prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Enligt entreprenadlagen får kommuner och landsting sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att denne ska bedriva viss undervisning inom gymnasieskolan. Avtalet får endast avse undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil. I 2 § entreprenadlagen finns en möjlighet för kommuner och landsting, om det finns särskilda skäl, att få dispens från lagens bestämmelser. Motiven bakom tillkomsten av möjligheten att lägga ut viss undervisning i gymnasieskolan på entreprenad (jfr prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406) var att det inom yrkesutbildningsområdet finns företag som kan erbjuda mer kvalificerade och moderna resurser i form av teknisk utrustning och kompetens än skolan har möjlighet att göra. Entreprenad kunde också vara ett mer ekonomiskt fördelaktigt alternativ än att bedriva utbildningen i egen regi och leda till en ökad samverkan mellan skola och arbetsliv och därmed en vitalisering av yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Bestämmelserna om entreprenad i gymnasieskolan föreslås nu även gälla för gymnasieskola med en enskild huvudman i enlighet med vad som föreslogs i betänkandet Mer om fristående skolor och enskild för- skoleverksamhet (SOU 2008:122). Regeringen är dock inte beredd att nu utvidga möjligheterna för enskilda huvudmän att lägga ut viss undervisning på entreprenad till att omfatta fler ämnen respektive skolformer än vad dagens reglering i övrigt omfattar. Regeringen avser att bereda frågan om införande av en möjlighet till distansundervisning ytterligare. Regeringen finner det inte lämpligt, så som några remissinstanser föreslår, att möjliggöra undervisning i kärnämneskurser (i den reformerade gymnasieskolan benämnda gymnasiegemensamma ämnen) på entreprenad som ett sätt att få kompetenta lärare i sådana ämnen för t.ex. skolor med specialisering mot en viss yrkesinriktning. Alla skolor måste säkerställa att de kan tillhandahålla en god utbildning för sina elever, vilket är viktigt inte minst i de obligatoriska ämnen som enligt beslut alla elever i gymnasieskolan ska undervisas i. En skola som inte har tillgång till denna kompetens måste enligt regeringens mening arbeta aktivt för att rekrytera lärare som har utbildning för att bedriva undervisning i dessa ämnen för att hålla den höga kvalitet som eleverna har rätt att kräva. Kan skolan inte erbjuda sina elever sådan kompetens kommer den att ha svårt att locka elever till sina utbildningar. Som framgår nedan anser regeringen dock att ett lagfästande av möjligheten att lägga ut modersmålsundervisning på entreprenad ska införas. Entreprenader inom vuxenutbildning som tillhör det Regeringens förslag: Den nuvarande möjligheten att inom vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbild- ning i svenska för invandrare uppdra åt andra att anordna utbildning ska behållas. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har särskilt yttrat sig över Skälen för regeringens förslag: I nu gällande skollag får en kommun eller ett landsting uppdra åt andra att anordna vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svensk- undervisning för invandrare (sfi). Om en kommun eller ett landsting uppdrar åt någon annan att anordna sådan verksamhet, får kommunen eller till denna överlämna endast den myndighetsutövning som hör till lärares uppgifter. Denna ordning ska fortfarande gälla med vissa ändringar med anledning av regeringens proposition Svenskunder- visning för invandrare i folkhögskola (prop. 2009/10:68). Regeringen har däri föreslagit ändringar i bestämmelserna skollag om entre- prenad i vuxenutbildningen. Förslagen innebär bl.a. att delar av rektorns myndighetsutövning kan läggas ut på entreprenad, se avsnitt 27.7.1. 27.5Entreprenadmöjligheter för enskilda huvudmän när det gäller modersmålsundervisning Regeringens förslag: Bestämmelser som möjliggör för fristående grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor att överlämna modersmålsundervisning till en annan enskild ska införas i den nya skollagen. Regeringens bedömning: Möjligheten för en fristående skola att överlämna modersmålsundervisning till en kommun bör vara oförändrad. Utredarens förslag i SOU 2008:122: Överensstämmer i sak med regeringens förslag och bedömning, dock föreslog utredaren en annan lagteknisk lösning. Remissinstanserna: Det mindre antal instanser som kommenterat för- slaget om modersmålsundervisning är positiva, bl.a. Statens skolinspek- tion, , och kommuner, Kommuner och Landsting samt . Skälen för regeringens bedömning: Fristående skolor får lägga ut undervisningen i modersmål på annan anordnare (1 a kap. 5 § respektive 2 kap. 7 § förordningen [1996:1206] om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet). Samverkan kring modersmåls- undervisning förekommer bl.a. mellan fristående skolor. Utredningen om villkoren för fristående skolor (U2007:05) gjorde i sitt slutbetänkande Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122) bedömningen att samverkan av detta slag bör vara Prop. 2009/10:165 möjlig även i fortsättningen. Regeringen delar utredarens bedömning. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse som möjliggör att upp- giften att bedriva modersmålsundervisning överlämnas på entreprenad införs i den nya skollagen. Enligt utredaren är det inte ovanligt att elever i fristående skolor er- bjuds modersmålsundervisning i kommunens skolor, eftersom det ofta rör sig om ett fåtal elever och det kan vara svårt att skapa tillräckligt stora grupper för att undervisning ska komma till stånd. Regeringen anser att möjligheten för en enskild huvudman att överlämna modersmålsunder- visning till en kommun bör finnas kvar. Något krav på lagstöd för att överlämna uppgiften till en kommun finns dock inte. Regeringens förslag: Den nuvarande möjligheten för regeringen att medge dispens som finns i entreprenadlagen ska behållas och föras över till den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: avvisar all undervisning på entreprenad. I övrigt har ingen remissinstans särskilt kommenterat för- Skälen för regeringens förslag: kan kommuner och landsting enligt 2 § entreprenadlagen, om det finns särskilda skäl, få dispens av regeringen från vissa av lagens bestämmelser. Denna dispensmöjlighet överförs till den nya skollagen. Detta innebär att regeringen även i fram- tiden kan medge undantag från vissa bestämmelser om entreprenad. Dispensmöjligheten avser vilken undervisning och vilka uppgifter i övrigt som kan få läggas ut på entreprenad. Den föreslagna möjligheten för regeringen att medge undantag avser undervisning i alla skolformer inom skolväsendet, vilket även omfattar förskolan. avser dispensmöjligheten undervisning inom det offentliga skolväsendet, där förskolan inte ingår. 27.7Bestämmelser för utbildning på entreprenad Regeringens förslag: Om en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entrepre- nad, ska kommunen, eller den enskilde huvudmannen få överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervis- ningsuppgift. Kommunen eller ska när det gäller vuxenut- bildning och särskild utbildning för vuxna få överlämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter. också få överlämna sådan myndighetsutövning när det gäller utbild- ning i svenska för invandrare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens Remissinstanserna: framhåller vikten av att det i lag- stiftningen tydligt framgår att huvudmannen har ansvar för hela utbild- ningen, även den del som ligger ute på entreprenad. bunds studerandeförening anser att lärares myndighetsutövning inte borde få läggas ut på entreprenad om detta kan innebära att obehöriga Skälen för regeringens förslag: Av 11 kap. 6 § regeringsformen framgår att uppgifter som innefattar myndighetsutövning endast kan överlämnas till enskilda juridiska eller fysiska personer om det finns stöd för det i lag. anges i entreprenadlagen att huvudmannen får över- lämna den myndighetsutövning som hör till uppgiften. I syfte att förtyd- liga vilken uppgift som avses har den föreslagna bestämmelsen, som gäller de flesta utbildningar, utformats så att det framgår att den myndig- hetsutövning som kan överlämnas endast är den som hör till lärares Detta ska nu även gälla en enskild huvudman som lägger ut utbildning på entreprenad i gymnasieskolan. Vid utbildning på entreprenad får läraren utföra den myndighetsutöv- ning som hör till hans eller hennes åligganden, såsom t.ex. betygssätt- Lärarnas myndighetsutövning, främst betygssättning, hör intimt samman med deras undervisningsuppgifter. Det är därför naturligt att denna myndighetsutövning får överlämnas. vem som ska sätta betyg gäller även hos entreprenören. De lärare som är verksamma hos och anställda av en entreprenör har därigenom samma ansvar som lärare anställda hos kommunen. De kan och ska således sätta De befogenheter avseende myndighetsutövning som tillkommer huvudmannen och rektorn genom bestämmelser i lagen ska däremot inte kunna överlämnas till entreprenören. Rektorns ansvar för att utfärda betygsdokument kvarstår således oförändrat när det gäller de flesta När det gäller vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare har regeringen valt att gå ett steg längre. Inom dessa utbildningsformer får enligt förslaget även rektorns uppgifter som innefattar myndighetsutövning överlämnas vid Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska dock bemyndigas att meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsut- Detta är i enlighet med de förslag som regeringen har lämnat i propositionen Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola (prop. 2009/10:68). Krav på lärares utbildning och kompetens Regeringens bedömning: Dagens undantag från bestämmelserna i entreprenadlagen om vilka lärare som får användas för undervisningen bör inte föras in i skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: instämmer i att samma krav på lärares behörighet ska gälla för undervisning som lämnas på entreprenad. instämmer i intentionen att samma behörighetsregler ska gälla för undervisning som läggs ut på entreprenad, men konstaterar att kravet är svårt att uppfylla inom viss yrkes- och lärlingsutbildning. Skälen för regeringens bedömning: I avsnitt 6.6 redogörs för regeringens förslag till nya regler om vem som får anställas och användas för undervisningen. Dessa regler ska gälla även för utbildning på entre- prenad. Reglerna är inte direkt tillämpliga på entreprenören, utan riktar sig till huvudmannen. Detta måste således regleras i avtal mellan huvud- mannen och entreprenören. När en huvudman uppdrar åt någon annan att anordna utbildning bör samma kompetenskrav gälla för den som undervisar som om utbild- ningen hade anordnats i den egna skolan. Regeringen anser att alla elever ska ha rätt till utbildade och väl kvalificerade lärare, oavsett om huvud- mannen själv anordnar eller köper in utbildningen. 27.8Ansvar för medicinska insatser Regeringens förslag: En kommun ska som huvudman få överlåta an- svaret för medicinska insatser inom elevhälsan till ett landsting, om de är överens om detta. På samma sätt ska ett landsting få överlåta ansvaret till en kommun. Staten eller en enskild ska som huvudman få överlåta ansvaret för medicinska insatser inom elevhälsan till en kommun eller ett landsting, om huvudmannen och kommunen eller är överens om detta. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: (Barnens rätt i samhället) ställer sig bakom förslaget. I övrigt har ingen remissinstans yttrat sig. Skälen för regeringens förslag: De bestämmelser om skolhälsovård som har funnits i skolformsförordningarna förs samman i ett antal paragrafer i kapitel 2 i den nya skollagen. Som en konsekvens av att elevhälsa införs som ett verksamhetsområde utgår också begreppet skolhälsovård från författningstexten, se avsnitt 6.7. Elevhälsans medicinska insatser har samma huvudman som utbild- ningen, dvs. en kommun, ett landsting, staten eller en enskild. Be- stämmelserna i 9 § i kapitlet Entreprenad och samverkan möjliggör för huvudmannen att låta någon annan ta över ansvaret för dessa uppgifter. Den överlåtelse som sker är inte att betrakta som entreprenad eftersom överlåtelsen av uppgifterna sker till en kommun eller ett landsting. Överlåtelsen av ansvaret för medicinska insatser innebär givetvis inte Prop. 2009/10:165 att skolhuvudmannen kan avhända sig det yttersta ansvaret för att de medicinska insatserna kommer till stånd. Däremot kan skolhuvudmannen med stöd av bestämmelsen överlämna ansvaret att som vårdgivare utse en verksamhetschef enligt kraven i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Den lämpligaste placeringen av bestämmelsen om överlämnande av ansvaret har bedömts vara det kapitel som reglerar entreprenad och samverkan. 27.9Avtal mellan stat och kommun Regeringens förslag: Den nuvarande möjligheten för staten att som huvudman för sameskolan sluta avtal med en kommun om att ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom förskolan ska behållas. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Sameskolstyrelsen stödjer förslaget. ingen remissinstans yttrat sig. Skälen för regeringens förslag: kan staten i egenskap av huvudman för de statliga skolformerna specialskolan och sameskolan, efter avtal med en kommun, fullgöra kommunens uppgifter inom för- skoleklassen och fritidshemmet. Samma sak gäller beträffande same- skolan även för kommunens uppgifter inom förskolan. Regeringen har inte funnit skäl att föreslå någon ändring avseende sameskolans möjlig- het att avtala om att fullgöra kommunens uppgifter inom förskolan. Av den nya skollagens kapitel 2 Huvudmän och ansvarsfördelning framgår att staten föreslås vara huvudman för förskoleklass och fritidshem i anslutning till skolenheter inom specialskolan och sameskolan. Av författningskommentaren till bestämmelserna om huvudmän framgår vidare att kommunerna genom avtalslösningar kan anordna förskoleklass och fritidshem för elever vid dessa skolenheter. I likhet med skollag ska den nya skollagen innehålla ett kapitel där bestämmelser samlas för verksamheter som i något avseende ersätter eller kompletterar sådana delar av , gymnasieskolan, vuxen- utbildningen och motsvarande skolformer som ingår i skolväsendet för barn och ungdomar. Några nya verksamheter tillkommer eller flyttas hit, nämligen internationella skolor, utbildning för intagna i kriminalvård, utbildning i svenska för invandrare i folkhögskola och vissa verksam- heter för barn som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete. En av de nuvarande särskilda utbildningsformerna, riksinternatskolor, Prop. 2009/10:165 förs till skolväsendet för barn och ungdomar. I regeringens förslag defi- nieras inte skolformerna utifrån vem som är huvudman. Riksinter- natskolorna blir därmed grundskolor respektive gymnasieskolor och inte som utbildningar som motsvarar dessa. Riksinternatskolor be- handlas närmare i avsnitt 33 Övriga bestämmelser. I kapitlet finns sålunda bestämmelser om internationella skolor, utbild- ning vid särskilda ungdomshem, utbildning för intagna i kriminalvård, utbildning i svenska för invandrare i folkhögskola, utbildning på sjukhus, annan motsvarande institution, i hemmet eller på annan plats och be- stämmelser om annat sätt för att fullgöra skolplikten. Här finns även vissa gemensamma bestämmelser med olika bemyndiganden, som rör de särskilda utbildningsformerna. Ytterligare bestämmelser om tystnads- plikt, tillsyn och uppgiftsskyldighet finns i skollagens kapitel om tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering. Regeringens förslag: Den som har skolplikt får fullgöra den i en internationell skola på grundskolenivå vars huvudman har godkänts av , om han eller hon endast för är bosatt i eller har andra särskilda skäl att få utbildning i en sådan skola. Huvudmannen ska vid mottagande av en elev pröva elevens skäl att få sin utbildning vid skolan. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: avstyrker att ansökningstiden för rätt till bidrag för en internationell skola ska regleras i lag, utan rätten bör regleras i föreskrifter. anser att en internationell skola även bör kunna drivas av offentlig huvudman, enligt principen om lika villkor. Skälen för regeringens förslag Bestämmelserna i skollagen (1985:1100) om villkoren för godkännande av internationella skolor och bestämmande av bidrag till sådana skolor fick sin nuvarande lydelse genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 16, bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/08:54). Regeringens förslag till ny skollag innebär i huvudsak att gällande regler i dessa hänseenden förs in i den nya skollagen utan ändringar i sak. Enligt den föreslagna skollagen betecknas de interna- skolorna dock inte som fristående skolor eftersom de inte bedri- ver utbildning inom skolväsendet. Elever vid internationella skolor på grundskolenivå Det finns anledning att förtydliga vilka omständigheter som kan utgöra skäl för en elev som har skolplikt i att få fullgöra skolplikten i en Förutom elever som för är bosatta i landet ska endast elever som har andra särskilda skäl få fullgöra sin Prop. 2009/10:165 skolplikt i en sådan skola. Med elever som har andra särskilda skäl att få sin utbildning i en internationell skola avses exempelvis elever som visserligen är stadigvarande bosatta i , men vilkas familj planerar att inom en inte alltför avlägsen framtid lämna landet för gott eller . Sådana elever kan vara barn till forskare, barn med svenska föräldrar som är anställda i olika internationella företag eller barn till svenska diplomater. Även familjeskäl kan utgöra sådana särskilda skäl. Det kan då röra sig om att en eller båda föräldrarna eller någon annan familjemedlem kommer från ett annat land och att eleven i sin hemmiljö regelbundet använder det språk som är undervisningsspråk i den inter- nationella skolan. Det kan också vara fråga om elever som tidigare gått i skola utomlands och som vill fullfölja sin utbildning i . Däremot anser regeringen att det inte bör godtas att en internationell skola tar emot elever som flyttat till innan eleverna börjar i en skola inom det svenska skolväsendet. Enligt regeringens mening har sådana elever inte särskilda skäl att få fullgöra skolplikten i en internationell skola. 28.3Utbildning vid särskilda ungdomshem Regeringens förslag: Skolpliktiga barn som vistas på ett särskilt ungdomshem ska, om skolplikten inte lämpligen kan fullgöras på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Ut- bildningen ska med nödvändiga avvikelser motsvara den i grund- skolan eller i förekommande fall grundsärskolan eller specialskolan. Ungdomar som är skolpliktiga och vistas på ett särskilt ungdomshem och som inte lämpligen kan fullgöra skolgång på annat sätt ska, utan behovsprövning, ges möjlighet att delta i komplette- rande utbildning på grundskolenivå eller motsvarande eller i utbild- ning som motsvarar sådan utbildning som erbjuds i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: instämmer i den bedömning som görs av behovet av utbildning för ungdomar på särskilda ungdomshem, men saknar ett resonemang kring de ungdomar som är placerade på övriga hem för vård eller boende (HVB). anser att lagförslaget bör göras tydligare när det gäller tillsyn och huvud- mannaskap över de särskilda ungdomshemmen. Statens institutions- styrelse (SiS) förutsätter att bestämmelsen även medger att nödvändiga avvikelser i en elevs gymnasieutbildning kan göras om så behövs, på samma sätt som ibland är nödvändigt när det gäller utbildningen för skolpliktiga elever. Vidare ifrågasätter SiS varför utbildningen på sär- skilda ungdomshem inte omfattas av första kapitlets skrivningar om syfte och utformning av utbildning inom skolväsendet. instämmer delvis i förslaget, men avvisar att utbildningen med nödvän- diga avvikelser ska motsvara den i , grundsärskolan eller Möjligheterna till avvikelser anses strida mot barn- Prop. 2009/10:165 konventionens artikel om icke-diskriminering. Skälen för regeringens förslag: De barn och ungdomar som vistas på särskilda ungdomshem får vård med det tydliga syftet att de ska få förut- sättningar att leva ett liv utan missbruk och kriminalitet. I denna vård är utbildning ett viktigt inslag. Att skolpliktiga barn och ungdomar som vistas på särskilda ungdoms- hem, och inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, ges möj- lighet att fullgöra sin skolplikt genom att delta i utbildning vid ett särskilt ungdomshem är en viktig rättighetsfråga. I de allra flesta fall handlar det om en utbildning motsvarande den som ges i , men skol- pliktiga barn och ungdomar som vistas på särskilda ungdomshem bör i förekommande fall även ha tillgång till utbildning motsvarande den som ges i grundsärskolan eller specialskolan. Även om utbildningen som ges till skolpliktiga barn och ungdomar på särskilda ungdomshem så långt som möjligt bör motsvara utbildningen inom skolväsendet måste den anpassas till ungdomshemmens över- gripande uppdrag. Syftet med vården på särskilda ungdomshem och miljön på dessa institutioner gör att vissa avvikelser från den reguljära utbildningen måste accepteras. Avvikelserna får dock inte vara större än vad som är att betrakta som nödvändigt. Det är även rimligt att graden av avvikelser kan variera beroende på vilken skolform utbildningen ska motsvara. Även för elever som är skolpliktiga och vistas på särskilda ungdomshem är rätten till utbildning en viktig fråga. Dessa ungdomars rätt till utbildning bör därför förtydligas genom att den koppling som finns till ett behov hos eleven tas bort. ansåg i sitt remissvar över förslag att det är mycket angeläget att kunna bedriva skolverksamhet som motsvarar utbildningen i det reguljära skolväsendet. Detta görs och utgör en del av verksamheten vid ungdomshemmen. Utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt Regeringens förslag: I skollagen ska en bestämmelse om utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt införas. För sådan utbildning ska Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kriminalvården välkomnar att en bestämmelse avseende utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt införs i skollagen, men anser att det även bör redogöras för Kriminalvårdens huvud- mannaskap i lagens andra kapitel. Skälen för regeringens förslag: Enligt skollag är de personer som är intagna i kriminalvårdsanstalt inte behöriga att tas emot till kom- vux eller särvux. När styrsystemet för det offentliga skolväsendet föränd- rades ansågs det lämpligast att lägga ansvaret för utbildning av intagna hos den myndighet som ansvarar för kriminal- vården, Kriminalvården. Utbildningen regleras i för- ordningen (2007:152) om utbildning vid kriminalvård i anstalt. I denna Prop. 2009/10:165 ges Kriminalvården möjlighet att, förutom komvux och särvux, anordna utbildning som motsvarar sfi, trots att intagna också har rätt till sfi i sin hemkommun. Intagna byter ofta anstalt. Dessutom ställs det inom vissa anstalter höga krav på säkerhet vid användning av modern teknik. Detta sammantaget gör det svårt för de intagnas respektive hemkommuner att ge dem en bra utbildning. Det ansågs därför önskvärt att Kriminalvården även fick anordna utbildning som motsvarar sfi när den ovan nämnda förordningen infördes.