prop · GY0320 · 2010-10-18 00:00:00 — Där kan den tillit allmänheten har rätt att hysa till en legitimerad yrkesutövare allvarligt rubbas. Detta kan dock inte ensamt vara avgörande utan vid en prövning måste alltid beaktas att den som avtjänat ett straff för brott inte automatiskt ska exkluderas från visst yrke. Det faller sig naturligt att användningen av undantagsregeln främst kommer i fråga när det gäller mindre allvarliga brott. Omständigheter som kan hänföras till yrkesutövarens personliga förhållanden bör kunna beaktas vid bedömningen av om det finns särskilda skäl att avstå från att återkalla en legitimation. Om en brottslig gärning hade sin grund i personliga förhållanden, som exempelvis sjukdom, missbruk eller sociala missförhållanden, och dessa omständigheter inte längre kvarstår vid prövningen av om legitimationen bör återkallas, kan särskilda skäl att avstå från återkallelse eller att meddela varning anses föreligga. Underrättelse om varning och återkallelse För att systemet med varning och återkallelse ska ha effekt i praktiken föreslås att ska informera den legitimerades arbetsgivare och i de fall en varning meddelats eller en Om en lärare eller förskollärare fått sin legitimation återkallad, upp- fyller han eller hon inte kravet för att få bedriva och ansvara för under- En sådan lärare får heller inte självständigt besluta om betyg. För att en arbetsgivare ska kunna planera sin verksamhet och vidta de åtgärder som behövs är det således nödvändigt att arbetsgivaren under- rättas dels om återkallelse av legitimationer, dels om varningar har med- Även har behov av att få upplysningar om varning Det blir annars omöjligt för verket att upprätthålla ett register om legitimerade lärare och förskollärare (se avsnitt 4.13). Regeringens förslag: Förfarandet vid ska huvudsakligen vara skriftligt. ska emellertid hålla muntlig förhandling om en enskild part begär det, förhandlingen inte är obehövlig och inte särskilda skäl talar mot att förhandlingen hålls. Till muntlig förhandling ska den som är part kallas. Av kallelsen ska framgå att nämnden kan handlägga och avgöra ärendet även om en part uteblir från förhandlingen. Muntliga förhandlingar ska vara offentliga. Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas någon uppgift för vilken sekretess gäller, ska ordföranden vid förhandlingen få besluta att för- handlingen ska hållas inom stängda dörrar. ska få förelägga den legitimerade eller den som ansöker om legitimation att genomgå viss läkarundersökning om det behövs för att utröna hans eller hennes lämplighet att bedriva undervisning. Beslut i ska gälla om inte annat anges i beslutet. Beslut vid ska få överklagas vid allmän för- valtningsdomstol. Vid överklagande till allmän förvaltningsdomstol ska vara den enskildes motpart. Förslagen i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget stöds av bl.a. , , , Sameskolstyrelsen samt och kommuner. anser att det bör framgå av lagen enligt vilka regler parterna ska kallas till . Tingsrätten anser att det är lämpligt att parterna kallas till förhör enligt vad som i rätte- gångsbalken föreskrivs för sammanträden under förberedelse av indis- positiva tvistemål, dvs. tvistemål där förlikning inte är tillåten. rätten framför vidare att möjligheten att hålla förhör med barn under 15 Prop. 2010/11:20 år är begränsade då dessa t.ex. inte får avlägga vittnesed. Kammarrätten i ifrågasätter att muntliga förhandlingar ska vara offentliga och saknar ett resonemang om varför det bedöms att förhandlingarna ska vara offentliga. Skälen för regeringens förslag Övergripande bestämmelser om förfarandet vid bör enligt regeringens uppfattning vara en del av . Det innebär att förvaltningslagen (1986:223) kommer att gälla för förfarandet vid nämndens handläggning av ärenden. Med hänsyn till att nämndens verksamhet och funktion är av närmast dom- stolsliknande karaktär, och således avviker från vad som vanligtvis gäller för en förvaltningsmyndighet, är det dock enligt regeringens uppfattning lämpligt med avvikande förfaranderegler i vissa avseenden. Detta gäller t.ex. regler om jäv, där regler om jäv för domare före- slås tillämpas, om muntlig förhandling och om inhämtande av yttrande från sakkunnig. I de bestämmelser som gäller för (jfr 9 kap. patientsäkerhets- lagen [2010:659]), dvs. en motsvarighet till den nu föreslagna , anges bl.a. vilka omröstningsregler som ska tillämpas i nämnden, vem som är den enskildes motpart vid de allmänna förvalt- ningsdomstolarna, nämndens ordförandes rätt att fatta beslut på egen hand och under vilka omständigheter muntlig förhandling ska hållas. Bestämmelser om sådana frågor behövs även för , vilket konstaterades i promemorian Legitimation för lärare och förskol- lärare (/2818/S). Det är således, som framförs i promemorian, lämpligt att utgå från de bestämmelser som gäller för när be- stämmelserna för utformas. Av ovan nämnda promemoria framgår dessutom att de länder som utredaren gjorde jäm- förelser med (och delar av ) har liknande nämnder eller organisationer. Förfarandet vid nämnden föreslås inledas med en anmälan från eller en ansökan av den enskilde. Bestämmelser bör finnas om de formella krav som ska ställas på en anmälan eller ansökan och rättsverkan av en ofullständig sådan. Vissa uppgifter bör alltid framgå av en anmälan eller ansökan. Är en sådan bristfällig ska ges rätt att avvisa anmälan eller ansökan och nämnden behöver därmed inte sakpröva ärendet. Efter det att en anmälan eller ansökan kommit in ska motparten före- läggas att yttra sig över den. Det ska självfallet alltid finnas möjlighet för en motpart att ge sin syn på saken i ett ärende i nämnden. Det är dess- utom nödvändigt av rättssäkerhetsskäl att nämnden bereder båda parter möjlighet att yttra sig i ärendet innan nämnden fattar sitt beslut. Om det behövs ska nämnden vidare få förelägga en lärare eller Prop. 2010/11:20 förskollärare att genomgå läkarundersökning, eftersom det finns sjukdomstillstånd som påtagligt negativt kan inverka på lärarens eller förskollärarens möjligheter att utöva yrket på ett tillfredsställande sätt. Det är emellertid viktigt att betona att denna åtgärd bara ska tas till om det behövs för nämndens utredning. Förfarandet ska huvudsakligen vara skriftligt. Muntlig förhandling ska hållas om en enskild part begär det, förhandlingen inte är obehövlig och inte särskilda skäl talar mot det. Eftersom sekretessbelagda uppgifter kan aktualiseras vid en sådan förhandling bör det finnas en möjlighet att förordna om stängda dörrar. I anslutning till bestämmelserna om muntlig förhandling bör regler om enskilds utevaro från förhandling införas. Om den enskilde delgetts kallelse till en muntlig förhandling ska utevaron inte anses utgöra hinder för att hålla förhandlingen och avgöra ärendet. Om den enskilde haft laga förfall för sin utevaro föreligger dock hinder att avgöra ärendet och en ny muntlig förhandling kan behöva hållas. Kammarrätten i ifrågasätter varför förhandlingarna ska vara offentliga. Regeringen anser emellertid att förhandlingar av nu aktuellt slag som huvudregel ska vara offentliga då det finns starka skäl som talar för en väl genomlyst process. Självfallet måste detta kombineras med en möjlighet för att förordna om stängda dörrar om det är befogat. Om det visar sig nödvändigt att höra parterna i ärendet har nämnden möjlighet att hålla muntlig förhandling. Vid en sådan förhandling är det även möjligt att höra ett barn eller en elev, men måste i detta sammanhang noga överväga hur detta ska gå till och vilka särskilda hänsyn som behöver tas till barnet eller eleven (jfr 36 kap. 4 § ). Under handläggningen vid kommer en mängd beslut av olika karaktär att behöva fattas. Därför är det lämpligt att ord- föranden av effektivitetsskäl ensam får fatta vissa beslut. Det gäller frågor som inte slutligt avgör ärendet, beslut om återkallelse av legitimationen efter en legitimerads egen ansökan och beslut om åter- kallelse på grund av att den enskilde inte följt ett föreläggande. En fråga som måste regleras är vilka omröstningsregler som ska till- lämpas när ett ärende om återkallelse ska behandlas. Mot bakgrund av prövningens beskaffenhet bör omröstningsreglerna i brottmål användas med den modifieringen att ordföranden ska säga sin mening först. Det innebär att ordföranden inte har utslagsröst. Eftersom det vidare är fråga om en domstolsliknande nämnd ska bestämmelserna om jäv i vara tillämpliga. fattat ett slutligt beslut ska det kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Lärarnas ansvarsnämnds beslut ska gälla om inget annat anges i beslutet. Vissa beslut som fattas i bör enligt regeringens uppfattning kunna över- klagas särskilt. Beslut under handläggningen där ogillat en invändning om jäv mot en ledamot av nämnden eller en in- Prop. 2010/11:20 vändning om att det finns hinder mot prövningen, avvisat ett ombud eller ett biträde, förelagt någon att genomgå läkarundersökning eller förordnat om ersättning för någons medverkan i ärendet, ska enligt förslaget gå att överklaga särskilt till allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande av Lärarnas ansvarsnämnds beslut till allmän för- valtningsdomstol ska vara motpart. Utan en uttrycklig bestämmelse blir den enskildes mot- part vid ett överklagande vilket givetvis inte är lämpligt. Regeringens bedömning: bör med hjälp av automa- tiserad behandling få föra ett register över legitimerade och tidigare legitimerade lärare och förskollärare. Registret bör bl.a. innehålla uppgifter om den enskildes yrke och behörighet, datum för utfärdande av legitimation och i förekommande fall meddelande om varning och beslut om återkallelse av legitimation. Förslagen i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Förslaget att införa ett register stöds av i stort sett samtliga remissinstanser som ställer sig bakom legitimationssystemet. kommun anser att registret även bör innehålla personer som gått provåret. menar att det i registret även bör finnas uppgift om vilken rektor som yttrat sig över lärarens lämplighet och vid vilken skolenhet läraren har genomfört sin introduktionsperiod. Verket menar vidare att det bör övervägas om uppgift om anmälningar som inte lett till varning eller återkallelse bör finnas i registret. Skälen för regeringens bedömning: I promemorian Legitimation för lärare och förskollärare (/2818/S) föreslås att det ska föras ett register över legitimerade och tidigare legitimerade lärare och förskol- lärare samt att registret ska regleras i en särskild förordning. Avsikten med att föra ett sådant register är att det ska framgå vilka lärare och för- skollärare som är legitimerade och om dessa har varnats eller fått sin legitimation återkallad. Vissa av dessa uppgifter kan i viss mån uppfattas som integritetskänsliga. Nyttan av att föra registret måste således ställas mot det intrång i den personliga integriteten registreringen innebär för den enskilde. För att syftet med legitimation ska uppnås måste det finnas ett sätt för huvudmännen att kontrollera om den lärare eller förskollärare som anställs innehar legitimation. Ett alternativ till att införa ett register skulle kunna vara att enbart utfärdar ett intyg om legitimation i samband med beslutet om att legitimera läraren eller förskolläraren. Detta intyg skulle då den enskilde själv förfoga över och kunna visa upp i samband med t.ex. en anställning. Det skulle emellertid finnas en risk att t.ex. aktuella uppgifter om eventuella varningar inte finns med i ett intyg som visas upp. Med hänsyn till vikten av att huvudmannen får reella möjligheter att få tillgång till säker och aktuell information om legi- timerade lärare och förskollärare finns det enligt regeringens uppfattning Prop. 2010/11:20 ett starkt behov av ett register för att uppnå syftet med den nu aktuella I promemorian föreslås att det i registret bl.a. ska införas uppgifter om lärare och förskollärare som har legitimation och om de har tilldelats en eller flera varningar eller fått sin legitimation återkallad. Som redan konstaterats är det viktigt för huvudmännen att veta om en person har legitimation, om han eller hon blivit varnad eller har fått sin legitimation återkallad. Detta gäller såväl under en pågående anställning som när läraren eller förskolläraren söker en ny tjänst. Regeringen delar således den bedömning som gjordes i promemorian att uppgifter om lärare och förskollärare som meddelats legitimation, om varning har meddelats och om legitimationen har återkallats bör få införas i registret. Enligt regeringens uppfattning finns dock inte skäl att, som föreslagits av vissa remissinstanser, införa ytterligare uppgifter i registret än de som anges i promemorian. Om till exempel en huvudman önskar ta del av innehållet i registret kan denne vända sig till registerhållaren, , med en begäran om detta. Regeringen har i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) föreslagit att skyddet för den personliga integriteten ska stärkas i grundlagen. I propositionen föreslås att var och en ska vara skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Inskränkningar ska dock kunna göras i lag. antog förslaget som vilande och kommer att ta ställning till det på nytt efter de allmänna valen . Ändringen föreslås träda i kraft . I förarbetena till den nya bestämmelsen uttalas bl.a. att det vid bedöm- ningen av hur ingripande integritetsintrånget kan anses vara i samband med insamlig, lagring och bearbetning eller utlämnande av uppgifter om enskildas personliga förhållanden, är naturligt att stor vikt läggs vid upp- gifternas karaktär (prop. 2009/10:80). Det nu aktuella registret kommer att innehålla uppgifter om ett stort antal personer. Uppgifterna kommer att ge information om den enskildes yrke och behörighet, datum för meddelande av legitimation och i förekommande fall meddelande om varning och beslut om återkallelse av legitimation. Enligt regeringens uppfattning kommer behandlingen av uppgifterna såväl insamlingen och lagringen som utlämnandet inte att innefatta ett så stort ingrepp i enskildas privatliv att det kan anses utgöra ett betydande intrång i den personliga integriteten i den mening som avses i den nya grundlagsbe- stämmelsen. Registret kan därmed, även om grundlagsändringen genom- förs, regleras i författning på lägre normhierarkisk nivå än lag. Regeringen avser att meddela föreskrifter om registret i förordning. Regeringens förslag: Sekretess ska gälla hos för uppgift om enskilds personliga förhållanden i ärenden om legiti- mation, om det kan antas att en enskild eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretess ska gälla hos i ärende om legitima- tion för uppgift om den legitimerades hälsotillstånd eller andra per- sonliga förhållanden om det kan antas att den legitimerade eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. samma ska gälla hos . Sekretessen ska inte gälla beslut i ärende. Förslagen i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Endast ett fåtal av remissinstanserna har särskilt berört förslagen om sekretess. , och Tjänstemännens central- organisation uttrycker att de stöder förslagen. Kammarrätten i pekar på att det saknas ett resonemang om hur sekretessbelagda uppgifter som förts fram vid en muntlig förhandling hos ska behandlas efter förhandlingen. Skälen för regeringens förslag Offentlighetsprincipen innebär bl.a. att var och en har rätt att ta del av uppgifter som finns i allmänna handlingar hos svenska myndigheter. Offentlighetsprincipen får bara inskränkas om det är påkallat av hänsyn till vissa särskilt angivna intressen, bl.a. skyddet för enskildas personliga Inskränkningar i offentlighetsprincipen ska noga anges i en särskild lag eller i annan lag till vilken den lagen hänvisar (2 kap. 2 § Den särskilda lag som åsyftas är offentlighets- och sekretesslagen, förkortad OSL (2009:400). En sekretessbestämmelse gäller normalt sett i en viss typ av ärende, viss typ av verksamhet eller hos en viss myndighet. räckvidd är således i regel begränsad. dock tillämpliga inom hela den offentliga sektorn. Det gäller bl.a. de sekretessbestämmelser i 21 kap. OSL som gäller som ett minimiskydd för enskildas personliga integritet inom hela den offentliga sektorn. Som huvudregel överförs inte sekretess från en myndighet till en annan vid uppgiftsutbyte (jfr prop. 2008/09:150 s. 285 f.) Det finns dock vissa bestämmelser om överföring av sekretess i offentlighets- och sekre- Dessa innebär att en sekretessbestämmelse som är tillämplig på en uppgift hos en myndighet i vissa fall ska tillämpas även hos en myndighet till vilken uppgiften lämnas, även om sekretessbestämmelsen enligt sin ordalydelse inte är direkt tillämplig hos den mottagande Sekretess kan således överföras till t.ex. en tillsynsmyn- dighet enligt 11 kap. 1 § OSL eller till en domstol enligt 43 kap. 2 § En sekretessbestämmelse som är direkt tillämplig hos en myndighet kallas för primär sekretessbestämmelse när den tillämpas hos den myn- digheten (3 kap. 1 § OSL). En primär sekretessbestämmelse kan till- lämpas på uppgifter som den aktuella myndigheten får både från andra myndigheter och från enskilda. En sekretessbestämmelse som är tillämp- lig hos en myndighet enbart på grund av en bestämmelse om överföring av sekretess kallas för sekundär sekretessbestämmelse när den tillämpas Prop. 2010/11:20 av den myndigheten (3 kap. 1 § OSL). stämmelse kan bara tillämpas på uppgifter från den utlämnande myndig- heten och inte på uppgifter som lämnas direkt från enskilda. Om en sekretessbestämmelse är primärt tillämplig hos en myndighet vars beslut överklagas till en allmän förvaltningsdomstol, ska dock sekretessbe- stämmelsen som huvudregel tillämpas som om den vore en primär sekretessbestämmelse även hos förvaltningsdomstolen (43 kap. 1 § OSL). I propositionen föreslås att en ansökan om legitimation i första hand ska prövas av . När en legitimation har meddelats ska ha ett ansvar att efter anmälan från exempelvis en elev eller en förälder inom ramen för sin tillsynsfunktion utreda ärenden som rör huruvida en lärare eller förskollärare ska ha rätt att ha kvar sin legitimation eller om varning ska meddelas. Om kommer fram till att en legitimerad lärare eller förskollärare har agerat oskickligt, begått brott eller på annat sätt är olämplig att bedriva under- visning ska myndigheten anmäla ärendet till för prövning av legitimationsfrågan. ska även pröva ansökan om en ny legitimation till en lärare eller förskollärare som tidi- gare fått sin legitimation återkallad. Beslut av och kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I tillsynsverksamheten hos , i ärenden hos och hos domstolen kan det förekomma känsliga uppgifter om elevers eller deras närståendes personliga förhållanden. Sekretess till skydd för en enskilds personliga förhållanden hos och I Statens skolinspektions tillsyn över skolväsendet gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs (23 kap. 7 § OSL). Denna sekretessbestämmelse är utformad för att till- lämpas hos och utgör därför en primär sekre- tessbestämmelse hos den myndigheten. Bakgrunden till att sekretessbe- stämmelsen i 23 kap. 7 § OSL infördes, trots att sekretess enligt 11 kap. 1 § OSL överförs till tillsynsmyndigheter, var att det ansågs otillräckligt med överförd sekretess hos den då aktuella tillsynsmyndigheten på skolområdet, eftersom den överförda sekretessen från skolans område inte skyddade t.ex. känsliga uppgifter i läkarintyg, psykologuttalanden m.m. som lämnades dit direkt från enskilda. Frånvaron av ett sekretess- skydd för sådana uppgifter hos tillsynsmyndigheten ansågs kunna leda till att enskilda avstod från att skicka in uppgifter som var väsentliga för att ärendet ska kunna utredas på ett fullgott sätt eller om uppgifterna ändå skickades in till stort obehag för den enskilde. Regeringens be- dömning blev därför att det borde införas en primär sekretessbe- stämmelse som skulle vara tillämplig i tillsynsverksamheten (prop. 2005/06:161 s. 63 f., särskilt s. 65). Prövningen hos utgör även den en del av den statliga tillsynen över skolväsendet. Detta innebär att sekretess kan upp- rätthållas hos med stöd av 11 kap. 1 § OSL för uppgifter Prop. 2010/11:20 som är sekretessreglerade hos och som över- lämnas till i samband med en anmälan i ett legitima- tionsärende. Det kan emellertid inte uteslutas att den enskilde som berörs av ett sådant ärende kommer att lämna uppgifter direkt till ansvarsnämn- den. Sådana uppgifter kan vara av sådan karaktär att de omfattas av någon av minimiskyddsreglerna i 21 kap. OSL. Det kan dock hända att den enskilde lämnar uppgifter som visserligen är känsliga, men som inte är av den karaktären att de omfattas av sistnämnda bestämmelser. På motsvarande sätt som beskrivs i föregående stycke kan då problem upp- stå genom att känsliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden kan komma att stå utan sekretesskydd hos . Mot denna bakgrund anser regeringen att 23 kap. 7 § OSL ska ändras så att bestämmelsen blir primärt tillämplig även hos . Därmed kommer det att gälla samma sekretess hos Lärarnas ansvars- nämnd som hos för uppgifter om enskilds person- liga förhållanden i legitimationsärenden. Sekretess för uppgifter om den legitimerade Sekretessbestämmelsen i 23 kap. 7 § OSL gäller till skydd för enskilda. När det i offentlighets- och sekretesslagen föreskrivs att sekretess ska gälla för uppgifter om enskild avses i regel inte offentliganställda. Exem- pelvis avses med begreppet uppgift om enskilds hälsotillstånd och andra personliga förhållanden i 25 och 26 kap. OSL uppgifter om patienters och andra enskildas hälsotillstånd m.m., inte motsvarande uppgifter om hälso- och sjukvårdspersonalen (jfr prop. 2009/10:210 s. 162 f.). Den ändring som föreslås i 23 kap. 7 § OSL torde därför inte innebära att uppgifter om den berörde läraren eller förskolläraren kommer att om- fattas av något sekretesskydd. I ett ärende hos som avser prövning av någons rätt att ha legitimation som lärare eller förskollärare kan det förekomma mycket känsliga uppgifter som avser lärarens eller förskollärarens personliga förhållanden. är det fråga om myndighetsutövning vilket gör att intresset av offentlighet och insyn i verk- samhet måste anses vara stort. träder två nya paragrafer i offentlighets- och sekretesslagen i kraft, 25 kap. 8 a och b §§, som bl.a. kommer att gälla för uppgift om berörd hälso- och sjukvårdspersonals hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden i olika typer av legitimations- och tillsyns- ärenden hos och enligt den nya patientsäkerhetslagen (2010:659). Skaderekvisitet är utformat så att sekretess endast gäller om det kan antas att den som upp- giften rör eller någon honom eller henne närstående lider betydande men om uppgiften röjs, dvs. det finns en förhållandevis stark presumtion för offentlighet. Exempel på vad som kan skyddas är uppgifter om psykiska sjukdomar, missbruksproblem och allvarlig brottslighet. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende. Sekretessbestämmelser med en liknande utformning finns i 29 kap. 5 och 8 §§ OSL vilka gäller i ärenden om prövning av någons lämplighet att ha taxiförarlegitimation enligt yrkes- trafiklagen (1998:490) samt körkort och traktorkort respektive luftfarts- Prop. 2010/11:20 certifikat och sådant behörighetsbevis som avses i luftfartslagen (1957:297). Regeringen anser att sekretessbestämmelser med ett mot- svarande skaderekvisit ger uttryck för en rimlig avvägning mellan intresset av insyn och intresset av att kunna skydda integritetskänsliga uppgifter beträffande den lärare eller förskollärare vars legitimation har satts i fråga i ärenden hos och Lärarnas ansvars- nämnd.