prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — för företag avseende beslut om långsiktiga strategier, investeringar och Målen i miljömålssystemet ger vägledning för miljöarbetets inriktning. Näringslivet tillsammans med myndigheter skulle i större utsträckning kunna skapa nätverk och forum för dialoger kring miljöarbetet. livet kan även i större utsträckning lyfta fram den koppling som finns mellan miljö och affärer och bidra med kunskap och initiativ som visar att systematiskt miljöarbete är lönsamt både för samhället och för På det sättet kan ömsesidig förståelse uppnås och miljö- frågorna kan drivas framåt. Miljöteknik kan skapa synergier mellan minskad miljöpåverkan och ekonomisk tillväxt inte bara inom miljötekniksektorn utan också genom integrering i traditionella industrisektorer. Vi ser mycket positivt på att främja utveckling av miljöteknik både för att uppnå miljövinster och främja tillväxt och öka konkurrenskraften samt som ett led i en hållbar miljö-, klimat- och näringspolitik. Swentec, har regeringens uppdrag att leverera ett förslag till strategi för att stärka utveckling av svensk miljöteknik och miljöteknikbranschen i framtiden, med fokus på ökad tillväxt och export. ett förslag till en svensk miljöteknikhandlingsplan och fortsätter att utreda mer preciserade förslag som ska redovisas till regeringen i Uppdraget ligger i linje med vår övergripande mål- sättning att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag i och att möta utmaningarna inom miljö- och klimat- Miljöledningssystem och standarder utvecklar företagens miljöarbete Utöver lagstiftning påverkar även andra faktorer företagens miljöarbete. Det rör sig om affärsmässiga överväganden och även t.ex. att bygga varumärken, konsumenttryck från kunder och investerare samt standarder som har utvecklats på internationell nivå. standarder är Global Reporting Initiative, standard för livscykelanalys, ISO 14000-serien och EU:s miljöstyrnings- och miljörevisionsordning Miljökvalitetsmålen inarbetas allt oftare i sådana standarder och Detta sker exempelvis när betydande direkta och indirekta miljöaspekter identifieras eller när företagen sätter egna Standarden har därmed hjälpt många företag att komma till insikt om att miljöfrågorna måste hanteras i ett helhetsperspektiv. En global standard för bedömning av eko-effektivitet är under ut- veckling inom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). () leder arbetet som ska beskriva för- hållandet mellan miljöprestanda och ekonomisk nytta. Standarden kan komma till användning t.ex. vid bedömning av miljöeffekter vid olika investeringar. Flera sektorer arbetar även med sektorsvisa frivilliga certifierings- system. Inom skogsbruket i finns främst två system, FSC () och PEFC (Programme for the Endorsement of ) där markägare kan få sin verksamhet granskad i relation till såväl miljökriterier som sociala och ekonomiska kriterier av en tredje part. Ett mer strategiskt arbete som gäller standarder behöver utvecklas som också kan komma att inverka på miljökvalitetsmålen. Vi avser att bidra i det arbetet. Offentlig verksamhet och staten som verksamhetsutövare Staten och den offentliga verksamheten har både en särskild möjlighet och ett särskilt ansvar att vara föredöme i miljöarbetet. Nya krav på statligt ägda företag att lämna hållbarhetsredovisningar enligt Global Reporting Initiatives (GRI) är ett viktigt steg framåt. Staten är den största företagsägaren i landet. Även verksamheter som bedrivs med kommuner och landsting som huvudmän behöver utveckla sitt miljöarbete. Ett par sådana exempel redovisas under kapitlet om miljökvalitetsmålet luft. Den offentliga upphandlingen omfattar . Eftersom den är så omfattande har den stor betydelse för att driva på miljöutveck- lingen. Ett förslag till förändringar i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () och lagen (2007:1092) om upphandling inom om- rådena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF) behandlas f.n. i i lagrådsremissen Upphandling från statliga och kommunala företag (20091217). Förslagen innehåller bestämmelser om bl.a. miljö- hänsyn och sociala hänsyn i upphandlingen som innebär att upphand- lande myndigheter och enheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hän- syn i sina upphandlingar i den utsträckning det är påkallat med hänsyn till upphandlingens art. Kommissionen har uppmuntrat alla medlemsstater att utarbeta offent- ligt tillgängliga handlingsplaner för att göra sin offentliga upphandling grönare (meddelande till och Integrerad produktpolitik, Miljöpåverkan ur ett livscykel- perspektiv, KOM(2003) 302 slutlig). Handlingsplanerna ses över . handlingsplan för miljöanpassad offentlig upphandling har utvärderats . Rapporten från med förslag till reviderad handlingsplan för miljöanpassad offentlig upphandling (nr 6320) bereds f.n. i . Inom EU har offentlig-privat samverkan diskuterats och rådet har betonat betydelsen av att den offentliga sektorn i högre grad samarbetar med industrin, arbetsmarknadens parter och konsumentorganisationerna Prop. 2009/10:155 och att investeringar av den privata sektorn och företagsvänliga offentlig- privata partnerskap stimuleras för att förbättra det kommersiella ut- nyttjandet av resultat från FoU och innovationer. Näringslivet bidrar med underlag till miljömålsuppföljningen Flera miljökvalitetsmål är till stor del beroende av uppgifter från kom- munerna för att kunna följas upp. Kommunernas rapportering bygger ofta på statistik från näringslivet. Det gäller t.ex. utsläpps- och belast- ningsdata för miljökvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. Det finns stora skillnader i fråga om tillgången på statistik mellan olika områden och mellan olika branscher/sektorer i samhället. Inom några branscher i det svenska näringslivet tar man fram statistik om olika miljöaspekter, t.ex. kommer en del av avfallsstatistiken från ren- hållningsbranschen. Uppföljningen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö görs till stor del med hjälp av information från produktregistret vid Kemikalieinspektionen, som företagen rapporterar till. För miljökvali- tetsmålet Levande skogar är underlag från kommuner och näringsliv nödvändiga, t.ex. för att följa upp storleken på de frivilliga avsätt- ningarna av skogsmark eller hänsynen till kulturmiljöer. Ett problem är att delar av näringslivet av kommersiella skäl inte alltid lämnar ut sina uppgifter vilket försvårar uppföljningen av målen. Ett annat problem är också att det är svårt att göra sammanställningar eftersom metoderna och kriterierna för uppföljning skiljer sig åt mellan företagen. 5.5Miljöengagemang och ideella organisationers miljöarbete Regeringens bedömning: Miljöengagemanget och miljöarbetet hos ideella organisationer och bland medborgarna är viktigt för att nå miljökvalitetsmålen. Ideella organisationer kan göra stora insatser genom att kommunicera miljöfrågorna som en del i arbetet för en håll- bar samhällsutveckling. Ideella organisationers miljöarbete behöver i större utsträckning synliggöras och tillvaratas i miljömålssystemet. och bedömning överens- stämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har kommenterat de ideella organisationernas roll och ansvar i miljömålssystemet delar och bedömning. Konsument- verket ser ett behov av att analysera konsumentperspektivet djupare och efterlyser mer forskning som belyser konsumenternas förutsättningar att göra miljöanpassade val och vilka åtgärder som kan underlätta sådana. De instämmer även i skolans betydelse och menar att konsumentkunskap kan ha en roll att spela. Verket för näringslivsutveckling () efter- lyser en större och långsiktig kommunikativ satsning med syfte att ge större kännedom om målen hos konsumenter. och påtalar vikten av information. 2009/10:155 kommun saknar något om hur budskapet om miljömålen ska kunna nå ut till gemene man på ett begripligt sätt. påtalar vikten av konsumenternas beteende och att de får ett kvitto på att den egna medverkan faktiskt gör nytta. föreslår att beslutsprocesser och representation utvecklas så att de bättre speglar behov och erfarenheter hos kvinnor, barn, ungdomar, invandrare, funktionshindrade, kollektivtrafikresenärer m.fl. i instämmer i förslagen. välkomnar förslaget att kommunicera miljöfrågor med fler än miljö- organisationer och ser gärna att kyrkor och samfund räknas in. förbundet föreslår att en större del av organisationslivet engageras i miljömålen och att särskilda medel tillställs fritidsorganisa- tioner, folkrörelser, studieförbund och folkhögskolor. Skälen för regeringens bedömning Miljön är allas ansvar Det är självklart att alla har ett ansvar för miljön. Det är däremot inte nödvändigt att alla behöver känna till alla miljökvalitetsmål, än mindre Olika aktörer och grupper i samhället, liksom enskilda medborgare, behöver göra insatser för miljön. är att aktörer och enskilda känner till vad som behöver göras och vilka val i vardagen som har betydelse. har i uppgift att informera om tillståndet i miljön till befolkningen. Människor som vill och eftersträvar att göra aktiva val för en bättre miljö bör därför ges möjligheter att göra sakligt välunderbyggda och Samhället och politiken har ett stort ansvar att underlätta Till exempel kan bättre tillgång på information om produkters och tjänsters miljöpåverkan möjliggöra ett ökat individuellt ansvar för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Ett individuellt ansvar förutsätter även att samhället underlättar för individerna att ta ansvaret genom att skapa förutsättningar för att göra hållbara val genom bl a transport- och energieffektiv infrastruktur som erbjuder tillgång till en god kollektiv- trafik, förnybar och annan klimatsmart energi, smidiga källsorterings- möjligheter, närhet till affärer, arbetsplatser och rekreationsområden etc. Ideella organisationer bidrar till kunskap om miljö Miljöorganisationer och andra ideella organisationer som studieförbund och bostadsföreningar m.fl. kan göra stora insatser för att bidra till att nå Ideella organisationer kan bidra med kunskap om miljö och att driva på i miljöarbetet. Genom kontakter med myndigheter på nationell, regional och lokal nivå liksom i internationella organisa- tioner och nätverk påverkar de beslut både nationellt och inom EU och överenskommelser i internationella sammanhang. I produceras en mängd miljöinformation av ideella organisa- tioner som kan användas i informationssyfte och för miljömålsupp- följningen, t.ex. statistik kring biologisk mångfald som tas fram och för- valtas av olika institut och organisationer, ofta på uppdrag av Naturvårds- Prop. 2009/10:155 verket och exempelvis fågelinventeringar som görs av medlemmar i är ett rapporterings- system som har blivit en viktig informationskanal för bl.a. ornitologer. Den information som tidigare spreds via telefonsvarare och utnyttjades av begränsade nätverk blir nu tillgänglig för fler och dessutom för forskning och uppföljning. Ett annat exempel är inventeringar av sammansättning och dess förändring . De ger oftast en god kunskap om landskapets värde och hur det påverkas av exempelvis ändrade skötselformer. Kunniga medlemmar i de botaniska föreningarna bidrar ideellt med den viktigaste informationen om utveckling genom att systematiskt genomföra omfattande inventeringar av i olika landskap. När resultaten jäm- förs med äldre inventeringar ger det en god bild av hur och därmed landskapet har utvecklats, i några fall ända tillbaka till 1800-talets mitt. De ideella organisationerna är viktiga aktörer när det gäller att in- formera konsumenterna om miljöeffekter av deras beteenden. bedriver projektet miljövänligt. Knutet till projektet är miljömärkning med Bra miljöval som bedrivs i samarbete med handeln. genomförde 150 av föreningens lokala kretsar kampanjer under miljövänliga veckan. Miljö- och hållbarhetsfrågor i utbildning Det är genom kommande generationer som nya livsstilar och beteende- mönster kan skapas. har tagit flera avgörande steg i arbetet med hållbar utveckling i utbildningen. Det offentliga utbildningssystemet på alla nivåer inklusive vuxenutbildning och folkbildning har en be- tydelsefull roll i att utrusta barn, ungdomar och vuxna med kunskap, färdighet, förmåga och vilja att arbeta för en hållbar utveckling. läroplanen för det obligatoriska skolväsendet och i läroplanen för de frivilliga skolformerna framhålls vikten av att skolorna i undervisningen belyser hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. anledning av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2009/10:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 10:8) ska samtliga elever i gymnasieskolan studera naturvetenskap. detta område bör klimat-, energi- och miljöfrågor behandlas. sitionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) betonar vi vikten av miljö- och hållbarhetsfrågor. I kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) föreskrivs att universitet och högskolor i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. landets lärosäten inom ramen för sina uppgifter högre utbildning, forsk- ning och samverkan med det omgivande samhället ska verka för att hållbar utveckling blir en del av högskolans arbete. folkhögskolor kan genom att möta människors behov av kunskaper medverka till en bestående attityd- och beteendeförändring och spela en avgörande roll, både som initiativtagare och som aktiv samarbetspart. Med fördel kan fortbildning eller kompetensutveckling ske genom sam- Prop. 2009/10:155 arbete mellan utbildningssektorn, arbetslivsorganisationer och samhället för att öka färdigheterna när det gäller hållbarhetsstrategier liksom att ge insikt i forskningsrön och ny teknik. Forskningen är en viktig grund för att hitta lösningar på miljöproblem och en viktig möjliggörare för att föra miljöarbetet framåt. Med hjälp av forskning kan kunskapsluckor identifieras som utgör hinder för att nå miljökvalitetsmålen. Resultaten av forskning är också av betydelse för att formulera målen, utvärdera miljöarbetet och utgöra underlag för att revidera målen och behöver i större utsträckning synliggöras och till- varatas i miljömålssystemet. har genom sitt anslag för miljöforskning ett särskilt ansvar för finansiering av forskning till stöd för miljökvalitetsmålen. Även för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , (Mistra) och Verket för innovationssystem () m.fl. finansierar forskning som bidrar med underlag för arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Genom beslut föranlett av propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) har forskningen för perioden 20082012 stärkts, bl.a. med för området miljö, energi och klimat. Denna förstärkning bidrar till att även forskningen till stöd för miljökvalitetsmålen har ökat. Detta förbättrar förutsättningarna för en grön tillväxt som inbegriper industriell förnyelse, innovation och kon- kurrenskraft. 5.8Miljöpolitik inom EU och internationellt Regeringens bedömning: Flertalet miljökvalitetsmål förutsätter en ambitiös miljöpolitik inom EU och i internationella sammanhang. Detta tydliggörs i generationsmålet. Miljökvalitetsmålen och etapp- målen bör användas vid internationella förhandlingar. Strategier för internationella förhandlingar behöver utarbetas. I de strategier som tas fram för att nå miljökvalitetsmålen, framför allt där den nationella rådigheten är liten, bör det ingå strategier för miljöarbete inom EU och internationellt. Frågan om global miljöpåverkan av svensk konsumtion studeras vidare med hänvisning till det arbete som pågår inom EU. Ett öppet handelssystem utgör kärnan i en globaliserad ekonomi och är nödvändig för dess återhämtning. bedömning överensstämmer med regering- ens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna välkomnar att det internationella perspektivet görs tydligare och att en global aspekt förs in i miljömålssystemet. naturfonden WWF, Föreningen , lantbruks- Prop. 2009/10:155 universitet (SLU) och () ser med särskild tillfredsställelse på förslaget att ta in svensk konsumtions miljöpåverkan även i andra länder i miljömålsarbetet. LRF anser att det är helt nöd- vändigt att lyfta fram konsumtionens fotavtryck i andra länder liksom betydelsen av att konsumenterna kan mer om vad som har stor eller liten miljöpåverkan. föreslår att innebörden av global miljöpåverkan också vidgas och även inkorporerar etiska aspekter av konsumtion. SLU och anser att fokuseringen är särskilt motiverad och angelägen inför det kraftigt ökade globala behovet av livsmedel och dess miljöbelastning vid produktion och konsumtion. Verket för innovationssystem () stödjer synsättet att miljö- påverkan bör minimeras, oavsett var i världen som den uppstår men framför att det också leder till flera följdfrågor. Om produktionen i andra länder av det som konsumeras i ska inkluderas i de svenska miljökvalitetsmålen, borde det som produceras i och sedan ex- porteras räknas bort. Om det internationella perspektivet inkluderas tydligare i miljömålssystemet anser att man bör över- väga hur sådan export kan följas, stödjas och utvecklas. Kon- sumenter anser att konsumentperspektivet har fått för litet utrymme i utredningen. Några instanser, bl.a. och , anser att konsumtionsaspekten och det globala perspektivet bör integreras i de övriga miljökvalitetsmålen där det är relevant. Skälen för regeringens bedömning Miljökvalitetsmålen måste ses i ett internationellt sammanhang Eftersom miljöproblemen ofta är gränsöverskridande har vi inte möj- lighet att på egen hand se till att alla miljökvalitetsmål kan nås. Lös- ningarna kräver ofta åtgärder i samverkan mellan länder. Miljökvali- tetsmålen måste ses i ett internationellt sammanhang. För att nå flera av målen fordras därför samverkan internationellt. , liksom andra länder, har ett ansvar för hur de egna produktions- och konsumtionsmönstren, vid sidan av lagstiftningen och internationella överenskommelser, påverkar miljötillståndet i andra län- der för en rättvis fördelning av det globala miljöutrymmet. ett ansvar för att bidra till en bättre miljö för de allra fattigaste länderna. Skydd och hållbart nyttjande av naturresurser liksom säkrandet av eko- systemtjänsterna och omsorg om miljön är en viktig del av den svenska politiken för att främja en globalt hållbar utveckling och är nära sammankopplade med uppnåendet av de s.k. millenniemålen. säkerhet är ytterligare en viktig fråga för det internationella samarbetet bl.a. i internationella konventioner och i internationella processer. Behov av internationellt samarbete Många av de nationella miljökvalitetsmålen förutsätter ett framgångsrikt internationellt arbete och att bedriver en aktiv miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. aktivt att EU ska ha en lagstiftning som innebär en hög ambitionsnivå i miljöfrågorna och en hög miljöskyddsnivå samt att EU aktivt deltar i det internationella miljöarbetet. Inom EU och WHO pågår dessutom ett arbete för att närmare knyta ihop miljö- och hälsofrågor. som miljömålssystemet har funnits har blivit allt mer inlemmat i EU och det internationella arbetet har intensifierats. Stora delar av den svenska lagstiftningen inom miljöpolitiken utformas genom samarbetet i EU. Utrymmet för rent nationella åtgärder är därför begränsat. Det vi kallar nationell miljöpolitik är i många fall grun- dat på beslut inom EU eller genom andra internationella sammanhang. Detta har bidragit till möjligheter för att påverka andra länders miljöarbete i positiv riktning och i förlängningen gynnat miljön i . Många svenska miljökvalitetsmål påverkas sålunda av vår omvärld. påverkar även aktiviteter i självklart miljön i men även utanför gränser. Strategier för internationella förhandlingar behöver utarbetas och i de strategier som tas fram för att nå miljökvalitetsmålen bör det ingå strategier för miljöarbetet inom EU och internationellt. Globalt miljösamarbete, t.ex. när det gäller klimat och biologisk mångfald och frågor om hållbar konsumtion och produktion, samordnas ofta inom EU. ska ett tioårigt ramverk om konsumtion och produktion diskuteras vid ett möte i FN:s Kommission för hållbar ut- veckling (CSD). EU har bidragit med synpunkter till detta ramverk som har nära koppling till arbetet kring grön ekonomi och klimatförändringar. Grön ekonomi i internationella sammanhang Det pågår många initiativ i internationella sammanhang som har till syfte att åstadkomma mål och strategier bl.a. en grön ekonomi. Under ordförandeskap i EU har eko-effektiv ekonomi lyfts som ett samlat begrepp, med syfte att diskutera hur kan öka konkurrenskraften och möta dagens utmaningar och gemensamma målsättningar inom klimat- och energiområdena. Vid och på antogs rådsslutsatser på detta område. Vikten av att identifiera konkreta åtgärder och att ta fram riktlinjer så att detta begrepp genomsyrar den kommande strategin för tillväxt och jobb 2020 betonades. Även betydelsen av att förbättra kopplingarna mellan denna strategi och för hållbar utveckling behandlades. Vid Europeiska Rådets möte antogs slutsatser om inriktningen för en ny strategi för arbete och tillväxt i EU 2020. Då konstaterades att de fördelar som en grön ekonomi ger ska lyftas fram i den nya strategin. har antagit en deklaration för grön tillväxt (Declaration on green growth, adopted at the Council Meeting at Ministerial level on 25 2009). Vi avser att stödja det fortsatta arbetet med denna strategi. Inom ramen för CSD, FN:s miljöprogram () och igenomförandet av för hållbar utveckling blir grön ekonomi ett centralt tema. Arbetet inkluderar bl.a. målsättningar om att miljömässig hållbarhet ska integreras bl.a. utvecklingsstrategier för utvecklingsländer. Ett annat centralt tema är fattigdomsbekämpning. I förslaget om ett tio- Prop. 2009/10:155 årigt ramverk för hållbar konsumtion och produktion lyfts betydelsen av ändrad konsumtion fram som en angelägenhet för att begränsa effekterna av ett förändrat klimat. miljöpåverkan utanför landets gränser Ett öppet handelssystem utgör kärnan i en globaliserad ekonomi och är nödvändig för dess återhämtning. kan t.ex. indirekt påverka pro- duktionsförhållanden och produkters innehåll framför allt genom märk- ning. Vårt arbete för en fri och öppen handel bör bidra till handel med miljöförbättrande tekniker och ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart producerade varor och tjänster. Harmonisering av märkning och standarder eller skapandet av nya internationella sådana ut- gör en del av denna politik. Olika nationella miljömärkningssystem runt om i världen kan skapa handelshinder, framför allt för små- och medelstora företag och för företag i utvecklingsländer. I detta sam- manhang är det EU:s och målsättning att WTO-förhandlingarna om att ta bort tullar och andra handelshinder för varor och tjänster, når ett så ambitiöst resultat som möjligt. Det är i sammanhanget viktigt att slå fast att det växande klimat- och miljöengagemanget inte får användas som anledning för att bibehålla eller införa nya handelshinder. initierade ett handelspolitiskt projekt för att bl.a. hjälpa utvecklingsländer att påverka utformningen av internationella klimat- standarder. Projektet ska leda till att skapa förutsättningar för ökad handel med klimatanpassade varor, tjänster och teknik bl.a. med stöd av standardiseringar. Andra möjligheter att påverka konsumtionen är genom upphandling och andra handelsavtal. Via internationellt miljöarbete kan den inter- nationella miljölagstiftningen förbättras och via organisationer kan dis- kussioner föras om konsumtionens omfattning och inriktning.