prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Osäkerheterna kring utsläppens storlek är väsentliga men man uppskattar att utsläppen minskat . Europeiska kommissionen bedömer att de globala utsläppen av växt- husgaser ökar med . Bedömningen baseras på de senaste årens utsläppstrend. Effekterna av lågkonjunkturen har vägts in. Bedömningen utgår från antagandet att ingen global överenskommelse om gemensamma utsläppsreduktioner träffas. Orsaken till att utsläppen av växthusgaser ökar globalt är främst enligt att användning av fossila bränslen för produk- tion av el och värme, för transporter och inom industrin ökar. har utsläppen från el- och värmeproduktion ökat och från transporter . Utsläppen ökar främst i utvecklingsländer med stark ekonomisk tillväxt och denna trend bedöms komma att förstärkas de närmaste decennierna. För att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ska kunna nås Prop. 2009/10:155 behöver insatser vidtas i alla länder. Ett nytt ambitiöst och vittomfattande klimatavtal behöver ta vid efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod löpt ut, dvs. Utgångspunkten för ett sådant avtal bör vara att ökningen av den globala medeltemperaturen är mindre än jämfört med den förindustriella nivån (Accord ). tar sin del av detta ansvar genom att sätta tydliga nationella mål och genomföra utsläppsreducerande åtgärder genom satsningar på åtgärder för utsläppsbegränsningar och anpassning i utvecklingsländer och genom att vara pådrivande i det internationella kli- matarbetet (se prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09: 300 och prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr 2008/09:301). delmål för perioden 20082012 Delmålet innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser, som ett medelvärde för perioden 20082012, ska vara lägre än utsläppen . Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och FN:s klimat- panels, IPCC:s, definitioner. Målet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer och baseras på de faktiska utsläppen inom för såväl verksamheter som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter som sådana som inte omfattas av systemet. nationella mål är mer långtgående än vårt bindande åtagande enligt Kyotoprotokollet (via EU:s interna bördefördelning). Åtagandet innebär förenklat uttryckt att våra nettoutsläpp fram till perioden 2012 får öka med högst jämfört med sedan för- ändringar i den s.k. tilldelade mängden beaktats. I det åtagandet inräknas flexibla mekanismer och upptag i kolsänkor. De växthusgaser som omfattas av Kyotoprotokollet är koldioxid, dikväveoxid, metan, fluor- kolväten, fluorkarboner och svavelhexafluorid. Utvecklingen och prognosen för utsläppen av växthusgaser i innebär att delmålet kommer att kunna nås med god marginal. har de årliga utsläppen successivt minskat även om de varierar . Utsläppen 2008 var lägre än 1990. Vårt mål innebär att utsläppen för 2020 bör vara lägre än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser 2020 ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. Minskningen sker genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som CDM, dvs. genom projekt i utvecklingsländer som minskar utsläppen av växt- husgaser. Det nationella målet nås med en kombination av inhemska åtgärder, Prop. 2009/10:155 gröna internationella investeringar och användning av flexibla mekanis- mer enligt Kyotoprotokollet eller mekanismer som liknar dessa i en framtida klimatregim efter 2012. Upptag och utsläpp till och från skogs- bruk och annan markanvändning ingår f.n. inte i det nationella målet . utsläpp formuleras utifrån tvågradersmålet och ambitionen att stabilisera koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på 400 ppmv koldioxidekvivalenter. Visionen är att 2050 inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Genom denna inrikt- ning bidrar på ett ambitiöst sätt till de globala utsläppsreduktio- ner som behövs på lång sikt (prop. 2008/09:162, avsnitt 4.5). 7.3Etappmål till 2020 för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan Regeringens förslag: Det nuvarande delmålet till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ersätts av ett etappmål till 2020 med sam- ma lydelse: Utsläppen för bör för vara lägre än ut- släppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Detta innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara ca koldioxidekviva- lenter lägre för den icke handlande sektorn i förhållande till nivå. Minskningen sker genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som CDM. Det nationella målet ska ge ett starkt bidrag till en global och över- gripande klimatöverenskommelse. För de verksamheter som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bestäms ambitionen för minskningen av utsläppen gemensamt på EU-nivån inom ramen för handelssystemets regler. Upptag och utsläpp till och från skogsbruk och annan markanvänd- ning bör inte inkluderas i det nationella målet för . När resultatet från förhandlingarna om en framtida internationell klimatregim föreligger bör frågan prövas på nytt. Skälen för regeringens förslag: har till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan fastställt ett delmål till 2020. redovisades i kapitel 4 i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Vi föreslår i denna proposition (i avsnitt 3.2) att delmålen till miljö- kvalitetsmålen ska ersättas av etappmål som beslutas av regeringen. det för ett visst etappmål finns särskilda skäl, bör fastställa Vi anser att klimatfrågans vikt och komplexitet motiverar att etappmål för Begränsad klimatpåverkan även fortsättningsvis fastställs Prop. 2009/10:155 av . Det delmål som fastställdes av 2009 ska gälla med oförändrad innebörd. Därför kan det redan nu införlivas i den nya miljömålsstrukturen som ett etappmål. 7.4Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan Regeringens bedömning: Utsläppen av växthusgaser är en global ut- maning som kräver ett globalt svar. För att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan krävs att de globala utsläppen vänder nedåt och minskar med till 2050. Insatser behövs i alla länder och industriländerna måste ta ledningen. Det s.k. tvågradersmålet utgör utgångspunkten för de åtgärder som behöver vidtas globalt. Köpenhamnsöverenskommelsen är ett första steg som måste följas av ett nytt internationellt rättsligt bindande avtal som kan ta vid efter att Kyotoprotokollets första åtagande- period löpt ut . tar sin del av detta globala ansvar bl.a. genom utvecklade ekonomiska styrmedel såsom skärpta koldioxidskatter, skärpta ut- släppskrav för fordon och främjande av miljöfordon och alternativa drivmedel i syfte att inleda arbetet med att bryta transportsektorns fos- silberoende och klimatpåverkan samt satsning på förnybar energi och energieffektivisering och genom att fortsatt ha en elproduktion med låga utsläpp av koldioxid. Utöver detta är pådrivande i de internationella klimatförhandlingarna. bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. redovisar huvudsakligen åtgärdsförslagen samlat i strategin för effektivare energianvändning och transporter. Regeringen har valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta proposi- tioner och under respektive miljökvalitetsmål. Remissinstanserna: Synpunkterna på förslag till en strategi för effektivare energianvändning och transporter redovisas under avsnitt 8.3. Skälen för regeringens bedömning För att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan krävs insatser i alla länder. Ett internationellt avtal för att begränsa de globala utsläppen av växthusgaser behövs också efter att Kyotoprotokollets första åtagan- deperiod löper ut . Grunden för ett nytt avtal kan sägas ha formule- rats i den s.k. Köpenhamnsöverenskommelsen (Accord) av . Här poängteras bl.a. att ökningen av den globala medeltemperaturen ska vara mindre än jämfört med den för- industriella nivån. På det internationella planet bör fortsätta att arbeta för ett brett, ambitiöst och långsiktigt vittomfattande klimatsamarbete med utgångs- punkt i Köpenhamnsöverenskommelsen och det förhandlingsarbete som skett sedan mandaten för förhandlingarna fastställdes vid partsmötet på 2007. Målet bör vara att , helst vid partsmötet i , få till stånd ett heltäckande och rättsligt bindande internationellt avtal efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Sve- rige och EU bör fortsätta att agera föregångare och, genom ambitiösa mål som nås med effektiva styrmedel, kunna visa att det är möjligt att förena ekonomisk tillväxt och minskade utsläpp. Grundläggande för genomförandet av politiken är generella ekonomis- ka styrmedel som koldioxidskatt, internationell utsläppshandel och certi- fikat för förnybar elproduktion. De ekonomiska styrmedlen bör utvecklas stegvis och undantag bör begränsas i möjligaste mån. Hänsyn tas till s.k. koldioxidläckage och industrins konkurrenskraft. Styrmedlen komplette- ras med insatser för teknikutveckling och information. I propositionerna En sammanhållen klimat- och energipolitik redovisas tre handlingsplaner för klimat- och energiomställningen. Handlingsplanen för en fossilobero- ende fordonsflotta redovisas i den klimatpolitiska propositionen (prop. 2008/09:162) och handlingsplanerna för energieffektivisering och förny- bar energi redovisas i den energipolitiska propositionen (prop. 2008/09:163). Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. För att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan krävs insatser i alla länder. Ett nytt internationellt avtal för att begränsa de globala ut- släppen av växthusgaser behövs efter att Kyotoprotokollets första åta- gandeperiod löper ut . Grunden för ett nytt avtal kan sägas ha for- mulerats i Köpenhamnsöverenskommelsen av . De flesta länder med stora utsläpp har ställt sig bakom överenskommelsen men den har ej formellt godkänts av alla klimatkonventionens parter. I överenskommelsen poängteras bl.a. att ökningen av den globala medel- temperaturen bör begränsas till C jämfört med den förin- dustriella nivån. De utvecklade länderna åtar sig att bidra med 30 miljar- der dollar till utvecklingsländernas arbete för utsläppsbegränsning och anpassning och beloppet i stöd nämns. De åtaganden parterna (främst utvecklade länder) gör för utsläppsbegränsningar till 2020 respektive utvecklings- ländernas insatser listas i en bilaga till överenskommelsen. Flera länders åtaganden är liksom EU:s åtagande förenade med villkor om de samlade insatserna och om andra länders ansträngningar m.m. Åtagandena om utsläppsbegränsning från de utvecklade länderna och insatserna i utvecklingsländer kommer knappast att vara tillräckliga för att två- gradersmålet ska kunna nås. Mål saknas för den globala utsläppsutveck- I överenskommelsen saknas också närmare pre- ciseringar om hur utsläppen ska mätas och beräknas, vilka regler som ska gälla för användande av flexibla mekanismer och upptag i kolsänkor samt regler för vad som händer om parterna inte når sina åtaganden. De åtgärder som genomförs på EU-nivå lägger en god grund för att nå klimatkonventionens grundläggande mål att undvika farlig mänsklig påverkan på klimatsystemet. Emellertid måste i stort sett alla länder höja sin ambitionsnivå. EU är redo att öka sin ambitionsnivå till utsläppsreduktion till 2020 jämfört med inom ramen för ett ambitiöst internationellt klimatavtal. Det kan bli aktuellt att ompröva villkoren för att EU ska åta sig att minska utsläppen . Flexibla mekanismer bör kunna utgöra en betydelsefull del av ansträng- ningarna för att minska utsläppen. Prioriterat för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är att fortsätta arbeta för ett brett, ambitiöst och långsiktigt globalt klimat- samarbete. Inledningsvis bör insatserna riktas in på att bygga vidare på Köpenhamnsöverenskommelsen och de förhandlingstexter som tagits fram sedan partsmötet på i syfte att få till stånd ett heltäckande och internationellt avtal efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Beredskap måste också skapas för att successivt höja ambitionsnivån i de insatser som görs internationellt. EU bör även fortsättningsvis ta led- ningen och arbeta för detta i kontakter med andra parter. EU:s interna arbetsformer kan därför behöva ses över. Arbetet med att förhandla fram ett nytt klimatavtal har visat sig vara förknippat med stora svårig- heter och präglas av motsättningar mellan länder och ländergrupper vilka har olika syn på var insatserna ska göras, hur de ska utformas och hur stora insatser som krävs. Fokus behöver därför vara på att öka samsynen och bygga upp förtroendet mellan länder och ländergrupper. Det internationella klimatsamarbetet bör också breddas så att fler poli- tikområden engageras och i ökad utsträckning beaktar den klimatpåver- kan olika beslut kan innebära. Inom biståndspolitiken har redan betydel- sefulla steg tagits i denna riktning i . Klimat är ett av tre fokus- områden inom utmaningen kring klimatförändringar och miljöpåverkan i politik för global utveckling. Anpassning till klimatförändring- arna är ett prioriterat område i det svenska utvecklingssamarbetet. Den Internationella kommissionen om klimatförändring och utvecklingsarbete har varit betydelsefull för att föra upp frågan på den internationella dag- ordningen. Insatser för att öka det civila samhällets engagemang i frågan i olika delar av världen bör också göras. Intensifierade insatser bör också göras inom andra med klimatfrågan nära förknippade politikområden såsom energi-, handels- samt jord- och skogsbrukspolitiken. och EU bör fortsätta att agera föregångare och genom ambitiösa mål som kan nås med effektiva styrmedel visa att det är möjligt att förena ekonomisk tillväxt och minskade utsläpp. Utgångspunkten för EU:s klimatpolitik är målet om att den globala tem- peraturökningen ska begränsas till jämfört med förindustriell nivå. Beslutet om att genomföra EU:s energi- och klimat- paket innebär att unionen och dess 27 medlemsstater tagit en stor del av det gemensamma men differentierade globala ansvaret att minska kli- matpåverkan till en konkret och handlingsinriktad nivå. Energi- och klimatpaketet innebär bl.a. att tydliga mål har antagits för förnybar energi och för klimat. Klimatmålet innebär att EU ska minska sina växthusgasutsläpp till 2020 jämfört med inom ramen för ett ambitiöst internationellt klimatavtal. Eftersom Köpen- hamnsöverenskommelsen inte utgör ett sådant avtal har EU ännu inte tagit steget att skala . fastställde kriterier som ska vara vägledande för ett beslut om ett 30 procents mål. Vi arbetar för att EU ska utarbeta en plan för denna uppskalning och för hur den ska fördelas mellan EU:s medlems- länder. Behovet av snabba utsläppsminskningar globalt för att nå tvågra- dersmålet bör vägas in och ett beslut bör fattas i ljuset av utvecklingen inom de internationella förhandlingarna. Målet för förnybar energi innebär att EU:s andel av förnybar energi ska öka från 2020. På liknande sätt som klimatmålet är fördelat mellan medlemsstaterna är också målet om för- nybar energi fördelat mellan medlemsstaterna. Det finns också ett krav på att medlemsstaterna ska nå målet förnybar energi i trans- porter. Detta mål är lika för samtliga medlemsstater. Det viktigaste instrumentet i EU:s klimatpolitik är systemet för handel med utsläppsrätter (Scheme) som innebär en över tiden allt kraftigare kvantitativ begränsning av utsläpp från anläggningar inom energi- och vissa industrisektorer, vilkas utsläpp svarar mot nästan hälften av unionens totala utsläpp. inkluderas flyget i handelssystemet. Auktionering av utsläppsrätter är huvudregeln för till- delning efter 2012. har valt att föra en ambitiös klimatpolitik som innebär att natio- nella utsläppsbegränsande åtgärder kombineras med ett internationellt engagemang och en satsning på att utveckla Kyotoprotokollets alla delar. En del i denna politik är miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan vari det slås fast en långsiktig ambition att begränsa utsläppen samt en utvecklingsbana genom de nationella delmålen om att minska utsläppen till perioden 20082012 och i den s.k. icke-handlande sektorn till 2020 jämfört med . Fortsatta begränsningar av utsläppen i kommer att krävas i alla samhällssektorer. En betydande potential att minska utsläppen finns i transport- och bostadssektorerna. Utsläppen från transportsektorn har uppvisat en ökande trend. Den ökade inblandningen av etanol i bensin och miljöbilspremien har dämpat denna effekt liksom nedgången i ekonomin. Vi har i proposi- tionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/ 09:162) presenterat en handlingsplan för omställningen till en fordons- flotta oberoende av fossila bränslen. bör ha en for- donsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Betydande insatser krävs såväl nationellt som internationellt. och farkoster behöver öka, fossila bränslen behöver ersättas med förny- bara drivmedel och energibärare, de olika transportslagen bör utnyttjas och samordnas effektivare samt kollektivresandet stimuleras. Det måste också vara attraktivt för resenärer och transportköpare att i större ut- sträckning välja klimateffektiva alternativ. Utsläppen från bebyggelsen har, till skillnad från transportsektorn, minskat betydligt. Denna positiva trend bör förstärkas, bl.a. genom en satsning på energieffektivisering i bebyggelsen. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas till 2020. På energiom- rådet är ambitionen att av all energi ska vara förnybar som energianvändningen ska bli effektivare till 2020. Utvecklade ekonomiska styrmedel som höjd koldioxidskatt, en ökad koldioxidrelatering av fordonskatterna, skattebefrielse från fordonsskatt för personbilar med bättre miljöegenskaper, höjda drivmedelsskatter för fossila bränslen, minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin och jord-, skogs- och vattenbruk bedöms kunna leda till minskningar med ungefär koldioxidekvivalenter. Investeringsstödet till spridning av ny energiteknik som biogas och solceller som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) beräknas tillsammans med investeringsstödet för biogas i jordbruket inom ramen för lands- bygdsprogrammet 20072013 ge ett bidrag till utsläppsminskningen på nära koldioxidekvivalenter. Dessa ingår i paketet med utvecklade ekonomiska styrmedel som aviserades i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162). Skattefrågorna beslutades av efter förslag i propositionen Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen för 20l0 (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Lagstiftningen på EU-nivå med bindande koldioxidkrav för personbilar som successivt införs tillsammans med krav på ökad andel förnybar energi i transporter samt kommande krav på lätta nyttofor- don bedöms kunna bidra med utsläppsminskningar i storleksordningen koldioxidekvivalenter . Övriga nationella åtgärder som beskrivs i klimatpropositionen beräknas sammantaget minska utsläppen med . Den resterande tredjedelen av reduktionen till 2020 beräknas göras i form av investeringar och i flexibla mekanismer såsom CDM. Sammantaget med de utsläppsminskningar som redan uppnåtts innebär detta en åtgärdsplan som motsvarar de ca som krävs för att uppnå en minskning av utsläppen till 2020. EU:s klimat- och energipaket utgör en central del av de svenska insat- serna för att begränsa utsläppen även i den s.k. icke-handlade sektorn. I avsnitt 8.3 redovisas vissa åtgärder som behövs för att uppnå miljö- kvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning. Då ett par av dessa luftföroreningar även är viktiga växthusgaser kompletterar de för- slagen insatserna inom klimatpolitiken. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finansie- ras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. övrigt av ovan nämnda insatser har behandlats i propositionerna En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat och Energi (prop. 2008/09:162 och prop. 2008/09:163). Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet luft att luften är så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Bakgrunden redovisades i kapitel 7 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 38 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt sex delmål om halterna av svaveldioxid, kvävedioxid, marknära ozon, partiklar och flyktiga organiska ämnen samt om utsläpp av flyktiga organiska ämnen (prop. 2004/05:150 s. 36 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 8.1Precisering av miljökvalitetsmålet luft Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet luft innebär att halterna av luftföroreningar inte överskrider lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål. Riktvärdena sätts med hänsyn till personer med överkänslighet och astma. Riktvärdena är att halten av: bensen inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, bens(a)pyren inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, butadien inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, formaldehyd inte överstiger per kubikmeter luft be- räknat som ett timmedelvärde, partiklar (PM10) inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde och per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde, sot inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde, marknära ozon inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett åttatimmarsmedelvärde, per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde och per kubikmeter luft beräknat som ett AOT40-värde till och med september, kvävedioxid inte överstiger per kubikmeter luft be- räknat som ett årsmedelvärde och per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde (98-percentil), och svaveldioxid inte överstiger per kubikmeter luft be- räknat som ett årsmedelvärde. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i ser ett behov av ett målvärde för skador på material. dömer att förslagen till riktvärden för vilka halter som inte bör överskri- das är relevanta med tanke på ramdirektivet för utomhusluft och möjlig- gör skydd för människors hälsa och miljön. förslag att ta bort tidsmålet för miljökvalitetsmålet är oacceptabelt ur hälsosynpunkt. kommun anser att hälsoproblem med små partiklar bör utredas ytterligare och även hur korttidsexponeringar påverkar känsliga grupper. och Världsnaturfonden WWF delar inte syn att underlaget är otillräckligt för att kunna föreslå en precisering för PM2.5. WHO:s senaste riktlinjer bör kunna användas. beskriver frågan om hälsoproblem med partiklar i utomhusluft och påtalar att problem för känsliga personer finns även vid halter under miljökvalitetsnormen för partiklar (PM10). för PM10 bör i stort sett halveras, vilket kräver att problemet med väg- damm tas på större allvar. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet luft framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 38). Kunskapsutvecklingen inom området motiverar enligt endast begränsade förändringar av bedömningen av målets innebörd. Vi delar den uppfattningen. En förändring gäller svaveldioxid där delmålet är uppnått och halterna i luften i nu är lägre än en lågrisknivå som inte bör överskridas (se delmål 1 om svaveldioxid). Lågrisknivån bör införas som en del av preciseringen. Även för kvävedioxid är det möjligt att ange en lågrisknivå.