prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Utbildning i fritidshem ska erbjudas även i andra fall till elever om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin ut- veckling i form av utbildning i fritidshem. Från och med höstterminen det år då eleven fyller ska öppen fritidsverksamhet få erbjudas i stället för fritidshem om eleven inte på grund av fysiska, psykiska eller andra skäl är i behov av sådant särskilt stöd i sin utveckling som endast kan erbjudas i fritidshem. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och anser att alla elever ska erbjudas fritidshem, oberoende av föräldrarnas förvärvs- arbete eller familjens situation i övrigt. Enligt är detta viktigt ur ett likvärdighets- och rättviseperspektiv och också viktigt att det finns en kontinuitet i verksamheten oavsett om föräldrarna blir för- äldralediga eller arbetslösa. ser positivt på att elever ska erbjudas fritidshem . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår, i likhet med det som gäller , att elever i förskoleklassen, , grundsär- skolan, specialskolan, sameskolan samt i särskilda utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras, ska erbjudas fritidshem den del av dagen då de inte är i skolan och under lov. Fritidshem ska erbjudas i den omfatt- ning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Fritidshem ska erbjudas t.o.m. vårterminen det år eleverna fyller . För elever fr.o.m. höstterminen det år de fyller kan i stället för fritidshem öppen fritidsverksamhet erbjudas, se vidareavsnitt 29. Det är viktigt att huvudmannen tar sitt ansvar för att även den öppna fritids- verksamheten uppfyller de kvalitetskrav som det är rimligt att ställa på pedagogisk verksamhet för barn. I nuvarande skollag regleras kommunernas skyldighet att tillhandahålla fritidshem för barn som har ett eget behov och för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i olika bestämmelser. Regeringen anser att både berörda elevers situation och kommuners eller andra huvudmäns handläggning skulle bli otydlig om samlingsbegreppet eget behov i lagen användes för båda elevgrupperna. Regeringen föreslår därför att dagens reglering ska behållas när det gäller elevers eget behov av fritidshem men med ett förtydligande som innebär att eleven ska ha ett behov i relation till sin omgivning, d.v.s. på grund av familjens situation i övrigt. Som exempel på vad som kan utgöra en elevs eget behov av fritidshem kan nämnas elever med ett annat modersmål än svenska eller elever i glesbygd. Ett annat exempel är elever vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller har en funktionsnedsätt- ning som begränsar elevens fysiska eller psykiska utveckling. Även elever vars föräldrar är långtidssjukskrivna, sjuk- eller förtidspensione- rade, fullgör värnpliktstjänstgöring eller är intagna på behandlingshem eller kriminalvårdsanstalt kan räknas in i gruppen. Elever som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling kan vara elever med funktionsnedsättning av olika svårig- hetsgrad. Dessa elevers rätt gäller inte enbart tillgång till fritidshem utan även en verksamhet av sådan kvalitet att eleven får sitt behov av särskilt stöd tillgodosett. Det är viktigt att inte försämra situationen för elever och deras familjer jämfört med . Lagstiftningen behöver beakta elever som har behov av särskilt stöd. En del av dessa elever har funk- tionsnedsättningar av olika svårighetsgrad och bestämmelsen blir därför också en del av handikappolitiken. De allmänna föreskrifterna om särskilt stöd gäller även fritidshemmet (se vidare avsnitt 7.2). Detta förutsätter samarbete mellan fritidshemmet och skolan, när behovet av särskilt stöd utreds i någon av verksam- heterna, så att samtliga omständigheter för eleven beaktas och gäller även Prop. 2009/10:165 om skola och fritidshem har olika huvudmän. 18.6Huvudmannens respektive hemkommunens ansvar Regeringens förslag: Varje kommun ska erbjuda fritidshem för elever i kommunens förskoleklass, grundskola och grundsärskola. Staten ska erbjuda fritidshem för elever i specialskolan och same- skolan. Fristående skolor ska få erbjuda fritidshem för elever i sin skola. I de fall en fristående skola inte erbjuder fritidshem ska elevens hemkommun erbjuda fritidshem. För elever i särskilda utbildnings- former i vilka skolplikt får fullgöras ska hemkommunen ha mot- svarande skyldigheter. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker i huvudsak förslaget, men menar att skälig hänsyn bör tas till vårdnadshavarens önskemål. Ett antal remissinstanser, bl.a. , , och kommuner samt och anser att även fristående skolor ska vara skyldiga att erbjuda fritidshem, bl.a. mot bak- grund av att lika villkor ska gälla för skolor med offentlig och fristående huvudman. Enligt Kommuner och Landsting är det problema- tiskt att ansvaret att erbjuda fritidshem ankommer på lägeskommunen, snarare än hemkommunen, och att detta kan skapa oklarhet kring huru- vida hemkommunen är skyldig att betala ersättning till annan kommun för verksamhet som hemkommunen inte själv erbjuder. kommun anser att fristående fritidshem utan koppling till skolverksamhet inte ska kunna bedrivas över huvud taget. kommun välkomnar att fritidshemmets öppettider inte regleras i lag. Skälen för regeringens förslag: Genom att godkände vad regeringen föreslagit i propositionen Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115) överflytta- des ansvaret för erbjudande av fritidsverksamhet från den kommun där barnet stadigvarande vistas till barnets hemkommun, dvs. den kommun där barnet är folkbokfört. Eftersom fritidshemmet ska komplettera och samverka med utbild- ningen i skolan bör fritidshem anordnas för elever i alla skolor. Regeringen anser därför att det är naturligt att huvudmannen för den utbildning som fritidshemmet ska komplettera, förskoleklassen och skolan, erbjuder fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild. Detta är också fallet i de allra flesta fristående skolor . In- tegrationstanken talar också för att fritidshem bör erbjudas vid eller i nära anslutning till den skola där eleven går. Även när en elev tas emot i en annan kommuns skola på grund av särskilda skäl och föräldrarna önskar det, ska mottagandet också omfatta fritidshem. Det kan dock föra för långt att kräva att varje fristående skola ska an- ordna fritidshem. För höga krav kan då komma att ställas på exempelvis mindre fristående skolor. En fristående skola som inte anordnar fritids- hem kan också samverka med en annan skola med eller en- Prop. 2009/10:165 skild huvudman, eller ett fritidshem med enskild huvudman om att er- bjuda fritidshemsplats till den friståendes skolans elever. Föräldrars och elevers önskemål om var eleven ska gå i fritidshem är dock alltid viktiga att beakta. Av ovanstående skäl föreslår regeringen att bestämmelserna ändras så att det enligt huvudregeln blir den kommun där eleven går i förskole- klass, grundskola eller grundsärskola som blir ansvarig för att erbjuda fritidshem. Staten ska erbjuda fritidshem för elever i specialskolan och sameskolan. Staten får därmed ett utvidgat ansvar genom denna skyldig- het. Huvudmän för fristående skolor kan erbjuda fritidshem till sina elever men får ingen skyldighet att göra det. En konsekvens av detta är att hemkommunen fortfarande har ett ansvar för att erbjuda fritidshem för elever som är bosatta i kommunen men som går i fristående skolor. På samma sätt som kommer dock sannolikt det vanliga att vara att den fristående skolan erbjuder fritidshem till sina elever. Det finns också alltid möjlighet för föräldrar och elever att välja ett fritidshem med en- skild huvudman som inte ingår i en skolenhet, när sådana finns att tillgå. För elever i internationella skolor där skolplikt kan fullgöras, ska hem- kommunen även framöver ansvara för att erbjuda fritidshem. Kommunen får i dessa fall överlåta uppgiften på huvudmannen och avtal kan tecknas med elevens hemkommun. Dagens lagstiftning anger att plats i fritidshem ska erbjudas utan oskä- ligt dröjsmål. I praktiken har dock plats erbjudits så snart behov har upp- kommit. När huvudregeln enligt regeringens förslag blir att huvud- mannen för den skolenhet eleven valt erbjuder fritidshem är det naturligt att plats också erbjuds så snart det framkommit att det finns sådant be- hov. Detsamma bör vara utgångspunkten även i de fall en elev i en fristå- ende skola behöver erbjudas fritidshem av hemkommunen. Väntetiden i dessa fall bör aldrig överstiga det som anses följa av dagens praxis, näm- ligen efter ansökan. Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan I detta avsnitt behandlas allmänna bestämmelser om gymnasieskolan, sådana som är gemensamma för all utbildning i gymnasieskolan. Bestämmelser om utbildning på nationella program i gymnasieskolan behandlas i avsnitt 20 och bestämmelser om utbildning på introduktions- program i avsnitt 21. I huvudsak avser redogörelsen i detta och närmast följande kapitel de bestämmelser som regeringen föreslog i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) och som riks- dagen beslutat om (bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). bär riksdagsbeslutet införande av ett nytt utbud av nationella program, nya behörighetsregler till högskoleförberedande program samt införande av gymnasieexamen och gymnasial lärlingsutbildning. syftar till att öka kvaliteten i gymnasieskolan och till att göra eleverna bättre rustade för vidare studier eller yrkesarbete. skollagen trädde i kraft . remitterades departementspromemorian Sär- Prop. 2009/10:165 skilda program och behörighet till yrkesprogram (dnr U2009/5552/G). Promemorians förslag till behörighetskrav till gymnasieskolans yrkes- program har inarbetats i den nya skollagen och återfinns i 16 kapitlet i den nya skollagen. Promemorians förslag till bestämmelser om de sär- skilda program (nu benämnda introduktionsprogram) som avses ersätta dagens individuella program återfinns, efter viss bearbetning i 17 kapitlet i den nya skollagen (avsnitt 21). 19.1Huvudprinciperna för gymnasieskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Vad beslutat om med anledning av regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymna- sieskolan bör överföras och anpassas till den nya skollagen. Vissa be- stämmelser bör flyttas från förordning till lag varvid nödvändiga omarbetningar behöver göras. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte några förslag avseende allmänna bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan i av- vaktan på beslut om en reformerad gymnasieskola. Remissinstanserna: För remissinstansernas synpunkter på förslagen i betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) se regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199). Skälen för regeringens bedömning: De förslag som tas upp i detta avsnitt syftar främst till att anpassa de av antagna bestämmel- serna om en reformerad gymnasieskola till den struktur som ska gälla för den nya skollagen. I enlighet med föreslagna grundläggande principer i denna lag riktar sig exempelvis bestämmelserna i detta lagförslag till huvudmannen för utbildningen, i stället för som i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan till styrelsen för utbildningen. Vidare innebär anpassningen till den föreslagna skollagsstrukturen, precis som för övriga skolformer, att vissa bestämmelser bör föras över från förordning till lag. Det gäller främst bestämmelser om modersmåls- undervisning, frånvarorapportering, individuella studieplaner, betyg, prövning och utvecklingssamtal. I kapitel 5 finns också bestämmelser angående disciplinära åtgärder för gymnasieskolan som bör flyttas från förordning till lag. Andra bestämmelser omarbetas. Anpassningar bör göras till kapitelstrukturen som innebär att bestämmelser som gäller alla huvudmän kommer först, följt av bestämmelser som endast rör offentliga huvudmän och slutligen de som endast rör enskilda huvudmän. Bestämmelser från kapitel 9 om fristående skolor skollag, som motsvarar gymnasieskolan bör också inarbetas i förslaget till ny skollag, med hänsyn tagen till de förändringar som beslutat om med anledning av regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. En utgångspunkt i förslaget till denna lag är att villkoren för offentliga och enskilda huvudmän bör vara lika i så hög grad som möjligt. mänhet blir därför bestämmelserna tillämpliga inte bara för offentliga Prop. 2009/10:165 skolor utan även för utbildning som anordnas av fristående huvudmän. Bestämmelserna för utbildningen i gymnasieskolan bör finnas i tre olika kapitel i den nya skollagen: ett om de allmänna bestämmelserna för gymnasieutbildning och om utbildning anpassad för elever med vissa funktionsnedsättningar (Rh-anpassad utbildning), ett om gymnasie- skolans nationella program och ett om utbildning på introduktions- program. Skälet till denna uppdelning är att regleringen av gymnasie- skolan omfattar ett stort antal bestämmelser. Uppdelningen ger en tyd- ligare struktur och främjar överskådligheten. Regeringens förslag: Gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkes- verksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att själv- ständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. Utbildningen i gymnasieskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper eleverna fått i eller i motsvarande utbild- ning. Utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag om syfte för gymnasieskolan. Remissinstanserna: För remissinstansernas synpunkter på förslagen om syfte för gymnasieskolan i betänkandet en reforme- rad gymnasieskola (SOU 2008:27), se regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199). Skälen för regeringens förslag: Den bestämmelse om gymnasie- skolans syfte som beslutade om efter förslag i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan har anpassats för att i högre utsträckning bygga vidare på syfte. Det föreslagna syftet för gymnasieskolan är tudelat och beskriver dels vad gymnasie- skolan ska ge eleverna och dels vad gymnasieskolan syftar till att bidra med i förhållande till det omgivande samhället. Utöver att ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt förbereda för ett aktivt deltagande i samhällslivet ska gymnasieskolan, liksom grund- skolan, bidra till personlig utveckling och social gemenskap. Utbild- ningen i gymnasieskolan ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sina kunskaper och som en förberedelse för kommande arbetsliv ska detta ske såväl självständigt som tillsammans med andra. Utbildningen i gymna- sieskolan ska vidare utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och som en bas för rekrytering till högskolesektorn. I dagens skollag har det tidigare saknats en bestämmelse om gymnasie- skolans syfte. Däremot anges syftet med vart och ett av gymnasieskolans I dagens läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) anges Prop. 2009/10:165 att utbildningen för ungdomar i gymnasieskolan, med den obligatoriska skolan som grund, ska fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som förberedelse för yrkesverksamhet och studier vid universitet och hög- skolor m.m. och som förberedelse för vuxenlivet som samhällsmed- borgare och ansvariga för sina egna liv. Regeringen föreslog i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan ett syfte för gymnasieskolan som utgick från det syfte som (U 2007:01) lämnade i sitt betänkande Fram- tidsvägen en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). Utredaren hade dock inte tillgång till arbetsgruppens förslag till syfte för grund- skolan. Regeringen menar att det är naturligt att syftena för de båda skol- formerna harmonierar och att den utveckling som påbörjas i fortsätter i gymnasieskolan. Utformningen av gymnasieskolans syfte avses komplettera de över- gripande mål som ska gälla för all utbildning för barn och unga enligt skollagen. Dessa beskrivs i avsnitt 5.4. Det förtjänar att understrykas att alla ungdomar i gymnasieskolan har rätt till en utbildning som syftar till en högre grad av självständighet, god förberedelse inför vuxenlivet och kompetens för studier och yrkesliv, oavsett vilken nivå de befinner sig på i sina studier. Det syfte som föreslås för gymnasieskolan omfattar naturligtvis såväl utbildning på nationella program som på introduktionsprogram. 19.3Information om utbildning på nationella program och introduktionsprogram Regeringens förslag: Varje kommun ska informera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning på introduktions- program. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag i denna del. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: En liknande bestämmelse har tidigare funnits skollag. Lydelsen har anpassats till att det inte längre finns specialutformade program i gymnasieskolan och till att studie- vägarna för elever som saknar behörighet till gymnasieskolans nationella program i den nya skollagen föreslås benämnas introduktionsprogram. Varje kommun är skyldig att informera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram. Den information som kommuner lämnar och naturligtvis även sådan informa- tion som enskilda huvudmän lämnar om sin utbildning, bör vara saklig. I en situation där elevunderlaget och framöver är vikande blir utbildningsanordnarnas marknadsföring i vissa kommuner allt viktigare för att uppnå tillräckligt elevantal för att fortsatt kunna bedriva sin verk- samhet. I marknadsföringen av utbildningar och skolor är de allmänna bestämmelserna i marknadsföringslagen (2008:486) tillämpliga. har Kommuner och Landsting och Prop. 2009/10:165 utformat ett underlag om marknadsföring av gymnasieutbildningar i syfte att ge såväl offentliga som enskilda huvudmän ett stöd för att utforma marknadsföringsinsatser av god kvalitet. 19.4Elevers närvaro och information om frånvaro Regeringens förslag: En elev i gymnasieskolan ska delta i den verk- samhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verk- samhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag avseende gymnasieskolan. Motsvarande förslag lämnades dock avseende de obligatoriska skolformerna och gymnasiesärskolan. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del avseende gymnasieskolan. Generellt har de remissin- stanser som yttrat sig om bestämmelser angående närvaro och frånvaro avseende övriga skolformer uttryckt sitt stöd för förslagen. Skälen för regeringens förslag: Att utbildningen i gymnasieskolan är frivillig innebär inte att det är frivilligt att delta i undervisningen. En elev som har börjat i gymnasieskolan måste delta i undervisningen. Det är en förutsättning för att eleven ska kunna nå utbildningsmålen. Det är också en förutsättning för att lärarna ska kunna planera undervisningen och göra en rättvis och likvärdig bedömning av elevernas kunskaper. Någon närvaroplikt som motsvarar skolplikten i den obligatoriska skolan finns emellertid inte . Frånvaro från utbildning i den offent- liga gymnasieskolan regleras i gymnasieförordningen (1992:394). Rektorn får bevilja en elev ledighet från skolarbetet för enskilda ange- lägenheter. Rektorn får vidare i mindre omfattning befria en elev från undervisning vissa undervisningspass eller från annat skolarbete. Om en elev på grund av sjukdom eller annan orsak inte kan delta i skolarbetet, ska hindret anmälas till skolan. Om eleven uteblir från undervisningen i följd, utan att det har berott på sjukdom eller beviljad ledighet, ska han eller hon anses ha avgått från utbildningen. Om en elev vill avgå från utbildningen ska han eller hon anmäla detta till rektorn. Eleverna är således skyldiga att anmäla hinder för deltagande i under- visning. Regeringen anser att eleverna i och med att de börjat gymnasie- skolan har förbundit sig att delta i all den verksamhet som ingår i gymna- sieutbildningen. Det bör därför förtydligas i skollagen att eleverna ska närvara i alla andra fall än vid sådan frånvaro som är giltig enligt lagen och andra bestämmelser. Regeringens förslag till reglering innebär att bestämmelsen i gymnasieförordningen om att rektorn ska ta kontakt med en elevs vårdnadshavare vid en elevs frånvaro utan giltig anledning ska flyttas till den nya skollagen och förtydligas. Om en elev i gymnasie- Prop. 2009/10:165 skolan utan giltigt skäl uteblir från undervisningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare, om eleven har en sådan, informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl, t.ex. att frånvaron avser den sista lektionen , lektioner som genomförs på annan skola inom det individuella valet eller arbetsplats- förlagd utbildning och skolan inte hinner få uppgift om detta, behöver vårdnadshavarna inte informeras som frånvaron upptäcks. Skyldigheten att informera vårdnadshavare om elevers frånvaro följer, enligt regeringens mening, naturligt av skolans ansvar att informera om elevens studiesituation. Av detta förslag till ny skollag följer att den elev som har i uppdrag att företräda andra elever i elevdemokratiskt arbete ska beviljas den ledighet från skolarbetet som uppdraget kräver. Elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget, se vidare avsnitt 8.2. Regeringens förslag: Principen i dagens skollag om en avgiftsfri ut- bildning i gymnasieskolan ska gälla även i den nya skollagen. I lagen ska det förtydligas att avgiftsförbudet även ska omfatta avgifter i samband med ansökan om plats. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverk- tyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Trots reglerna om avgiftsfrihet ska det, liksom , få förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I samband med skolresor och liknande aktiviteter ska det i enstaka fall under ett läsår få förekomma kostnader som ersätts av en elev eller dennes vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag i detta avseende för gymnasieskolan. Motsvarande förslag lämnades dock avseende , grundsärskolan och delvis för gymnasiesärskolan. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte yttrat sig specifikt om gymnasieskolan. Av synpunkter på motsvarande bestämmelser i andra skolformer framgår dock att viss kritik mot förslaget att vissa frivilliga bidrag för enstaka aktiviteter såsom skolresor ska få förekomma. Flera remissinstanser, bl.a. , , och avstyrker förslaget på den huvudsakliga grunden att de anser att utbildningen bör vara helt avgiftsfri. Skolinspek- tionen påpekar också att det är svårt att försäkra sig om att bidraget verk- ligen uppfattas som frivilligt. Flera remissinstanser tillstyrker förslaget, främst bransch- och intresseorganisationer men även några kommuner samt Internationella Engelska Skolan i .