prop · GX03213 · 2010-05-18 00:00:00 — Likaledes bör en vallodling som kan beviljas ersättning inom insatsen Extensiv vallodling för miljön och det öppna odlingslandskapet och att sköta våtmarkerna som är en delinsats inom insatsen Biologisk mångfald och kulturmiljöer i betesmarker, slåtterängar och våtmarker ge positiva miljöfördelar i form av minskade växtnäringsförluster. För dessa ersättningsformer har ersättningsnivåerna höjts då netto- kostnaderna för att genomföra miljötjänsterna har ökat sedan pro- grammets start. Den nu införda ersättningen till vall inom delinsatsen Certifierad ekologisk produktion borde också kunna ge ett mindre bidrag. 4) Anläggning och restaurering våtmarker För att underlätta anläggningen och restaureringen av våtmarker har förutsättningarna för stödet revideras på några punkter. Revideringarna innebär att hela kostnaden kan ersättas vid större anläggnings- och restaureringsprojekt, och att även om en anläggning inte kan genomföras kan kostnaderna för projekteringen ersättas. Ändringarna bör kunna öka anläggnings- och restaureringstakten så att målet om kan uppnås . 5) Anläggning av dammar för fosforavskiljning Försök som gjorts i bl.a. har visat att i särskilt utformade dammar kan fosforföreningar som förloras från åkermarken avskiljas från det avrinnande vattnet. Därmed motverkas en uttransport och belastningen på havet minskar. För att pröva denna typ av dammar under svenska förhållanden i en något större skala har en ny delinsats införts under insatsen Regionalt prioriterade ersättningar. Målet är att fosforavskiljande dammar ska anläggas . Delinsatsen innebär att en brukare kan beviljas stöd för de kostnader som är förknippade med anläggningen. 6) Anläggning av reglerbar dränering En ersättning vid investering i reglerbar dränering har också införts som en ny delinsats under insatsen Regionalt prioriterade ersättningar. Genom att kunna höja grundvattennivå kan ett minskat utläckage från åkermarken åstadkommas. Metoden är ganska oprövad i för att åstadkomma lägre växtnäringsförluster. Vissa erfarenheter finns dock i bl.a. där metoden ingår som en åtgärd i deras landsbygds- program 20072013. För perioden 20102013 är målet att reglerbar dränering ska genomföras . 4.4.3 Effektiv miljötillsyn i jordbruket Tillsyn och egenkontroll är viktiga delar i miljöarbetet och är ett verktyg för att begränsa jordbrukets belastning på havet av övergödande ämnen. En effektiv tillämpning av krävs för att nå mål och Lantbrukaren behöver ha gedigna kunskaper för att kunna bedriva sin verksamhet både utifrån ett ekonomiskt och miljömässigt Brukaren ska vidta åtgärder som behövs för att uppfylla bestämmelser så att en god miljö och människors Egenkontrollen är därför ett viktigt verktyg för Den tillsyn som myndigheterna bedriver ska säkerställa att ändamålet med nås. Tillsynen kan både ske i kontrollerande syfte men även för att stödja lantbrukarna och underlätta arbetet med har tillsammans med länsstyrelserna ansvar för att vägleda tillsynsmyndigheterna i deras arbete. Ändamålet med flera av de bestämmelser som har utfärdats med stöd av och de bestämmelser som införts från och med 2010 är att minska växtnäringsförlusterna från jordbruket. Delar av Skr. 2009/10:213 dessa bestämmelser kan rent praktiskt vara svåra att kontrollera vad gäller den direkta efterlevnaden, eftersom det kräver att kontrollen görs precis när åtgärden vidtas. Tillsynen kan därför behöva inriktas mot lantbrukarnas egenkontroll och förutsättningar att uppfylla olika bestämmelser. Enligt en studie som IVL har genomfört på uppdrag av bör tillsynen inriktas så att den förstärker kunskapen om miljölagstiftningen i stället för att vara enbart kontrolle- rande. Vi instämmer i vad som framkommit av IVL:s studie, men anser att det också är angeläget att informationsinsatser och kompetens- utveckling om åtgärder för att förbättra miljön samordnas med tillsynen så att dessa aktiviteter kan förstärka varandra. Detta innebär att tillsynen behöver anpassas för att stärka jordbrukarnas egenkontroll och de insatser som görs för att öka miljönyttan och minska jordbrukets belastning på havet. Vi avser därför att ge i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter, kommuner och organisationer analysera och genomföra särskilda insatser för att stärka och effektivisera tillsynen och egenkontrollen samt öka samordningen med rådgivningen. Detta så att dessa aktiviteter tydligare verkar mot samma mål och kan bidra till förenklingar för lantbrukarna. Lämpliga insatser bör genom- föras så att en effektivare tillsyn och egenkontroll erhålls. 4.4.4Ytterligare möjligheter att minska utsläppen från jordbruket Regeringens bedömning: Det finns framöver behov av fler åtgärder för att minska utsläppen från jordbruket. Exempelvis bör det finnas möjligheter att i samband med halvtidsutvärderingen av landsbygds- programmet prioritera särskilda åtgärder för att minska övergödningen och utsläppen av kväve och fosfor till haven. Tillsammans med de beslutade åtgärderna bör utsläppen från jordbruket kunna minska med 3 kväve och ca fosfor. Detta kommer att bidra till att förutsättningarna finns 2016 enligt Helcoms aktionsplan så att en god miljöstatus ska kunna uppnås 2021. Utgångspunkten vid val och utformning av åtgärder bör vara kostnadseffektivitet. Skälen för regeringens bedömning: ska en utvärdering göras av landsbygdsprogrammet. därför i uppdrag att genomföra halvtidsutvärderingen av det svenska landsbygdsprogrammet för perioden 20072013. ska slutrapportera sitt uppdrag till regeringen . delrapportering om hur arbetet fortskrider ska avlämnas i Därefter ska regeringen överlämna utvärderings- rapporten till före utgången av 2010. Flera av de frågeställningar som ska besvaras av utvärderaren finns angivna i riktlinjer utfärdade med stöd av EU:s landsbygdsförordning. Andra frågeställningar som ska belysas är av mer nationell karaktär. Bland annat ska utvärderaren i sin analys ta hänsyn till åtgärds- programmen enligt ramdirektivet för vatten och beakta miljömålsrådets fördjupade utvärdering av de nationella miljökvalitetsmålen. Utvärdera- ren har också att granska hur de finansiella resurserna använts och om det skett på ett effektivt sätt och om uppställda mål nås. Utifrån sina slutsatser ska utvärderaren även rekommendera vilka ändringar som bör göras inom pågående programperiod och vilka som bör göras på . I arbetet ingår också att utbyta erfarenheter med halvtids- utvärderarna i EU-länderna runt som har bäring på arbetet inom Helcoms aktionsplanen för . Vi kommer noggrant att överväga vad som framkommer i halvtids- utvärderingen. Särskilt gäller det de rekommendationer som utvärderaren anser behöver göras för att de finansiella resurserna ska utnyttjas på ett effektivare sätt och för att målen ska kunna nås. Ändringarna i landsbygdsprogrammet bör kunna genomföras . Insatser för att minska jordbrukets närsaltsbelastning på haven kommer då att ha hög prioritet och kan därmed bidra till att vi uppfyller åtagande i Helcoms aktionsplan. Utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en viktig grund för att och andra länder kring kan uppfylla sina åtaganden enligt Helcoms aktionsplan så att förutsättningarna finns 2016 så att en god miljöstatus ska kunna uppnås 2021. Utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en viktig grund för att och andra länder kring kan uppfylla sina åtaganden enligt Helcoms aktionsplan så att förutsättningarna finns 2016 så att en god miljöstatus ska kunna uppnås 2021. Målen kan inte nås om åtgärder ensidigt genomförs av ett land. Det svenska jordbruket ligger långt framme och genomför redan kraftfulla åtgärder vilket innebär att andra länders jordbruk måste genomföra åtgärder som motsvarar de utsläppsminskningar som respektive land åtagit sig. Att alla länder uppfyller sina åtaganden enligt Helcoms aktionsplan är också en förutsättning för att lika konkurrensvillkor ska råda mellan jordbruk i länderna runt . Vi bedömer att jordbruket genom de beslutade åtgärderna som re- dovisas i avsnitt 4.4.2 samt ytterligare frivilliga åtgärder bör kunna minska utsläppen med 3 kväve och ca fosfor till havet. Detta kommer att bidra till att förutsättningarna finns 2016 enligt Helcoms aktionsplan så att en god miljöstatus ska kunna uppnås 2021. Utgångspunkten vid val och utformning av åtgärder bör vara kostnads- effektivitet. Åtgärder som lyfts fram i har översiktligt uppskattats ha goda möjligheter att genom frivilliga insatser minska kväveutsläppen till havet. Även utsläppen av fosfor torde med dessa åtgärder kunna reduceras till den nivå som eftersträvas av . Åtgärder som lyfts fram och som kan vara aktuella är: -ökad fånggrödeodling, -ökad areal skyddszon, -ökad areal reglerbar dränering och -förstärkta satsningar på biogas. Dessutom torde satsningar på kompetensutveckling och miljö- investeringar väsentligt kunna förstärka verkningsgraden av åtgärderna. Det angeläget att de frivilliga åtgärderna utformas på sådant sätt att kostnadseffektivitet uppnås. Inför Helcoms ministermöte , som är en kontrollstation, ska en utvärdering av effektiviteten av de nationella åtgärdsprogrammen som överlämnats 2010 genomföras. Syftet med utvärderingen är att se om ytterligare åtgärder krävs. Det ska ges tillräcklig flexibilitet för länderna att välja kostnadseffektiva åtgärder för att nå reduktionsmålen. 4.4.5Samarbete runt för att minska belastningen från jordbruket Förutom ovannämnda satsningar ingår inom ramen för återföringen av skattemedel från handelsgödselskatten även stöd till grannlandssamverkansprojektet som drivs av tillsammans med representanter från andra länder och organisationer. Projektet har sin upprinnelse i högnivåmötet inom Östersjöstaternas råd (, ) som hölls i . Fokus för projektet är miljörådgivning som styrmedel för att begränsa utsläppen av växtnäring från jordbruket. Inom ramen för projektet anordnades i , , en konferens med temat A greener agriculture for a bluer Baltic Sea. Under konferensen diskuterades bl.a. ländernas miljörådgivning och åtgärder i landsbygdsprogrammen för perioden 20072013, men också innovativa tekniker och åtgärder och nya Östersjöinitiativ. var också startpunkten för interreg-projektet . Ett övergripande syfte med Baltic är att stödja genomförandet av Helcoms aktionsplan för genom att minska miljöbelast- ningen från jordbruket. Ändamålet med projektet är bl.a. att stärka samarbetet transnationellt och mellan olika sektorer, att öka invester- ingstakten i lösningar som bygger på bästa möjliga teknik, att bidra till en harmonisering av metoder för miljöövervakning och resultatanalys och att öka kännedomen om nya lösningar. Baltic ska genomföras i ett internationellt partnerskap med institutioner, intresseorganisationer och myndigheter i Östersjönländerna. Från svensk sida deltar bl.a. , och . Vi stödjer projektet bl.a. genom att bidra med finansi- ella medel. Förutom dessa samarbetsprojekt ser vi mycket positivt på att Lant- brukarnas tillsammans med en rad andra jordbruks- organisationer i länderna runt vill åta sig att genomföra ett omfattande projekt, Putting best practices in agriculture into work, som har pekats som ett s.k. flagskeppssprojekt under det första aktivitets- området inom ramen för för . Syftet med detta projekt är att öka medvetenheten och kompetensen bland jord- brukarna runt och därmed begränsa miljöpåverkan, som konkurrenskraften bibehålls och stärks. Projektet har redan vunnit stort intresse och anses vara särskilt värdefullt då det är ett av få projekt inom ramen för för där en sektor inom näringslivet vill driva ett projekt. Den mellanstatliga fond, inom Nordiska Investeringsbanken (NIB) och det Nordiska Miljö- finansieringsbolaget (NEFCO), som vi finansierat med 90 miljoner Skr. 2009/, kommer att bidra med finansiering till demonstrations- anläggningar m.m. inom projektet. Inom ramen för för utvecklas nu också ett närmare samarbete mellan de olika nationella landsbygdsnätverk som har bildats för att samla nationella aktörer med syfte att genomföra ländernas landsbygdsprogram på ett effektivt sätt. Utgångspunkten för samarbetet är flaggskeppsprojektetet Sustainable rural development under aktivitetsområde 9. Det svenska landsbygdsnätverket är till- sammans med projektkoordinatorer. Vi ser mycket positivt på de initiativ och projekt som bedrivs för att på olika sätt bidra till ett ökat samarbete och utbyte av kunskaper och erfarenheter mellan länder, näringen och frivilliga organisationer runt . Ett utökat samarbete och erfarenhetsutbyte bör kunna ge en rad positiva effekter för genomförandet av de åtagande som medlemsländerna gjort inom ramen för Helcoms aktionsplan för och därmed medverka till lägre närsaltsbelastning på Öster- sjön. Regeringens bedömning: Förbud mot fosfater i maskindiskmedel för enskilt bruk har beslutats att införas fr.o.m. . Förbudet innebär att belastningen till havet minskar med , varav till egentliga . Skälen för regeringens bedömning: infördes ett förbud mot fosfater i tvättmedel i , vilket beräknas medföra att belast- ningen till havet minskar med motsvarande fosfor , varav till egentliga . Vi har gått vidare med att förbudet även ska gälla maskindiskmedel för enskilt bruk. Förbudet ska gälla från med . Förbudet innebär att belastningen till havet minskar med ytterligare , varav till egentliga . Genom det genomförda förbudet för tvättmedel har uppfyllt Helcoms rekommendation i aktionsplanen om att ersätta fosfater i tvättmedel till 2012. 4.4.7Tillämpning av lagstiftning för enskilda avlopp Regeringens bedömning: Tillämpning av gällande lagstiftning för enskilda avlopp är en viktig åtgärd för minska utsläppen av fosfor- föreningar till såväl havet som till sjöar och vattendrag. Genom åtgärdandet av enskilda avlopp kan belastningen till havet minska med motsvarande ca kväve och fosfor. Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande lagstiftning ska alla enskilda avlopp ha längre gående rening än slamavskiljare. allmänna råd som har tagit fram med rekommen- dationer till kommuner ska enskilda avlopp i områden med normal skyddsnivå ha rening på för fosforföreningar. I områden Skr. 2009/10:213 med hög skyddsnivå ska de enskilda avloppen ha en rening på minst 90 procent för fosfor och för kväveföreningar. Om samtliga enskilda avlopp åtgärdas i enlighet med lagstiftningen och exempelvis installerar en ny slamavskiljare och en markbädd beräknas belastningen av kväveföreningar till havet minska med motsvarande kväve och av fosforföreningar med ca fosfor . Kustnära anlägg- ningar med ringa retention och med den sämsta standarden bör kunna åtgärdas upp till fosforrening, vilket motsvarar hög skyddsnivå. åtgärdsprogram bör kunna användas som underlag för denna bedömning men programmen behöver utvecklas för att kunna ge det stödet. Vi beslutade att vattenmyndigheterna ska upprätta delåtgärdsprogram när vi bedömde om programmens innehåll behövde prövas. Om åtgärder för att nå fosforreduktion genomförs för de enskilda avlopp med enbart slam- avskiljare, har beräkningar genomförts som visar att utsläppen av fosforföreningar till havet skulle minska med motsvarande ca fosfor . Det s.k. ROT-avdraget bör ha positiv betydelse för genomförandet. Genom en effektiv tillämpning lagstiftningen för enskilda avlopp bedömer vi att kommer uppfylla Helcoms rekommendation i aktionsplanen om att förbättra reningen av enskilda avlopp. 4.4.8Minskade utsläpp från industrin analys visar att genom fortsatt kontinuerliga för- bättringar och kompletterande rening på några anläggningar inom skogsindustrin kan utsläppen till havet av kväve- och fosforföreningar minskas med motsvarande ca kväve och fosfor . Det finns även en liten potential att minska utsläppen från järn- och stål- industrin. För att få till stånd ytterligare åtgärder krävs omprövning av gällande tillstånd. Genom tidigare åtgärder i industrin samt fortsatta kontinuerliga förbättringar bedöms uppfylla åtagande i Helcoms aktionsplan om att minska närsaltsutsläppen från industrin. 4.4.9Minskat läckage från skogsbruket Frågan om hur olika skogsbruksåtgärder påverkar utlakningen av fosfor och kväveföreningar från skogsmarken och vilken effekt olika mot- åtgärder har för att minska denna utlakning är komplex. Föryngrings- avverkning bedöms vara den skogsbruksåtgärd som ger upphov till störst utlakning, främst av kväve. Också kvävegödsling kan leda till något förhöjd utlakning. Trädbevuxna skyddszoner mot vatten Skyddszoner med träd eller buskar mot vatten kan minska läckaget av näringsämnen, främst kväveföreningar från skogsmarken till vatten. lämna ekologiskt funktionella kantzoner ger en rad positiva effekter på Skr. 2009/10:213 såväl sötvattenmiljön som livsmiljön i själva kantzonen. genomförs därför åtgärder genom lagstiftning, informations- och rådgivningsinsatser och utbildning. Genom ökad rådgivning skulle andelen ändamålsenliga skyddszoner kunna öka och leda till minskad kvävutlakning. Trädbevuxna skyddszoner motverkar med största sannolikhet även fosforutlakningen. De insatser som görs inom skogs- sektorn med hänsyn till sötvattenmiljöerna har i förlängningen även betydelse för havsmiljön. Det är dock osäkert hur stor nyttan för havsmiljön är av dessa insatser. Sambanden mellan å ena sidan skydds- zonens bredd, markförhållanden, lutning, vegetationssammansättning m.m. och å andra sidan transport av näringsämnen från mark till vatten är komplexa och det finns behov av ytterligare forskning inom detta område. I de mätprogram som finns för vattendrag saknas koppling till vad som har skett i skogen uppströms. Genom att inkludera skogsvatten i miljöövervakningen kan kunskapen om skogsbrukets generella påverkan på vattenkvaliteten öka tillsammans med kunskapen om hur effektiva olika hänsynsåtgärder är för att minska kväveutlakningen. En osäker- hetsfaktor är även hur stor del av det utlakade kvävet som försvinner innan det riskerar att nå ända fram till haven, dvs. hur stor kväve- retentionen är. Det är troligt att insatser i kustnära områden har störst effekt. Som en följd av av propositionen En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108) gav vi ett uppdrag att bl.a. bedöma hur skogsbruket påverkas av och kan bidra till genomförandet av ramdirektivet för vatten, där en möjlig åtgärd är att arbeta med skydds- zoner. Uppdraget redovisades till regeringen och beredning sker i . Vår bedömning är att resultatet av uppdraget kommer att vara av betydelse för såväl sötvattenmiljöer som för havsmiljön. Vi bedömer att tillämpandet av ändamålsenliga skyddzoner är ett sätt att uppfylla åtagandet i Helcoms aktionsplan om att minska skogsbrukets påverkan på övergödningen. 4.4.10Åtgärder inom vattenmyndigheternas åtgärdsprogram Regeringens bedömning: De åtgärder som avses genomföras inom ramen för vattenmyndigheternas åtgärdsprogram kommer att vara av väsentlig betydelse för att uppnå mål och åtaganden och det finns betydande möjligheter till synergieffekter i arbetet mot över- gödningen. Genomförandet av åtgärdsprogrammen förväntas minska belastningen till havet så att det motsvarar ca kväve och ca fosfor. Skälen för regeringens bedömning: Vattenmyndigheterna har i sina miljöproblemsanalyser konstaterat att det krävs ett omfattande och brett åtgärdsarbete för att minska övergödningen och att följa miljö- I vattenmyndigheternas åtgärdsprogram förs det fram att arbetet behöver utvecklas genom övergripande nationella styrmedels- åtgärder för att myndigheter och kommuner ska kunna vidta åtgärder på vattenförekomstnivå, men även direkta åtgärder kopplade till vissa vattenförekomster eller sakområden efterfrågas. Vattenmyndigheterna påpekar vidare i sina åtgärdsprogram att ett viktigt steg i åtgärdsarbetet är att utveckla det kunskapsunderlag som behövs för att vidta de mer specifika åtgärderna för olika vatten- förekomster. Vattenmyndigheterna menar att kunskapsunderlaget inte är tillräckligt för att ange mer preciserade åtgärder för varje vatten- förekomst, vilket behöver basera sig på bättre underlag om påverkan och påverkanskällor, åtgärdsbehov och vilken åtgärd som kan ge bäst effekt för varje vattenförekomst. är uppbyggd i 6-årscykler som följer s.k. adaptiv förvaltning. Det innebär en kontinuerlig process där metoder och mål anpassas efter nya kunskaper, t.ex. förbättrad kartläggning, uppmätta effekter av genomförda åtgärder och förbättrade bedömningsgrunder. Omfattningen av åtgärder, vilka åtgärder som kommer att behöva vidtas och lokalisering av dessa kan alltså till vissa delar behöva omprövas när nya kunskaper framkommer. Detta fortsatta arbete för ett framtida mer lokalt anpassat arbete mot övergödningen. I det kommande åtgärdsarbetet för att följa miljökvalitetsnormerna behöver ansvariga myndigheter och kommuner utveckla handlingsplaner på lokal och regional nivå i samverkan med vattenmyndigheterna/länsstyrelserna samt andra befintliga organisationer och avnämare. Vattenmyndigheterna har bl.a. i sina åtgärdsprogram bedömt att och länsstyrelserna behöver rikta miljörådgivningen till företag inom områden med vattenförekomster som inte uppnår eller riskerar att inte nå uppnå god ekologisk och/eller kemisk status. Detta är något som har påbörjats bl.a. med hjälp av de finansiella medel som tillförts åtgärden kompetensutveckling och särskilt projektet näringen inom ramen för landsbygdsprogrammet 20072013. Fyra av de fem vattenmyndigheterna har bedömt att bör ta fram underlag för att utveckla föreskrifter eller andra styrmedel med syftet att minska sektorns inverkan i områden med vatten- förekomster som inte uppnår eller riskerar att inte nå uppnå god ekologisk och/eller kemisk status. Vi bedömer att ett sådan arbete behöver samordnas med den långsikta utformningen av den gemen- samma jordbrukspolitiken och budgetramen för perioden . Vi konstaterar att de åtgärder som exemplifieras i åtgärdsprogrammen i många delar överensstämmer med de åtgärder som vi redovisar i denna skrivelse. Vi ser därför stora möjligheter till synergieffekter i arbetet. Många av åtgärderna i åtgärdsprogrammen riktar sig mot övergödning i sjöar och vattendrag. Dessa åtgärder kan ofta ge positiva effekter på övergödningen i nedströms belägna kustområden. Åtgärdsprogrammen innehåller åtgärder som beräknas minska belastningen till egentliga med mostsvarande ca fosfor . Kväveåtgärder har inte kvantifierats separat i åtgärdsprogrammen, utan enbart som en bieffekt av åtgärder mot fosforutsläpp. De kommer därför i realiteten att vara betydligt mer omfattande. Som bieffekt till åtgärderna för minskad fosforbelastning beräknas belastningen av kväveföreningar till havet att minska med motsvarande kväve . Åtgärdsprogrammen är av mer generell karaktär och många åtgärder kan sammanfalla med andra åtgärder som redovisas i denna skrivelse. Detta göra att det finns en risk Skr. 2009/10:213 att minskningsuppskattningarna delvis kan räknas dubbelt. Genom att åtgärdsprogrammen är fastställda bedöms kunna uppfylla åtagandet i Helcoms aktionsplan om att fastställa och om tillämpligt inkludera nödvändiga och lämpliga åtgärder i nationella program/förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt EU:s ramdirektiv om vatten. 4.5Kommer åtaganden i Helcoms aktionsplan att uppfyllas? 4.5.1Sveriges åtagande att minska kväve- och fosforföreningar Regeringens bedömning: Belastningen av kväve- och fosforföreningar har minskat kraftigt och kommer att fortsätta att minska betydligt. Genom denna positiva trend, ytterligare insatser och det framtida åtgärdsarbetet bör förutsättningarna för att uppfylla det svenska åtagandet för fosfor och kväve finnas till 2016. Utvecklingen bör noga följas för att ha beredskap för att genomföra eventuella ändringar i åtgärds- plan. Utvärderingen av åtgärdsplanerna vid och omräkningen av de preliminära bördefördelningarna utgör en grund för eventuell ändringar och förstärkningar av åtgärdsplanen. Skälen för regeringens bedömning: I har belastningen av kväve- och fosforföreningar minskat betydligt under en lång rad av år.