prop · GX03136 · 2010-03-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:136 Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag om hur styrelseledamöter i vissa stiftelser som finansierar forskning och som har bildats med medel från de tidigare löntagarfonderna ska utses och entledigas. Förslaget innebär att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelse- ledamöter i , strategisk forskning, inom områden med anknyt- ning till och , nalisering av högre utbildning och forskning, nationella vid , och kompetensutveckling och och allergiforskning. Vidare redovisar regeringen i propositionen sin bedömning av hur styrelseledamöterna i stället bör utses och hur de bör nomineras. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Stiftelserna bildades av löntagarfondsmedel...................... Det ursprungliga sättet att utse styrelser i stiftelserna........ 3.3Stiftelseförordnandena ändrades så att regeringen skulle utse hela styrelsen.................................................... 4 Ändringar i fråga om vem som ska utse och entlediga ledamöter i vissa stiftelser som finansierar forskning....................... 4.1Regeringen ska inte längre utse och entlediga 4.2Regeringen bör utse och entlediga en till två ledamöter i varje styrelse ................................................... 4.3Hur övriga styrelseledamöter bör utses och Vissa anslutande organisatoriska frågor........................... 5 Ekonomiska och andra konsekvenser ............................................. Nytt sätt att utse styrelseledamöter översikt ...................... Sammanfattning av promemorian Utseende av styrelseledamöter i forskningsstiftelser som bildats med löntagarfondsmedel (U2009/4255/F).................................... Förteckning över remissinstanserna (U2009/4255/F)........... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... godkänner vad regeringen föreslår om hur styrelseledamöter i vissa stiftelser som finansierar forskning ska utses och entledigas (avsnitt 4.1). Ärendet och dess beredning Regeringen har i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) aviserat att stiftelseförordnandena för vissa forsk- ningsstiftelser bör ändras så att det i förordnandena inte längre anges att samtliga styrelseledamöter i stiftelsernas styrelser ska utses av regeringen. () har det utarbetats en promemoria om hur styrelseledamöter i forskningsstiftelser som har bildats med löntagarfondsmedel bör utses (U2009/4255/F). I prome- redovisades dels ett förslag om att tidigare riksdagsbindning avseende hur styrelseledamöterna i de aktuella stiftelserna utses och entledigas inte längre ska gälla, dels förslag om hur styrelseledamöterna i stället bör utses och vilka övriga förändringar som bör göras i stiftelse- förordnandena. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2009/4255/F). 3.1Stiftelserna bildades av löntagarfondsmedel Forskningsstiftelserna som omfattas av förslaget i denna proposition bildades 19931994 i samband med att de tidigare löntagarfonderna avvecklades. Stiftelserna bildades i två omgångar. beslutade regeringen att bilda och i enlighet med förslag som lämnats i propositionen Om forskning i frontlinjen (prop. 1992/93:171, bet. 1992/93:UbU16, rskr. 1992/93:387). beslutade regeringen att bilda inom områden med anknytning till och , av högre utbildning och forskning, vid , och kompetensutveckling och och allergiforskning. Dessa stiftelser bildades i enlighet med förslag som lämnats i propositionen Utbildning och forskning. Kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399). 3.2Det ursprungliga sättet att utse styrelser i stiftelserna Enligt de ursprungliga stiftelseförordnandena skulle regeringen utse samtliga styrelseledamöter i stiftelserna i samband med att de bildades. Därefter skulle stiftelsernas styrelser till huvuddelen utses av stiftelserna själva och styrelserna skulle inom sig utse ordförande och vice ordfö- rande. Regeringen skulle endast utse en styrelseledamot i varje stiftelse. Stiftelseförordnandena ändrades så att regeringen skulle utse hela styrelsen I propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) föreslogs att stiftelseförordnandena skulle ändras så att samtliga ledamöter utses och entledigas av regeringen. De skäl som den dåvarande regeringen angav för förändringen var att medlen borde hanteras i sådana former att offentlig insyn i verksamheten och påverkan från statsmakternas sida skulle möjliggöras. Vidare angavs som skäl att en ordning där samtliga ledamöter utses av regeringen skulle främja samordning mellan stiftelsernas insatser och statliga insatser på forskningens område. Denna samordning bedömdes kunna frigöra resurser inom ramen för statens budget för angelägna nysatsningar. godkände regeringens förslag (bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) och regeringen fattade därefter beslut om att ändra stiftelseförordnandena i enlighet med vad godkänt. Stiftelseförordnandena ändrades med stöd av en införd bestämmelse i 6 kap. 4 a § stiftelselagen (1994:1220) som möjliggör för regeringen att på eget initiativ ändra eller upphäva föreskrifter i stiftelseförordnanden för sådana stiftelser som har bildats av staten, med undantag för föreskrifter som anger stiftelsens ändamål (jämför prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2, rskr. 1996/97:62). 4Ändringar i fråga om vem som ska utse och entlediga ledamöter i vissa stiftelser som finansierar forskning 4.1Regeringen ska inte längre utse och entlediga samtliga styrelseledamöter Regeringens förslag: Regeringen ska inte längre utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i följande stiftelser. -inom områden med anknytning till och , -av högre utbildning och forskning, -och kompetensutveckling, och -och allergiforskning. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland universitet, , , dåvarande universitet, och , stödjer av högre utbildning och forskning (STINT), forskning (Mistra) och och allergiforskning anser att förslaget leder till ökad självständighet för stiftelserna och välkomnar detta. välkomnar att regeringen vill öka forsk- ningsstiftelsernas frihet och minska den centrala styrningen av dem och stödjer därför regeringens ambition att avpolitisera styrelserna. Univer- sitetet anser vidare att frågan bör ses i ljuset av ökad autonomi och akademisk frihet. , och Hög- skolan i välkomnar det ökade inflytande i stiftelserna som forskarsamhället tillförsäkras genom promemorians förslag. anser att den statliga utvärderingen av, och insynen i, de statligt bildade stiftelserna bör utvecklas och förstärkas, eftersom stiftel- serna har att ansvara för omfattande förmögenheter. Mot den bakgrunden menar att det statliga kunskapsunderlaget och insynen i stiftelserna kommer att reduceras ytterligare om en majoritet av leda- möterna utses av stiftelsernas styrelser och avstyrker därför förslaget. efterlyser en analys av stiftelsernas roll i det svenska forskningsfinansieringssystemet innan ett nytt sätt att utse styrelseledamöter fastställs. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har, med godkännande, bildat ett antal stiftelser vars kapital ska främja forskning på olika områden. Genom att stiftelsemodellen valts är den statliga kontrollen över de medel som tillförts stiftelserna begränsad efter det att stiftelserna har bildats. Visserligen har det, som framgår av avsnitt 3.3, efter det att stiftelserna bildades i stiftelselagen (1994:1220) införts en bestämmelse som möjliggör för regeringen att på eget initiativ ändra eller upphäva vissa föreskrifter i stiftelseförordnanden för sådana stiftelser som har bildats av staten. Med stöd av denna bestämmelse finns alltså större möjligheter för regeringen i egenskap av stiftare att påverka stiftelserna även efter det att de bildats. Enligt regeringens uppfattning bör viss restriktivitet iakttas när det gäller att utnyttja denna möjlighet. Regeringen anser dock att stiftelseförordnandena bör utformas så att de i huvudsak överensstämmer med hur de såg ut när stiftelserna ursprung- ligen bildades. Som framgått ovan har , vid sin behandling av propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99), godkänt att samtliga styrelseledamöter i de aktuella stiftel- serna ska utses och entledigas av regeringen och att stiftelseförord- nandena skulle ändras i enlighet med vad godkänt. Genom denna reform bröts det ursprungliga syftet som fanns när stiftelserna bildades, nämligen att skapa fristående forskningsfinansiärer som ska komplettera de statliga forskningsfinansiärerna. Detta har också påpekats av regeringen i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Regeringen betraktar stiftelserna som har bildats som ett komplement till de statliga forskningsfinansiärerna i det svenska forskningsfinan- sieringssystemet. Det synsättet överensstämmer med det syfte som regeringen presenterade i propositionen Om utskiftning av löntagarfondernas tillgångar m.m. (prop. 1991/92:92). I propositionen Om forskning i frontlinjen (prop. 1992/93:171) förutsattes det att insatser som görs med löntagarfondsmedel skulle gå utöver de som kunde förväntas ske inom ramen för forskningspolitiken i övrigt. nuvarande regerings uppfattning att stiftelserna bidrar till ett bredare perspektiv av de forskningspolitiska prioriteringarna. I propositionen Om utskiftning av löntagarfondernas tillgångar m.m. bedömer regeringen vidare att stiftelser kan vara en organisationsform som ger möjligheter till flexibel verksamhet med stor rörelsefrihet för dem som ska arbeta direkt inom berörda områden. Regeringen utvecklar i propositionen Om forskning i frontlinjen resonemanget om flexibilitet och bedömer att stiftelsernas områdesprioritering bör kunna förändras över tiden. Stiftelserna avses få betydande möjligheter att anpassa insatserna till gällande förutsättningar, exempelvis tillgången på framstående forskare. Regeringen vill återigen betona betydelsen av att det finns forskningsfinansiärer som kan verka oberoende av statliga direktiv, finansiering och besparingar. Regeringens avsikt med att minska antalet styrelseledamöter som utses av regeringen är att minimera den politiska styrningen av fördelningen av forskningsmedel på detaljnivå. Det är regeringens uppfattning att forskningspolitisk styrning enbart bör ske på en övergripande nivå. Syftet med regeringens förslag är också att öka forskarsamhällets inflytande i stiftelserna. Genom att låta forskarsamhället medverka när styrelseledamöter utses uppnås goda möjligheter till en breddad rekrytering och därmed också ökad kompetens i styrelserna. En vidgad rekrytering tillgodoser de olika styrelsernas behov när det gäller kunskap, erfarenhet och förankring inom samhälle och näringsliv samt eventuella andra särskilda kunskapskrav. Det är regeringens uppfattning att minskad politisk styrning av forskningen på detaljnivå och ett ökat inflytande i stiftelserna för forskarsamhället också främjar ett effektivare utnyttjande av forsknings- resurserna i stiftelserna. Vid bildandet av stiftelserna bedömde regeringen att verksamheten regelbundet bör bli föremål för kvalificerad utvärdering och uppföljning, bl.a. för att ge stiftelserna underlag för omprövning och omprioritering (prop. 1992/93:171). I konsekvens med den bedömningen infördes i stiftelseförordnandena bestämmelser om hur stiftelserna ska granskas av utomstående. Som exempel kan nämnas att det i stiftelseförordnandet för anges att Kungl. och ska ha rätt att granska stiftelsens verksamhet (18 §) och att stiftelsen ska överlämna kopia av årsredo- visning och revisionsberättelse till akademierna (17 §). Liknande bestäm- melser som utpekar utomstående granskare återfinns även i stiftelse- förordnandena för de andra stiftelserna. Med frihet följer ansvar och det är viktigt med god insyn i verksam- heten. Regeringen vill därför påpeka att stiftelserna tillämpar samma regler för offentlighet som myndigheter (2 kap. 4 § och bilagan till offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Detta möjliggör inte bara statlig insyn utan även insyn från forskningens avnämare och allmänheten i stort. Regeringen avser inte att öka den statliga kontrollen av stiftelserna på det sätt som förordar i sitt remissvar. Regeringen bedömer det som angeläget att främja jämställdhet inom forskningen. Därför är det viktigt att den ordning som föreslås främjar en jämn könsfördelning när nya styrelseledamöter utses. Det ankommer på forskarsamhället att verka för en sådan jämn könsfördelning. Enligt 6 kap. 4 a § stiftelselagen ligger det visserligen i regeringens Prop. 2009/10:136 hand att fatta beslut om ändring i stiftelseförordnandena. redogörelsen ovan har dock tidigare (prop. 1996/97:5) tagit ställning i frågan om riktlinjer för ändringar av det slag som är aktuellt. De ändringar som regeringen avser att besluta om innebär att riktlinjer som har godkänt inte följs. Mot denna bakgrund föreslås det att godkänner att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i de sju berörda stiftelserna, dvs. , strategisk forskning, inom områden med anknyt- ning till och , nalisering av högre utbildning och forskning, vid , och kompetensutveckling och och allergiforskning. 4.2Regeringen bör utse och entlediga en till två ledamöter i varje styrelse Regeringens bedömning: Regeringen bör utse och entlediga två styrelseledamöter i följande stiftelser. -inom områden med anknytning till och , -av högre utbildning och forskning, -och kompetensutveckling, och -och allergiforskning. Regeringen bör utse och entlediga en styrelseledamot i vid . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: , Gymnastik- och idrotts- högskolan, för miljö, areella näringar och samhälls- byggande (Formas) och anser att det är rimligt att regeringen har inflytandet att utse en till två styrelseledamöter. anser att regeringen, när den utser styrelse- ledamöter i ett enskilt organ, bör formulera vilket uppdrag de utsedda ledamöterna ska ha i styrelsen. Skälen för regeringens bedömning Regeringen bör utse och entlediga en eller två ledamöter i varje stiftelse Regeringen föreslår i det föregående att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i de aktuella stiftelserna. har stiftelserna en betydande roll i systemet för forsknings- Staten bör därför även fortsättningsvis ha ett visst begränsat Prop. 2009/10:136 inflytande när det gäller att utse styrelseledamöter i stiftelserna. behov av inflytande kan dock tillgodoses utan att regeringen förbehåller sig rätten att utse alla styrelseledamöter. För att tillgodose statens behov av insyn och kontroll i stiftelsernas verksamhet bedömer regeringen att det är tillräckligt att regeringen utser två styrelseledamöter i flertalet styrelser. När det gäller vid bedöms det dock, med hänsyn till stiftelsens storlek, vara tillräckligt att regeringen utser en styrelseledamot. En av de styrelseledamöter som utses av regeringen bör ha relevant ekonomisk kompetens. I kompetensen bör erfarenhet inom kapital- förvaltning ingå mot bakgrund av vad bl.a. har rekom- menderat i denna del när det gäller regeringens styrning av stiftelserna i rapporten förvaltas förmögenheten fem stiftelsers kapitalförvaltning och regeringens roll som stiftare (RiR 2007:30). På så sätt garanteras att styrelsen besitter relevant ekonomisk kompetens inom kapitalförvaltning. Styrelsens ekonomiska kompetens är av stor betydelse mot bakgrund av att stiftelserna förvaltar ett ansenligt kapital, som sammanlagt uppgick till . De av regeringen utsedda ledamöterna utses i egenskap av enskilda personer. Enligt regeringens bedömning finns det inget behov av att närmare formulera de av regeringen utsedda ledamöternas uppdrag såsom anser. De styrelseledamöter som utses av regeringen bör också entledigas av regeringen. 4.3Hur övriga styrelseledamöter bör utses och entledigas Regeringens bedömning: De styrelseledamöter som inte utses av regeringen bör utses och entledigas av stiftelsernas styrelser efter förslag av forskarsamhället och stiftelserna. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. promemorian föreslås dock att stiftelseförordnandena ska ändras så att en samordnare bör lämna förslag på styrelsesammansättning till stiftelsernas avgående styrelser, som därefter utser styrelseledamöter, och att samordningsansvaret bör ges till Kungl. Andra delar i promemorians förslag presenteras närmare i det följande. Remissinstanserna: , , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) m.fl. välkomnar en nyordning som syftar till att öka forskarsamhällets inflytande över menar dock att det är oklart om avgående styrelses beslut kan avvika från förslagsställarnas förslag på styrelseledamöter. skolan är tveksam till en ordning som kan uppfattas som att styrelserna i praktiken utser sig själva. Flera remissinstanser, däribland , Stiftelsen för vård- och allergiforskning och inom områden med anknytning till och () anser att proceduren blir alltför invecklad. Nämnda remissinstanser Prop. 2009/10:136 menar att den kan förväntas bli tidsmässigt krävande som nya ledamöter ska utses. Flera instanser, bl.a. , Kungl. Ingenjörsveten- skapsakademien, (Mistra), , av högre utbildning och forskning (STINT), och kompetensutveckling () och Svenskt näringsliv, anser att det är mer lämpligt att inrätta väl sammansatta valberedningar som sätter samman en balanserad styrelse för varje stiftelse. Ett argument för att inrätta en valberedning är att en sådan har bättre förutsättningar att utifrån en bred bas sätta samman förslag på en för respektive stiftelse adekvat styrelse, än om flera olika parter ger separata förslag på leda- möter som ska ingå i styrelsen. Flera remissinstanser, däribland , , och , , Kungl. Skogs- och Lantbruks- och (), är tveksamma till eller invänder mot promemorians förslag att Kungl. ska erbjudas uppdraget att samordna förslagen på ledamöter. uppfattning är att styrelserna själva får anses vara fullt kompetenta att ges detta uppdrag. anser att den tilltänkta samordningsfunktionen för Kungl. gentemot övriga förslagsställare är onödigt byråkratisk och dessutom olämplig. Enligt mening bör respektive styrelse själv ansvara för den slutliga urvalsprocessen när det gäller de styrelse- ledamöter som ska utses, utöver de ledamöter som utses av regeringen. Skälen för regeringens bedömning Majoriteten av ledamöterna bör utses och entledigas av avgående styrelse Enligt de ursprungliga stiftelseförordnandena skulle de avgående styrelserna utse de ledamöter som inte utsågs av regeringen. Regeringen bedömer att en sådan ordning också bör gälla framöver. En besluts- ordning där regeringen utser en mindre del av styrelsen tillförsäkrar stiftelserna en större frihet och självständighet och de fördelar som följer av detta och som beskrivits i avsnitt 4.1. Ledamöterna bör utses efter förslag från forskarsamhället. Hur detta bör gå till beskrivs i det följande, och en schematisk uppställning över vilka förslagsställare som bör föreslå ledamöter till respektive styrelse finns i bilaga 1. Den av Kungl. Tekniska högskolan framförda synpunkten att risken för att förnyelse i stiftelsestyrelserna uteblir vid en sådan ordning elimineras enligt regeringens uppfattning genom det nomineringsförfarande som bör införas och som beskrivs i detta avsnitt. Genom att nya styrelseledamöter tas fram av en bred representation av forskarsamhället finns, enligt regeringens mening, goda förutsättningar för att styrelsen får den sam- mansatta kompetens som särskilt krävs med avseende på varje stiftelses verksamhet och stiftelsernas kapitalförvaltande roll. De ledamöter som utses av styrelsen bör också entledigas av styrelsen. Forskarsamhället bör ges möjlighet att föreslå styrelseledamöter Som framgår ovan föreslår flera remissinstanser att en valberedning bör inrättas som ett alternativ till remisspromemorians förslag om att samord- ningsansvaret för styrelsesammansättningen ges till Kungl. Regeringen finner viss förståelse för förslagen om att det bör inrättas valberedningar, men bedömer att ett sådant tillvägagångssätt riskerar att försvaga forskarsamhällets inflytande. Om regeringen, som vissa instanser föreslår, utser valberedning, skulle stiftelserna inte heller bli så oberoende som de enligt regeringens mening bör vara. grundläggande uppfattning att forskarsamhället bör få ökat inflytande i stiftelsernas styrelser bör garanteras. Därför vidhåller regeringen att olika kategorier ur forskarsamhället bör ges en reell möjlighet att själva föreslå Det i remisspromemorians förslag beskrivna tillväga- gångssättet med olika kategorier av förslagsställare möjliggör också en Mot den bakgrunden bör inte heller avgående styrelse själv såsom föreslår utan externa förslags- ställare nominera alla de ledamöter som inte utses av regeringen. Däremot anser regeringen att vissa detaljer i processen att utse styrelseledamöter bör förändras i förhållande till promemorians förslag mot bakgrund av de argument som framförts av remissinstanserna. Justeringar bör göras när det gäller huruvida en av de förslagsställande parterna bör ha en samordnande roll eller inte. ett samrådsförfarande mellan de externa förslagsställarna bättre garan- terar respektive förslagsställares möjlighet att avgöra vilka personer som slutligen föreslås som styrelseledamöter. Hur de externa förslagsställarna bör samråda redovisas i det följande. Externa förslagsställare bör samråda inför att förslag på I remisspromemorian anges som ovan har redovisats att Kungl. bör samordna förslagen på ledamöter från samordningsgruppen, universitet och högskolor samt övriga akademier. Mot bakgrund av bl.a. den kritik som flera remissinstanser har framfört, bedömer regeringen att en förslagsställare inte bör ges i uppdrag att samordna förslag till styrelsesammansättning. Regeringen anser att stiftelsens avgående styrelse bör ansvara för att i god tid informera de externa förslagsställarna om att det finns ett behov att utse nya ledamöter till stiftelsens styrelse och ange vilken tid som står Den avgående styrelsen bör också ansvara också för att i samband med detta meddela regeringen att det finns ett behov av att nya styrelseledamöter utses till styrelsen. De externa förslagsställarna ges på detta sätt tillfälle att träffas Den avgående styrelsen bör svara för att gruppen kallas Vid de externa förslagsställarnas samråd har förslagsställarna tillfälle att diskutera vilken sammansättning som bör eftersträvas i den nya styrelsen, bl.a. i fråga om kompetens och könsfördelning. anslutning till detta har också förslagsställarna tillfälle att diskutera frågan om lämplig ordförande för stiftelsen. Efter samråd bör de externa förslagsställarna ha tillfälle att presentera stiftelsestyrelsens behov för sina respektive organisationer, som därefter har att lämna sina förslag till Prop. 2009/10:136 nya ledamöter till den avgående styrelsen. Det är eftersträvansvärt att regeringen utser de styrelseledamöter som även fortsättningsvis bör utses av regeringen. Senast i samband med att de externa förslagsställarna lämnar sina förslag till avgående styrelse bör regeringen ha utsett de ledamöter som regeringen bör utse. Regeringen utgår från att de externa förslagsställarna när de tar fram sina förslag på ledamöter strävar efter att styrelsen får den sammansatta kompetens från forskning, näringsliv och samhället i övrigt som särskilt krävs med avseende på varje stiftelses verksamhet samt även en lämplig sammansättning med beaktande av kön och ålder. Det är dock alltid förslagsställaren själv som avgör vilka personer som slutligen föreslås.