prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Syftet med preparandutbild- ningen är att eleven inom högst ska uppnå önskad behörighet till gymnasieskolans nationella program. Därför bör utbildningen i första hand innehålla de ämnen eleven saknar godkända betyg i för att uppnå sådan behörighet. Den kan även innehålla ytterligare ämnen som eleven saknar godkända betyg i, eftersom goda och breda kunskaper i grund- skolans ämnen generellt ger goda förutsättningar att genomföra ett natio- nellt program och avlägga en gymnasieexamen. Varje elev inom prepa- randutbildningen ska, liksom inom övriga introduktionsprogram, ha en individuell studieplan som ska innehålla de ämnen och kurser som eleven ska studera. Det ska därutöver även finnas en plan för utbildningen, se även avsnitt 21.9.3. De ämnen och kurser som skolhuvudmännen er- bjuder bör så långt det är möjligt anpassas efter elevens önskemål. I många fall kommer sannolikt ett närmare samarbete mellan grund- och gymnasieskola att behöva komma till stånd för att kunna erbjuda ett så brett utbildningsutbud som möjligt. Elever inom preparandutbildningen förväntas ha varierad utbildnings- bakgrund och kommer i vissa fall att vara nära behörighet till ett natio- nellt program. För att utnyttja tiden så effektivt som möjligt bör skol- huvudmannen kunna erbjuda elever att läsa kurser från nationella program inom ramen för preparandutbildningen. Sådana kurser bör i första hand omfatta gymnasiegemensamma ämnen och programgemen- samma ämnen från det program som eleven önskar gå. Inte minst kurser i matematik förutsätts bli vanligt förekommande inom preparandutbild- ningen. Med gymnasiegemensamma ämnen avses sådana ämnen som ska vara obligatoriska på samtliga nationella program i gymnasieskolan. Vilka programgemensamma ämnen som ska finnas kommer att framgå av en bilaga till gymnasieförordningen. Huvudmannen kan med fördel erbjuda eleverna att samläsa kurser med elever på ett nationellt program. Samläsning av kurser kan underlätta en smidig övergång till ett nationellt program när eleven uppnår önskad behörighet. I mindre omfattning kan även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling utgöra en del av preparandutbildningen. Preparandutbildningen är inte avsedd för elever som önskar ersätta ett godkänt betyg i ett ämne från med ett nytt och högre betyg i samma ämne. Om eleverna skulle få läsa om ämnen från som de redan har uppnått godkänt betyg i ser regeringen en påtaglig risk för att den grupp elever med behörighet till ett nationellt program, som finns inom individuella program i väntan på att komma in på önskat program, i stället skulle hamna på preparandutbildningen. Det vore enligt regeringens mening inte önskvärt. Därför föreslås att preparandutbild- ningen inte ska innehålla sådana ämnen från som eleven redan har godkända betyg i. Elever inom preparandutbildning bör dock ha samma rätt som övriga elever att genomföra prövning i ett ämne som de redan har betyg i. Elever på preparandutbildningen kan också, trots godkända betyg från , behöva särskilt stöd i något ämne för att vara så väl förberedda som möjligt för det nationella program som eleven önskar gå. Skolhuvudmannen kan då erbjuda eleven att inom preparandutbildningen påbörja en gymnasiekurs i det ämnet och inom Prop. 2009/10:165 ramen för denna ge lämpligt stöd. 21.3.3Elever som gått preparandutbildning utan att uppnå behörighet till önskat program Regeringens förslag: En elev som gått preparandutbildningen , utan att uppnå behörighet till ett högskoleförberedande program eller ett yrkesprogram i gymnasieskolan, ska av sin hem- kommun erbjudas yrkesintroduktion och individuellt alternativ. Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl ska preparandutbildningen få förlängas till . Förslag i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: önskar ett förtydligande av vad som ska anses vara synnerliga skäl för att få förlänga utbildningen. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är angeläget att det finns en tidsgräns för preparandutbildningen för att avgränsa mål- gruppen till elever som kan väntas klara av att fullfölja studierna . Rimligen kommer det dock att förekomma att elever inte lyckas slut- föra sina studier . De elever inom preparandutbildningen som inte når målen enligt sin individuella studieplan, och som en följd av detta inte uppnår den planerade behörigheten, kommer att befinna sig i olika situationer. De som redan hade behörighet till yrkesprogrammen men som misslyckades med att uppnå behörighet till något av de hög- skoleförberedande programmen kan söka ett yrkesprogram. De elever som inte har behörighet till ett yrkesprogram, och som inte uppnår det under preparandutbildningen, ska av sin hemkommun erbjudas yrkesin- troduktion och individuellt alternativ som beskrivs närmare i avsnitt 21.5 och 21.6. Kommunen kan också erbjuda ett programinriktat individuellt val under förutsättning att eleven har uppnått uppställda förkunskaps- krav, se avsnitt 21.4. Om eleven har synnerliga skäl för att han inte uppnått behörighet , kan preparandutbildningen förlängas till . Sådana skäl kan t.ex. vara svår sjukdom, dödsfall inom familjen eller liknande omstän- digheter. 21.3.4Fristående gymnasieskolor får anordna preparandutbildning Regeringens förslag: En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program ska få anordna preparandutbildning. Bidrag till den fristående skolan ska beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den preparandutbildning som kommunen erbjuder. Förslag i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över fristå- Prop. 2009/10:165 ende gymnasieskolors rätt att anordna särskilda program har gjort detta i positiva ordalag, däribland Kommuner och Landsting, och . och kommuner anser att bidrag till fristående skolor ska fördelas på lika vill- kor som till den kommunala skolan. Skälen för regeringens förslag: På motsvarande sätt som individuella program får anordnas av en fristående huvudman anser regeringen att en fristående gymnasieskola ska få anordna preparandutbildning. En fristående grundskola kan dock inte erbjuda preparandutbildning med mindre än att skolan också är en fristående gymnasieskola. Regeringen anser att det är angeläget att skapa goda förutsättningar för fristående skolor att anordna preparandutbildning. För att skapa lika villkor i fråga om preparandutbildningen för fristående och kommunala skolor föreslås därför regler om ersättning från elevens hemkommun till en fristående gymnasieskola för preparandutbildning. Dessa regler inne- bär att bidraget till en fristående skola ska beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till kommunens egen preparandutbildning. 21.4.1Sökbar utbildning med särskilda förkunskapskrav inriktat mot ett yrkesprogram Regeringens förslag: Programinriktat individuellt val ska införas i gymnasieskolan för elever som inte är behöriga till ett yrkesprogram och som har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska eller matematik och godkända betyg i minst fyra andra ämnen. För elever som har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik ska det i stället krävas god- kända betyg i minst tre andra ämnen. En kommun eller ett landsting som anordnar ett yrkesprogram ska få anordna programinriktat indivi- duellt val som är inriktat mot yrkesprogrammet. Syftet med utbildningen ska vara att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet. ska för programinriktat individuellt val få besluta att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet (riksrekry- tering). Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Hem- kommunen ska för sådan utbildning betala det belopp som beslutats i varje särskilt fall av . Programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever och får av hemkommunen erbjudas genom samverkansavtal med landsting och andra kommuner. Förslag i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoriteten av remissinstanserna som yttrat sig om programinriktat individuellt val är positiva. Statens institutions- styrelse och i avstyrker dock behörighets- kraven till utbildningen. Flera remissinstanser anser att utbildningen ska kunna inriktas även mot högskoleförberedande program, däribland , Kommuner och Landsting samt , , , och kommuner. anser att utbildningen ska vara obligatorisk att erbjuda. Sta- tens skolverk framhåller att begreppet grupp elever bör förtydligas. och kommuner har uppfattningen att elever ska kunna erbjudas utbildningen i mån av plats. och kommuner menar att utbildningen inte bör vara en alternativ väg till attraktiva yrkesprogram. och kommuner anser att det bör förtydligas vilken rätt elever inom utbildningen har att, efter att ha upp- nått behörighet, antas till ett nationellt program. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det bör finnas ett studiealternativ för ungdomar som saknar behörighet till ett yrkesprogram, men som har dokumenterat god studieförmåga, och som har för avsikt att söka till ett sådant program. Programinriktat individuellt val ska därför införas i gymnasieskolan. Syftet är att eleverna ska få en utbildning som inriktas mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till detta. Flera remissinstanser har framfört att utbildningen bör kunna anordnas även med inriktning mot högskoleförberedande program. Regeringen anser att det i stället ska göras inom ramen för preparandutbildningen. Även inom den utbild- ningen finns utrymme för skolhuvudmannen att erbjuda utbildning nära kopplad till ett nationellt program. Genom att införa vissa förkunskapskrav för att erbjudas utbildning inom programinriktat individuellt val förbättras förutsättningarna för att elever som antas ska kunna uppnå behörighet till ett nationellt yrkes- program och framgångsrikt fullfölja utbildningen. Det ska krävas god- kända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och godkänt betyg i engelska eller matematik och i minst fyra andra ämnen. För elever som har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik krävs i stället godkända betyg i minst tre andra ämnen. Det lägsta antal ämnen som eleverna ska ha godkända betyg i för att erbjudas programinriktat individuellt val, ska borga för att de har en godtagbar allmän studieförmåga, som innebär att de med adekvat stöd kan antas ha förutsättningar att klara studier på ett nationellt yrkes- program. Elever som antas till programinriktat individuellt val utan god- känt betyg i antingen matematik eller engelska samt i förekommande fall i ytterligare ämnen, bör erbjudas särskilt stöd för att uppnå behörighet till ett yrkesprogram. De förkunskapskrav som föreslås här bedöms ligga på en sådan nivå att en betydande andel av eleverna som antas på program- inriktat individuellt val kommer att kunna bli behöriga till ett yrkes- program och klara av sin gymnasieutbildning . De skulle där- med slippa att, som ofta förekommer , förlänga sin studietid med på ett individuellt program, innan de kan komma i fråga för studier på ett program som de är motiverade för och tillräckligt väl rustade för att gå. Ungefär en av sex elever som påbörjade ett individuellt program i Prop. 2009/10:165 gymnasieskolan /09 går på ett individuellt program som är särskilt inriktat mot studier på ett nationellt eller special- utformat program, s.k. PRIV. De flesta av dessa elever läser på ett yrkesinriktat PRIV. De elever som gått PRIV får slutbetyg i väsentligt högre grad än elever som gått andra typer av individuella program. Detta visar att utbildningar som är tydligt inriktade mot ett visst yrkesområde och som syftar till att ge möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden, skapar bättre förutsättningar för ungdomar som är obehöriga till ett nationellt program att lyckas med sina studier. Regeringen gav i uppdrag till dåvarande Myndigheten för skolutveckling att stödja och stimulera kommuners och skolors arbete för att öka kvaliteten på utbildningen inom individuella program. I uppdraget redovisas ett antal systemrelaterade kriterier för kvalitet inom indivi- duella program. Ett kriterium är att verksamheten bör utformas i form av sökbara PRIV och att gymnasieskolan dimensioneras utifrån alla elevers individuella önskemål, förutsättningar och behov. Flera remissinstanser som yttrat sig om gymnasieutredarens förslag (SOU 2008:27) har fram- hållit PRIV som en lyckad verksamhet. Resultaten från PRIV talar för att detta sätt att utforma utbildning bör finnas även . Därför före- slås i den nya skollagen att utbildningen på programinriktat individuellt val ska vara sökbar och att det tydligt framgår att utbildningen inriktas mot ett nationellt yrkesprogram. Att utbildningen ska vara sökbar uttrycks i författningsbestämmelserna med att utbildningen ska anordnas för en grupp elever. Det innebär att utbildningen inrättas i förväg och att utbildningens innehåll är fastlagt innan eleven söker utbildningen samt att utöver bestämmelser om mottagande även bestämmelser om urval och antagning ska tillämpas. har påpekat att vissa kommu- ner tolkat bestämmelsen om en grupp elever som att det inte är möjligt att låta enskilda elever integreras i klasser på nationella program. Att utbildningen anordnas för en grupp elever har dock inget att göra med antalet elever som tas emot. Utbildningen kan således anordnas för en- staka elever som integreras i klasser på nationella program. Olika huvudmän kommer att ha olika förutsättningar att erbjuda elever platser inom programinriktat individuellt val. Vilka yrkesprogram som utbildningen ska inriktas mot och hur många platser som erbjuds beslutas lokalt, men bör så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ung- domarnas önskemål. Skolhuvudmännen bör vid dimensioneringen av platserna till utbildningen se till att elever som är behöriga till yrkes- programmet mot vilket utbildningen inriktas inte förfördelas. Föreslagna bestämmelser ger utrymme för huvudmännen att erbjuda utbildning i mån av plats på motsvarande sätt som med nuvarande bestämmelser. Skälet till att utbildningen inte föreslås vara obligatorisk för hem- kommunen att erbjuda är att det skulle kunna leda till att en elev som går på programinriktat individuellt val inriktat mot ett visst yrkesprogram i praktiken får företräde till en utbildningsplats framför en elev som är behörig till det yrkesprogrammet. Regeringen föreslår att ska få besluta att utbildning i form av programinriktat individuellt val ska vara riksrekryterande. Övergång från programinriktat individuellt val till ett nationellt Villkoret för erbjudande av programinriktat individuellt val innebär att eleverna ska ha sådana förkunskaper att de ska kunna tillgodogöra sig gymnasiestudier på ett yrkesprogram. Eleverna kommer dock att behöva olika för att nå godkänt betyg i de ämnen som krävs för att de ska bli behöriga till yrkesprogrammet. Enligt nuvarande bestämmelser är det möjligt för en skolhuvudman att ta in en behörig sökande till gymnasieskolan än vid utbildningens början, om det finns plats på den aktuella studievägen och eleven bedöms ha de kunskaper och färdigheter som krävs för att kunna tillgodogöra sig undervisningen (6 kap. 13 § gymnasieförord- ningen [1992:394]). Under dessa förutsättningar kan således en elev inom programinriktat individuellt val som blir behörig under läsårets gång antas till ett yrkesprogram. Detta är också syftet med programin- riktat individuellt val, vilket kräver att skolorna har beredskap för att kunna ta in eleven på de aktuella yrkesprogrammet. I vissa fall, exempel- vis om eleven blir behörig sent under läsåret, kan dock det mest ända- målsenliga vara att eleven söker det aktuella programmet läsåret efter. Regeringen vill i detta sammanhang understryka att elever som uppnår behörighet till ett nationellt program under läsåret inte per automatik har rätt till en plats på det nationella program som utbildningen inriktas mot, utan det är ett beslut som måste tas från fall till fall. det rimligt att väga in huruvida det fanns behöriga sökande till yrkes- programmet som inte kunde beredas plats vid antagningen till programmet vid terminens början. Vissa elever kan också behöva läsa på programinriktat individuellt val än . punkten ska dock vara att förkunskapskraven och det särskilda stödet som varje elev har rätt att få för att nå målen ska möjliggöra för elever inom programinriktat individuellt val att bli behöriga inom högst . Regeringens bedömning: Om urval till de platser som kommer att finnas på programinriktat individuellt val behöver göras, bör motsva- rande bestämmelser gälla som för de nationella programmen. Förslag i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- stämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att urval bör göras med betyg och särskilda skäl. Skälen för regeringens bedömning: Om det är fler sökande elever än antalet tillgängliga platser på programinriktat individuellt val måste ett Regeringen finner inga skäl att ha andra bestämmelser för urval för programinriktat individuellt val än de som gäller för de natio- Regeringens bedömning: Utbildningen bör innehålla de grundskole- ämnen eleven saknar godkänt betyg i för att bli behörig till ett yrkes- program. Vidare bör kurser från ett nationellt yrkesprogram samt arbetsplatsförlagt lärande ingå i utbildningen. Det bör regleras i förordning att eleven ska ha rätt till stödundervis- ning i de ämnen som behövs för att bli behörig till ett yrkesprogram. Förslag i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- stämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: kommun har yttrat sig positivt över ut- bildningens föreslagna innehåll. i och anser att arbetsplatsförlagt lärande bör vara obli- gatoriskt inom utbildningen. Handikappförbundens samarbetsorgan betonar vikten av meningsfulla praktikplatser där arbetsgivare har kunskap om olika funktionsnedsättningar. Specialpedagogiska skolmyn- digheten tillstyrker att eleven ska ha rätt till stödundervisning. Skälen för regeringens bedömning: Elever inom programinriktat in- dividuellt val bör, utöver studier med särskilt stöd i de ämnen från grund- skolan där eleven saknar godkänt betyg, läsa gymnasiekurser från ett yrkesprogram. Tanken är att eleverna med de förkunskapskrav som ställs upp ska vara tillräckligt rustade för att klara av studier inriktade mot ett yrkesprogram som de läser de ämnen från som de saknar godkänt betyg i och som krävs för behörighet till programmet. Det är troligt att dessa elever i de allra flesta fall kommer att sam- undervisas med elever från ett nationellt yrkesprogram, vilket också kan underlätta övergången till det nationella programmet när eleverna blir behöriga. Elever inom programinriktat individuellt val bör erbjudas samma möjligheter som elever på ett yrkesprogram att delta i arbetsplats- förlagt lärande (APL). 21.4.4Fristående gymnasieskolor får anordna programinriktat individuellt val Regeringens förslag: En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram ska få anordna programinriktat individuellt val som in- riktas mot det yrkesprogrammet. Bidraget från elevens hemkommun till en fristående gymnasieskola som anordnar programinriktat individuellt val ska bestå av två delar. Den ena avser kostnaderna för den del av utbildningen som motsvarar det yrkesprogram som det programinriktade individuella valet är in- riktat mot. Den delen av bidraget ska beräknas på samma sätt som bidraget beräknas för yrkesprogrammet. Den andra delen av bidraget avser kostnader för undervisning i de grundskoleämnen som eleven läser för att nå behörighet för yrkesprogrammet och ska få utgå under högst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer ska få meddela föreskrifter om denna del av bidraget. Förslag i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- Prop. 2009/10:165 stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över fristå- ende skolors rätt att anordna särskilda program har gjort detta i positiva ordalag, däribland Kommuner och Landsting, Svenskt Närings- liv och . och kommuner anser att bidrag till fristående skolor ska fördelas på lika villkor som till den kommunala skolan. anser att bidrag till den fristå- ende skolan ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tilläm- par vid fördelning av resurser till den egna PRIV-utbildningen i stället för att tillämpa riksprislistan. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är önskvärt att skapa goda förutsättningar för fristående skolor att anordna program- inriktat individuellt val. För att skapa lika villkor mellan fristående och kommunala skolor i fråga om möjligheten att anordna denna utbildning föreslås därför regler om ersättning från elevens hemkommun till den fristående skolan. Dessa regler innebär att en fristående skola ska ha rätt till ersättning som motsvarar de kostnader som hemkommunen har för att anordna utbildningen. Bidragsdelen för den del av utbildningen som motsvarar yrkesprogrammet som utbildningen inriktas mot beräknas på samma sätt som bidraget för yrkesprogrammet. Det innebär att om hem- kommunen erbjuder yrkesprogrammet, ska bidraget beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till programmet. Om hemkommunen inte erbjuder yrkesprogrammet, ska riksprislistan tillämpas. Den bidragsdel som avser kostnader för under- visning i de grundskoleämnen som eleven behöver för att uppnå behörig- het till det yrkesprogram som utbildningen inriktas mot, ska ersättas med ett belopp som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Denna bidragsdel ska lämnas under högst eller fram till den tidpunkt då eleven går över till ett nationellt program. 21.5.1Yrkesinriktad utbildning för etablering på arbetsmarknaden eller vidare studier Regeringens förslag: Yrkesintroduktion ska införas i gymnasie- skolan. Syftet med utbildningen ska vara att eleven ska få en yrkesin- riktad utbildning som underlättar för eleven att etablera sig på arbets- marknaden eller som leder till studier på ett nationellt yrkesprogram. Hemkommunen ska ansvara för att de ungdomar som är obehöriga till ett nationellt program erbjuds yrkesintroduktion. Utbildningen får också anordnas av en annan kommun eller, efter en överenskommelse med en kommun, ett landsting. Elever från grundsärskolan ska erbjudas yrkesintroduktion om de önskar sådan utbildning och kommunen bedömer att de har förutsättningar att klara utbildningen. Utbildningen får utformas för en grupp elever. I sådana fall får ut- bildningen erbjudas genom samverkansavtal. Förslag i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig om yrkesintroduktion är positiva. anser dock att längden på utbildningen bör regleras. och anser att utbildningen bör slås ihop med individuellt alternativ. är tveksamt till om eleverna kommer att bli anställningsbara och anser att målsättningen ska vara att eleverna ska komma in på ett nationellt program. och kommuner påpekar att det finns en risk att färre kommer att sträva efter att bli behöriga till ett nationellt program. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det inom gymnasieskolan ska finnas ett studiealternativ där elever, som är obehö- riga till ett nationellt program och som önskar en yrkesinriktad utbild- ning, kan få en utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett nationellt yrkes- program.