prop · GY031d10 · 2010-10-12 00:00:00 — inkom betydligt fler omprövningsärenden än förväntat vilket har medfört långa handläggningstider. En orsak till denna ökning var att möjligheten att göra rättelser från handläggarnas sida var begränsad till följd av strukturella problem som uppstod i samband med omorganisationen. Många av de beslut som omprövades hade bristfälliga beslutsunderlag, bristfällig dokumentation eller en felaktig regeltillämpning. har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemen inom omprövningsverksamheten genom att förstärka resurserna och genom att nationellt samordna omprövningsarbetet. Handläggningstiderna för verksamheten är nu tillbaka på normala nivåer. Regeringen har betonat vikten av korrekta utbetalningar genom att i instruktion ange att myndigheten ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. bedriver ett aktivt arbete för att förhindra och minska de felaktiga utbetalningarna. Arbetet ger positiva resultat och har lett till besparingar i form av indragen ersättning och återkrav. De felaktiga utbetalningarna bedöms ha minskat i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 förhållande till 2008. Enligt bedömning kan de felaktiga utbetalningarna från myndigheten emellertid uppgå till . Inriktningen på kontrollarbete är att arbeta preventivt, att säkra att det blir rätt från början i ett ärende. Myndigheten har vidtagit förebyggande åtgärder i form av omarbetningar och förtydliganden av information till kunderna, omarbetning av handläggningsprocesser, revideringar av vägledningar och metodstöd samt utbildningsinsatser för medarbetare. Riskanalyser har vidare genomförts och resultatet av analyserna visar bl.a. att ungefär hälften av de identifierade riskerna för felaktiga utbetalningar handlar om fel som orsakas av allmänheten. Den andra hälften beror på myndigheten eller samverkande parter. Som komplement till det preventiva arbetet har ett antal riktade efterhandskontroller genomförts vilka har lett till återkrav, avslag, nedsättningar och indrag. Riktade kontroller har genomförts inom arbetsskadelivränta, sjukpenning, barnbidrag samt sjuk- och aktivitetsersättning. Brister som fanns inom den interna styrningen och kontrollen har åtgärdats och har åter kunnat utföra utbetalningskontroller för att förebygga, förhindra och upptäcka oavsiktliga fel och oegentligheter. kontrollerades cirka 194 000 ärenden i myndighetens utbetalningskontroll. Av dessa uppgick andelen fel till . har avslutat närmare 24 000 kontrollutredningar vid misstanke om brott. Kontrollutredningarna bedöms ha blivit mera träffsäkra och regeringen kan konstatera att myndigheten upptäckt felaktiga utbetalningar med ett sammanlagt belopp på vilket kan jämföras med 2008 (januarinovember) då motsvarande belopp uppgick till . Sammantaget bedömer regeringen att vidtagna åtgärder såsom kontrollåtgärder i handläggningen, riktade efterhandskontroller och ett strukturerat arbete med riskhantering gällande felaktiga utbetalningar har bidragit till en på myndigheten förbättrad kontrollstruktur. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) bildades . Myndigheten utgör en självständig tillsynsfunktion inom socialförsäkringsområdet. ISF ska genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning värna rättsäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. ISF:s tillsynsområde omfattar , i de delar som inte står under tillsyn och i de delar som avser beslut om pensionsgrundande inkomst. Myndigheten befinner sig i ett uppbyggnadsskede för att vara fullt bemannad. Genom bildandet av ISF har en oberoende tillsyn över socialförsäkringsområdet införts som är nödvändig för att medborgarna ska känna tilltro till att socialförsäkringen hanteras rättssäkert och effektivt. Fram har sex rapporter publicerats. Rapporterna har bland annat berört verkställighet av domar, rehabiliteringskedjans effekter på sjukskrivningstider samt regionala skillnader i sjukskrivning. ISF deltar i det samverkansuppdrag som har fått av regeringen vilket syftar till att bl.a. utveckla metoder och redovisning av resultat av arbetet att minska de felaktiga utbetalningarna i välfärdssystemen genom att skapa ett forum för informationsutbyte och lärande över myndighetsgränserna på området. har lämnat granskningsrapporten i sjukförsäkringen att pröva sjukas förmåga i annat arbete (RiR 2009:1). Granskningen avser det regelverk som gällde före . menar att allt för sent prövar om en försäkrad kan klara annat arbete än sitt tidigare. Detta gäller även de arbetslösa som även enligt den tidigare lagstiftningen skulle prövas mot hela arbetsmarknaden från sjukfallets början. hyser viss oro för att även med den nya lagstiftningen ska ha svårigheter att klara att göra bedömningarna vid rätt Vidare anser att det finns skillnader mellan olika enheter inom . pekar på risken att även den nya lagstiftningen inte får fullt genomslag i handläggning. Regeringen följer noga utvecklingen för att säkerställa att det nya regelverket efterlevs. Regeringen har uppdragit åt att följa upp och redovisa utfallet av det nya regelverket. Regeringen har vidare uppdragit åt Inspektionen för socialförsäkringen att utvärdera hur implementerar det nya regelverket. Regeringen anser därmed att granskningsärendet är slutbehandlat. 3.7.2Beslut om sjukpenning har tillräckliga underlag? har lämnat rapporten om sjukpenning har tillräckliga underlag? (RiR 2009:07). Granskningen avser det regelverk som gällde före . har granskat om har tillgång till underlag av tillräcklig kvalitet vid beslut om sjukpenning. bedömning är att vid beslut om sjukpenning ofta saknar underlag av tillräcklig kvalitet. Alltför många medicinska underlag är bristfälliga. Underlagen saknar obligatoriska uppgifter som de uppgifter som finns inte håller tillräcklig kvalitet. anser att insatser måste göras för att få fram beslutsunderlag i ett tidigt skede. Dessa insatser kan leda till ökade administrativa kostnader, men det är uppfattning att denna kostnad mer än väl motsvarar den besparing som kan göras för sjukförsäkringen som helhet. Även anser att de brister som framkommit i är av särskilt allvarlig art. Styrelsen har därför föreslagit att ger regeringen till känna att regeringen bör ta initiativ till en översyn av hantering av underlag inför beslut om sjukpenning. har i betänkande (2009/10:SfU7) underlag för beslut om sjukpenning gjort ett sådant tillkännagivande. Mot denna bakgrund har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att öka kvaliteten i de medicinska underlagen och därigenom stärka rättssäkerheten. Inom ramen för överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om den s.k. sjukskrivningsmiljarden för åren 20102011 pågår ett arbete med att möjliggöra en digitaliserad informationsöverföring av läkarintyg mellan och hälso- och sjukvården. Enligt överenskommelsen ska arbetet vara genomfört . Elektroniskt överförbara läkarintyg bör leda till en ökad likformighet och högre kvalitet som behovet av kompletteringar minskar. Regeringen har också uppdragit åt att lämna förslag på sådana åtgärder som höjer kvaliteten på de uppgifter som läkare lämnar i medicinska underlag som krävs för beslut i sjukpenningärenden. Vidare har regeringen uppdragit åt att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att höja kvaliteten i de medicinska underlagen i sjukförsäkringsärende från hälso- och sjukvården. Slutligen har regeringen uppdragit åt Inspektionen för socialförsäkringen att genomföra en granskning av hantering av de underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning. Inspektionen ska i den granskningen beakta de åtgärder som vidtagits inom ramen för de uppdrag som beskrivits ovan. Regeringens bedömning är att de åtgärder som vidtagits enligt ovan kommer att leda till en ökad kvalitet i de medicinska underlagen samt korrekta och rättsäkra beslut om sjukpenning. Regeringen anser därmed att granskningsärendet är slutbehandlat. tillämpningen av ett nytt regelverk har lämnat rapporten förändrad sjukskrivningsprocess (RiR 2010:9). I den granskas om tillämpar rehabiliteringskedjan och övriga ändringar i sjukförsäkringen som infördes enligt regelverket. I granskningen har även studerats om rehabiliteringskedjan innebär en aktivare sjukskrivningsprocess med tidiga insatser. bedömer att regeringen inte gav tillräckliga förutsättningar att införa rehabiliteringskedjan på ett bra sätt och att de bristande förutsättningarna gav negativa konsekvenser för tillämpning av regelverket efter införandet . bedömer att under omständigheterna gjort ett rimligt arbete med uttolk- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ning av regelverket och föreberedelsearbetet i övrigt. bedömer att förutsägbarheten i sjukförsäkringen har ökat. Givet att inga nya regeländringar som minskar förutsägbarheten görs, bedömer att förutsägbarheten kommer att förbättras ytterligare framöver. bedömer att IT-stödet för beräkning av s.k. ramtid behöver utvecklas, eftersom nuvarande IT-stöd kan orsaka felaktiga beräkningar och bristande enhetlighet i handläggningen. bedömer att sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv. Andelen sjukfall där bedömer arbetsförmågan och rätten till sjukpenning inom de uppsatta tidsgränserna har ökat. Plan för återgång i arbete upprättas oftare och allt tidigare i sjukfallen. Arbetsgivarna är mer medvetna om regelverket och snabbare på att vidta åtgärder. Det finns indikationer på att individerna är drivande i sjukfallet. konstaterar att hälso- och sjukvårdens bidrag är viktigt för att rehabiliteringskedjan och sjukskrivningsprocessen ska fungera väl. noterar att väntetider i vården kan påverka möjlighet att uppfylla rehabiliteringskedjans tidsgränser. rekommenderar regeringen att se till att berörd myndighet ges tid att på ett samlat sätt genomföra förberedelsearbetet och att så tydligt som möjligt definiera centrala begrepp. rekommenderar att fortsätta arbetet med att klara tidsgränserna i rehabiliteringskedjan, arbeta vidare med skapa en enhetligt tillämpning och att säkerställa att handläggarna har tillgång till ett gemensamt kvalitetssäkrat IT-stöd. har i sin rapport rekommenderat regeringen att vid större förändringar ge myndigheten tillräckliga tidsmässiga förutsättningar för genomförande av de nya reglerna och att begrepp av central betydelse för handläggningen ska definieras så tydligt som möjligt. Regeringen har ingen annan uppfattning än . Regeringen föreslog i samband med införandet av rehabiliteringskedjan sådana övergångsbestämmelser att i de flesta fall kom de nya reglerna inte att behöva tillämpas för än drygt efter beslut. Regeringen anser också att på ett acceptabelt sätt klarat att genomföra de nya reglerna. granskning ger heller inte anledning att ändra den bedömningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 det gäller nya begrepp anser regeringen att det är viktigt att dessa definieras så tydligt som möjligt. Det är dock viktigt att det finns utrymme för skälighetsbedömningar. Genom utveckling av rättspraxis bedömer regeringen att kommer att få ytterligare vägledning. Regeringen anser därmed att granskningsärendet är slutbehandlat. och utbetalningar och fordringshantering har i rapporten utomlands och utbetalningar och fordringshantering (RiR 2008:31), granskat hur transfereringar fungerar utomlands och vad som görs för att driva in fordringar från personer som bor utomlands. Granskningen avgränsas till de bidrag och allmänna försäkringar som administrerar och till studiestödssystemet som administreras av (). Därutöver har regeringens insatser granskats. sammanfattande slutsatser i granskningen är att i låg utsträckning har säkerställt att utbetalningar och fordringshantering fungerar när personer bor utomlands och att regeringen i högre grad borde ha uppmärksammat fordringshantering i förhållande till personer som bor utomlands. Regeringen har bland annat mot denna bakgrund ålagt att -särskilt redovisa hur säkerställer korrekta utlandsbetalningar, och -följa upp och utvärdera hur fordringsverksamhet utvecklas med avseende på resultat och kostnadseffektivitet. Uppföljningen omfattar även fordringar på i utlandet bosatta personer. Regeringen anser därmed att granskningsärendet är slutbehandlat. 3.7.5Från många till en sammanslagningar av myndigheter har i rapporten många till en sammanslagningar av myndigheter (RiR 2010:3), granskat myndighetsreformerna av , och . konstaterar att har vidtagit omfattande åtgärder för att rationalisera verksamheten och uppnå en ökad enhetlighet i handläggningen. granskning visar att lyckats minska variationerna i handläggningstider på ett systematiskt sätt sedan sammanslagningen. har även genomfört en aktgranskning där revisionens slutsats är att det kvarstår regionala och kontorsvisa skillnader i centrala delar av myndighetsutövningen, bland annat gällande skillnader i hur sociala förhållanden utreds och hur ofta den försäkrade träffar handläggaren för utredning. rekommenderar regeringen att ge myndigheterna i uppdrag att följa upp variationerna i handläggningen. Det bör vidare ställas krav på att myndigheterna utvärderar och följer upp om syftena med sammanslagningarna till enmyndigheter har uppnåtts och att detta återrapporteras till regeringen så att regeringen kan anpassa den löpande resultatstyrningen utifrån den bild som ges av uppföljningarna. utgör en viktig grund för regeringens fortsatta styrning av . Regeringen har noga följt utvecklingen av sedan myndigheten bildades. Detta har bland annat skett i form av ett uppdrag till myndigheten samt ett uppdrag till Statskontoret att granska förändringsarbete. Regeringens styrning av baseras bland annat på resultaten från dessa uppföljningar. rekommenderar regeringen att ställa krav på återrapportering. Regeringen delar uppfattning att det är av stor betydelse att rapporteringen från myndigheterna ger en rättvisande bild av handläggningen. Avseende rekommendation att ge i uppdrag att följa upp variationerna i handläggningen anser regeringen att har det uppdraget. Myndigheterna är ansvariga för att bedriva sin verksamhet enligt gällande rätt och är också skyldiga att till regeringen rapportera sådant som är av väsentlig 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 betydelse för verksamhetsområdet. Mot bakgrund av kan det dock finnas skäl att se över behovet av återrapporteringskrav. Avseende enhetlighet i handläggningen kan regeringen konstatera att de tidigare stora regionala skillnaderna i sjukfrånvaron har minskats betydligt. Detta tyder enligt regeringens mening på att handläggning av sjukförsäkringen blivit allt mer enhetlig. Regeringen följer utvecklingen av rättsäkerheten i socialförsäkringen noga. I detta ligger att handläggningen ska vara enhetlig. En rättssäker socialförsäkringen kommer alltid vara av allra högsta betydelse för socialförsäkringens administration. Detta var också anledningen till att Inspektionen för socialförsäkringen bildades med uppgiften att genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning stärka rättsäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att , i de delar den berör , är färdigbehandlad. utveckling har det införts en sjukförsäkring som präglas av tidiga och aktiva insatser som syftar till återgång i arbete. Regeringen har under föregående mandatperiod genomfört en rad åtgärder. Dessa åtgärder har stor bredd och omfattar såväl ändringar som rör regelverket för sjukskrivningsprocessen, exempelvis tidsgränser för bedömning av arbetsförmåga, som nya samverkans- och stödåtgärder för att underlätta för sjukskrivna att komma tillbaka i arbete. Regeringens sjukförsäkringsreform har uppmärksammats av , som bland annat konstaterar att reformen innebär stora steg i rätt riktning och att lyckats bryta den negativa trenden med omfattande utanförskap på grund av hög sjukfrånvaro. Sjukförsäkringsreformen har gett resultat. Sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv. Färre individer blir sjukskrivna och sjukperioderna har blivit kortare. Sammantaget har den minskade ohälsan lett till en kraftig minskning av utanförskapet. Regeringen anser därför att den nuvarande inriktningen ska gälla även fortsättningsvis. Det är viktigt att säkerställa att avsikterna med reformen upprätthålls, exempelvis att 3.7.6Försäkringskassans årsredovisning den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska har granskat årsredovisning avseende . Revisionen har lämnat revisionsberättelse utan invändning. kunna få ersättning som reformen ska öka drivkrafterna och stödet till dem som kan komma tillbaka i arbete. Stora förändringar likt sjukförsäkringsreformen kan emellertid leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Regeringen avser fortsatt att följa utvecklingen i detta avseende och i närtid se över om regelverken och deras tillämpning har fått 3.7.7Inspektionen för socialförsäkringens icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. har granskat Inspektionen för socialförsäkringens årsredovisning avseende . Revisionen har lämnat revisionsberättelse utan invändning. En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden som till stor del bestod av sjukfrånvaro. Detta drabbade inte minst unga och kvinnor. Starkt bidragande till denna utveckling var en passiv sjukskrivningsprocess. För att bryta denna Det är viktigt att utvärderingar av trygghetssystemen bygger på faktaunderlag av hög kvalitet. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som har i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48, S 2010:04). Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed hållbara statsfinanser. Kommitténs arbete ska slutredovisas . Kommitténs uppdrag innebär inte att arbetet inom ohälsoområdet avstannar. Ett antal angelägna frågor kommer att hanteras parallellt med kommittén. I det följande redovisas dessa frågor. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Instrument för bedömning av arbetsförmåga Under förra mandatperioden har det införts ett försäkringsmedicinskt beslutstöd för läkare och tjänstemän på vid bedömning av sjukskrivningsperiodens längd. Regeringen önskar vidareutveckla detta och har därför gett i uppdrag att i samverkan med vidareutveckla metoder och instrument för bedömning av arbetsförmåga. I detta arbete utgör betänkande Gränslandet mellan sjukdom och arbete (SOU 2009:89) ett viktigt underlag. Åtgärder för att minska kvinnors sjukfrånvaro Även om sjukfrånvaron generellt minskar kraftigt kvarstår att kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män. Regeringen har kunnat konstatera att kunskaperna om kvinnors sjukfrånvaro och rehabilitering har varit bristfälligt. Regeringen har därför beviljat () respektive totalt för forskningsprojekt kring kvinnors ohälsa och sjukfrånvaro. Regeringen har dessutom avsatt för projekt som syftar till att öka kunskaperna om relevanta rehabiliteringsåtgärder. Exempelvis har samordningsförbunden i och i , , och beviljats för att driva Grön rehabilitering i kombination med Supported Employment i syfte att öka återgång i arbete för kvinnor. Projekten ska utvärderas och regeringen bedömer att de kommer att bidra med värdefull kunskap om rehabilitering samt utgöra grund för att kunna vidta ytterligare åtgärder för att minska kvinnors sjukfrånvaro. Åtgärder för unga med aktivitetsersättning Antalet ungdomar som beviljats aktivitetsersättning är fortsatt högt. är ungdomar en viktig grupp inom den lokala samverkan. En genomgång som har gjort av samordningsförbundens verksamhet visar att användes till olika projekt med inriktning på ungdomar med ohälsa och funktionsnedsättningar. Regeringen anser att ungdomar som uppbär eller ris- kerar att beviljas aktivitetsersättning bör prioriteras ytterligare inom ramen för samordningsförbundens verksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att det skapas bättre förutsättningar för unga med aktivitetsersättning att komma in på arbetsmarknaden. En översyn av aktivitetsersättningen har genomförts under den föregående mandatperioden. Förslagen bereds i . En referensgrupp har bildats under ledning av socialförsäkringsministern med deltagare från näringslivet och relevanta organisationer. De erfarenheter som gruppen kan bidra med, liksom erfarenheterna från samordningsförbundens verksamhet för unga med funktionsnedsättningar, utgör värdefulla underlag i det förändringsarbete som inleds . Hälso- och sjukvårdsrelaterade åtgärder Erfarenheterna av de åtgärder som vidtagits för att förstärka hälso- och sjukvårdens medverkan i sjukskrivningsprocessen, bl.a. rehabiliteringsgarantin och sjukskrivningsmiljarden, är goda. Det finns därför anledning att fortsätta dessa åtgärder. Verksamheten ska fortsatt bygga på god kunskap om vad som ger önskvärd effekt. Uppföljningar och utvärderingar har redan initierats av regeringen. Dessutom är det arbete som bedrivs i den kommitté som inrättats för att bistå regeringen i frågor med koppling till rehabiliteringsområdet () av stor vikt i detta sammanhang. Ett särskilt område som berör hälso- och sjukvården avser vidareutvecklingen av företagshälsovården. Här är inriktningen att den närhet till arbetsplatserna och den speciella kunskap om arbetsförhållanden som företagshälsovården besitter ska både minska ohälsoriskerna och underlätta tidiga och aktiva insatser som gynnar återgång i arbete vid sjukskrivning. Regeringen menar att företagshälsovården genom sin närhet till arbetsmarknaden har särskilda möjligheter att spela en positiv roll för en god arbetsmiljö och för att åstadkomma tidiga aktiva insatser på arbetsplatsen. Regeringen anser att det vore värdefullt att pröva möjligheterna att förstärka arbetsmarknadens parters roll i detta sammanhang. Den inledda utvecklingen av företagshälsovården, vilken även innefattar förändring av utbildning och forskning, avses därför fortsätta. Åtgärder för minskade könsskillnader i arbetsskadeförsäkringen Kvinnors sjukfrånvaro är, som regeringen konstaterat, betydligt större än männens. Paradoxalt nog beviljas män arbetsskadelivränta i högre utsträckning än kvinnor. Någon entydig förklaring till varför så är fallet finns inte. Det är därför svårt att utesluta att det är fråga om systematiska skillnader i det underlag har för sitt beslutsfattande och/eller skillnader som uppkommer genom handläggning. Att dessa skillnader består utan att dess orsaker är klarlagda är inte acceptabelt. Regeringen har lämnat ett uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen att utifrån ett genderperspektiv granska beslutsprocessen vid prövning av arbetsskada. Beslutsfattandet vid arbetsskada ska bygga på aktuell vetenskap om arbetsmiljöfaktorers betydelse för uppkomst av sjukdomar. Regeringen avser att ge () i uppdrag att bistå med kunskapsöversikter inom området. Samspelet mellan sjukförsäkring och arbetsmarknadspolitik För många sjukskrivna behöver vägen tillbaka till arbetslivet ske genom byte av arbetsuppgifter och arbetsgivare. Det är viktigt att samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen fungerar väl vid övergången från sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande. Regeringen anser att detta samarbete har utvecklats mycket positivt . Med anledning av den nya sjukskrivningsprocessen avser regeringen att uppdra åt och Arbetsförmedlingen att gemensamt analysera hur det fortsatta samarbetet bör utformas inom ramen för tillgängliga resurser. Internationella studier om sambandet mellan psykisk ohälsa och arbete För att bättre förstå vad som påverkar sjukfrånvarons utveckling och vilka åtgärder som krävs för att hantera situationen deltar aktivt i ett nytt OECD-projekt om kopplingen mellan psykisk ohälsa och arbete "Disability and Work: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 for Labour Market Inclusion of People with Mental Health Problems" Det är en uppföljning till det avslutade projektet . Projektet initierades med utgångspunkt i det mandat som ministrarna gav vid den högnivåkonferens som anordnade tillsammans med i .