prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — Hälsa genom ökad fysisk aktivitet är en ny dimension i transportpolitiken och där har cyklingen en nyckelroll. Att minska antalet dödade och allvarligt skadade i cykelrelaterade olyckor utgör en särskild utmaning mot bakgrund av dess stora andel av skadorna samt ambitionen att öka cyklingen. Av de ca 5 200 som skadades allvarligt i vägtrafiken 2009 var ca 1 900 cyklister. För att åstadkomma en ökad och säker cykling krävs insatser inom en rad områden såsom infrastruktur, planering och utformning av trafikmiljöer, uppföljning, regler och vägvisning, organisation och samverkan, kunskapsuppbyggnad samt kommunikation. För att ge ännu mera kraft i arbetet har regeringen gett och Transportstyrelsen i uppdrag att i samråd med kommuner, berörda myndigheter och organisationer utarbeta en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling. Regeringen har även tillkallat en utredare för att se över det regelverk som hanterar förutsättningarna för cykling. Effektivisera verksamheter och användningen av resurser Ett viktigt instrument i effektiviseringen av verksamheten inom transportområdet är bildandet av den nya myndigheten . Som kvalificerad beställare av varor och tjänster kan myndighetens verksamhet utvecklas och effektiviseras. Bättre fungerande marknader gynnar användarna Inom transportområdet har det på flera delmarknader endast funnits en aktör som tillhandahållit vissa tjänster, vilket ibland inneburit låg effektivitet och kvalitet på utförandet. För att förbättra villkoren för användare och konsumenter och därmed göra transporterna mer effektiva har regeringen tagit en rad initiativ för att konkurrensutsätta, omreglera och tillåta fler aktörer. Det gäller t.ex. marknaderna för persontrafik på järnväg, fordonsbesiktning och linjebusstrafik. Regeringen förväntar sig fler operatörer, en större dynamik och därmed en ökad kundanpassning på dessa marknader efter att de har konkurrensutsatts. Erfarenheten visar att omreglerade marknader måste studeras noggrant. I exemplet med marknadsöppningen för fordonsbesiktningen ska Transportstyrelsen aktivt följa omregleringen och dess utveckling, effekter och konsekvenser för att ha beredskap att vidta lämpliga åtgärder i de fall det behövs för att upprätthålla viss nivå gentemot konsumenterna i fråga om tillgänglighet, pris m.m. Regeringens arbete med att förbättra förutsättningarna för bättre fungerande marknader behöver fortsätta för att användarna ska kunna erbjudas bättre tjänster. Regeringen förbereder exempelvis ett förslag som gör det möjligt för privata aktörer att utföra körkortsprov. Även när det gäller marknaden för lotsningsverksamhet planerar regeringen att föreslå öppningar i det statliga monopol som gäller . Transportstyrelsen har uppdraget att se över förutsättningarna att effektivisera och skapa en större flexibilitet för besiktning av fartyg som för svensk flagg. Regeringen har vidare gett en utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för att säkerställa det svenska näringslivets tillgång till effektiva och konkurrenskraftiga sjötransporter samt belysa riskerna och konsekvenserna av en ökad utflaggning (dir. 2010:02). Organisatoriska förutsättningar för utveckling inom transportområdet Regeringens arbete med att skapa organisatoriska förutsättningar för att utveckla ett sammanhållet transportsystem kommer att fortsätta. Regeringen kommer att säkerställa att utvecklingsarbetet kan fortlöpa genom att t.ex. gränsdragningsfrågor avseende myndigheters ansvar och roller tydliggörs. Det internationella engagemanget hos myndigheterna behöver vidare formeras och struktureras på mest effektiva sätt. För att uppnå bättre insyn, ökad tydlighet och större fokus på tjänsteexporten avser regeringen att i ett första skede samordna tjänsteexporten inom väg och luftfart i ett bolag som förvaltas av . samordning kan resurserna nyttjas på effektivare sätt. Vidare avser regeringen att sammanföra de två bolagen () och till ett gemensamt bolag. De förväntade interna synergierna handlar om att säkra tillgången till kritisk kompetens som i sin tur minskar sårbarheten och riskerna samt om förenklad administration och om förbättrade interna arbetsprocesser. tillsatte regeringen en utredning om behov av elektroniska kommunikationstjänster vid en separation av från övriga . Uppdraget ska redovisas . Produktivitetsutvecklingen på anläggningsmarknaden behöver öka Staten är den största köparen av investeringar och underhåll inom infrastrukturområdet och kan som beställare påverka hur anläggningsmarknaden utvecklas. Regeringen konstaterar att anläggningsmarknaden har låg produktivitetsutveckling och att konkurrensen och innovationsförmågan är svag. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillkalla en kommitté som ska följa upp och analysera de statliga beställarnas agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen (dir. 2009:92). Syftet med uppdraget är att öka kunskapen om olika åtgärders effekter och därmed skapa underlag för framtida agerande. Kommittén ska redovisa uppdraget halvårsvis med en slutredovisning . I delrapporten avseende kommitténs arbete fram till (N2010/5165/TE) redovisar kommittén bl.a. sitt förslag att ska genomföra en större andel totalentreprenader med funktionskrav. För att kunna följa upp och analysera produktivitetsutvecklingen på anläggningsmarknaden bör systematiska mätningar ske. Regeringen har därför även givit Statskontoret i uppdrag att utveckla modeller och metoder för mätning av produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. Uppdraget ska slutredovisas . Ekonomisk och fysisk planering av transportinfrastruktur Transportsystemet är ett viktigt instrument i samhällsbyggandet i såväl gles- och landsbygder 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Det är därför angeläget att utveckla en mer samordnad planering för samhällsbyggnad, transportinfrastruktur och trafik. En viktig utgångspunkt vid planering av transportinfrastruktur är att det förhållningssätt som den s.k. fyrstegsprincipen (stegvis prövning av möjliga åtgärder i transportsystemet) representerar ska vara lika självklart som att de transportpolitiska målen ska uppnås. Transportinfrastrukturplanering sker i två former; dels ekonomisk, dels fysisk planering. Den fysiska planeringen styrs av ett komplext regelsystem i form av bl.a. , , väglagen samt lagen om byggande av järnväg. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté () med uppdrag att föreslå ändringar som effektiviserar planeringsprocessen och förkortar ledtiderna från idé till färdig väg eller järnväg (dir. 2009:16). Regeringens ambition är att den nya planeringsprocessen inte bara förkortas utan även ökar förutsägbarheten som den beaktar enskildas rättigheter, behovet av demokratisk förankring och miljöhänsyn. Kommitténs betänkande Effektivare planering av vägar och järnvägar (SOU 2010:57) som lämnades är nu föremål för en bred remiss. Regeringens uppfattning är att det nuvarande systemet för ekonomisk planering, med inriktningsproposition och åtgärdsplanering, är alltför utdraget i tiden och inte tillräckligt flexibelt. Mot denna bakgrund gav regeringen trafikverken i uppdrag att lämna förslag till ett nytt planeringssystem vilket redovisades . Regeringen anser i detta sammanhang att även formerna för medfinansiering bör ses över och beslutade därför att tillkalla en utredare med uppdrag att föreslå processer och riktlinjer för medfinansiering av transportinfrastruktur, t.ex. i form av bidrag eller brukaravgifter (dir. 2010:92). I uppdraget ingår att utredaren ska analysera trafikverkens förslag till nytt planeringssystem och anpassa förslaget till utredarens förslag rörande medfinansiering. Vid behov ska utredaren även lämna förslag på justeringar och kompletteringar som kan utveckla och förtydliga trafikverkens förslag. Utredaren ska till regeringen redovisa utvärderingen av medfinansiering under åtgärdsplaneringen för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 perioden 20102021 samt sina överväganden avseende införande och utformning av brukaravgifter respektive villkor för lån. Uppdraget ska slutredovisas . För att påskynda införandet av nya tekniska lösningar i transportsystemet har regeringen inrättat ett råd för intelligenta transportsystem, . Rådet ska bl.a. med utgångspunkt från samhällsproblem och användarbehov, utveckla formerna för samarbete mellan näringslivet och det offentliga. Detta är viktigt då ökad användning av ny teknik, inte minst olika IT-baserade system, kommer att vara nödvändig för att nå trafiksäkerhetsmålen. Hjälpmedel och stödsystem i fordonen som upptäcker och varnar när föraren är påverkad av alkohol, droger, trötthet eller sjukdom samt ger stöd att hålla rätt hastighet bör vara en självklarhet . Regeringen avser att fortsatt stödja forskning och utveckling och påskynda kommersialisering och användning av ny teknik och nya metoder för ökad trafiksäkerhet. Transportsystemet som helhet behöver bli betydligt effektivare. Det förutsätter vilja och förmåga till utveckling och förändring hos berörda aktörer. Även innovationskedjan måste bli mer effektiv så att samhället får ut mer av de resurser som satsas på forskning och utveckling. Det kräver ett ökat samarbete mellan statliga myndigheter, industrin och forskarvärlden. Regeringen kommer att driva på så att detta kommer till stånd. (dir. 2009:119) har till uppgift att utarbeta en strategi för bättre samverkan om forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Utredningens förslag kommer att ligga till grund för beslut om ansvarsfördelning, samverkan och andra åtgärder för ett effektivare utnyttjande av resurserna för forskning och innovation på transportområdet. Det ska inkludera åtgärder för ökad användning av resultat, som demonstrations- och testverksamhet, samt kommersialisering. Inriktningen av de samlade insatserna kommer också behöva ses över så att de stämmer överens med de transportpolitiska målen. vägtransportområdet är huvudinriktningen ett fossiloberoende system 2030. Det innebär att stor kraft måste läggas på bl.a. utveckling av elfordon, men även på en utveckling mot effektivare förbränningsmotorer och alternativa bränslen. Det krävs också en fortsatt satsning på gång-, cykel- och kollektivtrafik som drivs med fossilfria drivmedel. Kommuner och landsting har huvudansvaret för kollektivtrafiken. Statens roll är att skapa förutsättningar för att den ska kunna utvecklas. För att öka förutsättningarna för att fler ska välja kollektivtrafik krävs en kraftfull utveckling och effektivisering av befintliga transportsystem, men även utveckling av nya system och tjänster. En viktig del i detta arbete är det s.k. hela resanperspektivet, dvs. synsättet att människors resor behöver fungera i sin helhet från start till slutdestination, även när flera färdsätt används. Kapaciteten kan t.ex. ökas genom introduktion av mer kapacitetsstarka busstrafiksystem. Flexibiliteten kan ökas genom användning av taxi i kollektivtrafiken och efterfrågestyrda mellanformer mellan personbils- och kollektivtrafik. Utvecklade system för uthyrning av elbilar och battericyklar kan minska bilresandet på korta sträckor. Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta intensifieras således. Satsningen på ett demonstrationsprogram för elfordon och supermiljöbilspremien är en del av ett större klimatpaket med fordonsfokus som omfattar även en skärpt miljöbilsdefinition. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar är viktig för att driva fram den senaste och bästa tekniken vad gäller miljöfordon. Regeringen har därför som reformambition att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen för de bilar som är utrustade med den senaste och bästa tekniken för drift med elektricitet eller annan gas än gasol. Regeringen avser återkomma med ett detaljerat förslag om vilka bilar som nedsättningen kommer att omfatta. Regionalt och lokalt inflytande och ansvar Transportsystemet är ett viktigt instrument i samhällsbyggandet i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden och därigenom en grundläggande förutsättning för att skapa hållbar Regionernas hållbara tillväxt och utveckling är beroende av att ett hållbart transportsystem växer fram i samspel med människor, befintlig och planerad bebyggelse och olika verksamheter. Tillgänglighet är en av de centrala prioriteringarna inom såväl transportpolitiken som den regionala tillväxtpolitiken. Ökad samordning mellan regional och nationell nivå skapar bättre förutsättningar för att utveckla ett sammanhållet transportsystem. har en viktig roll att spela här inte minst för att bidra till en mer samordnad transportinfrastruktur- och samhällsplanering. Regeringen avser att fortsätta utveckla en transportpolitik som är väl samordnad med andra politikområden. Bättre förutsättningar för den regionala och interregionala kollektivtrafiken Regeringen anser det viktigt att underlätta för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna att organisera kollektivtrafik som främjar goda transporter inom funktionella arbetsmarknadsregioner. Regeringen har i propositionen Ny kollektivtrafiklag (prop. 2009/10:200) skapat förutsättningar för att regionala kollektivtrafikmyndigheter och kommersiella kollektivtrafikföretag ska sätta resenärerna i centrum. Regeringen överväger att föreslå att kollektivtrafiklagens tillämpningsområde ska breddas till att även gälla för allmännyttig kollektivtrafik till sjöss. Det är lika viktigt som för landtransporter att behöriga myndigheters organiserande av sjötransporter är effektivt och transparant. Därigenom kan de kommersiella företagen ges bättre förutsättningar att bedriva kommersiell trafik som resenärerna efterfrågar. Överförande av huvudmannaskap för flygplatser Genom beslutet om en trafikslagsövergripande nationell plan för perioden 20102021 fastställdes slutligt att ansvaret för planeringen av medel för driftbidrag till icke statliga flygplatser delvis omfördelas. Den del av anslaget som anvisas till icke statliga flygplatser som inte har upphandlad trafik ska övergå till den ekonomiska ram som respektive län ansvarar för. Det län i vilket den bidragsberättigade icke statliga flygplatsen är belägen kan då med utgångspunkt i länets behov avgöra hur dessa medel ska disponeras. Regeringen beslutade om ett nationellt basutbud av flygplatser som ska utgöra 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 stommen i ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem och säkerställa en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. De flygplatser som inte ingår i detta basutbud anges i beslutet kunna övertas av regionala och lokala intressen, såsom kommuner, landsting och näringsliv. Dessa torde ha bättre möjligheter än staten att utveckla flygplatsen i det regionala sammanhanget. Det kan t.ex. handla om att koordinera flyget med annan regional transportförsörjning, exempelvis kollektivtrafiken, eller att avväga trafikutbudet mot samhällets övriga behov när det bland annat gäller företagsetableringar, turistverksamhet eller allmänhetens resebehov. Ett aktivt kommunalt huvudmannaskap för en flygplats torde också stärka incitamenten för ökat engagemang från det lokala näringslivet. Regeringen har redan godkänt överlåtelse av till och av till kommun. Förhandlingar pågår om flygplatserna i , , och . Avtal om överlåtelserna av flygplatserna bedöms i huvudsak vara slutna vid utgången av 2010 samt i något fall . Ett stärkt internationellt samarbete Vad behöver är ett robust, hållbart och samverkande transportsystem som stödjer hållbar tillväxt och sysselsättning som utformningen av transportsystem har stor betydelse för trafiksäkerheten och för att minska påverkan på klimatet och miljön. Inte minst händelsen med askmolnen från den isländska vulkanen aktualiserar detta. För att skapa ett sammanhållet transportsystem är det nödvändigt att den inre marknaden på transportområdet fullbordas. Globala regler är en förutsättning för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för svenska transportföretag och för att nå de transportpolitiska målen, inte minst vad avser miljö och säkerhet. Arbetet inom de viktigaste internationella organisationerna för utvecklingen av de internationella regelverken inom transportområdet måste därför prioriteras även framgent. Transporter i EU:s nya strategi för tillväxt pågår arbetet inom EU med den nya strategin för tillväxt, 2020 och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 inom transportområdet bereds vitboken om EU:s framtida transportpolitik , revideringen av riktlinjerna för utbyggnaden av det transeuropeiska nätverket för transporter (TEN-T) samt utveckling av en europeisk handlingsplan för intelligenta transportsystem (ITS). Det är mycket glädjande att transporter behandlas i den nya tillväxtstrategin, vilket inte var fallet med Lissabonstrategin. Svenska myndigheter, forskare och företag deltar i EU:s ramprogram för forskning. Detta arbete bör intensifieras. Det är också angeläget att blir bättre på att använda sig av forskningsresultat och mer systematiskt utröna hur de kan användas inom det svenska transportsystemet. Ett väl fungerande transportsystem är inte minst viktigt för godstransporterna. Inom ramen för regeringens Logistikforum drivs ett samarbetsprojekt, Gröna Korridorer. Projektet syftar till att idén om hållbara och effektiva transportkorridorer får genomslag i EU:s transportpolitik, att utveckla hållbara och effektiva logistiklösningar och att etablera pilotkorridorer från till kontinenten. Intresset för Gröna Korridorer har vuxit sig allt starkare. Arbetet inom det svenska initiativet har därför gått in i en mera operativ fas. Regeringen har uppdragit åt , och Verket för innovationssystem () att bistå regeringen i arbetet med att utveckla projektet . Tomma transporter är ett konkret exempel på bristande effektivitet i EU:s transportsystem och transportpolitik. är av lastbilstransporter tomma och hälften av godstågens vagnar. Detta visar på en stor effektiviseringspotential som motiverar åtgärder av olika slag både i och inom EU. Det är en viktig klimatfråga och handlar om ökad samverkan mellan grupper av köpare av transporter och transportföretag för bättre kapacitetsutnyttjande. Regeringen avser att ta upp frågan inom Logistikforum för att säkerställa näringslivets medverkan samt uppdra till berörda myndigheter att ta fram förslag till åtgärder för ett minskat antal tomma transporter och ökad fyllnadsgrad. Transeuropeiska nätverket för transporter (TEN- T) kommer aktivt att söka bidrag ur budgeten för det transeuropeiska nätverket för transporter (TEN-T). Nätverket integrerar nationella infrastrukturnätverk och trafikslag, länkar perifera regioner till och ökar säkerheten och effektiviteten i nätverket. De bidrag som får inom ramen för TEN T utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. Före utgången av 2012 måste alla EU:s medlemsstater ingå regionala samarbeten för att effektivisera användningen av luftrummet enligt gällande EU-regler för det gemensamma luftrummet. och har ingått ett avtal om att etablera ett s.k. funktionellt luftrumsblock. Ett gemensamt bolag har etablerats för att sköta verksamheten och kommer att ta över driften av flygledningstjänster för det gemensamma luftrummet från den svenska respektive danska nationella myndigheten. I ett vidare sammanhang samarbetar med , , , , och för att etablera ett nordeuropeiskt funktionellt luftrumsblock. Gemensamt utreds hur djupt samarbetet bör vara och det blir senare aktuellt att avgöra hur ska delta i detta nordeuropeiska luftrumsblock visavi det redan etablerade svensk-danska luftrumsblocket. Effektiva tågtransporttjänster inom EU Regeringen fäster stor vikt vid och stödjer inriktningen på det arbete som bedrivs på EU- nivå i syfte att möjliggöra etablering av nya effektiva tågtransporttjänster och tillhandahållande av sådana på den inre marknaden. potential kan inte utnyttjas effektivt i så länge förekomsten av administrativa och tekniska hinder på olika sätt försvårar och fördyrar bedrivandet av gränsöverskridande järnvägstrafik. Det är också angeläget att öka graden av teknisk standardisering av järnvägsutrustning och i ökad utsträckning harmonisera bestämmelserna om hur denna får användas. Regeringen anser att det är särskilt angeläget att infrastrukturförvaltarna i EU:s medlemsländer ges bättre och gemensamma incitament att samarbeta i syfte att åstadkomma en bättre framkomlighet på rimliga nyttjandevillkor för de internationella tågtransporterna. Ett europeiskt havsområde utan hinder En viktig åtgärd för att underlätta transporter till sjöss är utvecklingen av ett europeiskt havsområde utan hinder. Genomförandet av direktivet om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till eller avgår från hamnar inom utgör ett viktigt steg för genomförandet av ett Europeiskt havsområde utan hinder. Därigenom skapas mer likvärdiga konkurrensförutsättningar mellan sjö- och landtransporter. De föreslagna åtgärderna kommer också att innebära betydande administrativa lättnader för företagen. har kontakterna med intensifierats. Svenska delegationer har besökt och en kinesisk delegation har medverkat vid ett transportmöte i . En dialog pågår för att underteckna en avsiktsförklaring om samarbete mellan de ansvariga ministerierna. utvidgades samarbetet mellan och för att gemensamt hitta verktyg för att möta klimathot och andra globala miljöproblem. Samarbetet har även utvidgats till transportområdet. Länderna har tecknat ett brett samarbetsavtal om ett långsiktigt hållbart transportsystem. Inom ramen för avtalet arbetar nu departement och myndigheter i bilaterala arbetsgrupper för att konkretisera samarbetet på olika delområden. Inledningsvis diskuteras samarbete på väg- och järnvägsområdet, samverkan mellan trafikslag, stadstrafik, transporter för rörelsehindrade, åtgärder för förbättrad trafiksäkerhet och miljö. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 987 189 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 735 768 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 580 887 tkr prisnivå. -statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, bärighetsåtgärder, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade vägprojekt samt för nya investeringar i vissa vägprojekt för vilka trängselskatt eller vägavgifter planeras att ta ut, -bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som myndigheten administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar samt kompensation till kommunerna för lokal och regional busstrafik, -andra insatser, utöver väghållning och bidrag, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen, -ersättning för eftersök av vilt som varit in- blandat i sammanstötning med motorfordon liksom polisens ökade administrations- och fakturahanteringskostnader. När det gäller samhällets krisberedskap ingår i samverkansområde Transporter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet, offentligrättsliga avgifter och avgift för färd på Svinesundsförbindelsen. I uppdragsverksamhet ingår Färjerederiet. Utgångspunkten för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn.