prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — lägre inkomster än männen och att skillnaden mellan män och kvinnor är störst i gruppen med högst inkomst. har fördelats av till projekt som långsiktigt verkar stimulerande och stödjande i arbetet med att uppnå jämställdhet inom scenkonstområdet. Bidragen har fördelats till såväl kulturinstitutioner som ideella föreningar. Bidrag har bl.a. getts till en jämställdhetsutbildning för chefer inom scenkonsten och en jämställdhetsutbildning för musiker. har även avsatts till Delegationen för fördelning av statsbidrag till kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt (fördelas stödet av ) för att fördela medel till ideella organisationer. valde att prioritera scenkonstområdet. En debatt om jämställdhet inom scenkonstområdet har pågått i media . För att ytterligare lyfta fram jämställdhetsfrågan och mot bakgrund av rapporteringen om sexuella trakasserier inom scenkonsten, har genomfört ett seminarium där sexuella trakasserier inom scenkonsten och jämställdheten inom musikområdet diskuterades. Ett av de övergripande målen för statens filmstöd är att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Bakgrunden är den stora dominansen av manliga filmskapare som får stöd. filmavtal innehåller ett mål om att stödet till svensk filmproduktion ska fördelas jämnt mellan män och kvinnor. Enligt detta mål bör ettdera könet, räknat i antal projekt som får stöd, senast före avtalsperiodens slut, dvs. 2009, vara representerat till inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. När avtalet ingicks gällde det t.o.m. utgången av 2010. Efter förlängningsavtal gäller avtalet t.o.m. utgången av 2012. redovisar bl.a. att bland de långa spelfilmer som fick konsulentstöd var andelen kvinnliga manusförfattare , kvinnliga producenter och kvinnliga regissörer . Utvecklingen har gått mot en jämnare fördelning av stöden mellan män och kvinnor och 40-procentsmålet har uppnåtts inom flera kategorier, men är kvinnorna i tydlig minoritet inom bl.a. regi av lång spelfilm. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Som redovisas bl.a. i Svenska Filminstitutets rapport 00-talets regidebutanter och jämställdheten dominerar fortfarande männen bland regidebutanter inom lång spelfilm. Regeringen för en dialog med företrädare för filmsektorn i dessa frågor. Mot bakgrund av den fortsatta manliga dominansen bland debuterande unga filmregissörer har regeringen beslutat om ett bidrag till Stiftelsen på för stöd till unga kvinnors filmskapande i växthusverksamhet . Det har varit en omfattande debatt om jämställdhet inom framför allt scenkonsten och filmen och på många områden märks en positiv utveckling mot en ökad medvetenhet om dessa frågor. finns det behov av att fortsatt följa resultaten inom vissa områden, exempelvis musik- och dansområdet och filmområdet. Genom ökad insikt, medvetenhet och fortsatta diskussioner kan frågan ytterligare belysas. har i en rapport till redovisat indikatorer för utveckling av hälsan inom kulturområdet och insatser som gjorts för att påverka utvecklingen. För att vidareutveckla arbetet med kultur och hälsa har också påbörjat arbetet med att ta fram en ny strategi och handlingsplan för 2010-2012. I syfte att öka kännedomen om hur kulturverksamheter kan bidra till det hälsofrämjande folkhälsoarbetet har fått i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information inom området. Det innebär bl.a. att tillgängliggöra goda exempel och nya arbetsmetoder, i synnerhet inom sjukvård och äldreomsorg. Två försöksverksamheter med Kultur på recept har inletts, dels med som huvudman och dels med . Syftet är att med kultur som medel förebygga och förkorta sjukfrånvaro. respektive verksamhet har avsatts från utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Statens folkhälsoinstituts sammanställning Kultur för hälsa (2005:23) visar att kulturupplevelser är viktiga för människors välbefinnande. Rapporten visar att sambanden mellan kultur och hälsa är komplexa och att mer forskning behövs. Försöksverksamheter genomförs i ett antal kommuner och landsting för att öka kunskapen om hur kulturverksamheter kan komplettera arbetet bl.a. inom vård och omsorg. Ett antal kommuner har även utvecklat strategier inom området. Regeringen bedömer att genomförda statliga insatser har bidragit till en ökad kunskap om verksamhetsfältet. Målen för funktionshinderspolitiken är beslutade av i samband med att den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare antogs (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Målen anges under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen har fastställt inriktningsmål som framgår av regeringens skrivelse Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt (skr. 2009/10:166). Inriktningsmålen inom Kultur, medier och idrott är följande: -Möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kulturlivet ska förbättras. -Funktionshindersperspektivet ska vara integrerat i den ordinarie bidragsgivningen inom kulturområdet och idrottsområdet. -Medietjänster och film ska i högre utsträckning utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerades av regeringen . Den trädde i kraft . Regeringen har gjort stora satsningar inom kultur- och medieområdena med utgångspunkt i handlingsplanen . Regeringen har tagit initiativ till en nationell strategi för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande. Genom digitalisering ökar tillgängligheten för alla men i än högre utsträckning för grupper med särskilda behov. På kulturområdet är och sektorsansvariga myndigheter med uppgift att samordna, stödja och driva på utvecklingen för att uppnå de nationella målen. praxis i sin bidragsgivning har utvecklats mot att tydligare betona den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen som innebär att den som driver en verksamhet själv ska ta ansvar och kostnader för att personer med funktionsnedsättning ska få tillgång till verksamheten. Fokus för arbete har tidigare legat på musei- och biblioteksområdena där arbetet med att öka tillgängligheten kommit relativt långt. Inom scenkonstområdet har positionerna också flyttats fram, bl.a. med utgångspunkt i den s.k. Hallundadeklarationen. För att öka tillgängligheten till teater som turnerar stödjer bl.a. ett arbete som pågår med att utveckla portabla hjälpmedel för syn- och teckentolkning i samverkan med handikapprörelsen. har även medverkat i kulturutskottets öppna utfrågning om funktionshindrade och scenrummet . har redovisat sitt arbete inom ramen för sektorsansvaret och har påbörjat arbetet med att ta fram en ny strategi och handlingsplan som kan träda i kraft . har lämnat bidrag med till vårdinsatser för objekt som är eller kommer att bli anpassade för personer med funktionsnedsättning. Frågor kring tillgängligheten i kulturreservaten har särskilt uppmärksammats. avslutades ett samarbetsprojekt mellan de nordiska antikvariska myndigheterna om tillgänglighet till byggnader men även till storskaliga historiska landskap och fornlämningsmiljöer. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tillgänglighet till medier är viktigt ur ett demokrati- och delaktighetsperspektiv. Regeringen ställer i sändningstillstånden för , och krav på att företagen ska beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. I sändningstillstånden för har målen skärpts bl.a. när det gäller textning av tv-program. var andelen textade förstagångssändningar med svenskt ursprung i SVT1 och SVT2 . sändes på teckenspråk, varav barnprogram. Den nya radio- och tv-lagen (2010:696) som trädde i kraft innehåller en ny bestämmelse om att tv-sändningar ska utformas så att programmen blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Detta ska ske genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik i den omfattning som beslutas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Talboks- och bedriver ett omfattande förändringsarbete där digital teknik utnyttjas bl.a. för nedladdning av talböcker. Som ett led i det fortsatta arbetet med att tillgängliggöra dagstidningarnas material för användarna har verksamhet förts över till Talboks- och . Ett uppdrag har getts till dessa myndigheter och om den framtida taltidningsverksamheten (dnr Ku2010/1124/MFI). Uppdraget ska delredovisas till () , , och . Slutredovisning ska ske . har till uppgift att göra nyhetsinformation och litteratur tillgänglig för personer med lässvårigheter eller som är otränade i det svenska språket. Se vidare om under avsnitt 6.4.2. I betänkandet En ny svensk filmpolitik (SOU 2009:73) föreslås att stöd till svensk filmproduktion villkoras med att det ska vara möjligt att se filmerna med svensk text på digitala biografer och i digitala visningsformat. Betänkandet bereds i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kulturen ska vara tillgänglig för alla i form av bildningsarbete, möjligheter till eget skapande och möjligheter att ta del av professionellt konstnärligt skapande. Tillgänglighetsperspektivet för personer med funktionsnedsättning ska därför beaktas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. Av regeringens skrivelse Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt (skr. 2009/10:166) framgår att en grund för det handikappolitiska arbetet etablerats och att tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning förbättrats bl.a. på kulturområdet. har regeringen beslutat om övergripande inriktningsmål inom funktionshinderspolitiken. Dessa mål ska i nästa steg konkretiseras i operativa delmål för bl.a. kulturområdet. Målen ska utgöra grunden för en strategi som regeringen avser att besluta om . Ny teknik innebär möjligheter till ökad tillgänglighet på både kultur- och medieområdena. De initiativ regeringen har tagit till bl.a. lagstiftning på medieområdet bedöms kunna bidra till att dessa möjligheter tas tillvara. Regeringen bedömer resultaten utifrån resultatredovisningarna som goda, även om arbete återstår för myndigheter och institutioner att fördjupa arbetet med tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. 4.4.9Regional fördelning av Statens kulturråds bidragsgivning Totalt fördelade ca i bidrag till kulturverksamheter i hela landet. har arbetat för att vidareutveckla samspelet och dialogen mellan statlig, regional och nivå. har fört dialog med kulturansvariga i landsting och samverkansorgan i tio län samt med . fördjupade dialoger har medfört att sju avsiktsförklaringar har tecknats mellan och , , , , och samt . Avsiktsförklaringarna utgör ett gemensamt underlag för vilka områden som landstingen och gemensamt vill utveckla. Avsiktsförklaringarna gäller alternativt 2011. har bidrag per konstområde fördelats enligt tabell 4.2 nedan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.2 Regional fördelning av bidragsgivningen från 2009 Teater, dans och musik Konst, museer och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den geografiska fördelningen framgår även av kartorna 4.3 och 4.4 nedan. Högst andel av bidragsmedlen fördelas till länen med störst befolkning, dvs. , och län. Räknat i kronor per invånare får dock , och högst bidrag. Karta 4.3 Regional bidragsfördelning 2009 Karta 4.4 Regional bidragsgivning (kr/inv) 2009 Statens kulturråds arbete för att vidareutveckla dialogen med regionala företrädare är mycket värdefullt inför den nya fördelningsmodell som har beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) och som ska införas . har av regeringen fått ett särskilt uppdrag att förbereda införandet av denna nya modell. Det är viktigt att , i samverkan med berörda statliga aktörer och landstingen, utvecklar strategiska arbetsmetoder när det gäller dialog, bedömning och uppföljning. 4.4.10Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyror Regeringen lämnar i tabell 4.5 en redovisning av kulturinstitutionernas hyreskostnader. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.5 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner Hyreskostnad inkl. uppvärmning och uppvärmning och el, andel av -0,4 -0,2 -0,6 -1,6 -1,8 -3,9 -3,2 -2,2 Forum för levande historia 1 Anslaget har i tabellen minskats med som avser ett tillskott för bidragsgivning till försvarshistoriska museiverksamheter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har genomfört en granskning av bidragsgivningen inom kulturområdet (RiR 2008:14) som omfattar regeringen och de bidragsgivande myndigheterna och . Granskningen har inriktats mot två frågor. Den ena frågan gäller om bidragsgivande myndigheter har en god intern styrning och kontroll i bidragsprocessen, som bidrar till en effektiv bidragsgivning. Den andra frågan avser om regeringens och bidragsgivande myndigheters styrning av bidragssystemet ger förutsättningar för omprövning. Regeringen har kommenterat rapporten i budgetpropositionerna . rekommenderar regeringen att se över de förordningar som styr bidragsgivningen så att de tydliggör på vilka grunder bidragen ska fördelas. Regeringen har bl.a. som en följd av propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) sett över de förordningar som finns på litteratur- och kulturtidskriftsområdet. Regeringen har beslutat om en ny generell förordning om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande som trädde i kraft . granskning har visat att och har belastat vissa sakanslag med förvaltningsutgifter, vilket minskar tydligheten i hur stor del av myndigheternas medel som går till förvaltningsutgifter respektive bidrag. Regeringen instämmer i bedömning. Myndigheterna har inkommit till regeringen med underlag som förtydligar hur stor andel av bidragsanslagen som belastas med förvaltningsutgifter. Regeringen avser att inleda en successiv anpassning av fördelningen mellan sakrespektive förvaltningsanslag för att tydliggöra den faktiska medelsanvändningen. Rapporten (RiR 2008:14) anses därmed slutbehandlad. 4.6.1En ny modell för fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet Regeringens förslag: En ny lag införs som möjliggör att landstingen och får fördela vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet om en regional kulturplan har upprättats och kulturplanen överensstämmer med de föreskrifter som regeringen meddelar. Lagen ska träda i kraft . Ärendet och dess beredning: En ny modell för fördelning av medel till regional kulturverksamhet ska införas, enligt beslut (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). tillkallades en särskild utredare för att föreslå formerna för införande av den nya modellen (dir. 2009:97). Utredningen antog namnet . I betänkandet Spela samman - en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet (SOU 2010:11) föreslår utredaren bl.a. en ny lag som möjliggör att landsting får fördela vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet under förutsättning att en regional kulturplan har upprättats. Vidare föreslås ett nytt anslag för de statliga medel som bör ingå i den nya modellen. Betänkandet har remissbehandlats. En remisssammanställning finns tillgänglig i (Ku2010/292/KV). Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Flertalet remissinstanser är positiva eller har inga invändningar mot lagförslaget. Ett fåtal remissinstanser har kommenterat utredningens förslag om ett undantag från den s.k. lokaliseringsprincipen. Flera remissinstanser, bl.a. Kommuner och Landsting (SKL), påpekar att tidtabellen för att införa den nya modellen, och därmed den nya lagen, är snäv. Länsmusikens samarbetsråd och Musik i Syd , Musica Vitae och Länsmusikens samarbetsråd anser att det är viktigt att modellen etableras enligt angiven tidsplan, dvs. med början 2011. Majoriteten av remissinstanserna samtycker i stora delar till ett nytt gemensamt anslag och till de medel som föreslås ingå i modellen. Dock har flertalet landsting, SKL och invändningar mot att Kungl. ska fördela bidrag till regional biblioteksverksamhet. Stiftelsen anser att stödet till de regionala resurscentrumen inte ska ingå i anslaget. Flera instanser, däribland Västra menar att bidraget till bör ingå i anslaget. anser att det finns en uppenbar risk att små områden inom modellen, såsom hemslöjd, marginaliseras i arbetet med kulturplanerna. framför att bidrag till regional arkivverksamhet med fördel bör associeras till modellen, men fördelas av . Flera remissinstanser, däribland , och välkomnar en utveckling av uppföljning och utvärdering samt att roller och ansvar tydliggörs. framhåller att styrning, uppföljning och kontroll bör omfattas av samma förvaltningsprinciper som gäller för statlig verksamhet. SKL anser att en analysmyndighet bör ansvara för analysen av modellens statliga och regionala effekter samt att följeforskning kring regionaliseringen bör initieras. Skälen för regeringens förslag Den nya modellen möjliggör att landstingen kan få ett ökat ansvar för fördelning av vissa statliga bidrag till regionala kulturverksamheter. Därmed ges ökade möjligheter till regionala prioriteringar och variationer. ska staten ha ett fortsatt övergripande ansvar för den nationella kulturpolitiken. De närmare förutsättningarna för modellens genomförande är bl.a. en ny lag som ger landstingen befogenhet att fördela de aktuella statsbidragen. Lagen bemyndigar regeringen att utfärda föreskrifter om de regionala kulturplanerna samt om uppföljning och redovisning av statsbidragen. Genomförandet av lagen i denna del förutsätter att godkänner de ändringar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 i grundlagen som föreslås i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). I propositionen föreslår regeringen att regleringen av normgivningsmakten moderniseras, bl.a. i fråga om möjligheter att delegera kompetens. Regeringen delar utredningens bedömning att lagstöd behövs för att ett landsting ska ges befogenhet att fördela statsbidrag. Lagen bör ges en utformning som möjliggör en successiv övergång till den nya modellen i takt med att fler landsting ansluter sig till modellen. För att ett landsting ska omfattas av befogenheten att fördela statsbidrag måste ha upprättat en regional kulturplan som överensstämmer med de föreskrifter som regeringen meddelar. I de fall inte gjort detta beslutar om fördelningen av statsbidrag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör bemyndigas att utfärda föreskrifter om de regionala kulturplanerna samt om uppföljning och redovisning av statsbidragen. Enligt 3 kap. 20 § kommunallagen (1991:900) får kommuner och landsting bilda kommunalförbund och lämna över vården av kommunala angelägenheter till sådana förbund där ingår som medlem. Därmed kan överlämna frågor till exempelvis ett kommunalt samverkansorgan. Regeringen anser till skillnad mot utredningen att landstingen inte bör ges möjlighet att delegera bidragsgivningen till privaträttsliga aktörer. Regeringen anser att samverkan mellan kommuner och landsting i och mellan länen är väsentlig för att utveckla kulturens förutsättningar. Regeringen bedömer dock att kommunallagen medger sådan samverkan. Utgångspunkten är att undantag från den s.k. lokaliseringsprincipen, med hänsyn till dess grundläggande principiella värde för den kommunala verksamheten, bör ske med stor restriktivitet. Något behov av att införa ett undantag, på det sätt som utredningen föreslagit, bedöms därför inte föreligga. Flera remissinstanser anser att tidsplanen är snäv. noterar regeringen att det finns ett stort engagemang och intresse hos många landsting att få ingå i den nya modellen. Regeringen anser att det är angeläget att ett successivt införande av modellen kan inledas så snart som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fick därför regeringens uppdrag (dnr Ku2010/1135/KV) att genomföra vissa förberedelser i samverkan med berörda myndigheter, landsting eller kulturansvarig regional aktör i de fem län som utredningen föreslagit ska ingå i första förhandlingsomgången samt Kommuner och Landsting. Samverkan har därmed redan inletts mellan de berörda parterna, vilket underlättar att införande av modellen påbörjas . Regeringen delar i övrigt utredningens bedömning att landstingen ska ta fram fleråriga regionala kulturplaner i samverkan med länets kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv och det civila samhället. Regeringen avser att reglera detta i förordning. Inför Statens kulturråds beslut om den länsvisa fördelningen av statliga bidragsmedel kommer de regionala kulturplanerna att utgöra en utgångspunkt för dialog med respektive landsting samt en utgångspunkt för Statens kulturråds beslut om storleken på den statliga länsvisa fördelningen av bidragsmedel. Inför denna fördelning bör även föra dialog med företrädare för det civila samhället och det professionella kulturlivet. Den nya modellen innebär att ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan staten och landstingen förändras och tydliggörs. Samverkan och dialog mellan staten och landstingen om modellens genomförande och effekter är en viktig förutsättning för att modellen ska bidra till ökad uppfyllelse av de nationella kulturpolitiska målen. Denna samverkan bör vidareutvecklas med respekt för de berörda aktörernas roller och ansvar samt med beaktande av principen om armlängds avstånd. Den nya lagen bör träda i kraft . Statens bidragsgivning till landstingen inom ramen för den nya modellen ska ske utifrån en ökad helhetssyn, flexibilitet och ändamålsenlighet när det gäller bidragens användning. Regeringen anser att huvuddelen av de anslag och delar av anslag som utredningen föreslagit ska ingå i modellen. Den nya modellen ger utrymme för såväl bidrag till konstområdesöverskridande verksamheter som för samverkan över kommungränser. Det nya anslaget föreslås uppgå till 2011. som lämnas som bidrag till regionala kulturinstitutioner, till enskild regional arkivverksamhet, konsulentverksamheter samt till regionala resurscentrum för film och video. Anslaget omfattar även medel som andra statliga myndigheter och aktörer ska ansvara för att fördela. Det nya anslaget, som ska pris- och löneomräknas, bör även fortsättningsvis användas för bidragsgivning till samtliga de verksamheter som är stödberättigade enligt befintliga bestämmelser, dvs. till professionell teater-, dans- och musikverksamhet, museiverksamhet, biblioteksverksamhet, konst- och kulturfrämjande verksamhet, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet samt främjande av hemslöjd. Viss del av anslaget bör av även kunna användas för tidsbegränsade utvecklingsinsatser. Till skillnad mot den bedömning som utredningen gjorde anser regeringen att Kungl. inte bör fördela bidragsmedel till de regionala biblioteksinstitutionerna. Bidragsmedlen till regional biblioteksverksamhet bör därmed, i likhet med medlen till övriga regionala kulturinstitutioner, i huvudsak fördelas av landstingen. Däremot anser regeringen att Kungl. , inom sitt vidgade samordningsuppdrag, bör ansvara för fördelningen av bidrag till delar av biblioteksväsendets nationella struktur som är statligt finansierade, dvs. till informations- och lånecentralerna i , och , samt Internationella och fördelning av vissa utvecklingsmedel. Därmed tydliggörs ansvarsfördelningen för den nationella respektive regionala nivån inom biblioteksområdet. Vad gäller arkivområdet anser regeringen, till skillnad mot utredningen, att även viss del av de bidrag som enskilda nämnd fördelar till enskilda arkiv inom ramen för anslaget 6:1 ska ingå i modellen. arkiv bör därmed hantera bidrag till de arkiv som bedöms ha hela landet som upptagnings- eller verksamhetsområde och som kan klassificeras som nationella institutioner. Resterande bidrag som fördelas till regionala arkiv bör överföras till den nya modellen. Regeringen anser liksom utredningen att medlen till länshemslöjdskonsulenterna bör ingå i det nya anslaget. De konsulentbidrag som avser hemslöjdens rikskonsulenter bör dock inte ingå, eftersom rikskonsulenterna har uppdrag att arbeta med verksamheter som omfattar hela landet.