prop · GY031d20 · 2010-10-12 00:00:00 — meddelade () att den valt Forsmark i kommun som plats för ett framtida slutförvar. väntas SKB ansöka om tillstånd för att bygga slutförvaret. Miljöövervakning visar att förhöjda halter av cesium från finns i exempelvis renkött, varför fortsatta åtgärder och kontroll behövs. Regeringen gör bedömningen att delmålet om hudcancer är svårt att nå. Problemen med att ändra på människors solvanor består och den långa latenstiden för cancerformen gör att det tar att se effekterna av de insatser som genomförs. har SSM och länsstyrelserna informerat om hur barns utemiljöer, t.ex. förskolegårdar, kan utformas så att UV- exponeringen minskas. Att solvett ingår i simskoleundervisningen och att 4 000 skolklasser fått en barnbok i ämnet är andra exempel på informationsinsatser. Strålsäkerhetsmyndigheterna i , , och gick ut med en rekommendation om att införa 18-årsgräns för solariesolande. Flera kommunala badanläggningar med solarier har infört en sådan åldersgräns och upphörde ett stort träningsföretag i helt med solarier. Åtgärderna signalerar att attityderna till solariesolande håller på att förändras. SSM har dessutom kontaktat samtliga kommuner och påpekat det olämpliga i att erbjuda allmänheten att sola i solarium. SSM bevakar forskning och kartlägger kontinuerligt riskerna inom delmålet elektromagnetiska fält (EMF). Den nationella miljöövervakningen visar att allmänhetens exponering är mycket låg jämfört med gällande referensvärden. lämnade myndighetens vetenskapliga råd för elektromagnetiska fält en rapport som utvärderat de två senaste årens forskning om elektromagnetiska fält och hälsa. Resultaten ger dock ingen anledning att ändra dagens riskbedömningar och rekommendationer. SSM rekommenderar att försiktighetsprincipen tillämpas inom två områden; allmän- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 hetens exponering för magnetfält från kraftledningar och vid användning av mobiltelefon. Förmågan att hantera olyckor eller andra händelser bedöms ha ökat genom de senaste årens förstärkning av den nationella strålskyddsberedskapen. har SSM moderniserat det system som kontinuerligt övervakar strålnivån i . Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskning av utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider. Utsläppen av fosforföreningar bedöms 2010 ha minskat till vilket ska jämföras med delmålet om högst . Delmålet är således inte möjligt att nå inom tidsramen för . För delmålet som avser vattenburna utsläpp av kväveföreningar bedöms dessa ha minskat till vilket ska jämföras med delmålets . Delmålet är inte möjligt att nå . Trenden för utsläpp av ammoniak är fortsatt positiv. Delmålet om utsläpp av kväveoxider redovisas i avsnitt 3.5.3. Regeringen bedömer att det är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning inom en generation om ytterligare åtgärder vidtas. Utsläppen till både luft och vatten av gödande ämnen har fortsatt minska tydligt inom ramen för det löpande miljömålsarbetet. stort antal nya åtgärder och styrmedel beslutats som ytterligare minskar utsläppen av kväve- och fosforföreningar genom regeringens särskilda satsning på havsmiljön. Regeringen har i propositionen En svensk sammanhållen havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) presenterat en rad viktiga insatser bl.a. utvidgning av förbudet för fosfater i tvättmedel till att även omfatta maskindiskmedel och förstärkningar inom Landsbygds-programmet 20072013. Modifieringar av ersättningarna till skyddszoner, fånggrödor, vårbearbetning, vall, våtmarker och ökade satsningar på kompetensutveckling är exempel på förstärkningar i landsbygdsprogrammet som gäller . Även nya åtgärder som att anlägga fosforreducerande dammar och reglerbar dränering ingår i landsbygdprogrammet . Regeringen införde bidraget om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA), som bedöms uppgå till . Insatserna i havspropositionen har dock ännu inte fått genomslag i de svenska belastningsberäkningarna. Länsstyrelserna tilldelades totalt för att förstärka deras arbete med att planera åtgärder som bidrar till att minska belastningen av näringsämnen till och . har beviljat stöd via havsmiljöanslaget och LOVA till cirka 270 insatser mot övergödningen. Genom LOVA har medel till ett 90-tal insatser som att åtgärda enskilda avlopp, anlägga våtmarker och dammar, tömningsstationer för båttoaletter, musselodlingar och systemlösningar för musselodling i kombination med biogas-, gödsel- och foderproduktion möjliggjorts. Ett antal större projekt för att minska övergödningen har dessutom beviljats stöd direkt genom havsmiljöanslaget. Minskad övergödning är ett prioriterat område i för . Ett ökat antal projekt inom detta område bör därför kunna finansieras genom befintliga EU-medel. Regeringen bedömer att den positiva trenden samt de ytterligare åtgärder och framtida insatser som redovisats i regeringens proposition En svensk sammanhållen havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) och i regeringens skrivelse Åt- gärder för levande hav (skr. 2009/19:213) gör att förutsättningarna finns för att uppfylla nationella såväl som internationella mål och åtaganden. För att kunna kraftsamla i arbetet för renare hav och vatten bildar regeringen en ny myndighet som inleder sin verksamhet . Se avsnitt 3.5.10. 3.5.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter samt åtgärdsprogram för hotade arter. Delmålet om skydd av natur- och kulturmiljöer kommer inte att nås inom tidsramen. För att öka skyddet av värdefulla natur- och kulturmiljöer bildades ett 40-tal naturreservat och åtta biotopskyddsområden, dock inga kulturreservat . Beträffande delmålet om åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag har ett antal restaureringsåtgärder utförts . Trots detta bedöms delmålet inte kunna nås . Vad gäller delmålet om vattenförsörjningsplaner har målet inte nåtts inom den utsatta tidsramen. Arbetet med vattenförsörjningsplaner har påbörjats i några län. Fler vattenskyddsområden för ytvattentäkter har inrättats; av de kommunala ytvattentäkterna uppskattas ha haft ett skydd . Delmålet om utsättning av djur och växter bedöms i stora delar vara uppnått. Delmålet gäller också för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Delmålet om hotade arter nåddes vid . Det fortsatta arbetet med att genomföra 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och utveckla åtgärdsprogram sker under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen har lämnat propositionen Ny gränsälvsöverenskommelse med (prop. 2009/10:212), till som antog regeringens förslag . Den nya finsk-svenska gränsälvsöverenskommelsen träder i kraft . Regeringen bedömer att det är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag inom en generation om ytterligare åtgärder vidtas. Miljökvalitetsmålet är nära kopplat till och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. fattade vattendelegationerna vid de fem vattenmyndigheterna länsstyrelser med särskilt ansvar för vattendistrikt beslut om åtgärdsprogram m.m. Dessa kommer att få stor betydelse för möjligheterna att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Åtgärder mot övergödning och giftutsläpp har vidtagits, många skadade miljöer har restaurerats, åtgärdsplaner för hotade arter har upprättats och fullföljts, försurande ämnen tillförts i minskad omfattning, kompletterande kalkning utförts och arbetet med att åtgärda biologiska skador vid reglering av vatten har påbörjats, vilket gett positiva effekter. Som regeringen även har framfört i propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) finns det samordningsvinster att nå i form av synergier och kostnadseffektivitet om arbetet med vattenmiljö även samordnas med åtgärder för havsmiljön. Vad gäller delmålet om utsättning av djur och växter framhåller både och i likhet med vad tidigare gjort att problem återstår med bl.a. illegala utsättningar. strategi för utsättning och spridning av fisk kommer enligt ett uppdrag i regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) att ses över. Omprövning av vattendomar går långsamt och kan vara en komplicerad process. Regeringen har därför tagit upp denna fråga i propositionen Svenska miljömål för ett 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) samt i skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/19:213)och där föreslagit åtgärder. Vad gäller kalkning av sjöar har regeringen lämnat ett uppdrag till att tillsammans med berörda länsstyrelser och vattenmyndigheter ta fram en plan för en långsiktig anpassning av kalkningsverksamheten utifrån miljöns återhämtning som ett svar på det minskande försurande nedfallet. Det är viktigt att arbetet med skyddsvärda områden fortsätter i enlighet med vad regeringen skriver i propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). För att kunna kraftsamla i arbetet för renare hav och vatten bildar regeringen en ny myndighet som inleder sin verksamhet . Se avsnitt 3.5.10. 3.5.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer grundvattennivåer samt rent dricksvatten. Naturgrusfrågan som tidigare återfanns i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö redovisas i detta avsnitt i enlighet med de förändringar som föreslogs i regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). Delmålet om skydd av grundvattenförande geologiska formationer bedöms inte kunna nås inom tidsramen. I om skyddsområden för vattentäkter kommer frågan om vattentäkter borrade i berggrunden att behandlas, vilket förväntas ge bättre förutsättningar för skyddet av geologiska formationer. Gällande delmålet om grundvattennivåer har arbetet med de åtgärder som är kopplade till att ta fram vattenförsörjningsplaner påbörjats. Delmålet om kvalitetskrav för grundvatten bedöms inte kunna nås. Geologiska Undersökning (SGU) har börjat samla dricksvattenanalyser på uppdrag av . En undersökning från och visar på omfattande kvalitetsbrister för enskild vattenförsörjning. regelverk har ändrats så att kraven för att få tillstånd till naturgrustäkt har skärpts. Integreringen av produktionsstatistiken i miljörapporteringen förväntas ge bättre underlag för att bedöma naturgrusanvändningen. Få länsstyrelser har planer för materialförsörjningen i länet. Delmålet om naturgrus blir mycket svårt att nå . Regeringen bedömer att det är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet inom en generation om ytterligare åtgärder vidtas. Genomförandet av vattenförvaltningens åtgärdsprogram pekas ut som en viktig faktor för att nå resultat liksom att arbetet med att ta fram och förbättra kommunala dricksvattenförsörjningsplaner fortsätter. Så många som var fjärde brunn med enskild vattenförsörjning bedöms ha otjänligt vatten och ännu fler tjänligt med anmärkning. SGU föreslog i sin underlagsrapport till 2008, Bra grundvatten och , att ett nytt delmål om enskild vattenförsörjning införs. Det är viktigt att grundvatten för enskild vattenförsörjning har god kvalitet och inte begränsas av föroreningar från mänsklig verksamhet. allmänna råd, liksom SGUs vägledning för brunnsborrning, är grundläggande dokument vars vikt bör lyftas fram och följas i högre utsträckning. Även ROT-avdragen i regeringens proposition Skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (prop. 2008/09:178) kan användas i detta sammanhang. Fortsatt arbete med att införa vattenskyddsområden bedöms kunna förbättra situationen. Härvid spelar revideringen av om skyddsområden en viktig roll. Om kommunerna i större utsträckning använde möjligheten att utfärda lokala föreskrifter skulle genomförandet av skyddet kunna snabbas på ytterligare. I slutbetänkande (SOU 2009:45) finns förslag till ändring i så att grundvattentäkter kan pekas ut som riksintressen. Förslaget bereds i . När det gäller naturgrusanvändningen har den genomförda ändringen i ännu inte fått genomslag, men den bedöms bli positiv. Arbetet på länsstyrelserna med att ta fram regionala planer för materialförsörjning behöver fortsätta. 3.5.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Sju delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för miljöer i kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärdsprogram för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av buller och andra störningar från båttrafiken samt minskade utsläpp av olja och kemikalier från fartyg. Arbetet med delmålet om skydd av miljöer går framåt. första, , invigdes . Utöver dagens 20 naturreservat förväntas ytterligare ett antal naturreservat kunna inrättas varför delmålet bedöms kunna nås i den delen. och början av 2010 har beslutat att införa ytterligare tre fiskefria områden. Delmålet bedöms dock i sin helhet inte kunna nås inom tidsramen. Delmålet om åtgärdsprogram för hotade arter har inte nåtts. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 med åtgärdsprogrammen hanteras under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. För delmålet om bifångster ser utvecklingen lovande ut gällande utveckling av fiskeredskap och övervakningsmetodik. Det är dock inte möjligt att nå delmålet . Delmålet är relevant även för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Delmålet om uttag och återväxt av fisk uppnåddes inte till . Betydande åtgärder har dock vidtagits för att reducera såväl fiskeansträngning som fiskeflottans kapacitet. Torskbeståndet i östra visar tecken på återhämtning bl.a. till följd av att krafttag har tagits mot det orapporterade fisket. Delmålet är relevant även för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Delmålet om buller och andra störningar kommer att nås . Bland annat planeras ytterligare fyra hänsynsområden i och . Trenden för delmålet om minimerade utsläpp av olja och kemikalier bedöms som fortsatt god och delmålet bedöms nås inom tidsramen. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård om ytterligare kraftfulla åtgärder vidtas. Framför allt krävs fortsatta insatser för att skydda miljöer och kust- och skärgårdsområden samt ytterligare åtgärder inom fisket för att anpassa uttaget av fisk och minska bifångsterna. Vidare är åtgärder för att uppnå åtaganden i den internationella samarbetet av stor betydelse, t.ex. åtgärder i för miljö (Helcoms) aktionsplan för och genomförandet av och rådets direktiv /56/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (direktivet). Fortsatt EU-samarbete och internationellt samarbete är en grundförutsättning för att målet ska kunna nås, liksom insatser under flera andra miljökvalitetsmål, framför allt Ingen övergödning och Giftfri miljö. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det högt prioriterade arbetet med insatser för att kartlägga naturvärden och att skapa nätverk av skyddade områden går framåt, men behöver intensifieras. Vidare behövs fler områden med permanent fiskeförbud. Den alltför stora svenska fiskeflottan reduceras nu med bl.a. stöd från EU och en successiv anpassning pågår till ett mindre och mer småskaligt fiske med selektiva redskap. verkar för att en ny gemensam fiskeripolitik inom EU utformas med målet att anpassa fiskeflottan till beståndens produktion genom ett betydligt mer selektivt fiske där utkast av oönskad fisk har upphört. Den gemensamma fiskepolitiken inom EU behöver en genomgripande reformering. Utgångspunkten måste vara en långsiktig förvaltning som bygger på att fiske bedrivs resurseffektivt och är miljömässigt hållbart. De vetenskapliga råden från ICES och andra vetenskapliga organ ska vara utgångspunkten för de politiska besluten. För att utveckla ett långsiktigt hållbart kustnära fiske och bevarandet av kustens biologiska mångfald krävs fortsatta insatser enligt bl.a. Helcoms aktionsplan för . Detta arbete kräver också nya vägar för att ompröva vattendomar av både ekologiska och ekonomiska skäl. Se avsnitt 3.5.8 Levande sjöar och vattendrag. Regeringen ser mycket positivt på länsstyrelsernas arbete med att inrätta hänsynsområden. De utvärderingar som har gjorts pekar på att arbetet går i rätt riktning och åtgärden bidrar till att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård kan nås. konstaterar regeringen att hänsynsområden bara finns eller planeras i fem av fjorton kustlän och förväntar sig därför att även övriga län fortsätter eller påbörjar arbetet med att överväga och inrätta hänsynsområden. Sjötrafiken på och hör till den mest intensiva i världen. Tankfartyg med olja passerar områdena. Faktorer som det instängda läget och låga vattentemperaturer gör särskilt sårbar för oljeföroreningar. Förbättrade farleder, användning av moderna navigationsinstrument och ökad användning av lots minskar risken för kollisioner och grundstötningar. Genom närvaro i luften och till sjöss, ökade kapacitet att bogsera stora icke manöver- dugliga fartyg samt låga toleransnivå när det gäller brott mot vattenföroreningslagen (SFS 1980:424) i kombination med en ökad förmåga att föra fler brott till lagföring, bedöms antalet illegala utsläpp minska. Sjöfåglar är särskilt utsatta, även vid små oljespill. För många havslevande fåglar är ett viktigt övervintringsområde. inventeras oljeskadad alfågel längs och antalet drabbade fåglar som påträffas har minskat , vilket kan tolkas som att färre sjöfåglar skadas av olja. Inventeringar visar dock att antalet alfåglar på Hoburgs bank har minskat med , vilket försvårar bedömningen av trenden för antalet oljeskadade fåglar. Antalet alfåglar vid visar en viss ökning. I regeringens skrivelse Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213) redovisar regeringen det fortsatta åtgärdsarbetet för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . För att kunna kraftsamla i arbetet för renare hav och vatten och uppnå en effektiv och ändamålsenlig havs- och vattenmiljöförvaltning bildar regeringen en ny myndighet som inleder sin verksamhet . Den nya myndigheten ska ha det samlade ansvaret för havs- och vattenmiljöfrågor, inklusive genomförandet av fiskeripolitiken. Myndigheten ska verka för bevarande och hållbart nyttjande av havs- och vattenmiljöer. Myndighetens uppgifter baseras på den verksamhet som avser havs- och vattenmiljöfrågor och som har delats mellan och . Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller en nationell strategi för skydd och skötsel, skydd av våtmarker i myrskyddsplanen, om skogsbilvägar, våtmarker i odlingslandskapet samt åtgärdsprogram för hotade arter. Delmålet om en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar uppnåddes vid . Arbetet med att skydda områden i myrskyddsplanen har en jämn men låg takt. Delmålet om långsiktigt skydd för våtmarker kommer inte att nås . Delmålet om våtmarker i odlingslandskapet som innebär att det ska anläggas eller återställas våtmarker och småvatten i odlingslandskapet bedöms inte vara möjligt att nå på grund av låg takt i genomförandet. Delmålet om hotade arter nåddes vid . Det fortsatta arbetet med att genomföra och utveckla åtgärdsprogram sker under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. byggs fortfarande skogsbilvägar som till delar bedöms beröra värdefulla våtmarker. Det innebär i sin tur att delmålet om minskad påverkan från skogsbilvägarna på våtmarker inte bedöms ha nåtts. Regeringen bedömer att det är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker inom en generation om ytterligare åtgärder vidtas. Takten i genomförandet av myrskyddsplanen är för låg för att den ska hinna genomföras inom utsatt tid. hade 276 områden skyddats, medan 238 områden kvarstår enligt beräkningar av . Som regeringen har framfört i proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) är det också nödvändigt att genomföra den reviderade myrskyddsplanen som innebär att ytterligare 105 objekt skyddas långsiktigt . Med tanke på våtmarkernas ekosystemtjänster och internationella ansvar enligt Konventionen om våtmarker av internationell betydelse, i synnerhet som livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen), är det nödvändigt att förstärka det löpande arbetet med skydd och skötsel av värdefulla våtmarker. Arealen anlagda och återskapade våtmarker beräknades 2009 kunna uppgå till vid slutet av 2010. Regeringen har i proposition 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) framhållit att bristande resurser för koordinering och otillräckliga instrument för att engagera markägare och brukare är viktiga anledningar till att delmålet inte har nåtts. Det har inte heller skapats en nödvändig mångfald av våtmarkstyper. Ett intensifierat arbete, ytterligare tid för genomförandet, förbättrad planering, förstärkt rådgivning till och samordning mellan markägare eller brukare är nödvändigt. Att återskapa våtmarker med relativt enkla tekniska medel kan ibland vara möjligt för vissa markavvattningsföretag som inte har samma betydelse som vid bildandet. Dessutom bör markavvattningsföretag som inte har sin ursprungliga betydelse i lämplig omfattning utredas som objekt för våtmarksanläggning. Regeringen har i proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) framfört att ett helhetstänkande beaktas och att hänsyn tas till landskapets omgivande natur- och kulturmiljö men också till större delar av ett avrinningsområde än det som begränsas av odlingslandskapet. När det gäller våtmarkernas möjlighet att bidra till minskad övergödning i havet genom att nå en reningseffekt motsvarande kväve krävs att arealen våtmarker som anläggs och restaureras ökar särskilt i södra och . Om takten i arbetet ökar till bör denna reningseffekt kunna nås. Medel för att restaurera och återskapa våtmarker kan sökas från Landsbygdsprogrammet 20072013 och från stödet till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA).