prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Kärnavfallsfondens upplupna intäkter avser avgifter för producerad el som kärnkraftsbolagen i efterhand betalar till Kärnavfallsfonden. Dessa avgifter ökade med . Arbetsförmedlingens upplupna intäkter avser medel som Arbetsförmedlingen för räkning rekvirerar från EU och levererar in på inkomsttitel. ner i svenska banker har minskat sitt innehav av värdepapper och andelar med 64 miljarder kro- nor, varav kortfristiga placeringar minskat med beroende på att Riksgälds- kontoret gav ut extra statsskulds- växlar utan att motsvarande lånebehov fanns. Detta har inte gjorts . värdepapper och andelar avser huvudsakligen hypoteksobligationer i fon- der för socialförsäkringsändamål. redovisar fasträntepla- ceringar i utländsk valuta i form av valutadeposi- tioner i svenska banker. Kassa, bank m.m. Internationella programkontoret för ut- Kassa, bank avser till största delen klienters bankmedel (deponerade medel samt ansökningsavgifter som inbetalats men ännu ej redovisats mot inkomsttitel). redovisar medel på valuta- konton i Nordea, Euroclear och Clearstream. Flera länsstyrelser redovisar bygdemedel och deponerade medel som är placerade i bank. Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan till- gångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögen- het negativ. Förändringen av nettoförmögenhe- ten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkas nettoförmögen- heten av andra transaktioner som förändrar till- gångarnas eller skuldernas värde utan att de re- dovisas i resultaträkningen. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoför- mögenheten. Vissa händelser som i sig inte inne- bär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående del- poster. Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anlägg- ningar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen beror på till största delen på att har erhållit dona- tioner i form av konstverk och likvida medel. Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt års- bokslut. Förändringen på består av föregående års resultatande- lar (34,), utdelningar betalda (-19,) samt övriga (-0,2 miljarder Systembolaget AB:s resultat som motsvarade årets utdelning och som redovisades som skatteintäkt 2008 har omförts från balanserad (0,). har, vid sidan av resultatet, en redovisar, vid sidan av resultatet, en direkt ökning av eget kapital med avseende kassaflödessäkringar och marknadsvärdering av finansiella instrument i säkringsreserv och reserv för verkligt värde. redovisar en minskning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Föränd- ringen uppgår till -0,och be- står till största delen av omräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet (-10,), valutasäkring av ut- ländskt eget kapital (6,), kas- saflödessäkring (3,) samt ef- fekter vid ägarförändringar i dotterbolag (0,). Den balanserade kapitalförändringen har ökat med . Den del av föregående års överskott som ej är hänförligt till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med . Utdelningar från dotterbolag enligt föregå- ende stycke ökar denna delpost med motsva- rande belopp dvs. Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till (-0,). Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på -1,som redovisas som balanserad kapitalminskning. Saldot vid avräkning av inomstatliga betal- ningar avseende anslag och inkomsttitlar upp- gick till och redovisas som en ökning av nettoförmögenhe- ten. konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en skulder avseende moms har minskat nettoför- mögenheten med . Eliminering av inomstatliga ensidiga periodi- seringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. Se även avsnitt 4.2.1. Utdelning från dotter- och Förändring av eget kapital hos Omföring av resultatandel från Rundradiokonto m.m., Riksgälds- vid eliminering av ensidiga Årets över-/underskott I tabellen nedan redovisas en beräkning av skill- naderna mellan balansräkningens nettoförmö- genhet jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till national- räkenskapernas principer. Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder hos andra myndigheter än Tillkommande poster i Statens förmögenhet en- Uppvärdering av börsnoterade aktier till mark- Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbruknings- inventarier samt utökad aktivering av mjukvaru- Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella egna kapital utöver grundfond Värdepapper hos Norrlandsfonden, jubileumsfond, Allmänna arvsfonden m.fl. Fordran på kommuner avseende särskild löne- Statens förmögenhet enligt NR-principer Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Medel från vattendomar m.m. (Fiskeri- Som fonder i staten redovisas medel som reser- verats för särskilda ändamål, men där det reser- verade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet be- skrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fon- der. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkol- legiet. Fonden består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostna- der nu och för hantering och slutför- av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under . Fondmedlen är till stor del placerade i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut och i övrigt lik- som tidigare i statspapper och till en mindre del på konto i . Vid utgången av 2009 är av tillgångarna placerade i säkerställda obligationer. Insättningsgarantifonden förvaltas av Riks- gäldskontoret och utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, an- vänds till att bygga upp en fond varifrån ersätt- ning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgaran- tin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Även insättnings- garantimedlen är placerade i statspapper och på konto i . Insättningsgaranti- fonden är den fond som ökat mest (jämför not 5). I samband med finanskrisen beslutade att inrätta Stabilitets- fonden för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes genom ett särskilt anslag på statsbudgeten. Avsikten är att banker och andra institut framöver ska betala en årlig stabilitetsavgift, så att fonden uppgår till motsvarande av BNP. har fonden tillförts garantiavgifter, medan däremot den nya stabilitetsavgiften inte kommer in . redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfon- den. Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av mil- jöfarliga batterier. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel, vattenregleringsmedel och älgvårdsfonder. Det största beloppet () redovisas av i . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Det stora flertalet myndigheter betalar pen- sionspremier till (). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga försäk- ringsrörelsen. Undantag från denna försäk- ringslösning är de myndigheter som gör egna av- sättningar för pensioner, främst affärsverken utom . Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med (6,5 föregående år). De viktigaste faktorerna som ökade avsätt- ningen var basbeloppsindexering (värdesäkring) , nyintjänad pension samt grundränta (uppräk- ning enligt de försäkringstekniska riktlinjerna), netto, medan avsättningen minskade på grund av utbetalade förmåner med . Framför allt har basbe- loppsindexeringen fått stor påverkan detta år, eftersom prisbasbeloppet ökade (året innan var denna faktor endast eller ). tar upp en avsättning för pensioner och inkomstgarantier till förutva- rande och nuvarande ledamöter. av avsättningen avser ledamöter som lämnat samt belopp som upparbetats i , medan återstoden avser leda- möter i . Försvarsmaktens avsättningar har liksom fö- regående år minskat kraftigt eftersom utbetal- ningarna legat kvar på en hög nivå medan årets kostnader varit låga jämfört dessförin- nan. Affärsverkens pensionsavsättningar visar inte på några dramatiska förändringar detta år. Övriga avsättningar består till största delen av () avsättningar för risker i garantiengagemang. Re- serveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Den totala reserveringen vid utgången av uppgick till , vilket innebär en ökning med . Det är i allt väsentligt avsättningen (1 552 miljoner återförsäkrares andel av risken, som redovisas bland Långfristiga fordringar på balansräkningens tillgångssida, minskat med . Nettoökningen av avsätt- ning för risk är . Eftersom engagemangsvolymerna ökat kraftigt minskade ändå avsättningen, efter avdrag för förstärkning mot dollarn och euron har dämpat reserveringsbehovet något. Flera av EKN:s affärer har fått ökade riskreserveringar. EKN gör även reserveringar för s.k. oförväntade förluster, som görs med hänsyn till koncentrationsrisken i portföljen. Dessa har ökat med i samband med ökningen av engagemang. Försvarsmaktens avsättning för framtida ut- gifter för omstrukturering enligt främst För- svarsbeslutet har fortsatt minska . Minskningen avser framför allt avveckling av materiel. De kvarstående avsättningarna avser till avsättningar för avveckling av materiel, medan de återstående delarna bl.a. avser avsättningar för sanering, hyra och rivning. reserverar medel för fram- tida garantiförluster i garantiverksamhet enligt den s.k. garantimodellen. Reserveringen avser till största delen garantin avseende och har sjunkit marginellt . Avsättningar hos avser i huvudsak avsättningar för miljöåtgärder och det är också dessa som ökat kraftigt . avsättning för förluster i garantiverksamheten har minskat kraftigt beroende på lägre marknads- värden och att garantistocken minskat. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar numera successivt eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. har dessutom en avsättning vid omställning av verksamheten som till största delen har reglerats. Styrelsens för internationellt utvecklingssam- arbete (Sida) avsättningar för risker i engage- mang avser garantier som administrerar för Sidas räkning avseende U-kre- diter. U-krediterna avser 16 länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. har engagemanget minskat från drygt 1 800 till ca . Av avsättningen för U- krediter avser reservation för s.k. oförväntade förluster (riskkoncentration) på grund av den kraftiga koncentrationen av engagemanget på . har avsättningen totalt sett minskat beroende på lägre engagemangsbelopp och kortare risktid. Förutom U-krediter ingår i avsättningen även en mindre del som avser s.k. fristående garantier. har gjort ökade avsättningar för främst omstruktureringskostnader . Statens järnvägars avsättningar avser främst riskreserv för leasing. Valutaterminer i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kon- toret använder, och har använt sig av, i sin finan- siering av statens lånebehov. Lån i redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används Riks- gäldskontorets definition av statsskulden mins- kat med elimineringar av de statliga myndighe- ternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som inne- har statsobligationer. Kärnavfallsfondens inne- hav var och innehav för insättningsga- rantifonden var . Övriga myndigheters innehav avser främst Riksgälds- kontorets eget innehav av premieobligationer. Obligationer m.m. i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnad från lån i , se ovan). De redovi- sade lånen i utländsk valuta ökade med 103 mil- jarder kronor. De utländska lånens marknads- värde uppgick till . Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder avser skulder som uppkom- mer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 47 Övriga skulder Obligationer som förfallit, vinster, räntor skuld till Premiepensions- myndigheten avser huvudsakligen inbetalda ål- derspensionsavgifter som övergångsvis placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften avser medel som har skuldförts på konto i Riks- gäldskontoret, men ännu inte betalats från sta- tens centralkonto i . Beloppet varie- rar beroende på aktuella likviditetsbehov. tar upp lån i svenska kro- nor och genom skuldbytesavtal (kron- /valutaswappar) omvandlas lånen till skuld i Genom dessa swapptransak- tioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna ingår man s.k. . Storleken på sä- kerheterna beror på marknadsvärderingen på de underliggande derivaten den aktuella dagen och varierar kraftigt . Vid utgången av 2009 var de betydligt högre än föregående år. Avista- medel avser inlåning i Statens internbank. Den del som avses här gäller inlåning från statliga bo- lag och andra organ som inte ingår i den konso- liderade balansräkningen och därför inte elimine- ras. Den största delen av beloppet avser Europe- iska . skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skatt- skyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende överskjutande ingå- ende mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras på balansdagen. har utfallet minskat med , vilket i huvudsak avser skulder till kommuner och landsting avseende slutreglering av kommunalskatt. Slutavräkning görs andra året efter inkomst- året. Då justeras de totala slutliga kommunal- skattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. Slutavräkning av kommunalskat- temedel kan variera starkt mellan åren. uppstod fordran på kommuner och landsting vid slutreglering av kommunalskatt. I övriga skulder ingår leasingskul- der med och betalnings- utfästelser till Svensk-Danska broförbindelsen AB () avseende villkorat aktie- ägartillskott med . Leasing- skulderna har ökat kraftigt och avser finansiering av etapp 2 som tagits upp som till- gång . övriga skulder avser främst innehållen skatt på utbetald pension, sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, för- äldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäk- ringsförmåner. Ökningen jämfört med av- ser skuld till AP-fonden för socialavgifter som betalas i förskott och regleras månaden därpå. Av övriga skulder avser förskotteringar från kommuner i samband med vägprojekt och en betalningsutfästelse avseende villkorat aktieägartillskott till . har minskat sina övriga skulder med , vilket till övervägande del avser minskade lea- singskulder. Leasingskulderna amorteras ned i takt med att motsvarande tillgångar minskar i värde. Depositioner utgörs bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som de- ponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och ut- vecklingsprojekt, som pågår och där arbetet ej har avslutats eller slutavräk- nats. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. Av- talstiden varierar och för- skotten intäktsförs . Myndigheten för samhällsskydd och upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselåtgärder. Förändringen avser huvudsakligen kostnader för skuldskötselåtgärder som minskat med , vilket bedöms bero på att marknadsräntan sjunkit . upplupna kostnader inkluderar avseende markinlösen. redovisar bl.a. upplupna kostnader för placering av barn med , sjuk- och hälsovård med samt schablonersättningar vid flyktingmottagande med 348 miljoner kro- nor. redovisar upplupna kost- nader för EU-vård, tandvård och andra försäk- ringskostnader. redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft, överföringsförluster, transitkompensation och underhåll. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. De oförbrukade bidragen hos in- stitutet består till stor del av medel från EU och Cancerfonden. har mot- tagit förskott från EU:s fond för landsbygdsut- veckling på som avser den aktuella fleråriga budgetramen 20072013. Oförbrukade bidrag mellan statliga myndig- heter har eliminerats i årsredovisningen för sta- ten med nästan . Motsva- rande eliminering uppgick föregående år till . Elimineringarna avser till medel hos universitet och högskolor och medel hos läns- styrelserna. Periodiseringsposter övriga förutbetalda intäkter medel från EU som avser den aktuella fleråriga budgetramen 20072013. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats , men som är hänförliga till - förutbetalda överkurser vid upplåning i - förutbetalda överkurser vid upplåning i - förutbetalda avgifter för utfärdande av Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör överkurs och bokförs som förutbetald in- täkt som periodiseras över lånets löptid. Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsredovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan redovisas endast i årsredovis- ningen för staten. översteg betalda skatter intäkterna vilket ledde till att ett belopp redovisades som förutbetalda intäkter. överstiger de beräknade intäkterna de betalda skatterna och därför redovisas i stället en upplu- pen intäkt (se not 38). Garantier för vilka avsättning ej görs Garantier om tillförsel av kapital Garantier för vilka avsättning görs Garantier om tillförsel av kapital U-kreditgarantier (Sida) Fristående krediter (Sida) Bostadskrediter, Statens bostadskredit- Internationella åtaganden, RGK De statliga garantiåtagandena hanteras av fyra myndigheter: (), (), Sida och Statens bo- stadskreditnämnd (BKN). Garantiverksamheten beskrivs närmare i avsnitt 6. I noten har garantiåtagandena delats upp i ga- rantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs (se även Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt avsnitt 6). Garantiåtagandena har fortsatt att öka kraftigt som en följd av det nya garantiprogram som beslutade om för att underlätta bankernas och bostadsinstitutens upplåning under den rådande finanskrisen. I samband med den finansiella oron höjdes också insättningsgarantin och utökades till att omfatta fler typer av inlåning. Den stora ökningen av ex- portgarantier hos EKN beror till stor del på de rörelsekreditgarantier till stora svenska företag som EKN ställt ut . Garantiförbindelser avseende insättningsgarantin och investerarskyddet avser förhållandet . Beloppet avser insättningsgarantin. För investerarskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna. Myndigheten för samhällsskydd och Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte re- dovisas som skuld eller avsättning i balansräk- ningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillför- litlighet. Det kan också vara möjliga förpliktel- ser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbin- delser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser. redovisar åtaganden gent- emot internationella finansieringsinstitutioner. redovisar antastbara för- måner. redovisar den uppskattade kostnaden för avhjälpande av miljöskadan på 495 stycken f.d. fastigheter i . genomför ett antal miljösaneringar på sina fastigheter. Den genom- snittliga kostnaden för miljösanering uppgår till ca . redovisar vitesbelopp i hy- reskontrakt vid förtida avflyttning. den och redovisar ansvarsför- bindelser gällande hyrda lokaler. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tagit över en del av Statens räddningsverks redovisning och redovisar ansvarsförbindelser gällande hyrda lo- kaler. Radio- och redovisade 2008 över- klagade koncessionsavgifter för TV4 2007. beslutade Regeringsrätten att inte meddela prövningstillstånd i de mål rörande koncessionsavgiften som var överklagade. I och med detta beslut avgjordes samtliga pågående ärenden om koncessionsavgift för perioderna slut- ligt. post utgörs av antastbara pen- sionsförpliktelser. har tecknat borgen för lån avseende förvärv av fastighet och belopp avser bl.a. pensionsåta- ganden till dotter- och intresseföretag. Tillkommer/avgår: Förändring av skulder och fordringar Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga , men ännu ej betalats eller omvänt. Skat- teintäkterna enligt resultaträkningen justeras för dessa. Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av . överstiger de beräknade intäkterna de betalda skatterna och därför redovisas en minsk- ning av kassaflödet. I detta justeringsbelopp in- går även fordran på kommuner avseende re- glering av kommunalskattemedel. Avgifter och andra ersättningar Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket innebär att ut- delningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intres- seföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdelningar re- dovisas i huvudsak av Kammarkollegiet. har bl.a. delat ut , och Posten i samband med sam- gåendet med danska posten. Utdelningar skiljer sig från vad som redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten (se avsnitt 5.2.3, tabell 5.11) beroende på att vissa utdelningar inte redovisas mot inkomsttitel. Den viktigaste är utdelningen från NordPoolASA till som uppgick till ca . Nedskrivning och avskrivning av lån, Förändring av fordringar, socialförsäk- Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Avsättning till fonder i staten avser främst Insättningsgarantifonden, Stabilitetsfon- den och Kärnavfallsfonden (se not 5). Nedskrivningar och avskrivningar av lån hos är ett netto av avskrivningar på grund av ålder och andra orsaker och återföring av tidigare reservering för osäkra fordringar. Nettoförändringen är en återföring av tidigare reservationer, vilket innebär att transfereringskostnaderna har minskat utan påverkan på kassaflödena. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos . Avsättningar (se not 43 och 44) Justering av kostnader Försvarsmakten