prop · GX03102 · 2010-04-15 00:00:00 — ökade andelen inskrivna barn i förskola i alla kommungrupper förutom i storstäder, förortskommuner och övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare. Den genomsnittliga skillnaden mellan de två kommungrupper som i genomsnitt hade den högsta (större städer) respektive den lägsta (övriga kommuner med färre än 12 500 invånare) andelen inskrivna barn i förskolan var . Andelen barn i åldern i befolkningen som var inskrivna i pedagogisk omsorg (dvs. annan pedagogisk verksamhet än förskola och fritidshem, främst familjedaghem) var 2009. Denna andel har minskat under en följd av år, men jämfört med var dock andelen oförändrad. Det totala antalet barn som är inskrivna i förskoleverksamhet (inklusive pedagogisk omsorg) har dock ökat till följd av utbyggnaden av förskolan. Andelen barn i åldern i befolkningen som var inskrivna i fritidshem var . I åldern var motsvarande andel . Andelarna var oförändrade jämfört med . Sammanlagt var drygt 350 000 barn inskrivna i fritidshem. Andel barn inskrivna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i respektive åldersgrupp Öppna förskolor fanns i av kommunerna Antalet öppna förskolor minskade marginellt . fanns det 472 verksamheter, vilket var 4 färre än året innan. av kommunerna (118 kommuner) saknade helt öppen Kostnaderna för öppen förskola utgör en liten del av de samlade kostnaderna för förskoleverksamhet. , en ökning . Ökade kostnader för förskolan Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 48,2 miljarder kronor, vilket innebar en ökning på , i fasta priser10, jämfört Ökningen förklaras delvis av att antalet inskrivna barn ökade Av förskolans totala kostnader Avgifter finansierade i genom- snitt av kostnaderna. Kommunernas kostnader för förskola i enskild regi uppgick till 2008. Den totala kostnaden för fritidshemmen 2007 var 11,3 miljarder För fritidshemmen utgjorde personalkostnaderna av den totala kostnaden. Avgifter finansierade i genomsnitt av Tabell 5.2 Kostnader för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg* Miljarder kronor, löpande priser *Avser kostnader för verksamhet i regi och ersättning till enskilda anordnare. **har begreppet familjedaghem ersatts av pedagogisk omsorg. Kostnaden per barn var oförändrad i förskolan Ett barn inskrivet i förskolan kostade i genomsnitt 2008, vilket, i fasta priser, var i stort sett oförändrat jämfört med . I familjedaghemmen var kostnaden för en plats i genomsnitt , vilket innebar en kostnadsökning . I fritidshem kostade ett inskrivet barn i genomsnitt . Kostnaden för en plats i fritidshem minskade jämfört med . 10 Deflator: Konsumentprisindex Personalförsörjning i förskola och fritidshem Andelen anställda i förskolan med pedagogisk högskoleutbildning ökade fanns det knappt 84 300 årsarbetare i förskolan, knappt 17 100 i fritidshem och drygt 500 i öppen förskola. Drygt 4 500 personer arbetade inom pedagogisk omsorg. Andelen anställda i förskolan med pedagogisk högskoleutbildning har ökat något . Sammanlagt hade av de anställda, omräknat till årsarbetare, en pedagogisk högskoleutbildning. Andelen var högre bland kommunala förskolor () än bland förskolor med enskild huvudman (). Andelen årsarbetare med pedagogisk högskoleutbildning har ökat trots att antalet personal i förskolan har ökat. Ojämn könsfördelning bland de anställda Av de anställda som arbetar med barn i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg var kvinnor 2008. Fördelningen har varit i stort sett densamma . Störst andel män omräknat till årsarbetare fanns i fritidshemmen, , medan andelen i förskolan var betydligt lägre, . Bland före- ståndare/arbetsledare var andelen män . Brist på lärare med fritidspedagogisk utbildning Av de anställda i fritidshem hade (omräknat till årsarbetare) en pedagogisk högskoleutbildning . har andelen årsarbetare i fritidshem med pedagogiskt högskoleutbildning varit strax . Om inte lärarstudenterna i högre utsträckning än börjar välja inriktning mot fritidshem kommer det att råda stor brist på utbildade lärare med fritidspedagogisk inriktning när de som började studera 2009/10 kommer ut på arbetsmarknaden, enligt läges- bedömning . Utbildningen i förskoleklassen ska enligt skollagen stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. och förskoleklassen har en gemensam läroplan (se avsnitt 5.3.1). I denna anges den värdegrund som förskoleklassen arbetar utifrån tillsammans med mål att sträva mot. Personaltätheten i förskoleklassen har minskat Nästan alla sexåringar, , var inskrivna i förskoleklass. /10 gick 99 320 elever i förskoleklass. Från att personaltätheten i förskoleklassen varit högre än i har personaltätheten minskat till en betydligt lägre nivå. fanns det i förskoleklassen 6,4 lärare per 100 elever jämfört med 8,2 lärare per 100 elever. var det 6,5 lärare per 100 elever i förskoleklass. Den totala kostnaden uppgick till , vilket motsvarar av skolväsendets totala kostnader. Kostnaden per elev i förskoleklass uppgick till . Jämfört med 2007 var det en minskning i löpande priser. Kostnader för förskoleklass* Miljarder kronor, löpande priser *Avser kostnader för verksamhet i regi och ersättning till enskilda anordnare. Även kostnader för skolskjutsar ingår. fanns det 6 300 årsarbetare i arbete med elever i förskole- klass, vilket var oförändrat jämfört med året innan. I likhet med det som gäller i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg är könsfördelningen ojämn. var av den anställda personalen kvinnor. Utbildningen i ska enligt skollagen syfta till att ge eleverna de grundläggande värden, kunskaper och färdigheter och den skolning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. De mål som styr anges i skollagen, läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och i kursplanerna för . Lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning är viktiga fundament i skollagen, liksom att elever i behov av särskilt stöd har rätt till sådant stöd. Betygssystemet är mål- och kunskapsrelaterat vilket innebär att elevernas kunskaper bedöms i relation till specificerade kunskapskvaliteter i form av mål och kriterier. Kursplanernas mål för ett ämne eller en kurs anger vilka kunskaper eleverna ska utveckla. Meritvärdet fortsätter att öka men andelen behöriga till gymnasieskolan minskar Andelen elever som uppnår kunskapsmålen i alla ämnen uppgick våren , vilket är en ökning . På liknande sätt har elevers genomsnittliga meritvärde i årskurs 9 successivt ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes och uppgick till 209,6 (av maximalt 320). som meritvärdet ökat var det emellertid som avslutade utan att uppnå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen. Detta är en försämring . En mindre andel elever i årskurs 9 uppnådde målen i engelska och svenska som andraspråk jämfört med föregående år. En större andel uppnådde målen i svenska. Andelen elever som uppnådde målen i matematik var oförändrad men det var en större andel som fick betygen Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Av eleverna läste moderna språk, vilket var en minskning med jämfört . Andelen elever som läser språk hade i princip varit oförändrad. Även om meritvärdet i årskurs 9 fortsatte att öka , så har även andelen behöriga elever till gymnasieskolan fortsatt att minska, från 2009. För att en elev ska vara behörig att söka till gymnasieskolans nationella och specialutformade program krävs lägst betyget Godkänt i ämnena engelska, matematik och svenska/svenska som andraspråk. Stora skillnader mellan elevgrupper, skolor och kommuner Skillnaden mellan olika elevgruppers slutbetyg var precis som föregående år markant, framför allt sett till föräldrarnas utbildnings- bakgrund, men även utifrån elevens bakgrund (svensk/utländsk) och kön. Elever med föräldrar med högst grundskoleutbildning hade ett genomsnittligt meritvärde på 159,4. Elever med minst en gymnasie- utbildad förälder hade ett genomsnittligt meritvärde på 193,9 och elever med minst en högskoleutbildad förälder hade ett genomsnittligt merit- värde på 231,4. Jämfört har det genomsnittliga meritvärdet minskat med knappt 6 meritpoäng för elever med föräldrar med endast grundskoleutbildning. För elever med minst en högskole- utbildad förälder har i stället en ökning skett med 2 poäng. Skillnaden i det genomsnittliga meritvärdet mellan elever med utländsk bakgrund som är födda i (200,8) och elever som invandrat till (201,5) var liten . Däremot hade elever födda utanför som har invandrat ett meritvärde om 158, dvs. betydligt lägre genomsnittligt meritvärde jämfört med de två ovan nämnda grupperna. Flickorna hade liksom tidigare läsår ett betydligt högre genomsnittligt meritvärde än pojkarna. Könsskillnaden har varit ungefär lika stor och har varierat mellan 21 och 23 meritpoäng. Diagram 5.2 Olika elevgruppers meritvärden () Utländsk bakgrund, född i Skillnader mellan betyg och nationella prov Relationen mellan slutbetyg och resultat på de nationella proven (provbetyg) i engelska, svenska och matematik årskurs 9 används som en indikator på likvärdig betygssättning.11 Åtta av tio elever fick enligt samma slutbetyg som provbetyg i ämnena matematik, svenska och engelska. I matematik och svenska sattes oftare ett högre slutbetyg i förhållande till provbetyget. Det fanns stora skillnader mellan skolor, vilket är ett tecken på att betygsättningen inte är likvärdig. Denna variation i hur skolor avviker mellan slutbetyg och provbetyg har inte förändrats över tiden. Inget tyder på att fristående skolor i större utsträckning än kommunala skolor skulle sätta för höga betyg i förhållande till provbetyg. Elever i de fristående grundskolorna hade även 2009 högre betyg än eleverna i den kommunala skolan. Det genomsnittliga meritvärdet för fristående skolor ökade mellan läsåren 1997/98 och 2007/08 från 224,4 till 228,2, medan det genomsnittliga meritvärdet för skolor med huvudman ökade från 200,8 till 207,4. Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program var högre i fristående skolor. Fristående skolor har dock en mer homogen elevsammansättning jämfört med kommunala skolor. Det fanns även skillnader i det genomsnittliga meritvärdet mellan skolor i olika kommuner , som varierade mellan 177,1 till 254,912. Andelen elever som var behöriga till gymnasieskolans nationella program varierade också stort mellan kommunerna, från till 11Hur stor del ett nationellt prov ska utgöra av underlaget för betygssättningen är inte reglerat. 12Det genomsnittliga meritvärdet inbegriper samtliga skolor inom kommunen, såväl skolor med som fristående huvudman. I nio kommuner var det av eleverna i årskurs Skr. 2009/10:102 9 som inte nådde målen i minst ett ämne. Diagram 5.3 Kommunala skillnader av meritvärde () Övriga >25000 inv. Övriga 12500-25000 inv. Övriga <12500 inv. Meritvärde en användbar informationskälla om kunskapsutveckling? Det finns starka skäl att ifrågasätta om betygsförändringar faktiskt återspeglar kunskapsutvecklingen enligt kunskapsöversikt (Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Det främsta skälet för detta är att skillnaderna i utveckling för de olika ämnena framstår som orimligt stora och dessutom oförklarliga. En bidragande orsak enligt är att förändringarna är uttryck för varierande grader av s.k. betygsinflation i olika ämnen, möjligen också i kombination med faktiska förändringar av kunskaper och färdigheter, vilka kan vara såväl positiva som negativa. Den nationella utvärderingen och internationella jämförande studier ger enligt ett säkrare underlag för att bedöma kunskaps- utvecklingen än meritvärden, även om det finns vissa metodproblem. I huvudsak ger studierna dock en enig bild av att resultaten inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse i senare år försämrats sedan början/mitten av . Även om betygsinflation förekommer är meritvärden av värde när det gäller att beskriva utvecklingen av skillnader i resultat mellan skolor respektive grupper av individer. Fakta saknas när kommuner fördelar pengar till skolor Många kommuners fördelning av resurser till förskolor och skolor baseras inte på faktaunderlag utan på antaganden eller föregående års tilldelning enligt (rapport nr 2009:330). huvudsakligen sina resurser till förskolor och skolor dels utifrån antalet Skr. 2009/10:102 barn, dels genom tilläggsresurser. Enligt tar kommunerna för liten hänsyn till elevernas bakgrund och fördelar inte tillräckligt stor andel medel utifrån aspekten om skolors olika sociala förutsättningar. Stora brister i det mobbningsförebyggande arbetet Färre elever kränks i skolor som arbetar systematiskt mot mobbning. Enligt skollagen ska alla skolor ha planer mot kränkande behandling. Trots detta är det få skolor som lever upp till lagens krav på förebyggande arbete. Majoriteten av granskade skolor hade brister i sina planer mot kränkande behandling, visar Statens skolinspektions (Skolinspektionen) inspektionsrapporter med uppgifter från 1 733 skolor i 135 kommuner. Enligt , kränkt? (rapport nr 2009:326) är det framför allt utanför lektionstid som trakasserier och kränkningar förekommer. Brister i information till elever och föräldrar om kunskaperna Två av tre skolor som Skolinspektionen besökte fick kritik för brister i sina skriftliga omdömen till eleverna. Krav på skriftliga omdömen för varje elev infördes som en del i elevens individuella utvecklingsplan för att beskriva elevens kunskapsutveckling. Skolinspektionen granskade 539 skolor i 49 kommuner och granskningen visade bl.a. att omdömena ibland handlar om fel saker, exempelvis om elevens humör eller personliga egenskaper. Det fanns också stora skillnader på kvaliteten av de skriftliga omdömena mellan olika kommuners skolor. Likvärdigheten i fara för elever med funktionsnedsättning Det finns lärare som har elever med funktionsnedsättning i sin klass utan att känna till hur funktionsnedsättningen påverkar inlärningen. är dessutom inte skolornas lokaler eller de läromedel som används anpassade fullt ut efter elevernas behov. Dessa elevers rätt till likvärdig utbildning är därmed inte säkrad, menar Skolinspektionen som har granskat skolsituationen för elever med funktionsnedsättning vid 24 grundskolor (rapport nr 2009:6). Eftersom antalet granskade skolor är relativt litet är det inte möjligt att genom studien dra slutsatser om förhållanden på nationell nivå. Resultatet av granskningen utgör dock ett viktigt underlag i bedömningen av skolsituationen för elever med funktionsnedsättning. Nyanlända elever får inte den utbildning som de har rätt till Skolinspektionen har konstaterat att nyanlända elever med annat modersmål än svenska inte alltid ges möjlighet att nå de nationella målen (Skolinspektionen, rapport nr 2009:3). Av de granskade 34 skolorna i 14 kommuner fanns brister hos i stort sett alla. Rapportens resultat är inte generaliserbart på nationell nivå, men visar bl.a. att kommunerna ofta Skr. 2009/10:102 rutinmässigt placerar eleverna i introduktionsklasser där undervisningen är lika för alla oavsett elevernas olika bakgrund, förutsättningar och behov. 5.3.3 Kostnader och prestationer /10 fanns det 889 900 elever i , vilket var en minskning med 16 300 elever jämfört med läsåret innan. Antalet elever i var som störst /02 men har elev- antalet minskat. Kommande år kommer elevantalet att fortsätta minska och beräknas nå sin botten /12. Andelen elever som går i fristående skolor har ökat kontinuerligt och uppgick /av alla grundskoleelever, vilket var en ökning sedan läsåret innan. Flest kvinnliga lärare och skolledare Antalet lärare i den kommunala skolan /10 var 65 980, omräknat till heltidstjänster. Lärartätheten uppgick till 8,3 lärare per 100 elever. I fristående grundskolor arbetade 7 260 lärare, omräknat till heltidstjänster, och lärartätheten uppgick till 7,6 lärare per 100 elever. /09 var av lärarna och av skol- ledarna kvinnor. Var tionde lärare var född utomlands och den genomsnittliga tjänstgöringsgraden var . Högre elevkostnad i kommunala skolor än i fristående skolor Den totala kostnaden för 2008 var (inklusive kostnader för skolskjuts, nedlagda skolor och fristående skolor), vilket var en marginell minskning jämfört med året innan. Av den totala kostnaden avsåg grundskola medan kostnaden för fristående grundskolor var , vilket motsvarade av den totala kostnaden. Kostnaden per elev i kommunala grundskolor ökade jämfört med och uppgick till (exklusive kostnad för skolskjuts). Skillnaderna i kommunernas kostnad per elev var dock stora, från lägst till högst . Nio av tio kommuner hade i genomsnitt en kostnad på per elev. I de kommunala grundskolorna ökade kostnaden för undervisning med och uppgick till per elev. Kostnaden för elevvård ökade till per elev. Kostnaden för läromedel m.m. ökade marginellt till per elev. Såväl kostnaden för skolmåltider som lokalkostnaden ökade , till per elev respektive per elev. Kommunernas kostnader för grundskola Miljarder kronor, löpande priser *Exklusive kostnader för skolskjuts och ersättning till enskilda anordnare. En elev i fristående grundskola kostade i genomsnitt (exklusive kostnader för skolskjuts), vilket var en ökning jämfört med . Jämfört med kommunala grundskolor hade fristående grundskolor i genomsnitt lägre kostnad per elev för undervisning, elevvård och övriga kostnader. Däremot var kostnaden per elev för skolmåltider samt läromedel m.m. högre i fristående grundskolor. Fristående grundskolor finansierar i huvudsak sin verksamhet genom bidrag från elevernas hemkommuner. Den genomsnittliga kommunala bidraget till fristående grundskolor minskade till 2008. Diagram 5.4 Utveckling av antalet elever, lärare, lärartäthet och kostnader (löpande priser) I kommunala grundskolor hade i genomsnitt av lärarna pedagogisk högskoleexamen medan andelen i fristående skolor uppgick till . Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen varierade dock mellan kommunerna. Utbildningsbakgrunden varierade även stort mellan olika Skr. 2009/10:102 lärarbefattningar. av lärarna som undervisade i modersmål/hemspråk och av musiklärarna hade en Detta kan jämföras med lärarna i årskurs 16, där andelen med pedagogisk högskoleexamen var . Skolinspektionens kvalitetsgranskning Lärares behörighet och användning efter utbildning (rapport 2009:2) visar att även om det fanns en medvetenhet bland skolhuvudmännen om skollagens krav på lärarkompetens är det många andra faktorer än lärarnas utbildning som styr vilka ämnen och årskurser som läraren undervisar i. Resultatet blir bristande likvärdighet i elevernas utbildning. hade totalt 7 762 lärare deltagit i regeringens fortbildningssatsning Lärarlyftet, som innebär att lärare får möjlighet att fortbilda sig och ersätts av ordinarie lön. av landets kommuner deltog, men i olika grad. Gymnasieskolan utgörs av utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom som är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fram till och med det första kalenderåret det år de fyller . Gymnasieskolan ska i enlighet med målen i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som förberedelse för yrkesverksamhet och för studier vid universitet och högskolor m.m. samt som förberedelse för vuxenlivet. Samtliga nationella program och specialutformade program syftar till att eleverna ska uppnå grundläggande högskolebehörighet efter avslutade studier. Samtliga nationella program har fastställda programmål. För varje ämne i gymnasieskolan finns en kursplan, vilken kompletterar läroplanen samt anger målen för undervisningen i varje enskilt ämne och kurs. I de nationella styrdokumenten (bl.a. skollagen, läroplaner och kursplaner) finns ett stort antal mål av olika typer. Några nationellt fastställda kvalitetsindikatorer finns inte men nedan redovisas några relevanta områden: Tillgänglighet: Erbjuds eleverna ett allsidigt urval av program? Kunskaper och färdigheter: Uppnår eleverna avsedda kunskaper, är eleverna förberedda för fortsatta studier efter avslutad utbildning? I vilken utsträckning och hur snabbt övergår eleverna till högre studier? Utbudet av gymnasieutbildning har ökat , liksom Av landets 290 kommuner saknade 13 både gymnasieskola och gymnasieskola med fristående huvudman /10, vilket var fyra färre än 2004/05. ingick sex i ett gymnasieförbund (kommunalförbund) och erbjöd på det sättet sina ungdomar utbildning i gymnasieskolan. I 147 kommuner var utbudet begränsat till en gymnasieskola belägen i hemkommunen. av dessa kommuner var det en fristående skola. De kommuner som hade nationella program erbjöd i genomsnitt tio nationella program i egen regi /10, vilket var en ökning jämfört med då genomsnittet var nio nationella program. 37 kommuner erbjöds endast individuella program, en ökning med sex kommuner jämfört med /05. Rörligheten över kommungränserna fortsatte att öka. som gick i en gymnasieskola belägen i en annan kommun än hemkommunen ökade från till mellan läsåren 2004/05 och 2009/10. En förklaring till ökningen är att kommunerna i högre grad samverkar om att gemensamt tillhandahålla utbildningar inom ramen för kommunalförbund respektive samverkansavtal. förklaring är införandet av s.k. frisökning, vilket ökat elevers möjlighet att välja utbildningar i annan kommun än hemkommunen. Studieresultaten i gymnasieskolan har varit stabila Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . att en 20-åring bör ha hunnit slutföra utbildningen, dvs. alla som fyllde 2009 hade fått slutbetyg från Andelen har varit oförändrad Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg, var /09 för samtliga elever som fick slutbetyg 14,1 poäng. betygspoängen har legat på i stort sett samma nivå . Vid en jämförelse mellan kommuner varierade genomsnittspoängen mellan 10,7 och 16,7. En förklaring till variationen är att kommunerna har olika programutbud och att den genomsnittliga betygsnivån skiljer sig mellan olika program. Det finns också skillnader mellan könen i betygsresultat. 2008/09 var genomsnittspoängen för kvinnor 14,7 poäng och för män 13,4 poäng, även det i paritet . med utländsk bakgrund uppnådde kvinnorna i genomsnitt 13,9 poäng och männen 12,7 poäng. Av alla elever som fick slutbetyg under /09 uppnådde grundläggande högskolebehörighet, vilket är en liten ökning jämfört med det föregående läsåret då andelen var . kvinnor var andelen och för männen . Grundläggande högskolebehörighet har den som fått slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program samt lägst betyget Godkänt på Skr. 2009/10:102 av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt Vid en jämförelse mellan kommuner varierade andelen elever med slutbetyg som uppnått grundläggande högskolebehörighet mellan /09. En delförklaring till skillnaderna är att sammansättningen av programutbudet skiljer sig åt mellan kommuner. Sammantaget hade av landets invånare som fyllde 2009 uppnått grundläggande behörighet för högskolestudier , en andel som varierade mellan mellan kommunerna. På kommungruppsnivå var skillnaderna mindre, från i storstäder till i större städer. Spridningen mellan kommunerna har minskat något jämfört med året innan då andelen behöriga till högskolan varierade mellan . Andelen 20-åringar som uppnått grundläggande behörighet för högskolestudier har varit relativt stabil . har i en rapport (Studieresultat i gymnasieskolan en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier) visat att flertalet som lämnar gymnasieskolan utan grundläggande behörighet för högskolestudier har gått i årskurs 3 och varit nära att nå målet för behörighet. Försämrade kunskaper i avancerad matematik och fysik TIMSS Advanced 2008 (Trends in International Mathematics and Science Study) är en internationell jämförande studie i tio länder som undersöker elevers kunskaper i avancerad matematik och fysik i gymnasieskolans sista år. Enligt studien uppvisade svenska elever på naturvetenskaps- och teknikprogrammen svaga resultat i matematik och genomsnittliga resultat i fysik i ett internationellt perspektiv och resultaten har försämrats kraftigt .