prop · GX03197 · 2010-04-01 00:00:00 — I direktiven för åtgärdsplaneringen (N2008/8698/IR, N2008/8869/IR [delvis]) beslutade regeringen att den statliga ramen för utveckling av transportsystemet på ska delas upp i en del för utveckling av transportsystemet på nationell nivå på samt i en del på för länsplaner för regional transportinfrastruktur. Utöver de givna ekonomiska ramarna tillkommer medel genom avtal om medfinansiering som trafikverken och länen tecknat för enskilda objekt samt brukarfinansiering och EU-medel. tillförs genom detta . och vägavgifter för de nu aktuella investeringarna ska, enligt avtalen, genereras från skatte- och avgiftsintäkter . Bidragen ska täcka kostnader för byggande samt räntor och amorteringar uppskattningsvis att genomföras genom medfinan- siering från trängselskatter och vägavgifter. trängselskatter bidrar med och vägavgifter bidrar EU-medel beräknas bidra med ca 4 miljar- För de objekt som nämns i detta beslut finns 51 undertecknade avtal om medfinansiering. åtgärder genomförs i enlighet med ingångna avtal för de objekt som pekas ut i bilagorna 1a och 1b. Medfinansieringsåtgärderna på ca 42,3 miljarder kronor finansieras både genom trängsel- skatteintäkter och avgifter samt genom lån i . finansieringen genom upptagning av lån kommer att återbetalas genom trängselskatter och vägavgifter , . söker medel från EU för investeringar och utredningar på får ca från EU för detta Regeringen bedömer att storleken på bidragen för hela perioden 20102021 blir ca , som utökar möjligheten till in- vesteringar i transportsystemet. får enligt järnvägslagen (2004:519) ta ut avgifter av opera- törerna för trafik på statens spåranläggningar. regeringens uppdrag, ett arbete för att vidareutveckla formerna för uttag Detta arbete kommer att innebära successivt ökade av- De ökade intäkterna utgör ytter- ligare tillskott till finansieringen av de kvalitetshöjande insatserna i järn- vägsinfrastrukturen, vilket leder till bättre framkomlighet, tillförlitlighet och säkerhet för resenärer, slutkunder och transportköpare. från banavgifter beräknas enligt uppgå till ca 15,6 miljarder kronor , vilket är mer än dagens För att förbättra överskådligheten i statsbudgeten liksom möjligheter till helhetssyn överväger regeringen att redovisa intäkterna av banavgifterna på statsbudgeten . motsvarande justering av anslagens nivåer ska då föreslås till . Länen kan prioritera att i länsplanerna fördela medel till objekt i nationell plan, så kallad samfinansiering. Samfinansieringen omfattar ca 2 miljar- der kronor. Medel som avsatts för det nationella transportsystemet kan på motsvarande sätt användas för åtgärder i det regionala transportsystemet. Vid bildandet av skapas förutsättningar för att ta till vara synergier genom sammanförandet av och . Trafik- verket som kvalificerad beställare av varor och tjänster kan också ytter- ligare utvecklas och effektiviseras. De effektiviseringsvinster som upp- står genom detta arbete kommer att frigöra medel som ska användas till väg- och banhållning. Nationell plan för drift och underhåll beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) och i budgetproposi- tionen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:126) innebär att den statliga ramen för planperioden för drift och underhåll ska uppgå till och fördelas enligt följande: - till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar och statlig medfinansiering till enskilda vägar, - till drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet. Drift och underhåll utgör en väsentlig del av väg- och banhållningen i landet och har två huvuduppgifter: -att se till att väg- och järnvägsnätet fungerar och att användarna får rätt kvalitet i de dagliga resorna och transporterna, -att se till att investeringarna i landets väg- och järnvägsnät under- hålls, så att de kan användas för transporter under hela den planerade livslängden. Regeringen bedömer att effekterna av tilldelad ram för drift och underhåll på järnvägsnätet bland annat är förbättrad ankomstpunktlighet i storstäder och på de större stråken jämfört med . Järnvägsnätet inom storstadsområden och större stråk ska bli bättre rustat att klara större störningar till följd av förändrat klimat, extraordinära händelser etc. Den tilldelade ramen för drift och underhåll bidrar till att standarden på vägnätet kan upprätthållas även med den prognostiserade trafikökningen. Jämnare kvalitet uppnås på det lågtrafikerade vägnätet. ska verka för att en utjämning av leveranskvaliteten på vägnätet över landet genomförs. Det ska finnas en hög beredskap för att undvika störningar och stopp i trafiken på det högtrafikerade vägnätet. Detta leder till för- bättrad framkomlighet och kundnytta i form av minskade restider. Bärighetshöjande åtgärder i vägnätet Skr. Ramen för bärighetshöjande åtgärder ska uppgå till och gå till bärighetsklasshöjande åtgärder på broar och vägar, beläggning av grusvägar, tjälsäkring, flexibilitet på grund av ökande antal specialdispenser, anpassning av utpekade, för näringslivet, viktiga vägar till dagens laster samt förbättringsåtgärder för att riskreducera vägnätet utifrån klimatförändringar och sårbarhet. Statlig medfinansiering för drift och underhåll av enskilda vägar uppgår till . Kostnader för bärighetshöjande åtgärder på järnväg ingår i ramen för drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet. Kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen Intäkterna från banavgifter kommer enligt prognos att vara högre , än de skulle ha varit vid dagens intäktsnivå. Intäktsökningen beräknas ge ett ökat ut- rymme för kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen , bl.a. kraftförsörjningsåtgärder och ERTMS-investeringar. ERTMS är ett standardiserat europeiskt säkerhetssystem för järnvägar med syftet att möjliggöra gränsöverskridande tågtrafik. Regeringen be- dömer vidare att intäktsökningen också ger ett utrymme för att elektrifi- era järnväg till hamnar. Nationell plan för utveckling av transportsystemet Regeringen beslutade i direktiven för åtgärdsplaneringen (N2009/6374/TE) i enlighet med de ramar ställt upp utifrån regeringens förslag i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) och i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:126) att den statliga nationella ramen för planperioden för utveckling av transportsystemet uppgår till . Utöver denna nationella ram tillkommer kompletterande medel genom medfinansiering med ca . Således uppgår den totala nationella ramen för utveckling av transportsystemet till ca . Pågående och särskilt utpekade åtgärder Pågående åtgärder och åtgärder som särskilt pekats ut i beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) och i budgetpropositionen 2008/09:1, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:126), den så kallade närtidssatsningen, ska genomföras i enlighet med tidigare fattade riks- dags- och regeringsbeslut. De åtgärder som avses framgår av bilaga 1a. Driftbidrag till icke statliga flygplatser I beslut med anledning av budgetpropositionen 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU1, rskr. 2009/10:34) framgår att det årliga anslaget för driftbidrag till ickestatliga flygplatser ska uppgå till , vilket för planperioden 20102021 motsvarar totalt ska den del av driftbidraget som går till ickestatliga flygplatser som inte har upphandlad trafik, överföras till de regionala ramarna. Storleken på denna överföring är beroende av vilka icke statliga flygplatser som har upp- handlad respektive annan trafik. De medel som tillförs berörda län kan användas för drift till ickestatliga flygplatser eller till andra åtgärder i de Utöver pågående och särskilt utpekade åtgärder innehåller den nationella planen för utveckling av transportsystemet namngivna nya åtgärder i transportinfrastrukturen enligt bilaga 1b. Övriga åtgärder som är nödvändiga för utvecklingen av transport- Regeringen har gett i uppdrag att, för övriga åtgärder som är nödvändiga för utvecklingen av transportsystemet inom en ram på 38 miljarder kronor för perioden 20102021, redovisa ett förslag till fördelning av medlen utifrån de transportpolitiska Regeringen har för avsikt att återkomma till i frågan. I genomförs insatser om ca , Insatserna är viktiga för att minska trängseln och den därtill hörande miljöbelastningen i de cen- trala delarna av , skapa bättre förutsättningar för kollektivtrafik och regionförstoring, ge bättre tillgänglighet till viktiga målpunkter i regionen samt för att effektivisera näringslivets nationella och internatio- Större objekt som ingår i satsningen är Västlänken, Marieholmstunneln med anslutningar, , kollektivtrafikom- Skr. 2009/10:197 ställning K2020 med del av , E45 AngeredsbronTrollhättan samt dubbelspår GöteborgTrollhättan. , , , , och har i avtal uttryckt sin avsikt att inom ramen för åtgärdsplaneringen ta ett gemensamt ansvar för finansiering och genomförande för viktiga transportslagsövergripande infrastrukturåtgärder (det s.k. Väst- svenska paketet). Överskottet från trängselskatt i ska bidra med ca , varav uppskattningsvis . Därtill kommer regionala/lokala bidrag, marknyttor och annan medfinansiering på ca . För att möjliggöra tidigareläggning av investeringar, som finns med i den nationella planen för perioden 20102021, är bland andra beredda att medverka till en finansieringslösning för ett antal åtgärder, bland annat , . Åtgärderna syftar till att förbättra de nationella godsflödena till och från hamn. ska inleda förhandlingar om att ingå avtal om detta. Regeringen har i planbeslutet villkorat att genomförandet av de delar av paketet som finansieras genom den nationella planen förutsätter att fattar beslut om trängselskatt i . nåddes en uppgörelse mellan statens förhandlingsman och företrädare för om en samlad lösning för framtida trafik- och infrastruktursatsningar. Dessa trafik- och infrastruktursatsningar, vilka har kommit att benämnas Stockholmsförhandlingen, innebär att bättre vägförbindelser mellan regionens norra och södra delar säkerställs, ökad spårbunden trafikkapa- citet och minskade samhällsekonomiska förluster till följd av trängsel. , , , , och har i avtal gett uttryck för sina åtaganden att, inom ramen för åtgärdspla- neringen, ta ett gemensamt ansvar för finansiering och genomförande av de trafik- och infrastruktursatsningar som innefattas i Stockholmsför- handlingen. Finansiering ska ske i form av statliga anslag, intäkter från trängselskatt, medfinansiering från kommuner och andra intressenter samt vägavgift. Överenskommelsen omfattar trafik- och infrastruktursatsningar till en kostnad om , varav under plan- perioden. Större objekt om ingår i överenskommelsen är , Förbifart , E18 HjulstaKista, BarkarbyKallhäll samt /Södertörnsleden. Insatserna i överenskommelsen ingår i de planer som fastställs genom detta beslut. uppgår de statliga anslagen till de objekt i paketet som ingår i den nationella planen till ca . sträckning genom utreds. Det finns inga slutliga förslag till hur den delen ska realiseras. Särskilda åtgärder för förbättrade godsflöden En viktig del av de angelägna åtgärder som framgår av bilagorna 1a och 1b syftar till att främja sjöfart som ett led i utvecklingen av ett långsiktigt Regeringen har därför valt att prioritera ett antal angelägna åtgärder som främjar transporter till sjöss, vilket inbegriper inre vattenvägar på , och med tillhörande vatten- Därmed ökar samverkan mellan transportslagen och möjligheten att utveckla och bedriva sjöfarten mellan såväl inhemska och internatio- En del i arbetet för att främja ett effektivt godsflöde och skapa goda export- och importmöjligheter för svenska företag åstadkoms genom att tidigarelägga investeringar på i inklusive Marie- holmsbron, som nämnts ovan. Tillskapandet av ytterligare ett spår till hamnområdet i över ökar redundansen och Andra särskilda objekt som kan nämnas är sluss, farlederna till hamn och hamn, Tunadalsspåret till hamn samt elektrifiering av spår till ett antal andra hamnar. betydande grad av medfinansiering i flera av dessa objekt. ska också inom ramen för övriga åtgärder prioritera att tillsammans med regionala företrädare och andra intressenter finansiera och slutföra järn- vägsutredningen för sydostlänken som ett led i att planera för och ut- veckla trafikslagsövergripande transportlösningar mellan järnvägssyste- met och sjöfarten. En avsiktsförklaring om medfinansiering finns avseende nybyggnatio- nen av järnväg i samband med etableringen av gruvverksamhet i . ska fortsätta att förhandla fram ett genomförandeavtal. att inte fördröja processen ska planeringsarbetet för järnvägen fortsätta. ska tillsammans med regioner och näringslivsintressenter pröva förutsättningarna för medfinansiering av en järnvägsförbindelse lämnade Utredningen om höghastighetsbanor betänkandet Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74). separata höghastighetsbanor för persontrafik på järnväg bör byggas på sträckorna StockholmMalmö (Europabanan) och StockholmGöteborg (Götalandsbanan). Utredningen föreslog att regering och riksdag fattar ett samlat beslut, inklusive beslut om finansiering, om byggande av höghas- tighetsbanor på nämnda sträckor. Enligt utredningen bör utbyggnaden genomföras som ett samordnat projekt med ett projektbolag som huvud- man för att optimera planering, byggande och trafikstart. Betänkandet har remitterats och en majoritet av remissinstanserna är positiva till en satsning på infrastruktur för höghastighetståg och till den föreslagna sträckningen men de allra flesta påtalar också att en sådan satsning inte får ske på bekostnad av andra angelägna investeringar i väg- Flera remissinstanser anser dock att betänkandet inte utgör ett tillräckligt underlag för beslut. Olika motiv för detta förs fram, Skr. 2009/10:197 men vanligast är uppfattningen att det krävs mer ingående utredning och analyser av effekter, kostnader och finansiering innan ett definitivt beslut kan fattas. Flera remissinstanser påtalar också att miljöbedömningar bör integreras i det fortsatta arbetet. Den tveksamma samhällsekonomiska lönsamheten för höghastig- hetsbanorna och de stora kvarstående osäkerheterna innebär att rege- ringen har valt att prioritera andra mer angelägna infrastrukturåtgärder för perioden 20102021. Regeringen avser att ytterligare utreda förut- sättningar och kostnader för höghastighetsbanor i . En utgångs- punkt är härvid betänkandet Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74) som presenterades . Det finns ett antal infrastrukturinvesteringar som planeras att helt eller delvis finansieras med brukaravgifter. Vid finansiering med brukarav- gifter uppkommer utgifterna för att bygga infrastrukturen först, medan intäkterna därefter genereras . Vissa investeringar behöver därför finansieras med lån. kommer detta att ske genom lån i . Återbetalning av lånen, inklusive ränta, kommer att ske inom tidsperioder . De objekt som kräver lånefinansiering är: -De objekt i som enligt Stockholmsöverenskom- melsen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter inklusive Förbifart . -De objekt i som ingår i Västsvenska pake- tet och delvis ska finansieras med trängselskatt inklusive Marieholmstunneln och Västlänken. -Bro över Sundsvallsfjärden på (vägavgift). -Bro över på (vägavgift). Bron över Sundsvallsfjärden på och bron över på ingick i närtidssatsningen 2008. Där ingick också delar av Västsvenska paketet och Stockholmsöverenskommelsen. Regeringen avser att proposition om vårtilläggsbudget före- slå att godkänner att regeringen får besluta om en planerings- ram för investeringar för dessa objekt. För den del av dessa investeringar vars kapitalkostnader ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter får lån upptas i . Genomförandet av de brukaravgiftsfinansierade investeringarna förut- sätter att godkänner regeringens förslag avseende planerings- ramen. Genomförandet av de objekt i som ska finansie- ras med trängselskatteintäkter förutsätter även att fattar beslut i enlighet med det förslag om införande av trängselskatt i som regeringen avser att presentera. En järnväg i bereds av regeringen i dialog med finska Kommu- nikationsministeriet och med gruvföretaget . Om en överenskommelse om järnväg kommer till stånd avser regeringen . 2009/10:197 att återkomma i budgetprocessen om eventuella låneramar. Delar av det lågtrafikerade järnvägsnätet kan ha en viktig funktion som matarlinjer till de större stråken. Ett antal åtgärder i den nationella planen avser lågtrafikerade banor. Till exempel KristinehamnNykroppa, Tjustbanan, (GöteborgUddevalla), , , Västerdalsbanan och Hargshamnsbanan. I propositionen Framtidens resor och transporter transporter för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) slog regeringen fast att i samråd med övriga transportmyndigheter och regionala organ skulle analysera vilka av dagens lågtrafikerade banor som utifrån ett samhällsekonomiskt per- spektiv bör övervägas att rustas upp till högre standard och för vilka banor standardhöjande åtgärder inte krävs för att upprätthålla funktionen. bör löpande, i dialog med regio- ner och operatörer, se över möjligheterna att vidta ytterligare åtgärder på lågtrafikerade järnvägar. 5 Länsplaner för regional transportinfrastruktur I det följande avsnittet beskrivs kortfattat de ekonomiska ramarna och förslag till innehåll i länsplanerna för åren 20102021. För ytterligare information hänvisas till respektive förslag till länsplan samt till trafik- verkens yttrande över länsplaner för regional transportinfrastruktur åren 20102021, upprättad (dnr N2009/6374/TE). Definitiva ekonomiska ramar för länsplanerna för regional transportinfrastruktur Regeringen har fastställt att ramen för länsplanerna på fördelas i enlighet med den preliminära fördelning som angavs i direktivet till åtgärdsplaneringen. Länsramarna är uttryckta priser och fördelningen framgår nedan: Innehållet i förslagen till länsplaner Avvägningar i förslagen till länsplaner visar att regionerna strävar efter att stärka näringslivets konkurrenskraft genom åtgärder för att öka både arbetsmarknadsregionernas storlek och tillgängligheten i godstransport- systemet. Länsplanerna prioriterar en stärkt kollektivtrafik för att för- bättra tillgängligheten och minska klimatpåverkan. Den statliga med- finansieringen till kollektivtrafikanläggningar i länsplanerna uppgår till . I genomsnitt satsas av medlen i länsplanerna på kollektivtrafik. ligger högst med 75 procents satsning inom kollektivtrafik. Detta är ett resultat av de i länstransportplanen ingående satsningarna på spåråtgärder som följer av den så kallade stockholmsöverenskommelsen. Länsplanerna innehåller också riktade satsningar för ökad trafiksäkerhet. Bland annat föreslås insatser för att, i samband med översyn av hastighetsgränser, kunna behålla /h på vägar som av trafiksäkerhetsskäl annars skulle behöva sänkas /h. Det är också ökat fokus på cykel i länsplanerna. För att öka andelen gång och cykel resor föreslås i planerna åtgärder motsvarande nära . Merparten, , ingår i länsplanerna och resterande i den nationella planen. Åtgärder som föreslås är bland annat nya cykelvägar längs statliga vägar, statsbidrag till kommunala vägar, skyltningsåtgärder och cykelparkeringar. Effekter av åtgärderna i nationell plan och I följande avsnitt beskrivs effekterna av åtgärderna i nationell plan och länsplaner. För ytterligare information hänvisas till trafikverkens doku- ment Samlad beskrivning, effekter av nationell plan och länsplaner, upp- rättad (dnr N2009/6374/TE). Utvecklingen av transportinfrastrukturen ska planeras och genomföras så att den bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås i enlighet med propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93). Det övergripande transportpolitiska målet, att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet, kompletteras av två jämbördiga mål, ett funktionsmål tillgänglighet, och ett hänsynsmål säkerhet, miljö och hälsa. Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Trans- portsystemet ska vara jämställt, det vill säga likvärdigt svara mot kvin- nors respektive mäns transportbehov. Hänsynsmålet innebär att trans- portsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, samt bidra till att miljökvalitets- målen uppnås och till ökad hälsa. Planernas bidrag till samhällsutvecklingen Åtgärderna i den nationella planen och länsplanernas syftar till att stödja transporternas positiva bidrag till samhällsutvecklingen och att begränsa de negativa sidorna. På en mer övergripande nivå förväntas effekten av åtgärderna bli att frihetsgraderna ökar för hushåll och företag att organi- sera sitt vardagsliv eller företagande. Därmed underlättas vardagen för den som använder eller på annat sätt påverkas av transportsystemet. Åtgärderna i planerna väntas ge ett positivt bidrag till tillväxt och kon- kurrenskraft i hela landet. De ger utrymme för en ökad efterfrågan på transporter och bidrar till ett väl fungerande transportsystem. De bör därmed leda till ett förbättrat och mer samverkande transportsystem och bidra till att bryta utanförskapet genom fler jobb i fler och växande före- tag. De åtgärder som genomförs i planerna bidrar till ökad nytta för transport- sektorns kunder, medborgare och näringsliv. medborgare att enklare och snabbare kunna nå sitt arbete och andra akti- Skr. 2009/10:197 viteter, som näringslivet har fått nya möjligheter till mer kli- matvänliga och effektiva transportkedjor tack vare åtgärderna i infra- strukturplanerna för åren 20102021. Transportsystemet är omfattande och förändringar tar tid att genomföra. Flera av de insatser som rege- ringen genomfört kommer att få sina tydliga effekter först . Åtgärderna i planerna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen och därmed till en långsiktigt hållbar transportförsörjning. sättningarna för både person- och godstransporter gynnas. till ökad tillgänglighet och skapar större sammanhängande arbetsmark- nader, leder till färre dödade och skadade i trafiken, en ökad andel kol- lektivtrafik och att mer gods transporteras på järnväg. Uppfyllelse av funktionsmålet tillgänglighet Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela Planerna bidrar till målet att medborgarnas resor ska förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. har ett ökat fokus på kapacitetsförstärkningar av järnvägssystemet jäm- fört med tidigare planeringsomgångar, i form av smärre åtgärder och Åtgärderna bidrar till att minska sårbarheten och risken för att stora störningar sprider sig i systemet samt till att öka Därmed ökar tillförlitligheten, och punktligheten förbättras i tågtrafiken vilket gynnar både resenärer och transportörer av gods. På vägsidan innehåller planen drift- och underhållsåtgärder samt in- vesteringar i bland annat kapacitetsförbättringar och i förbifarter vilka bidrar till minskad vägträngsel vilket i sin tur leder till att restidsosäker- heten i vägtrafiken minskar. När variationen av restiden på väg minskar ökar tillförlitligheten, vilket gör det enklare att beräkna hur en resa kommer att ta. En väl fungerande kollektivtrafik är en viktig förutsättning för att alla