prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — generation barn och unga i det nya kultur- och medielandskapet. Barns och ungas kulturella och kreativa förmågor stod i fokus liksom betydelsen av att skolan, kulturlivet och samhället i stort arbetar för att ta vara på och utveckla dessa förmågor. Syftet med konferensen var dels att Skr. 2009/10:150 sammanföra experter, yrkesutövare och beslutsfattare för att sprida information och identifiera goda exempel, dels att få underlag för de rådsslutsatser på temat som det svenska ordförandeskapet planerade att presentera . Konferensens ca 350 deltagare gav både stöd och idéer till ordförandeskapets initiativ. Rådsslutsatser om främjande av en kreativ generation att utveckla barns och ungdomars kreativitet och innovativa förmåga genom kulturyttringar och tillgång till kultur antogs med brett stöd vid ministerrådsmötet (14453/09). Inför rådsmötena och ägde samråd rum med respektive . Kultur- utskottet informerades . 47.3Europeiska året för frivilligarbete 2011 Under ordförandeskap förhandlades förutom rådsslutsatser om barns och ungas kreativitet även ett förslag till beslut om att göra till det Europeiska året för frivilligt arbete för främjande av aktivt medborgarskap. Beslutet, som bygger på ett förslag av kommissionen antogs av rådet (15658/09) efter att antagit sin rapport i ärendet. Det övergripande målet med året är att uppmuntra och stödja de insatser som görs av unionen, medlemsstaterna samt lokala och regionala myndigheter för att skapa förutsättningar för det civila samhället som främjar frivilligarbete i EU och för att öka frivilligarbetets synlighet. Samråd med ägde rum . 47.4Fortsatt låg moms på ljudböcker beslutade EU:s finansministrar att även fortsättningsvis kan ha låg moms på ljudböcker i fysiskt format. Frågan har debatterats inom EU . Till en början menade kommissionen att låga moms på ljudböcker inte var förenlig med det direktiv om mervärdesskatt som gäller i EU. linje har dock varit att tryckta böcker och ljudböcker i fysiskt format måste behandlas lika. har även framhållit att personer med funktionshinder ska kunna ta del av litteratur på samma villkor som övriga läsare. De nya bestämmelserna framgår av rådets direktiv /47/EG. Samråd med ägde rum . EU:s ramprogram för kultur, Kultur (20072013), omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna (film, tv och video). Programmet har tre övergripande mål: främjandet av rörlighet för personer, främjandet av rörlighet för konstnärliga produkter samt främjande av den interkulturella dialogen (faktapromemoria Skr. 2009/10:150 2004/05:FPM15). Antalet länder som ingick ökade till totalt 34 stycken. Det totala beloppet som fick ta del av 2008 inom EU:s kulturprogram (stöd till kulturprojekt, översättningsstöd och stöd till organisationer verksamma på europeisk nivå) uppgick till . 47.6En europeisk strategi för mediekompetens i den digitala miljön Kommissionen presenterade 2007 i ett meddelande En europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön en långsiktig strategi för att öka mediekunskapen inom unionen (KOM(2007) 700). Syftet var att ge medborgarna bättre verktyg för att utnyttja fördelarna med den nya mediemiljön och kunna skydda sig mot skadligt medieinnehåll. Kommissionen ser mediekunskap som ett centralt verktyg för att bidra till att öka förtroendet för de nya medietjänster som växer fram och därigenom också för att uppnå Lissabonmålen om en mer konkurrenskraftig och kunskapsbaserad ekonomi. I direktivet om audiovisuella medietjänster (2007/65/EG) finns också en rapporteringsskyldighet för kommissionen om tillämpningen av direktivet vari ingår att vid behov uppmärksamma nivåerna på mediekunskap i medlemsstaterna. Som en fortsättning på kommissionens mediekunskapsstrategi, och med anledning av direktivets rapporteringskrav, presenterade kommissionen en rekommendation riktad till medlemsstaterna och mediebranschen (KOM(2009) 6464 slutlig). I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna bland annat att använda indikatorer och utvärderingsinstrument för att systematiskt utvärdera och analysera mediekompetensen nationellt. Förslag på sådana indikatorer kommer att tas fram av kommissionen. Vid kulturministrarnas rådsmöte antogs råds- slutsatser som föreslagits av det svenska ordförandeskapet. Slutsatserna välkomnar kommissionens rekommendation och framhåller särskilt vikten av arbetet med att ta fram indikatorer för att göra det möjligt att mäta mediekompetensnivån i medlemsstaterna. Slutsatserna tar sin utgångspunkt i de möjligheter som den tekniska utvecklingen och medieutvecklingen i stort ger medborgarna och samhället. poängteras att utvecklingen också ökar behovet av mediekompetens- initiativ där olika gruppers olika förutsättningar utnyttjas och utvecklas. Samråd med ägde rum . Nytt stödprogram Media Mundus tredjeland och föreslog kommissionen att ett nytt flerårigt stödprogram inrättas med syfte att genom samarbete med tredjeland stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft (faktapromemoria Skr. 2009/10:150 2008/09:FPM86). Kommissionen menade att stöd till samarbeten med aktörer utanför EU ger ökade möjligheter för branschen att ta del av den internationella efterfrågan på audiovisuellt innehåll. kan sam- arbetsprojekt öka mångfalden av audiovisuellt utbud för de europeiska konsumenterna. Insatser finansierade av programmet föreslogs kunna ske inom områdena yrkesutbildning, distribution/spridning och visning av film. Programmet presenterades som en fortsättning av det försöks- program som framgångsrikt bedrivit. Medlemsstaterna välkomnade kommissionens förslag och kunde en överenskommelse nås inom rådet och mellan rådet och . Budgeten för programmet fastslogs till fördelade över de som programmet ska löpa 2011 . Samråd med ägde rum . 47.8Stödprogram för att skydda barn som använder Internet och andra elektroniska kommunikationer Det förnyade stödprogrammet för att skydda barn som använder Internet och andra elektroniska kommunikationer trädde i kraft (faktapromemoria 2007/08:FPM100). Programmets syfte är dels att motverka skadligt material och skadligt beteende på Internet bl.a. genom att finansiera ett nätverk av s.k. hotlines för rapportering av olagligt material, dels att medverka till projekt som syftar till förebyggande arbete bland barn och unga. Genom delfinansiering från programmet har bedrivit unga Internet som bl.a. har resulterat i en verktygslåda med informations- och studiematerial om ungas medieanvändning och en regional seminarieserie med syfte att sprida kunskap om ungas liv på nätet till olika grupper. Digitalisering av kulturellt innehåll i Vid rådsmötet initierade det svenska ordförandeskapet en allmän diskussion om digitalisering och tillgängliggörande av kulturellt material, främst böcker. Utgångspunkten för diskussionen var flera olika processer och aktuella frågor. Bland annat hade kommissionen presenterat ett meddelande Europeana Nästa steg med ett antal frågor till alla intressenter om den framtida utvecklingen av nätportalen Europeana (KOM(2009) 440 slutlig). I detta konstateras att framsteg har gjorts, men att fortfarande endast av böckerna i reflektionsdokument där ett flertal olika möjliga åtgärder för att öka tillgängligheten till kreativt innehåll via Internet i lyfts fram. ytterligare underlag för diskussionen var frågan om Google Books- uppgörelsen i och kommissionens avrapportering av sin analys av avtalet och dess konsekvenser. Diskussionen visade att det finns en bred samsyn bland medlemsstaterna om vikten av ett fortsatt fokus på frågorna på europeisk nivå. Samråd med ägde rum den 20 Ramprogrammet Media 2007 (20072013) Ramprogrammet Media är EU:s stödprogram för film- tv- och multi- medieindustrin (faktapromemoria 2004/05:FPM14). Programmet syftar till att stärka den europeiska audiovisuella sektorn bl.a. genom stödja distributionen av audiovisuella verk inom och utanför EU samt att stärka konkurrenskraften genom finansieringsvägar och användandet av digital teknik. tilldelades 58 svenska sökanden vilket är den högsta summan som svenska sökanden har tilldelats och en betydande ökning innan då betalades ut till svenska projekt. Framför allt ökade finansieringen i form av producentstöd. 47.11Programmet Ett för medborgarna Programmet Ett för medborgarna löper 2013 och syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU:s institutioner samt att stärka sammanhållningen mellan européer. Programmet ska bidra till att: ge medborgarna möjlighet att samarbeta kring initiativ och projekt med europeisk prägel i syfte att understödja medborgerligt deltagande, utveckla en känsla av europeisk tillhörighet, främja delaktighet i Europeiska unionen och öka toleransen och den ömsesidiga förståelsen mellan medborgare. Programmet innehåller fyra insatsområden: 1.Aktiva medborgare för stöd till vänortssamarbete och projekt som involverar medborgare. 2.Aktivt civilt samhälle i stöd till det civila samhällets organisationer. 3.Tillsammans för t.ex. kampanjer, konferenser och information på initiativ av kommissionen. Inom detta insatsområde beviljas inga medel. 4.Aktivt europeiskt ihågkommande stöd till bevarande av de viktigaste platserna och arkiven med anknytning till deporteringar och minnet av offren från naziregimen och stalinismen. För att i större utsträckning synliggöra byggandet av stödjer och uppmuntrar programmet aktiviteter som engagerar medborgarna i har projekt som skapar debatt och eftertanke i fråga om EU:s utveckling i samband med Lissabonfördraget också prioriterats. Inom ramen för programmet genomfördes konferensen the Democratic Deficit through Civil Participation. Kommissionen har föreslagit att en nationell kontaktpunkt ska sättas upp i varje land för att öka kunskapen om programmet och främja Syftet med en kontaktpunkt är att fungera som en länk mellan potentiella aktörer och kommissionen. De ansvarar för att marknadsföra och sprida information om programmet, samt ge stöd till Skr. 2009/10:150 potentiella projektsamordnare bl.a. via webbplatser, e-post eller Kommuner och Landsting fick uppdrag av regeringen att vara kontaktpunkt i . 47.12Idrottens ställning inom EU I och med Lissabonfördragets ikraftträdande blev idrottssamarbetet en formell del av EU-arbetet i det att unionen enligt fördraget ska bidra till att främja europeiska idrottsfrågor. Den kompetens som unionen givits på idrottsområdet är av främjande karaktär och målen för unionens insatser ska vara att utveckla idrottens europeiska dimension. Fördragets idrottsartikel ger däremot inte utrymme för någon harmonisering av medlemsstaternas nationella idrottspolitik. Det informella idrottssamarbete som bedrivits inom EU spänner över ett brett politiskt fält och har särskilt frågan om idrottens särart och de rättsliga förutsättningarna för idrotten att bedriva sin verksamhet varit i fokus. Lissabonfördragets idrottsartikel har inte någon direkt betydelse för denna typ av idrottspolitiska frågor och behovet av det icke fördragsfästa arbetet har därför inte minskat. fortsatte kommissionen sitt arbete med att genomföra handlingsplanen de ur vitboken om idrotten och EU . höll det tjeckiska ordförandeskapet ett sportdirektörsmöte där deltog. Huvudtemat för mötet var idrottens självständighet och ideellt arbete inom idrotten. höll under sitt ordförandeskap ett sportdirektörsmöte som fokuserade på idrottens särart och rättsliga ställning. Mötet genomfördes i nära sam- arbete med . DEL 11 EU:S INSTITUTIONER M.M. EU måste företrädas av moderna, effektiva öppna och medborgar orienterade institutioner. När det gäller frågor om rådets funktion och arbetssätt präglades framför allt hösten av förberedelser för Lissabonfördragets ikraftträdande. En arbetsordning togs fram för , som under Lissabonfördraget är en egen institution. Rådets arbetsordning anpassades utifrån de förutsättningar som gäller enligt det nya fördraget. Belgaren utsågs till Europeiska rådets ord- förande för av . Brittiskan utsågs till unionens höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik. I fråga om tolkning till och från svenska fullföljdes de senaste årens linje om utökade beställningar i syfte att tillräcklig tolkning skulle tillhanda- hållas under det svenska ordförandeskapet och långsiktigt svensk tolk- kapacitet upprätthållas. Ett flertal ledamöter lämnade kommissionen och ersattes för kommissionens återstående tid. enades om att nominera portugisen för en ny period som kommissionens ordförande och nomineringen godkändes av . Övriga ledamöter för den nya kommissionen nominerades , strax efter Lissabonfördragets ikraftträdande. Kommissionen upprättar en resultattavla där de en- skilda medlemsstaternas genomförande av s.k. inremarknadsdirektiv redovisas i procenttal. 2009 skärptes den politiska målsättningen så att mängden inremarknadsdirektiv som medlemsstaterna inte genomfört i tid får uppgå till högst . För svensk del noterades för resultattavlan Skr. 2009/10:150 att andelen utestående inremarknadsdirektiv uppgick till 0,4 Kommissionen övervakar att medlemsstaterna tillämpar och genomför på ett riktigt sätt. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter, kan den inleda ett s.k. överträdelse- förfarande. Överträdelseförfarandet indelas i tre steg. I det första steget fattar kommissionen beslut om en s.k. formell underrättelse till berörd medlemsstat, som kan svara . Om kommissionen inte är nöjd med svaret, kan den avge ett s.k. motiverat yttrande. Om medlemsstaten inte , normalt , vidtar de åtgärder som kommissionen bedömer vara nödvändiga, kan kommissionen i ett tredje steg föra ärendet vidare till . överlämnade kommissionen 28 formella underrättelser till . Av dessa rör 13 utebliven anmälan om genomförande av direktiv. överlämnade kommissionen 41 formella under- rättelser till , varav 23 avsåg utebliven anmälan om genom- förande av direktiv. avgav kommissionen 12 motiverade yttranden mot . Av dessa rör 7 utebliven anmälan om genomförande av direktiv. avgav kommissionen 15 motiverade yttranden mot . skrev kommissionen av 34 ärenden som varit föremål för formellt överträdelseförfarande mot . 2008 skrevs 48 sådana ärenden av. startade kommissionen ett pilotprojekt för att utveckla nya arbetsmetoder för bättre och mer effektiv handläggning av klagomål. deltar i projektet tillsammans med fjorton andra medlemsstater. syftar till att om möjligt lösa frågor avseende tolkning och tillämpning av unionsrätten i medlemsstaterna utanför det formella överträdelseförfarandet. har erhållit 18 ärenden inom ramen för pilotprojektet. Utvärdering av pilotprojektet pågår. I bilaga 2 redogörs för läget per om överträdelse- ärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning. Det gångna året i dominerades av valet till Den kristdemokratiska gruppen (EPP) bibehöll sin plats som största partigrupp trots att brittiska och tjeckiska ODS utträdde ur gruppen och bildade en ny konservativ grupp. Den näst största gruppen blev fortsatt socialistgruppen (S&D) med 184 ledamöter. Den liberala gruppen () fick 84 mandat, de Gröna 55 mandat, den konservativa gruppen 54 mandat, Vänstergruppen . 2009/10:150 GUE 35 ledamöter, 31 ledamöter och 28 grupplösa Av 736 ledamöter var 381 ledamöter nya i och av de svenska ledamöter var 7 av 18 helt nya ledamöter. Fördelningen mellan kvinnor och män förbättrades något då andelen kvinnliga ledamöter efter valet uppgick till . Valdeltagandet för hela EU var . Vid det konstituerande sammanträdet valdes polacken från till talman för den första 2,5 års perioden. Sam- tidigt valdes bl.a. 14 vice talmän och nya ordföranden för de 20 ut- skotten. Under det svenska ordförandeskapet i EU framträdde statsministern 4 gånger i , svenska ministrar och statssekreterare deltog i 85 debatter i plenum och utskott varav EU-ministern deltog i 30 debatter i plenum inklusive 4 frågestunder till rådet. Genom Lissabonfördraget förändrades reglerna om EU:s eget domstolssystem på så sätt att domstolen numera som utgångspunkt är behörig på samtliga politikområden. Uttryckliga undantag från domstolens behörighet görs dels för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där domstolen i stort sett saknar behörighet (artikel 275 ), dels för området med frihet, säkerhet och rättvisa, där domstolen inte ska vara behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat. medlemsstaterna utövar sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten (artikel 276 ). att säkerställa att lag och rätt följs vid tolkningen och tillämpningen av (artikel 19 ). ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörighetsområden och i Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar EU- En lägre instans med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen, vilken genom Lissabonfördraget bytte namn från förstainstansrätten till tribunalen (artikel 256 ). Tribunalens domar kan överklagas till domstolen. Europeiska unionens personaldomstol, som inrättades 2005, är knuten till tribunalen på samma sätt som tribunalen till domstolen. personaldomstolen handläggs mål mellan institutionerna och deras De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur ska tolkas och I domen i sådana mål lämnar domstolen bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. nationella domstolar förhandsavgörande från i drygt 240 fall. Av dessa kom tre från svenska domstolar. 2009/10:150 yttrade sig den skriftligen i elva mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i sex sådana mål. yttrade sig vidare skriftligen i ett och muntligen i ett annat mål om rådgivande yttrande i enlighet med artikel 300.6 EG (numera artikel 218.11 ). För att effektivisera verksamhet och korta handläggningstiderna infördes ett förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande. Förfarandet, som är tillämpligt på området frihet, säkerhet och rättvisa, möjliggör en snabb och rättssäker hantering av mål som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av frihets- berövande. användes förfarandet i 2 mål. Vid handläggs även mål om så kallad direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I dom- stolen är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 . väcktes talan mot i ett fall avseende fördragsbrott. Den ansökte om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i ett sådant mål vid . Regeringen deltog vid muntlig förhandling i fyra mål om fördragsbrott (talan riktad mot i tre mål) i . Mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU-institutionernas beslut handläggs av tribunalen, och kan överklagas till domstolen. Regeringen deltog vid förhandling i domstolen i tre förenade överklagade mål, varav ett överklagats av och tidigare intervenerat i de andra två. intervenerade i fem mål vid tribunalen. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. Information om dessa mål föredrogs för . består av 344 förtroendevalda från lokal och regional nivå i de 27 medlemsstaterna. Ledamöterna sitter på fem- åriga mandat. företräds av tolv ledamöter och tolv ersättare. har en omnominering skett av ledamöterna inför kommitténs nya mandatperiod som börjar . har haft fem plenarsessioner. Flera yttranden har antagits, bl.a. om bättre lagstiftning, den sociala agendan och den inre marknaden. lade fram en vitbok om flernivåstyre som skickats ut brett inom unionen för syn- punkter. har haft tre rapportörskap. ansvarade för ett yttrande om lokala och regionala myndigheters roll i den nya östersjöstrategin, ansvarade för ett yttrande om bioavfall och ansvarade för ett yttrande om det s.k. Skr. 2009/10:150 läkemedelspaketet. höll ett anförande vid kommitténs plenarsession och vid presidiemötet i . Under ordförandeskapet anordnade 4 möten i . Dessa ägde rum i , , och och berörde bl.a. frågor som hållbara städer, perifera regioner och . , rådet och kommissionen tillämpar sedan den 3 förordningen (1049/2001) om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhets- I behandlingen av de enskilda ärendena om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. 2009 har fortsatt att hålla en konsekvent linje i de diskussioner av principiell natur som förts i rådet, bl.a. frågan om hur sekretessbestämmelsen till skydd för rättslig rådgivning ska tolkas och vilket inflytande de enskilda medlemsstaterna bör ha i fråga om utlämnande av handlingar som de gett in till institutionerna. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan Många handlingar som var hemliga är t.o.m. direkt sökbara på Internet. ökad handlingsoffentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhetsförordningen som inleddes och som pågått under 2009, har även framförts förslag som skulle kunna leda till minskad Översynen kommer att fortsätta . Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar av förordningen den Enligt uppfattning var förslaget i vissa delar positivt medan andra delar borde omarbetas om det uttalade syftet med ändringarna, att öka öppenheten, ska uppnås. diskuterat kommissionens förslag och antagit ett antal Någon s.k. lagstiftningsresolution har emellertid inte antagits vilket innebär att kommissionens förslag återförvisats till Det nyvalda har inte avgett någon officiell ståndpunkt i förhållande till förslaget men antog en resolution om Lissabonfördragets betydelse för de fortsatta förhandlingarna. rådet har kommissionens förslag diskuterats liksom vissa av har en ny rättslig grund trätt i kraft för förordningen, artikel 15.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEU). innebär att allmänhetens rätt till tillgång till handlingar har utvidgats till att, med några få undantag, omfatta EU:s samtliga institutioner, organ Det svenska ordförandeskapet arrangerade ett seminarium om öppenhet och klarspråk i EU. Ordförandeskapet gav , som har en lång tradition av öppenhet och klarspråk, goda förutsättningar att sätta fokus på dessa frågor. Utgångspunkten för seminariet var att från olika perspektiv belysa betydelsen av öppenhet och klarspråk för medborgar- Skr. 2009/10:150 nas förtroende. har också, på det svenska ordförandeskapets initiativ, hållits ett möte i den interinstitutionella kommittén om tillgång till handlingar. Mötet hölls på politisk nivå med deltagare från kommissionen, och rådet. Kommittén enades om ett antal viktiga slutsatser, bl.a. om formerna för kommitténs fortsatta arbete och åtgärder för att förbättra tillgången till institutionernas handlingar på Internet. Alla mål vid (tidigare ) och tribunalen (tidigare förstainstansrätten) med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där är aktiva samt intervenerat i fyra nya principiellt viktiga mål vid tribunalen.