prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Till följd av beslut och regeringens bedömningar i propositionen har regeringen beslutat förordning (2010:1064) om ändring i högskoleförordningen. Frågan om att öka lärosätenas handlingsmöjligheter för att möta den svåra bostadsbristen i vissa storstadsregioner uppmärksammades också i propositionen. Regeringen har därefter fattat beslut om att ge , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål till alla studenter 20102015 (dnr U2010/4277/UH). Enligt bedömningar i nämnda proposition bör redovisningen av universitets och högskolors resultat ske utifrån de uppgifter som lärosätena har enligt högskolelagen och förordningar som ansluter till lagen. Regeringen avser att ändra regleringsbreven för lärosätena i enlighet med detta. Som aviserats i propositionen lämnar regeringen förslag i vissa ekonomiska frågor som redovisas i det följande. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Sådana kapitaltillskott ska finansieras med medel som har överlåtits till ett universitet eller en högskola genom gåva eller testamentariskt förordnande (donationsmedel). Kapitaltillskottet får uppgå till högst och holdingbolag. Skälen för regeringens förslag: beslutade enligt regeringens förslag i propositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:338) att vissa universitet och högskolor skulle ges möjlighet att bilda bolag för forskning (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:338). Bildandet av bolag ska ses som en av flera möjliga vägar för att tillgänglig kunskap ska nå tillämpning, främst industriell sådan. De första elva holdingbolagen bildades och 1995 och knöts till , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , och . Med anledning av propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet beslutade om nya principer för bildande av holdingbolag knutna till universitet och högskolor som innebar att även andra lärosäten än de universitet och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 högskolor som hade holdingbolag skulle få möjlighet att bilda sådan bolag (prop. 2001/02:2, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98-100). överfördes förvaltningen till lärosätena. tillkom holdingbolag knutna till , och och till dåvarande . Totalt finns det 15 holdingbolag vid de statliga universiteten och högskolorna. Förvaltningen av holdingbolagen låg ursprungligen på . Kapitaltillskott till holdingbolagen, som är helägda av staten och förvaltas av universitet och högskolor, kan endast ske genom att staten tillskjuter kapital. Lärosätena har inte rätt att själva tillföra kapital till de holdingbolag som förvaltas av lärosätena, eftersom det rör sig om statliga medel. Denna ordning har dock medfört att donationer inte har kunnat överföras till universitet och högskolor. Det finns exempel på när stiftelser eller privatpersoner har varit villiga att ge bidrag till ett lärosäte för innovationsverksamhet men avstått på grund av svårigheter för lärosätena att fullt ut använda sådana resurser. Om förutsättningarna för universitet och högskolor att använda sådana medel förbättras, bedömer regeringen att förutsättningarna ökar för att fler blir villiga att donera medel för kommersialisering av resultat som uppnåtts vid universitet och högskolor. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) framhåller regeringen vikten av att ytterligare stärka finansieringen av bl.a. de holdingbolag som har byggts upp i nära anslutning till vissa universitet och högskolor. Det är viktigt att holdingbolagen tillsammans med berörda aktörer ges goda förutsättningar att utveckla goda miljöer för kommersialisering. Ett sätt som presenterades redan i propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149) för att möjliggöra finansieringen av holdingbolagen och deras verksamhet är att universitet och högskolor ges möjlighet att överföra donationsmedel till holdingbolagen som kapitaltillskott. För att möjliggöra regeringens ambition, uttryckt i såväl denna proposition som de senaste forskningspropositionerna Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50), om att holdingbolagen vid behov även bör fungera i förhållande till andra lärosäten än det egna bör samtliga universitet och högskolor ges möjlighet att överföra donationsmedel till holdingbolag. Detta bör även gälla de lärosäten som inte har holdingbolag knutet till det egna lärosätet. Samarbeten som möjliggör detta bör regleras genom avtal mellan holdingbolagen och lärosätena. Med donationsmedel avses egendom som i form av gåvor och testamentariska förordnanden från enskilda (donationer) tas emot av staten. En förutsättning är dock att det är frågan om nya donationer till ett lärosäte. Det bör framgå att det är donatorns uttryckliga vilja att donationen faller in under bolagets verksamhetsområde. Regeringen föreslår därför att ett bemyndigande ges till regeringen att under 20112014 besluta om kapitaltillskott till holdingbolag. Sådana kapitaltillskott ska finansieras med medel som har överlåtits till ett universitet eller en högskola genom donationsmedel. Eftersom det råder viss osäkerhet om vilken storlek sådana ägartillskott kan komma att uppgå till, föreslås att ett tillskott får uppgå till högst och per holdingbolag. Innebörden av detta är att berörda universitet och högskolor sammantaget inte kan tillföra holdingbolagen mer kapital än upp till denna limit. Regeringen bör efter en fyraårsperiod utvärdera detta system. Möjlighet för lärosäten att ta emot vinstmedel från holdingbolag Regeringens bedömning: Utdelning från holdingbolag som är knutna till ett universitet eller en högskola bör få användas för finansiering av lärosätenas forsknings-, utbildnings- och innovationsverksamhet. Sådana utdelningar bör redovisas mot inkomsttitel och medel tilldelas lärosätena över anslag. Utdelningen bör som högst uppgå till och holdingbolag. Skälen för regeringens bedömning: Av propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149) framgår att regeringen avser att möjliggöra att eventuell vinst i holdingbolagen som härrör från kommersialiseringsverksamhet bör kunna återföras till universitet och hög- En möjlighet att överföra eventuell vinst från verksamhet vid holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor, efter beslut av respektive holdingbolags bolagsstämma, innebär ett tydligt incitament att driva och utveckla kommersialiseringsarbetet genom att sådana resurser kan användas i lärosätenas utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamhet. Härigenom kan lärosätena också generera ytterligare kommersialiserbar verksamhet. Förutsättningen för holdingbolagens verksamhet är att universitet och högskolor kan få fram resultat som sedan kan användas i kommersiellt arbete vid holdingbolagen. Det är viktigt att utdelning från holdingbolag kan överföras till de lärosäten som har bidragit med verksamhetsidéer och som tecknat avtal med holdingbolag. Inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten. Detta innebär att utdelningar från statliga bolag redovisas mot inkomsttitel. För att utdelningarna ska komma lärosätena till godo behöver medel anvisas över anslag. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att eventuell utdelning från holdingbolag som är knutna till lärosäten bör få användas för finansiering av lärosätenas forsknings-, utbildnings- och innovationsverksamhet. Sådana utdelningar bör redovisas mot inkomsttitel och medel tilldelas lärosätet över anslag. Utdelningen bör som högst uppgå till och holdingbolag. När en utdelning blir aktuell avser regeringen att återkomma med en tydlig redovisning av hur utdelningen har påverkat ett förslag till anslag. Fortsatt arbete för ökad självständighet Regeringen har i propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149) aviserat att den avser att återkomma till frågan om ytterligare åtgärder för ökad frihet för universitet och högskolor. Regeringen avser bl.a. att utreda möjligheten att skapa gemensamma beslutsorgan för statliga universitet och högskolor. Regeringens uppfattning är att det är viktigt att ha en helhetssyn på styrningen av högskolesektorn oberoende av huvudmannaskap. I syfte att minska den statliga styrningen har regeringen i propositionen aviserat en översyn av styrningen av verksamheten vid enskilda utbildnings- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 anordnare, inklusive de avtal som staten har ingått med vissa enskilda utbildningsanordnare. föreslog i SOU2008:104 att statliga universitet och högskolor skulle övergå i en ny offentligrättslig organisationsform, en egen juridisk person kallad självständiga lärosäten. Flera frågor kring detta måste dock utredas vidare och remissopinionen kring förslaget var splittrad. Regeringen avser att ytterligare utreda frågan om att öka autonomin för universitet och högskolor och därefter återkomma till . Söktrycket till universitet och högskolor har varit fortsatt stort . För att mildra effekterna av konjunkturnedgången har regeringen gjort flera satsningar, bl.a. ökat antal högskoleplatser. presenterade regeringen ett åtgärdsprogram i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). beslutade i enlighet med regeringens förslag om en omfördelning av anslag mellan lärosäten på för högskoleplatser . Med anledning av budgetpropositionen blev denna omfördelning permanent . beslutade efter förslag av regeringen om en tillfällig satsning på 500 högskoleplatser till fyra lärosäten i med anledning av de svårigheter som regionen stod inför (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). I denna proposition föreslås att satsningen fortsätter . I budgetpropositionen presenterade regeringen en tillfällig satsning på 10 000 platser till 25 universitet och högskolor till en kostnad om totalt . Med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och fr.o.m. föreslår regeringen att ca dras in från universitet och högskolor 2011. avses ingen motsvarande neddragning göras. Antalet studieavgiftsskyldiga studenter beräknas då omfatta motsvarande ca . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 detta sätt kan dessa medel, som motsvarar ca 4 500 platser, användas för att trappa ner den tillfälliga satsningen på högskoleplatser . I budgetpropositionen aviserade regeringen permanenta omfördelningar på totalt från de lärosäten som fortfarande bedöms ha ekonomiskt utrymme inom takbeloppet till de lärosäten som har starkt söktryck. Dessa omfördelningar bidrar till att den tillfälliga satsningen med nya platser och 2011 kan genomföras på bästa sätt. De tillfälliga satsningarna fasas ut i enlighet med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Regeringen följer noga utvecklingen och avser att återkomma om utvecklingen så kräver. För den enskildes möjlighet till utveckling och för att samhället inte ska gå miste om begåvning är det av stor betydelse att alla som har förutsättningar att tillgodogöra sig högskoleutbildning också har möjlighet att studera vid högskolan. Därför är det viktigt att det finns flera vägar in i högskolan. En grundläggande princip i fråga om konkurrens vid tillträde till högre utbildning är att urval ska göras utifrån de sökandes meriter. Ingen individ ska stängas ute från utbildning på grund av sitt kön. Därför har regeringen, efter att först ha informerat med skrivelsen Urval till högskoleutbildning utan hänsyn till kön (skr. 2009/10:186, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320), tagit bort möjligheten i högskoleförordningen att vid urval vid tillträde till högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå ta hänsyn till kön vid i övrigt likvärdiga meriter. När det gäller antagning till utbildning som påbörjas efter utgången av får bl.a. sökande med betyg utfärdade enligt gymnasieskolans nu gällande kursplaner tillgodoräkna sig meritpoäng när de söker till högskolan. Meritpoäng ges för fördjupningskurser i ämnena engelska, moderna språk och matematik samt för vissa andra kurser som är särskilt relevanta för den sökta utbildningen. Syftet med de nya bestämmelserna är att sända tydliga signaler till elever i gymnasieskolan att fördjupning och ansträngning lönar sig. statistik visar att reformen redan har gett positiva resultat genom att t.ex. andelen elever som har valt att läsa fördjupningskurser i engelska har ökat. Även andra ändringar i bestämmelserna om tillträde till högskolan har tillämpats första gången vid antagningen till utbildning som påbörjas efter utgången av . Inte minst har incitamenten att prestera i gymnasieskolan stärkts i förhållande till att i efterhand läsa upp redan godkända betyg. har dock erfarenheterna från antagningsomgången till högskolan visat att det finns grupper av sökande som kan missgynnas av de nya reglerna. Syftet med modellen med en särskild urvalsgrupp för sökande med vissa utländska gymnasiebetyg, som inte tillgodoräknas meritpoäng, var att ge dessa sökande villkor som är likvärdiga med de som gäller för sökande med svenska betyg. Om en utbildning har få platser, kan dock modellen i vissa fall medföra att urvalsgruppen inte tilldelas någon plats. Regeringen avser att se över tillträdesbestämmelserna i denna del. Regeringen ser det vidare som angeläget att se över hur sökande med äldre betyg kan tillgodoräknas meritpoäng. 4.3.6Avgifter för utomeuropeiska studenter har en global utbildningsmarknad vuxit fram där våra lärosäten i allt högre grad konkurrerar om studenter med lärosäten i andra länder. Regeringen anser att svenska lärosäten ska konkurrera med kvalitet och inte främst med gratis utbildning. Bara har antalet utländska studenter i tiodubblats. /09 utgjorde utländska nybörjare en fjärdedel av alla nybörjare. beslutade propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). I enlighet med förslagen och bedömningarna i propositionen införs studieavgifter för studenter som inte är medborgare i länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller , s.k. tredjelandsstudenter. Varje lärosäte ska bestämma avgifternas nivå så att full kostnadstäckning uppnås för den studieavgiftsfinansi- erade verksamheten i sin helhet. Intäkterna ska disponeras av lärosätena. Genom att låta universitet och högskolor ta ut en studieavgift av tredjelandsstudenter frigörs ett ekonomiskt utrymme inom ramen för lärosätenas ordinarie takbelopp, motsvarande det utrymme som beräknas användas för tredjelandsstudenter. Som en följd av detta föreslås vissa förändringar av anslagen för grundutbildning. I likhet med den bedömning som regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) föreslås anslagen minska 2011. avses ingen motsvarande neddragning göras. Se vidare avsnitt 4.3.4. bedöms anslagen minska permanent med de belopp som beräknas motsvara omfattningen av avgiftsbelagda tredjelandsstudenter (se tabell 4.3). Minskningen av anslagen baseras på antalet tredjelandsstudenter och är beräknat så att det inte överstiger av takbeloppet för något lärosäte. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.3 Anslagsminskningar 2011 och beräknade minskningar 2013 till följd av införandet av studieavgifter Anm.: Därutöver beräknas anslaget minska 2013 för med , vilket beräknas under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringen avser att använda minskningen av anslagen till insatser för att öka kvaliteten i utbildningen på grund- och avancerad nivå. För en kvalitetshöjning av grundutbildningsanslagen beräknas . Den kvalitetsbaserade resursfördelningen beräknas omfatta 2013 och fullt utbyggd att omfatta . Regeringen avser även att använda medel som frigörs från de minskade anslagen för stipendier och information till tredjelandsstudenter. För detta ändamål beräknas . Regeringen avser att återkomma med förslag om 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 användningen av de medel som ännu inte beräknats . En fortsatt internationalisering av den högre utbildningen är viktig för att utveckla kvaliteten i högskolan och för att attrahera kunskap och kompetens till . I propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter presenterade regeringen därför två stipendieprogram för tredjelandsstudenter. Det ena stipendieprogrammet riktar sig till studenter från länder som har ett långsiktigt utvecklingssamarbete med och föreslås avsättas för detta ändamål från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Ambitionen är att programmet, i enlighet med de principer som redovisades i propositionen Konkurrera med kvalitet, bör utökas. Stipendierna ska användas för att täcka både studieavgifter och levnadskostnader och ska administreras av . Det andra stipendieprogrammet riktar sig till särskilt kvalificerade studenter från tredjeland, exklusive studerande som kan få stipendier från stipendieprogrammet riktat till studenter från de länder som har långsiktigt utvecklingssamarbete med. Stipendierna ska användas enbart för att täcka hela eller delar av studieavgiftskostnaden. Stipendiemedlen ska fördelas till lärosätena via Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Därefter ska lärosätena avgöra vilka studenter som ska tilldelas stipendium. föreslås anvisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och beräknas avsättas för stipendierna. Medel för detta beräknas under anslaget 2:53 Särskilda utgifter för universitet och högskolor m.m. De stipendiemedel som avser studenter från länder vilka enligt DAC får räknas som biståndsländer (s.k. ODA-länder), bör avräknas mot biståndsramen i enlighet med gällande DAC-regler. Studenternas möjlighet till inflytande över universitets och högskolors utveckling är en viktig förutsättning för utbildning av hög kvalitet. Med anledning av regeringens proposition Frihet och inflytande kårobligatoriets avskaffande beslutade att avskaffa kårobligatoriet fr.o.m. (prop. 2008/09:154, bet. 2008/09:UbU14, rskr. 2008/09:275). blir således helt utan kårobligatorium vid de statliga universiteten och högskolorna. Regeringen är övertygad om att ett frivilligt deltagande vitaliserar studentinflytandet och stärker kårernas legitimitet. I det nya systemet för studentinflytande betonas den enskilde individens rättigheter snarare än studentkollektivets. Mot den bakgrunden överväger regeringen att bl.a. införa en skyldighet för universitet och högskolor att samla och tillgängliggöra de regler som avser rättigheter och skyldigheter som gäller mellan lärosäte och student. Ett nytt system för studentinflytande kräver dock insatser för att säkerställa att det finns fungerande strukturer och i övrigt goda förutsättningar för studenterna att medverka i och utöva inflytande över lärosätenas utvecklings- och kvalitetsarbete. Det är också viktigt att värna den verksamhet som studentkårer och nationer har bedrivit. Regeringen planerar därför om medel anvisas att det ska fördelas för att stödja studentinflytandet vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare utan lokala beslut om obligatoriskt medlemskap i en studentkår. Vidare har lärosätenas ansvar för vissa studiesociala frågor ytterligare förtydligats. har också tilldelats för att inrätta en tillfällig stödfunktion för studentkårer, studentnationer och fakultetsföreningar med syfte att ge studentsammanslutningarna råd och stöd i ekonomiska, juridiska och organisatoriska frågor som uppkommer i övergången från obligatoriskt till frivilligt medlemskap. En slutrapport om stödfunktionen ska lämnas . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen på området. Som delar av det omfattande åtgärdsprogram, det s.k. lärarlyftet, som beskrivs under avsnitt 4.1.1 med insatser för att stärka lärarnas kompetens och yrkets attraktivitet ingår bl.a. ytterligare satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare samt vidareutbildning av obehöriga lärare. En viktig del i regeringens satsning på lärarna och läraryrket är också den nya lärar- och förskollärarutbildning som beräknas starta . Ett land med höga ambitioner för sitt utbildningsväsende måste satsa på sina lärare. En viktig del i regeringens satsning på lärare och läraryrket är omläggningen av lärarutbildningen. I propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) som beslutade om (bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) anges bl.a. att dagens lärarexamen ska ersättas av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Högskoleförordningen (1993:100) har ändrats i enlighet härmed. De nya utbildningarna beräknas kunna starta . har fått i uppdrag att förbereda tillståndsprövningarna för de nya examina. Beslut om examenstillstånd beräknas kunna fattas av . kan medel komma att behöva omfördelas mellan lärosäten eller dras tillbaka beroende på t.ex. beslut om examenstillstånd. Forskarskolor för lärare och förskollärare Genom möjligheten att gå en forskarutbildning som är relevant för verksamheten kan en lärare eller förskollärare bidra till att bygga upp sin skolas eller förskolas kunskapsbas. Forskarutbildade lärare och förskollärare skapar en naturlig koppling mellan verksamheten och den aktuella forskningen. Inom ramen för lärarlyftet och förskolelyftet genomförs satsningar på forskarutbildning för lärare respektive förskollärare. Satsningarna innebär att lärare eller förskollärare på deltid ska kunna genomföra en sammanlagt lång utbildning som leder fram till en licentiatexamen antingen i sådana ämnen som den enskilde läraren redan har utbildning att undervisa i eller i sådana ämnesområden som medför en förstärkning av den enskilde förskollärarens kunskaper och kompetens inom barns lärande och utveckling, särskilt barns språkliga och matematiska utveckling. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen bedömer att de pågående satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare bör utvecklas till en gemensam satsning som syftar till karriärmöjligheter för båda yrkesgrupperna och bör löpa vidare . Regeringen föreslår att avsätts 2011 för ändamålet. , 2013 respektive 2014 beräknas 70, 115 respektive avsättas. bör få i uppdrag att utlysa medel för forskarskolor samt bedöma och besluta om vilka lärosäten som ska få medel till forskarskolorna. Såväl nationella som internationella studier visar att elevernas resultat i har försämrats . Därför beslutade regeringen att ge nio universitet och högskolor i uppdrag att starta en speciallärarutbildning på avancerad nivå. Utbildningen ger lärare, med utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet, förmåga att stödja elever som behöver utveckla och förbättra sina grundläggande kunskaper. Speciallärarexamen saknar specialiseringar som svarar mot särskolans respektive specialskolans behov. Detta innebär att det är osäkert om lärare får de kunskaper som behövs om elevernas olika funktionsnedsättningar. Regeringen anser därför att speciallärarexamen ska utökas med specialiseringar mot dövhet eller hörselskada, synskada, grav språkstörning och utvecklingsstörning för att tillgodose specialskolans och särskolans behov av speciallärare med specifika kunskaper om de elevgrupper skolformerna vänder sig till. Alltför många lärare saknar utbildning för den undervisning de i huvudsak bedriver. Regeringen har därför genomfört en satsning som innebär att erfarna lärare som saknar lärarexamen ges en möjlighet att komplettera sin utbildning. Regeringen har gett , , , , , och i uppdrag att med start anordna utbildningar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för obehöriga lärare. Genomförandet av utbildningarna ska samordnas av och ske i samverkan med berörda skolhuvudmän.