prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Totalt fördelades 2009 i litteraturstöd till förlagen. Stödet fördelades på områdena svensk skönlitteratur, översatt skönlitteratur, facklitteratur, barn- och ungdomslitteratur, bildverk och serier för vuxna, invandrar- och minoritetslitteratur samt nationella minoriteters litteratur. För litteraturstödet prioriterade 2009 liksom föregående år debutanter och översättningar av titlar från språkområden som inte är väl företrädda i den svenska utgivningen. beviljades cirka 900 titlar litteraturstöd. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 antalet ansökningar och beviljade ansökningar till nivåer som kan jämföras med 2007. Skälet för detta är dels förlagens minskade utgivning, dels att i dialog med branschorganisationerna utvecklat den ekonomiska bedömningen. Detta har resulterat i att inte prioriterar stöd för titlar som trycks i en sådan omfattning att de kan förväntas ge tillräckliga intäkter för utgivaren. fördelades till kulturtidskrifter. Den största delen, , användes för produktionsstöd vilket fördelades till ca 120 mottagare. I stödet ingår både stöd till nättidskrifter och tidskrifter i analog form samt ett särskilt kassettstöd som bl.a. används för inläsning av tidskrifter för personer med funktionsnedsättning. Vidare fördelades i utvecklingsstöd till kulturtidskrifter. För att utveckla kulturtidskrifternas spridning fortsatte att bevilja stöd till marknadsföring och lösnummerförsäljning av kulturtidskrifter på kommission. Stöd har även beviljats till tidskriftskataloger. Fyra tidskriftsverkstäder som tillhandahåller teknisk utrustning och utbildningar för tidskriftsredaktioner och som mottagit stöd för sin verksamhet, beviljades ett något lägre stöd 2009 mot bakgrund av att verksamheten enligt bör uppnå en högre grad av förankring lokalt och regionalt. Inom utvecklingsstödet har i övrigt särskilt prioriterat översättningskostnader för att främja internationell samverkan. Bidragsgivningen till litterära evenemang uppgick till ca . Vid bidragsgivningen prioriteras bl.a. en bred geografisk spridning samt insatser som syftar till en ökad internationalisering genom samarbeten och evenemang i med utländska gäster. har prioriterat projekt där skribenter vars texter översatts till svenska fått möta en större publik. inledde en dialog med läns- och regionbiblioteken som bidragit till att flera större läsfrämjande projekt kommit till stånd. Inom ramen för litteraturanslaget förstärkte regeringen stödet till läsfrämjande insatser 2008. angav regeringen att skulle användas till läsfrämjande insatser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beslutade om bidrag till läsfrämjande insatser om totalt , inklusive produktion och distribution av en barnbokskatalog. har bl.a. prioriterat projekt som stärker interkulturella perspektiv, använder sig av nya media, möjliggör delaktighet och eget skapande samt bidrar till långsiktig samverkan mellan t.ex. skola och folkbibliotek. har även beviljat fortsatta bidrag för forskningsprojekt som syftar till att utveckla kunskapen inom området barnbibliotek och läsfrämjande. I inköpsstöd fördelades 2009 till kommunerna för folk- och skolbibliotekens inköp av litteratur. prioriterades ansökningar där biblioteksplan och läsfrämjandeplan kopplades samman, där det fanns en utvecklad samverkan mellan skola och folkbibliotek och för inköp som avsåg medier för barn och unga med andra modersmål än svenska. tog fram en långsiktig strategi för det internationella litteratursamarbetets utformning. Det långsiktiga målet med det internationella litteratursamarbetet är att öka den svenska kvalitetslitteraturens närvaro i utlandet och att stärka möjligheterna för utländsk litteratur att berika den svenska. För att uppnå målet stödjer översättning av svensk litteratur och dramatik, verkar för spridning av i boende författare som skriver på andra språk än svenska och främjar litterära utbyten. arbetar också för ett ökat antal fristäder för hotade och förföljda författare. satsades på litterära projekt i utlandet. Därtill kommer ett översättningsstöd till utländska förlag för översättning av svensk litteratur om . har på området särskilt prioriterat introduktion av nya författarskap, evenemang som rör barn- och ungdomslitteratur och projekt som främjar återväxten av utländska översättare. har till uppgift att ge ut lättlästa böcker samt en nyhetstidning för personer med utvecklingsstörning. Satsningen på skolan har fortsatt . Detta bl.a. genom att Tidningen 8 SIDOR innehållit mer material riktat direkt mot skolan, fylligare nummer samt mer fördjupningsmaterial på webben. Allaväljare, en lättläst mötesplats på webben om politik och valet. Sammantaget bidrar de statliga insatserna på området till att bredda tillgången till och intresset för litteratur och kulturtidskrifter. Både litteraturstödet och produktions- och utvecklingsstöden till kulturtidskrifterna har stor betydelse för att främja mångfald och kvalitet i utbudet. Det statliga stödet till produktion och distribution av litteratur och kulturtidskrifter har setts över, i enlighet med vad regeringen aviserat i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3). En ny förordning för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser har beslutats av regeringen. I och med beslutet ersätts de tidigare bidragsförordningarna på området av en generell förordning som innebär minskad detaljstyrning och större möjligheter att anpassa stöden till förändringar i omvärlden. Frågan om utgivna böckers och tidskrifters tillgänglighet och synlighet blir också allt viktigare. Det distributionsstöd som finns har spelat en betydelsefull roll för spridningen av kvalitetslitteratur till landets bibliotek. Även stöd för andra former av spridning av litteratur och kulturtidskrifter bör kunna vidareutvecklas inom ramen för Statens kulturråds bidragsgivning. Att inköpsstödet till folk- och skolbibliotek kombinerats med läsfrämjandebidrag har gett ett mer kraftfullt arbete för att stimulera läsning bland barn och unga. Det är också lovvärt att en del av stödet använts för metodutveckling av den läsfrämjande verksamheten. Regeringen ser positivt på en fortsatt prioritering av de läsfrämjande insatserna och har öronmärkt ytterligare medel för ändamålet under innevarande år. Inför kommande avtalsperiod är det viktigt att beaktar behovet av förändringar av verksamheten som följer av utvecklingen på medieområdet, t.ex. digitaliseringen. har därför fått i uppdrag att i samband med årsredovisningen redovisa en omvärldsanalys som tar upp förändringar och utvecklingstendenser i samhället som har betydelse för verksamheten, inklusive en kartläggning av andra aktörer på området. och folkminnen har bland sina uppgifter att bedriva språkvård, samla in och sprida kunskap om folkminnen, det svenska språket, de nationella minoritetsspråken förutom samiska, det svenska teckenspråket samt följa den språkpolitiska utvecklingen i . Språklagen (2009:600) trädde i kraft och befäster att svenska språket är huvudspråk i . Lagen innebär bl.a. att det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och att de nationella minoritetsspråken ska stärkas liksom det svenska teckenspråket. och folkminnen har bedrivit information om språklagen och förberett uppföljningen av hur den nya språklagen tillämpas. Bland annat har en kartläggning av språksituationen inom högre utbildning och forskning initierats. Barn- och mångfaldsperspektivet har uppmärksammats. Särskild vikt har lagts vid att öka möjligheterna att dokumentera material från tidigare underrepresenterade grupper. Institutet har arbetat med att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om de delar av det immateriella kulturarvet som institutet förvaltar. Arbetet med att stärka forskningsprofilen har gått vidare. Samarbetet med andra kulturarvsinstitutioner, universitet och högskolor avseende bl.a. forskningsprojekt har utvecklats, liksom medverkan i undervisning. Myndigheten har även bedrivit forskning samt deltagit i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde genom att vara företrädda i flera internationella organisationer. , som är en av myndighetens enheter, har fortsatt att bygga upp och utveckla klarspråksverksamheten. arrangerade , i samarbete med Integrations- och jämställdhetsdepartementet, ett seminarium om nya lagar om språk och minoriteter riktat till myndigheter och kommuner. Kunskapsspridning har skett genom rådgivning inom myndighetens alla ämnesområden, anordnande av föreläsningar, visningar och konferenser, publicering i böcker, artiklar och krönikor. Myndighetens webbplatser har varit en viktig kanal. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Institutet har en mycket bred kontaktyta till både andra myndigheter och allmänheten. Allt fler använder institutets interaktiva frågetjänster på Internet. Institutet har haft samordningsansvaret för att ta fram ett förslag till nationellt genomförande av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet. Arbetet med de nationella minoritetsspråken har stärkts bl.a. till följd av regeringens proposition Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) som ledde till beslut om t.ex. revitaliseringsinsatser. fördelar bl.a. bidrag till verksamheter som rör nationella minoriteters språk och kultur. fördelades för sådana ändamål till olika organisationer. ansvarar för den samiska språkvården. disponerar anslag om för insatser till samisk kultur. Genom språklagens införande fick svenskan formell status som huvudspråk i och de fem nationella minoritetsspråkens ställning stärktes ytterligare, liksom svenskt teckenspråk. och folkminnens service i form av svar på förfrågningar som myndigheten givit har fungerat tillfredsställande. Rådgivningen i språkfrågor har skapat goda kontaktytor till myndigheter och allmänhet. Behovet av insatser på bl.a. minoritetsspråksområdet ökar emellertid. Klarspråksarbetet är betydelsefullt. Effekterna av detta arbete är framför allt bättre mottagaranpassade texter och större språklig medvetenhet. Kännedomen om avdelningen är stor och de flesta myndigheter anser att har stor betydelse för klarspråksarbetet. Efterfrågan på rådets tjänster är fortsatt hög. Samarbetet med andra kulturinstitutioner, universitet och högskolor avseende bl.a. forskningsprojekt och medverkan i undervisning har bidragit till att stärka inhämtning, spridning och utbyte av kunskaper. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom verksamhetsområdet. 6.6.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter, stöd till insatser för att främja läsning samt ett litteraturpris till minne. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. överförs till anslag 3:2 Talboks- och för att tillgängliggöra kulturtidskrifter för personer med funktionsnedsättning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 85 325 tkr prisnivå. 3Motsvarar 85 325 tkr prisnivå. 4Motsvarar 85 205 tkr prisnivå. Anslaget används för Talboks- och (TPB) förvaltningskostnader och verksamhet. TPB är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ska arbeta för att personer med funktionsnedsättning får tillgång till litteratur som de kan ta del av. TPB svarar även för att förse högskolestuderande personer med funktionsnedsättning i form av läshandikapp med tillgänglig studielitteratur. Medlen för studielitteraturverksamheten anvisas under utgiftsområde 15 Studiestöd, anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Inom myndigheten finns en och taktil läsning, punktskriftsnämnden, med uppgift att främja och utveckla taktil läsning och punktskrift som skriftspråk för synskadade. finns inom myndigheten ett särskilt beslutsorgan för taltidningar, taltidningsnämnden, som beslutar om bidrag till tidningsföretag som ger ut en talad version av den tryckta tidningen. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 3:2 Talboks- och beställa talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Tabell 6.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:2 Talboks- och Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. För verksamhet relaterad till taltidningar överförs från anslag 8:1 till Talboks- och . För att stärka teckenspråkig litteratur och samarbetet med Resursbibliotek för döva i överförs från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till Talboks- och anslag. För att stimulera intresset för användning och utveckling av punktskrift som skriftspråk för synskadade barn, unga och vuxna, för att erbjuda synskadade barn, unga och vuxna kompletterande information i lämpligt format och via tillgängliga medier samt för att ge dem jämlika förutsättningar att följa trender och skeenden i samhället föreslår regeringen att överförs från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till Talboks- och . För att tillgängliggöra kulturtidskrifter för personer med funktionsnedsättning överförs från anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:2 Talboks- och . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 6.6.33:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 548 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 548 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 525 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till nyhetsinformation och litteratur (). Enligt stadgarna har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för personer med funktionsnedsättning samt att ge ut lättlästa böcker (LL- böcker). Verksamheten ska bedrivas utan vinstsyfte och inom ramen för det avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. gällande avtal löper till och med . Tabell 6.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 52 959 tkr prisnivå. 3Motsvarar 53 002 tkr prisnivå. 4Motsvarar 51 430 tkr prisnivå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget används till förvaltningskostnader för och folkminnen. Institutet är en central myndighet på språkets område som har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och språkligt burna kulturarv i . Vidare ska institutet bedriva forskning samt delta i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Institutets verksamhet bedrivs i , , , och . Tabell 6.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:4 och folkminnen Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget ökar med under 2011-2013 för insatser i samband med ratificeringen av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:4 och folkminnen . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Bildkonst, arkitektur, form och design Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet samt Statens konstråds insatser för den konstärliga gestaltningen av den gemensamma miljön. Vidare omfattas verksamhet vid (redovisas även under avsnitt 10) och . Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Bildkonst, arkitektur, form och design, utgiftsområde 17 Bildkonst, arkitektur, form och design 4:2 Konstnärlig gestaltning av den 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design 2010 4:4 Främjande av hemslöjden 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de tidigare målen för den nationella kulturpolitiken har beslutat om nya kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I avsnitt 4.3 redovisas tidigare och nya kulturpolitiska mål. har även antagit mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen är följande: -Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. -Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. -Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. -Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. -Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. -Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. 7.4.1Arkitektur, form och design ska aktivt främja och förmedla kunskap om arkitekturens, formens och designens roll i samhället och söka samarbete med andra myndigheter och aktörer som på olika sätt ansvarar för arkitektur-, formgivnings-, samhällsplanerings- och stadsutvecklingsfrågor. Uppdraget om formgivning och design tillkom 2009. ska ha rollen som en mötesplats för form och design, ett uppdrag som tidigare låg hos Föreningen . har dessutom fått i uppdrag att tillsammans med , och arbeta för att stärka förutsättningarna för en hållbar stadsutveckling. arrangerade på regeringens uppdrag en internationell konferens om hållbar utveckling. Konferensen skedde i samband med det svenska EU- ordförandeskapet och arrangerades i samarbete med Arkitekter och for Architectural Policies. Museet har haft en omfattande programverksamhet, inte minst riktad mot barn och unga. Förberedelser har gjorts för att anpassa museets organisation och lokaler till det vidgade uppdraget. Antalet besökare på var lägre 2009 jämfört med föregående år, vilket delvis kan förklaras med att museet hade öppet färre dagar. ger bidrag till 47 länshemslöjdskonsulenter och fem rikskonsulenter samt samordnar hemslöjdskonsulentverksamheten, bl.a. genom seminarier och fortbildning för konsulenterna. Det arbete som bedriver är inriktat på att främja hemslöjden ur tre perspektiv; ett kulturarvsperspektiv, ett näringsperspektiv och ett kunskapsförmedlande perspektiv. har nämnden bl.a. deltagit i arbetet med att ta fram ett förslag till nationellt genomförande av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet tillsammans med andra myndigheter, inlett ett samarbete med vid med målet att skapa en ny kandidatutbildning inom området slöjd och kulturhantverk samt deltagit i arbetet med att stärka de kulturella och kreativa näringarna där samverkan skett med bl.a. . Därutöver har Nämnden i ett samarbete med den ideella organisationen arbetat med att ta fram och förankra en varumärkes- och kommunikationsplattform. Regeringens insatser på området arkitektur, form och design har bidragit till att öka allmänhetens intresse för och medvetenhet om värdet av god design och arkitektur. Tvärsektoriellt arbete för att främja insatser för hållbara stadsmiljöer har prioriterats och bidragit positivt till samhällsutvecklingen (se även avsnitt 3.2.2). står inför en period av förändring då verksamheten påverkas av införandet av en ny modell för fördelning av statligt stöd till regional kulturverksamhet. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att det finns behov av att göra en översyn av nämndens rikskonsulentanslag och fortsatta verksamhet. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att beställa och förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet. ska även medverka till att konst tillförs andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten, och sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. En central del av verksamhet är att sprida kvalificerade uppdrag till konstnärer och på så vis skapa arbetstillfällen runt om i landet. har totalt 38 konstnärer fått skissuppdrag och 16 stycken engagerats för olika gestaltningsuppdrag.