak vid utredningar där barn misstänks vara brottsoffer, så kallade barnahus. Försöksverksamheten har pågått under 20062007 på sex orter i landet. Uppdraget har redovisats till regeringen i form av en slutrapport. Vidare har fått i uppdrag att i samverkan med Åkla- garmyndigheten, och ta fram natio- nella riktlinjer och gemensamma kriterier för samverkan när barn miss- tänks vara utsatta för brott. Syftet med framtagandet av gemensamma riktlinjer är att säkerställa att samverkan vid utredningar kring barn sker på ett effektivt och rättssäkert sätt med barnets bästa i fokus. I uppdraget ingår också att låta utvärdera de verksamheter som bedrivits i så kallade barnahus. Syftet med utvärderingen är att ta fram underlag för bedöm- ning av om utredningarna anpassas till barnen och underlagen för rätts- processen och samhällets fortsatta insatser förbättras. Riktlinjerna och kriterierna delredovisades och bereds . Utvärderingen pågår och ska redovisas . Nätverksbyggande bland professionella som arbetar med skydd och stöd av barn utsatta för människohandel Regeringen har beviljat Stiftelsen bidrag för arbetet med att främja nätverksbyggande bland professionella verksamma inom , barn- och ungdomspsykiatrin och institutionsvården som arbetar med stöd och skydd för barn utsatta för människohandel. Stiftel- sen ska också tillvarata och sprida kunskaper om mångsidigt stöd till barn i som varit utsatta för människohandel. Stöd till samordning av insatser i länen för stöd till barn som bevittnar våld Länsstyrelserna har haft i uppdrag att inom ramen för sitt ansvarsområde ta initiativ till och på olika sätt stödja samordningen i länet av frågor som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor och stödja barn som be- vittnar våld. Uppdraget redovisades 2009 och visar bl.a. att 19 av 21 länsstyrelser genomfört aktiviteter som syftar till att samordna arbetet med våldsutövande män och lika många har genomfört aktiviteter som stärker samordningen av skyddat boende. Vidare har 13 länsstyrelser genomfört insatser till stöd för några eller någon av de särskilt utsatta grupperna; äldre, kvinnor med funktionsnedsättning, missbruksproblem eller kvinnor med utländsk härkomst m.m. Målet för verksamheten ska vara att säkra ett gott och rättssäkert stöd för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Utbyte av kunskap och goda erfarenheter bör främjas. Viktiga aktörer kan bl.a. finnas inom rättsväsendet, , hälso- och sjukvården och bland ideella organisationer. Stöd till lokal samverkan för kvinnofrid och barn som bevittnar våld På flera håll i landet har myndigheter och ideella organisationer som kommer i kontakt med våldsproblematik utvecklat modeller för samar- bete för att motverka mäns våld mot kvinnor. Samverkan omfattar van- ligtvis stöd och skydd till våldsutsatta kvinnor, och om barn är inblan- dade, att de ges möjlighet att bearbeta sina upplevelser. Samverkan om- fattar också insatser för våldsutövande män för att de ska sluta utöva våld. I vissa fall inkluderas även arbetet mot hedersrelaterat våld. Regeringen ser ett behov av att utveckla denna typ av strukturerad samverkan för kvinnofrid på nivå. I syfte att kunna utvärdera det pågående arbetet samt utveckla befintligt samverkansarbete har re- geringen avsatt medel för arbetet i kommunerna. Regeringen har beviljat länsstyrelserna medel som ska fördelas till kommunerna i länet . Kommunerna kan använda medlen till att etablera en samverkansstruktur alternativt till att utvärdera eller utveckla ett be- fintligt samverkansarbete. har på regeringens uppdrag fördelat statsbidrag till kommuner och skolor för att stödja lokal samverkan mellan skola, polis, socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatrin. fördelades till 125 projekt i ca 100 av landets kom- muner. Utredning om skolans arbete med utsatta barn Regeringen har beslutat om ett direktiv för en särskild utredare med uppdrag att se över skolans arbete med barn som far illa eller riskerar att fara illa (dir. 2009:80). I uppdraget ingår att analysera det arbete som bedrivs, att kartlägga hur kommunala och fristående huvudmän inom förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen samverkar med , polisen och hälso- och sjukvården samt att lämna förslag till åtgärder som underlättar arbetet med dessa barn. ningen är att ytterligare förstärka och effektivisera stödet för dessa barn. Uppdraget ska redovisas . Samverkan kring barn och ungdomar med psykisk ohälsa Regeringen () och Kommuner och Lands- ting har ingått årliga överenskommelser om att förbättra första linjens vård och omsorg för barn och ungdomar med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom. Överenskommelserna är en del av regering- ens psykiatrisatsning och denna del pågår . 14 modellområden med deltagande från landsting och kommuner spridda Syftet är att skapa modeller för samverkan i första linjens vård och omsorg som kan möta ohälsan tidigt på lägsta möjliga nivå. förutsätter en väl fungerande samverkan mellan exempelvis barnhälso- vård, ungdomsmottagningar, primärvård, habiliteringsverksamhet, skol- hälsovård och socialtjänst. Samarbete kring personer med psykisk funktionsnedsättning Landsting och kommuner är (prop. 2008/09:193) skyldiga att dels ingå överenskommelser om sitt samarbete kring personer med psykisk funktionsnedsättning, dels vid behov upp- rätta individuella planer om sitt samarbete när det gäller personer med behov av insatser från både hälso- och sjukvård och socialtjänst. överenskommelserna som planerna avser personer i alla åldrar, dvs. Barnrättsforum för erfarenhetsutbyte om hur våld mot barn kan Regeringen anordnade ett barnrättsforum med fokus på våld mot barn och där myndigheter och enskilda organisationer deltog. var att bidra till samverkan, dialog och erfarenhetsutbyte kring frågor om våld mot barn. Det förebyggande arbetet behöver stärkas och regeringen har därför bl.a. presenterat en nationell strategi för föräldrastöd samt vidtagit åtgärder för att stimulera förebyggande arbete för barn i familjer där våld eller över- grepp mellan vuxna förekommer. uppdrag att i samverkan med kartlägga det förebyggande arbetet i kommunerna som vänder sig till barn och unga som riskerar att Vidare har beviljats medel för att i samarbete med , driva ett pilotprojekt för att förebygga våld mot spädbarn och öka kunskapen om så kallad shaken baby syndrome. Ett annat exempel på förebyggande arbete är projektet som samordnar ett nationellt initiativ från den privata sektorn med mål- sättningen att höja vuxnas kunskaper om barns och ungas vardag på Internet. driver fortsatt en EU-finansierad kampanj Det unga Internet för säkrare användning av Internet bland barn och unga. Regeringen har också gett länsstyrelserna i uppdrag att lämna stöd till insatser som avser förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck.