prop · GX03234 · 2010-06-23 00:00:00 — Uppdraget innebär att de ska bidra till att kunskapen på området utvecklas, att ett förebyggande arbete växer fram och att insatserna för de utsatta förbättras. i Östergöt- lands län har även fått i uppdrag att, utöver sitt regionala uppdrag, lämna stöd till insatser på nationell eller länsövergripande nivå samt arbeta med kunskaps- och medvetandehöjande insatser. Länsstyrelserna i de tre stor- stadslänen har fått särskilda medel för att stödja och samordna utveck- lingen av skyddat boende för kvinnor som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck. Länsstyrelserna har drivit eller stött insatser mot hedersrela- terat våld och förtryck. Bl.a. har länsstyrelserna stöttat bildandet av nät- verk, utfört kartläggningar, anordnat erfarenhetsutbyten och sektorsöver- gripande utbildningar. Flera länsstyrelser har antagit en samordnande roll i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtyck. Detta arbete har ofta inför- livats i arbetet mot mäns våld mot kvinnor mer generellt. Samarbete har bl.a. skett med myndigheter och frivilligorganisationer. i har i enlighet med uppdraget bedrivit arbete både på regional och på nationell nivå. Myndigheten har bl.a. gett stöd till framtagandet av handlingsplaner mot hedersrelaterat våld och Skr. 2009/10:234 förtryck i skolor och socialtjänst. har också arbetat för att sprida en modell för samverkan. Arbetet med att utveckla kunskap på nationell nivå har skett framför allt genom utbildningar, oftast i samarbe- te med andra länsstyrelser, informationsspridning och informations- utbyte. De olika regeringsuppdragen inom området kvinnofrid inklusive hedersrelaterat våld och förtryck har medfört ett ökat stöd för utveckling- en av stödet till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld samt för det förebyggande arbetet i samtliga län. Länsstyrelsernas regionala över- blick har underlättat att identifiera eftersatta behov och utvecklingsområ- den där resurser behöver sättas in. De utbildningar om hedersrelaterat våld och förtryck som har genomförts har vänt sig till flera olika mål- grupper, exempelvis personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, ungdomsmottagningar, skolor, polisen, svenskundervisning för invandra- re och . Generellt sett konstateras att kunskapen har ökat men nivån skiftar fortfarande mellan kommuner och län och utbild- ningsbehovet är fortsatt stort. De utbildningar som genomförts har dels varit utbildningar i länsstyrelsernas egen regi och dels lokala utbild- ningsprojekt för personer som möter hedersrelaterat våld och förtryck i sitt yrke eller inom sin frivilligorganisation. Länsstyrelserna har också understött och bedrivit metodutveckling på området. Vid i har stöd lämnats till utveck- ling av riskbedömningar för socialsekreterare i arbete med barn och ung- domar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. i har tagit fram en man kan hjälpa och stödja per- soner som lever med skyddad identitet. De tre storstadslänsstyrelserna avser även att anordna en konferens på temat familjearbete . De förebyggande projekten har avsett olika former av attitydpåver- kan. Några projekt har inriktat sig på att utveckla olika typer av samtal med ungdomar och föräldrar inom riskgrupper. Stöd har även lämnats till projekt som framställt en dokumentärfilm byggd på utsatta tjejers berät- telse, teaterpjäser, skolturnéer och webbplatser. Flera länsstyrelser har gett projektmedel till verksamheter som vänt sig till pojkar och män. 5.1.7Utbildning för personal som ger stöd och service till personer med funktionshinder Regeringen har uppdragit åt att ta fram utbildningsmate- rial som belyser problemet med våld som riktas mot kvinnor med funk- tionsnedsättning samt att sprida detta till berörda grupper. Materialet ska användas i utbildningar för exempelvis personliga assistenter och annan vårdpersonal som ger stöd och service till personer med funktionsned- sättning. Arbetet syftar till att ge ökad kunskap om de specifika behov som denna grupp av utsatta kvinnor har och därigenom öka medveten- heten om de särskilda risker för våld och andra kränkningar som personer med funktionsnedsättning kan utsättas för. Uppdraget ska slutredovisas . Stärka kunskapen inom missbruks- och beroendevården Forskning visar att missbrukande kvinnor är mer utsatta för misshandel än andra kvinnor. visar en kartläggning i fem län av den öppna missbruks- och beroendevården att av de insatser som kommunerna erbjuder personer med missbruk inriktar sig specifikt på kvinnors behov. Regeringen har därför uppdragit åt att sammanställa och sprida befintlig kunskap hos verksamma inom miss- bruks- och beroendevården om våldsutsatthet bland kvinnor med miss- bruk. Syftet med uppdraget är att öka kunskaperna om kvinnors specifika behov liksom formerna för behandling som motsvarar dessa. Uppdraget ska slutredovisas . 5.1.9Ökat stöd till bl.a. kvinno- och brottsofferjourer Det arbete som bedrivs inom ideella kvinnojourer, brottsofferjourer och andra frivilligorganisationer är ett värdefullt komplement till det arbete som bedrivs inom ramen för kommunens stödverksamhet. Dessa organi- sationer driver dessutom ett brett arbete för att öka samhällets kunskaper om frågor som rör mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och för- tryck samt våld i samkönade relationer. Regeringen har därför ökat an- slaget till det statsbidrag som fördelas enligt förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Dessa medel fördelas av . ska redovisa hur medlen fördelats . 5.1.10Riktade medel till utveckling av organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet till HBT-personer som utsatts för våld i nära relationer Regeringen har bedömt att det finns behov av en större beredskap och kompetensutveckling när det gäller HBT-personer som drabbas av våld i nära relationer och har därför uppdragit åt att fördela medel till frivilligorganisationer som arbetar för att utveckla brottsoffer- verksamheten riktad till homo-, bi-, och transpersoner som utsatts för våld i nära relation. Medlen har bl.a. gått till olika former av utbildnings- och informationsinsatser samt anpassning av verksamheter. Bl.a. har ett gemensamt utbildningsprojekt från organisationerna , för kvinnojourer och tjej- jourer i , Kvinno- och och beviljats medel. inrät- tades dessutom ett skyddat boende för HBT-personer i . Uppdraget ska slutredovisas . Förstärkt skydd för personer som utsätts för hot eller I syfte att skapa ökad trygghet för personer som konstateras vara utsatta för förföljelse och hot har regeringen bedömt att det nu finns förutsätt- ningar för polismyndigheterna att använda elektroniska hjälpmedel. Regeringen har därför uppdragit åt att säkerställa att samtliga polismyndigheter kan tillhandahålla ett larm- och skyddspaket till dessa personer för att öka skyddet för personer som konstateras vara utsatta för förföljelser och hot. Polisens personsäkerhetsarbete består av åtgärder som syftar till att stödja och skydda personer som är utsatta för hot och förföljelse. Efter en strukturerad hot- och riskbedömning kan polisen besluta om skyddsåt- gärder som anpassas efter individens behov, miljö och situation. Målsätt- ningen är att uppnå en rimlig avvägning mellan att ge personen ett till- räckligt skydd och att möjliggöra för denne att leva ett så normalt liv som möjligt. har arbetat fram nationella riktlinjer för det lokala personsäkerhetsarbetet, föreskrifter och allmänna råd samt en handbok riktad till de handläggare som arbetar med skydds- och säker- hetsfrågor vid polismyndigheterna. har också påbörjat arbetet med att nå ut med en enhetlig teknisk lösning för att skapa stöd och ge ett ökat skydd för hotade personer. Uppdraget ska slutredovisas . 5.1.12Utvärdera metoder och arbetssätt inom socialtjänstanknutna verksamheter för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld Det är viktigt att de metoder och arbetssätt som används inom social- tjänsten för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld är effektiva. Det saknas till stor del utvärdering av de metoder och arbetssätt som används. I syfte att stödja huvudmännen för att de ska kunna arbeta mer kunskapsbaserat och professionellt har regeringen uppdragit åt Social- styrelsen att utvärdera metoder och arbetssätt inom socialtjänstanknutna verksamheter för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Upp- draget omfattar även att sprida kunskapen. Uppdraget ska slutredovisas . Ett aktivt och verkningsfullt förebyggande arbete handlar både om att motverka att våld utövas och att avbryta våld som pågår. Ett brett före- byggande arbete riktar sig till både kvinnor och män och även till dem som inte själva är direkt berörda i sin vardag. Insatser riktade till både potentiella och konstaterade förövare är en central och viktig del i det förebyggande arbetet. Genom ett professionellt bemötande, rutiner och dokumentation, samt kunskap om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, ökar förutsättningar- na för att en våldsutsatt person eller en person som lever under hot om Skr. 2009/10:234 våld får rätt hjälp. 5.2.1Metoder för att upptäcka förekomst av våldsutsatthet genomförde ett metodutvecklingsprojekt där kvinnor vid besök på barnmorskemottagningar och ungdomsmottagning- ar rutinmässigt tillfrågades om våldsutsatthet, s.k. screening. är rutinen en del av anamnesen (sjukdomshistorien) och den har visat sig vara framgångsrik för att upptäcka förekomst av våldsutsatthet. Regeringen har uppdragit åt Nationellt centrum för kvinnofrid att vida- reutveckla metoder för att inkludera frågor till patienter om personlig erfarenhet av våld inom hälso- och sjukvården. Syftet med uppdraget är att personal inom hälso- och sjukvården i ett tidigt skede ska upptäcka kvinnor och barn samt partner i samkönade relationer som är eller har blivit utsatta för våld. Centrumet arbetar med en rapport som belyser olika aspekter av ämnet samt även inkluderar en metoddel och en uppsättning rekommendationer för de som på olika sätt kommer i kontakt med frågan dvs. sjukvårdspersonal, verksamhetschefer och be- slutsfattare. I syfte att ytterligare vidga omfattningen av grupper i sam- hället har fokusgruppsintervjuer genomförts med tolkar och sjukvårdsin- formatörer för att få en bild av hur frågor bör ställas om våldsutsatthet till kvinnor som inte talar svenska. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen och Kommuner och Landsting har sedan ett flertal år samarbetat kring utvecklingen av en nationell samordnad och kvali- tetssäkrad sjukvårdsrådgivning via Internet. Genom att utnyttja Internet som en kommunikationskanal kan en bredare målgrupp nås av informa- tion som kan vara svåråtkomlig. En virtuell ungdomsmottagning har goda förutsättningar att ge information och rådgivning rörande sexuell och reproduktiv hälsa samt relationer och psykisk hälsa till alla ung- domar oavsett bostadsort. Regeringen har därför initierat och finansierat utvecklandet av en ung- domsmottagning på riktad till unga mellan . Tjäns- ten lanserades under namnet och drivs av landstingen gemensamt. Det övergripande syftet med webb- platsen är att denna ska stärka och stödja unga kvinnors och mäns identi- tetsutveckling och möjlighet att bl.a. utveckla sunda relationer med andra. På webbplatsen finns bl.a. en sökbar katalog över landets ca 300 ung- domsmottagningar, faktatexter och intervjuer samt en frågetjänst med möjlighet att anonymt ställa frågor och få ett personligt svar av hälso- och sjukvårdspersonal. Ett urval av materialet har översatts till engelska och viss information finns även publicerad på ett antal andra språk. Besöksfrekvensen på webbplatsen har successivt ökat sedan lansering- en och ligger den på ca 180 000 besökare . åldern och kommer från hela landet. Totalt hade Skr. 2009/10:234 webbplatsen 1 364 357 besök. En förhoppning med att utveckla en ung- domsmottagning på nätet var att den skulle kunna nå fler pojkar och unga män, eftersom av de fysiska ungdomsmottagningarnas besökare är tjejer eller unga kvinnor. Vid genomgång av dem som ställde frågor till var omkring två tredjedelar flickor och en tredjedel pojkar, vilket får betraktas som ett gott resultat. Satsningen på en virtuell ungdomsmottagning har varit framgångsrik och webbplatsen har fått ett mycket positivt gensvar från målgruppen och det civila samhället. 5.2.3Fortsatt kunskapsutveckling för tjejjourer Det är angeläget att de flickor och unga kvinnor som utsätts för hedersre- laterat våld och förtryck kan få stöd genom tjejjourernas verksamhet. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck inriktade på kompetensut- veckling av tjejjourernas medarbetare. Tjejjourernas medarbetare har getts ökade kunskaper om hur hedersrelaterat våld och förtryck tar sig uttryck och hur de kan nå ut till unga kvinnor som utsätts. Med hjälp av nio olika tjejjourers engagemang utvecklades en virtuell och nationell tjejjour inom mötesplatsen Lunarstorm på Internet. Tjej- jouren på Lunarstorm drevs t.o.m. och hade nästan 100 000 unika besökare, vilket gör den till en av Lunar- storms mest framgångsrika satsningar . Med stöd av Ungdoms- styrelsen och Allmänna arvsfonden har tjejjourerna därefter startat den egna webbplatsen . Utbildningarna har fört upp frågan om hedersrelaterat våld och förtyck på agendan för tjejjoursrörelsen samt gett deltagarna fördjupad kunskap och konkreta tips och råd på hur tjejjourer kan hjälpa unga i kris. Tjej- jourerna har också fått tips på metoder som kan användas i förebyggande arbete i skolan eller i andra verksamheter för unga. Återkommande ut- bildningstillfällen har dessutom varit forum för erfarenhetsutbyte mellan aktiva som tidigare sällan eller aldrig har träffats. Detta har skapat nya samarbeten och lett till att landets tjejjourer har börjat samverka natio- nellt. I rapporten en växande kraft konstateras att tjejjourerna upplever att de har svårt att nå flickor och unga kvinnor som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Flertalet jourer står relativt långt från målgruppen och de utsatta vänder sig inte till dem. arbete har dock byggt upp en förberedelse inom jourerna att kunna möta tjejer som lever med en hedersproblematik. Tjejjourernas medvetenhet har också ökat om att de måste göra särskilda ansträngningar för att nå dessa tjejer och unga kvinnor. Enligt har tjejjoursuppdragen inneburit ett ordent- ligt lyft för tjejjoursrörelsen i . Framför allt att de lokala tjej- jourerna från och tjejjourer i och Kvinno- och samverkat nationellt, vilket har skapat en grund för samarbete och erfarenhetsutbyte. har tjejjoursrörelsens utveckling främjats och jourerna har uppmärksam- Skr. 2009/10:234 mats av andra myndigheter för sitt arbete. 5.2.4Förbättrad trygghet för kvinnor i stads- och tätortsmiljöer Stads- och tätortsmiljöer ska vara uppbyggda och utformade så att de främjar ett gott liv där människor kan känna gemenskap och tillit. I många tätorter finns det miljöer som är utformade på ett sådant sätt att de, t.ex. på grund av att de ligger ödsligt eller är dåligt upplysta, kan öka risken för brott. Regeringen har uppdragit åt att på nationell nivå leda, samordna och i samverkan med länsstyrelserna stödja ett kon- kret utvecklingsarbete för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Insatsen innebär för det första att stödja kommunala insatser och andra projekt för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i det operativa arbetet. För det andra innebär det en metodutveckling om hur arbetet med frågan om trygghet ur ett jämställdhetsperspektiv i utformningen av stads- och tätortsmiljöer bör bedrivas. Även befintlig kunskap om hur tryggheten i stads- och tätortsmiljöer kan stärkas ur ett jämställdhetsperspektiv ska lyftas fram. har i samverkan med länsstyrelserna anordnat regi- onala seminarier i syfte att sprida kunskap och nå kommuner, förvaltare och andra nyckelaktörer. Stöd har kunnat sökas för såväl fysiska åtgärder som strategiska och metodutvecklande, eller en kombination av dessa. Under de två ansökningsomgångarna för stöd till åtgärder för att stärka tryggheten i stads- och tätortmiljöer har 264 ansökningar om kommit in. Av dessa har 134 projekt beviljats medel. har beviljat 19 av dessa projekt som ansetts principiellt viktiga och länsstyrelserna de resterande. Det finns en mycket stor spridning på projekten, såväl vad gäller deras inriktning som geografisk spridning. Initierade projekt återfinns i samtliga län och i storstäder, mellanstora städer och småorter. Majoriteten av projekten söks av kommuner och inom dessa är det olika typer av förvaltningar som ansökt om stöd. Även fastighetsbolag, bostadsbolag och ideella föreningar har beviljats stöd. Ungefär häften av projekten är strategiska och metodutvecklande. Ex- empel på aktiviteter i sådana fall är projekt som handlar om att ta fram planeringsunderlag, genomföra trygghetsvandringar och trygghetsinven- teringar, utbilda personal i jämställdhetsfrågor och att genomföra med- borgardialoger och kunskapssammanställning. Den andra hälften av projekten är antingen fysiska åtgärder eller en kombination av strategis- ka, metodutvecklande och fysiska åtgärder. Fysiska åtgärder handlar exempelvis om ny belysning, röjning och omplantering i grönområden, åtgärder för att få tunnlar mer tilltalande och för att öka framkomlighet och tillgänglighet i bostadsområdena. Inom projekt som kombinerar strategiska, metodutvecklande och fysiska åtgärder kan exempelvis ett resultat av trygghetsvandringar eller medborgardialoger leda till att belysningsplaner tas fram som sedan in- nebär att åtgärder för att förbättra belysningen genomförs. En viktig del i insatsen är att kunna dra nytta av erfarenheterna för Skr. 2009/10:234 framtiden. Det är därför av betydelse att inom ramen för insatsen utveck- la praktiska metoder baserade på erfarenheter från kommuner och pro- jekt. Med utgångspunkt i erfarenheter från beviljade projekt kommer i samverkan med länsstyrelserna att utveckla praktiska arbets- metoder. Bl.a. kommer skrifter att tas fram som behandlar planeringsme- toder, konkreta fysiska åtgärder avseende jämställdhetsperspektiv samt en manual kring trygghetsvandringar. Uppdraget ska slutredovisas . 5.3Stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet Bekämpandet av mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och för- tryck samt våld i samkönade relationer är en uppgift och utmaning för rättsväsendet. Rättskedjan särskilt polis och åklagare ska fungera effektivt så att brott som begås utreds och lagförs skyndsamt. Straffen för våldsbrott ska vara rimliga och proportionerliga. Lagstiftning ska vara utformad på ett sådant sätt att en våldsutsatt persons rättigheter garante- ras. Våldsutsatta personer ska kunna känna sig trygga i sina kontakter med rättsväsendet. 5.3.1Utbildningsprogram för förbättrat bemötande av sexualbrottsoffer Det är angeläget att den som har drabbats av sexualbrott känner förtroen- de för polis, åklagare och domstolar. I det sammanhanget är det viktigt att hantera ärende och mål på ett sätt som inte upplevs som kränkande för den som har drabbats. Regeringen har därför uppdragit åt Brottsoffer- myndigheten att i samråd med , och genomföra ett utbildningsprogram riktat till personal inom Polisen, och Domstolar. Syftet med programmet har bestått i att öka kunskapen om sexualbrottsoffer och förbättra bemötandet av dessa brottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. När det gäller barn som har utsatts för sexualbrott ska programmet särskilt fokusera på att öka kunskapen om barns särskilda utsatthet och behov vid dessa brott. Totalt 15 internat har genomförts under vilka totalt 400 personer har deltagit. Hälften av delta- garna representerade polisen, en tredjedel domstolarna och resterande del bestod av representanter från samt av advokater. Utbildningsprogrammet har utvärderats av och överlag har samtliga deltagare varit mycket positiva. Framför allt har det faktum att deltagare från hela rättsväsendet funnits i utbildningsgrupper- na uppskattats eftersom det möjliggjort breda perspektiv och utbyte av erfarenheter över det egna arbetsområdet. Myndighetens uppfattning är att det finns ett starkt intresse från berörda myndigheter att integrera utbildningsmomentet om bemötande av sexualbrottsoffer i kontinuerliga utbildningsinsatser. Ökad kompetens inom polisen om mäns våld mot kvinnor Skr. Regeringen har bedömt det som angeläget att det arbete som Rikspolis- styrelsen bedriver för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelate- rat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer intensifieras ytter- ligare. Därför har regeringen uppdragit åt att i samråd med stärka kompetensen och kapaciteten på detta område. Syftet har varit att öka anmälningsbenägenheten och minska mörkertalet beträffande denna typ av brottslighet samt att få fler av de anmälda brotten att gå vidare till åklagare och fällande dom. insatser har i huvudsak bestått i utbildning, lokalt utvecklingsarbete vid polismyndigheterna, informationsspridning till allmänheten samt utvecklingsarbete inom . Exempelvis har en handbok och utbildningsmaterial om brott i nära relationer tagits fram, inklusive fördjupningsmaterial om hedersrelaterad brottslighet. För att ytterligare höja kompetensen finns nu också en nationell vidareutbild- ning för utredare av brott mot kvinnor eller andra närstående samt för utredare av brott mot barn. Utbildningsmaterialet bygger på den handbok som tagits fram samt Brottsförebyggande rådets studie av polisens utred- ningar av våld mot kvinnor i nära relationer. har på uppdrag undersökt hur polisens utredningar ska kunna förbättras i syfte att klara upp fler anmälda brott mot kvinnor eller andra närstående. har även delat ut medel för att stimulera polismyndigheternas lokala utveck- lingsarbeten och förbättra brottsofferkompetensen. Utvecklingsarbetena har bland annat omfattat utbildning i frågor som särskilt rör homosexuel- la, bisexuella och transpersoner, utveckling av hot- och riskbedömnings- instrument, informationsspridning om brott i samkönade parrelationer samt informationsspridning på skolor om hedersrelaterad brottslighet och om barns och ungdomars rättigheter utifrån . har på olika sätt medverkat i arbete. Bland annat har medverkat i Rikspolissty- relsens utbildning av ett hundratal handledare från landets polismyndig- heter. Handledarnas uppdrag har varit att ta fram lokalt anpassade utbild- ningar för sina polismyndigheter. har också med- verkat i polisens utbildningar på lokal nivå. Utifrån Åklagarmyndig- hetens redovisning av uppdraget framgår att genomslaget av utbildnings- insatserna har varit särskilt bra på de platser i landet där utbildningarna har varit omfattande. Kvalitetsförbättringar har kunnat noteras omgående efter utbildningen vad gäller såväl avrapporteringspromemorior som dokumentation av både förhör och skador. har cirka 10 000 an- ställda inom polisen deltagit i utbildning. Antalet inkomna ärenden till polisen när det gäller brott i nära relatio- ner ökade . Särskilt tydlig är ök- ningen av ärenden avseende grov fridskränkning och misshandel inom- hus mot barn som är . I enlighet med regeringsuppdraget har även antalet ärenden redovisade till åklagare ökat. När det gäller redovisade ärenden till åklagare råder det dock stora skillnader mellan polismyndig- heterna. bedömer att skillnaderna bör kunna minska med hjälp av de evidensbaserade arbetsmetoder som Brottsförebyggande rådet har tagit fram samt den metodutveckling och de kompetenshöjande åtgärder som har initierat. Regeringsuppdraget har skapat förutsättningar för polismyndigheterna att fortsätta sitt utvecklingsarbete när det gäller mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och våld i samkönade relationer. Att få fler personer som varit utsatta för dessa typer av brott att också göra en polisanmälan är ett arbete som måste bedrivas långsiktigt.