prop · GY031d20 · 2010-10-12 00:00:00 — Dessutom har regeringen avsatt särskilda medel som stöd för länsstyrelsernas och kommuners arbete genom att ta fram planeringsunderlag och ge bättre stöd och rådgivning. Detta stöd har bidragit till att skapa ett större intresse hos markägare och höjt takten i våtmarksarbetet. Våtmarkerna påverkas fortfarande av dikesrensningar, körskador, torvtäkter, anläggning av vägar och annat som begränsar våtmarkernas funktioner och minskar deras natur- och kulturmiljövärden. För att kunna nå miljökvalitetsmålet behöver miljöhänsynen till våtmarker inom de areella näringarna och inom övrigt nyttjande av mark och vatten utvecklas. Det är också viktigt med en stark restriktivitet med tillstånd och dispenser för verksamheter som kan orsaka negativ påverkan på våtmarkerna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd för kulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter. Delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark kan nås med de åtgärder som presenteras i regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) samt i regeringens proposition Förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169). skog förs över från till staten för att användas som ersättningsmark i naturreservatsarbetet. Den kritiska resursbristen vad gäller ersättningar till markägare kan därmed anses hävd. Det praktiska arbetet med att genomföra bytesaffärerna och bilda naturreservaten kommer att fortsätta under . Vad gäller de frivilliga avsättningarna av skyddsvärda skogar gör bedömningen att dessa avsättningars andel av delmålet sannolikt har nåtts. Delmålet om förstärkt biologisk mångfald har nåtts i de delar som rör tillgången på död ved, gammal skog och lövskog av god kvalitet. bedömer att det inte är möjligt att nå delmålet om skydd för kulturmiljövärden inom tidsramen. Skadeinventeringar visar att skogsbruket skadar fornlämningar i stor omfattning och anger att skadenivån är hög även för lämningar som till exempel torpmiljöer, kolbottnar och kojgrunder. Delmålet om hotade arter nåddes vid . Det fortsatta arbetet med att genomföra och utveckla åtgärdsprogram sker under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen bedömer att det är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar inom en generation om ytterligare omfattande åtgärder vidtas. Mängden död ved och äldre lövrik skog ökar och skyddet av skog pågår löpande. Enligt fortsätter värdefulla naturmiljöer trots detta att utarmas och kulturmiljövärden skadas i stor omfattning. Sammantaget gör det att trenden för målet är oklar. Skyddet av värdefulla skogar har ökat och delmålet om långsiktigt skydd av skogar bedöms uppnås. Insatserna består till stor del av långsiktigt skydd av skogsmark på , Statens fastighetsverks och skogsinnehav. Regeringen har som nämnts föreslagit att produktiv skogsmark förs över från till staten för att användas som ersättningsmark. Sammantaget innebär detta att målet om att formellt skydda produktiv skogsmark kan uppnås. I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155 s. 188) anger regeringen att bevarande av skogar med höga naturvärden är av fortsatt hög prioritet. Det krävs ytterligare insatser, främst när det gäller det formella skyddet, där avsättningar av skogar med höga naturvärden måste fortsätta för att målet ska nås. De frivilliga avsättningarna är fortsatt avgörande för att nå målet om Levande skogar. Stora ansträngningar bör fortsatt göras av såväl staten som skogsägarna för att skyddsvärda skogar inte avverkas utan bevaras antingen som frivilliga avsättningar eller genom formellt skydd. Nya arbetssätt för att öka delaktighet ska prövas. Regeringen har lämnat ett uppdrag till , och i län att inleda ett arbete med att arbeta på försök enligt Komet-programmet (Min naturvård) i fem områden i landet. Programmet innebär bl.a. ökade möjligheter till initiativ från markägare i naturvårdsarbetet. , och i har till regeringen redovisat uppdraget att ta fram gemensamma riktlinjer för naturvårdsavtal. De nya riktlinjerna innebär bland annat höjda ersättningsnivåer och möjlighet till flera olika avtalslängder. Genom genomförda lagändringar i och expro- priationslagen (prop. 2009/10:162, Ersättning vid expropriation) som trädde i kraft har också ersättningsnivån vid bildande av naturreservat och biotopskyddsområde höjts, vilket ytterligare ger incitament för att bevara värdefulla skogar genom områdesskydd. Det är angeläget att situationen för skador på forn- och kulturlämningar vid skogsbruk förbättras och strategi för kulturmiljövård bör bidra till detta. När det gäller friluftslivet i skogen har påbörjat ett arbete med att inventera skogar med höga sociala värden. Inom ramen för det nya bidraget för lokala naturvårdsprojekt () kan kommuner och andra lokala aktörer ges stöd i arbetet med åtgärder för bl.a. friluftslivet. 3.5.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skötsel av ängs- och betesmarker, småbiotoper, kulturbärande landskapselement, växt- och husdjursgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt värdefulla ekonomibyggnader. Delmålet om ängs- och betesmarker bedöms kunna nås. Delmålet om småbiotoper har inte nåtts och saknas prognos för när målet kan komma att nås. De förändringar som skett i reglerna för miljöersättningen inom landsbygdsprogrammet som gjordes och som skulle leda till att fler kulturbärande landskapselement skulle vårdas har inte gett önskat resultat. Delmålet bedöms inte möjligt att nå till 2010. För delmålet om växtgenetiska resurser och inhemska husdjursraser görs bedömningen att målet för växter kommer att nås inom tidsramen. Vad gäller den del som rör inhemska husdjursraser är bedömningen mer osäker. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Delmålet om hotade arter nåddes vid . Det fortsatta arbetet med att genomföra och utveckla åtgärdsprogram sker under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen bedömer att det är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap inom en generation om ytterligare åtgärder vidtas. Mot bakgrund av detta har regeringen gjort förändringar i landsbygdsprogrammet som bl.a. innebär att ersättningsnivåerna höjs inom flera av de miljöersättningar som är av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. En minskning har skett i arealen betesmark för vilken miljöersättning har betalats ut. Det kan delvis förklaras med att bedömningen har blivit bättre av vilka marker som berättigar till ersättning. För viss areal kan nedgången förklaras med att de ekonomiska förutsättningarna för djurhållning varit för dåliga. För marker med särskilda naturvärden som kräver mer skötselinsatser utgår en högre miljöersättning. För dessa marker har minskningen procentuellt sett varit lägre än för marker med lägre naturvärden. Med anledning av den förändrade betesmarksdefinitionen har regeringen ökat ersättningen för de mest värdefulla markerna. har fått ett uppdrag att utvärdera vilka effekter den nya betesmarksdefinitionen haft på den biologiska mångfalden. Regeringens ändring av landsbygdsprogrammet förefaller ha gett positiv effekt. Detta framgår av preliminär statistik som indikerar en viss ökning av arealen betesmarker med miljöersättning fr. o. m. Den positiva bilden gäller också flera andra miljöersättningar som är av betydelse för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Arealen ängsmarker som hävdas med miljöersättning ökar i genomsnitt över perioden även om ökningstakten avtagit något . Det finns även betydande arealer ängsmarker som ligger utanför ersättningssystemet. Nya åtgärder för att tillskapa småbiotoper har utvecklats och utgör tillsammans med tidigare bevarandeåtgärder ett viktigt instrument för att öka variationsrikedomen av livsmiljöer i odlingslandskapet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I Landsbygds-programmet 20072013 finns flera åtgärder som syftar till att odlingslandskapets kulturbärande element ska bevaras. Intresset bland brukarna att genomföra sådana åtgärder har varit lägre än vad uppsatta mål omfattat. Även här har dock en ökning av ansluten areal 2010 till miljöersättningen för värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet skett. Eftersom dessa kulturelement utgör viktiga natur- och kulturvärden är det fortsatt viktigt att utveckla arbetet för att ytterligare förbättra möjligheterna att bevara dessa värden. har ett intensivt inventeringsarbete av växtgenetiska resurser bedrivits inom programmet för odlad mångfald (POM). Verksamheten går över till att i större utsträckning omfatta arbete med att förvalta insamlat material. För de husdjursgenetiska resurserna är situationen inte lika gynnsam. Antalet individer för flera husdjursraser bedöms fortfarande vara så lågt att ett långsiktigt bevarande inte kan säkerställas. Den handlingsplan för en långsiktig förvaltning av de husdjursgenetiska resurserna som utvecklats kommer att vara ett viktigt verktyg för att ett långsiktigt bevarande ska kunna säkerställas. Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret, skydd av natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. Delmålet om skador på mark och vegetation kommer inte att nås inom tidsramen. i tog fram en metod för att mäta faktiskt buller i fjällområdet på uppdrag av . Resultatet av pilotprojekten redovisades 2010 och visar att det går att genomföra ljudnivåmätningar på valda mätpunkter för karaktäristik av ljudmiljön i fjällområdet. Denna metod skulle kunna användas för att följa upp delmålet om buller . Delmålet kommer att vara svårt att nå inom tidsramen. Inte heller delmålet om skydd av natur- och kulturvärden kommer att nås. Delmålet om hotade arter nåddes vid . Det fortsatta arbetet med att genomföra och utveckla åtgärdsprogram sker under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen bedömer att det är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö inom en generation om ytterligare åtgärder vidtas. Inom ramen för regeringsuppdraget Fjällanpassad hållbar lokal och regional utveckling har respektive arbetat för att stärka utvecklingskraften i fjällområdet, med utgångspunkt i områdets unika förutsättningar. Olika insatser för regional utveckling och planering i fjällområdet har initierats. Arbetet har visat att det är viktigt med en god samverkan mellan olika aktörer och en tydligare koppling mellan lokal- och regionalekonomiska utvecklingsfrågor för att stärka fjällområdets konkurrenskraft och tillvarata områdets unika kvaliteter. Mötesplatser för parter med olika intressen i fjällområdet behöver skapas. Näringarna i fjällområdet behöver också skaffa sig en bättre beredskap för eventuella framtida klimatförändringar. fick i regleringsbrevet sammanlagt för att utbetala till länsstyrelserna för samebyarnas arbete med genomförande av terrängkörningsplaner. Fem samebyar har beviljats medel till förstärkningsåtgärder i fjällen. Utgångspunkten har varit de terrängkörningsplaner som samebyarna upprättat. Projekten ska påbörjas . Miljöeffekterna av genomförda åtgärder ska följas upp och samebyarna ska redogöra för utfallet. , i , och kommuner samt Mija Ednam (ett samarbete mellan samebyarna inom världsarvet Laponia), inkom med en hemställan om att regeringen bl.a. skulle inrätta en tidsbegränsad delegation (2007-2009) med uppgift att utveckla en ny form för förvaltningen av världsarvet Laponia. Detta genomfördes i regleringsbrevet 2007 för och i . Regeringsuppdraget om den nya förvaltningsformen för världsarvet Laponia har redovisats till regeringen. Redovisningen har remissbehandlats. Regeringen anser att det är angeläget att gå vidare med en förändrad organisationsform för Laponia och regeringen avser genomföra detta i särskild ordning. Regeringen avser att ge i uppdrag till Transportstyrelsen att följa upp resultatet av den utredning om flygverksamheten i fjällen som Luftfartsstyrelsen redovisade till regeringen . Sammantaget visade resultaten att buller från flygverksamheten var försumbar i de undersökta områden bortsett från vissa delar av nationalparkerna och Tjuoltadalen. För framkomligheten i fjällvärlden är det ofrånkomligt med viss flygverksamhet även om det innebär en viss störning i skyddade områden. Det är en fördel om bullret kan koncentreras geografiskt. Det är dock nödvändigt att följa upp utvecklingen av flygverksamheten i fjällen och att vid behov vidta åtgärder. 3.5.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, avfall, energieffektivisering av bebyggelsen samt inomhusmiljön. Resultatredovisning för samhällsplanering och byggande finns även under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 redovisning för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse finns även under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Resultatredovisning för energieffektivisering i bebyggelsen finns även under utgiftsområde 21 Energi. Delmålet om planeringsunderlag för fysisk planering och samhällsbyggande är inte uppnått. Många kommuner saknar fortfarande de aktuella program och strategier som ska ligga till grund för planeringsunderlag enligt delmålet. Delmålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är inte heller uppnått. Tillgången på antikvarisk kompetens och nödvändigt kunskapsunderlag är mycket begränsad i kommunerna, och inga samlade åtgärder har vidtagits på området. Delmålet om buller, dvs. icke-önskvärt ljud, är inte uppnått trots att staten och kommunerna vidtagit vissa åtgärder i syfte att dämpa bullret för de mest utsatta. Delmålet om naturgrus som tidigare tillhörde miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö återfinns nu i redovisningen av miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet, i enlighet med de förändringar som beslutades i regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). Delmålet om avfall är inte uppnått. Endast målsättningen om minskad deponering är uppnådd. Mängden hushållsavfall fortsätter att öka och materialåtervinning, inklusive biologisk behandling, har minskat något jämfört med . Efterfrågan på återvunnet material är vikande. Återvinning av matavfall från hushåll och andra källor ökar men är fortfarande långt ifrån den andel som skulle ha uppnåtts 2010. Återföring av fosfor till produktiv mark har ökat betydligt . Trots detta blir det svårt att nå målsättningen om att av fosforföreningarna i avlopp ska återföras till produktiv mark 2015. Delmålet om energieffektivisering av bebyggelsen kan komma att uppnås med fortsatta välavvägda åtgärder. Utvecklingen av energianvändningen i bebyggelsen går åt rätt håll med fortsatt energieffektivisering och ökande andel förnybar energi. gör i ett regeringsuppdrag bedömningen att det inte är osannolikt att beroendet av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 fossila bränslen i bebyggelsen kommer att vara brutet . Flera nya och ändrade styrmedel för energieffektivisering är på väg att utarbetas. Delegationen för hållbara städer, som inrättades 2008, har ett brett uppdrag att verka för hållbar stadsutveckling genom att bl.a. främja tillkomst av goda exempel, sprida information och underlätta export av miljöteknik. Delegationen hanterar även det statliga stöd till hållbara städer som inrättades 2009 för att främja hållbar stadsutveckling. Syftet med stödet är att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Åt- gärder som kan få stöd ska även bidra till att skapa attraktiva och ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara stadsmiljöer som kan vara förebilder och underlätta kunskapsspridning. fördelade Delegationen för hållbara städer sammanlagt ca i ekonomiskt stöd till sådana projekt för stadsutveckling med särskilt klimatfokus i , och . Dessa projekt omfattar både hållbar ombyggnad och upprustning av miljonprogramsområden samt nybyggnation. Nära fördelades till åtgärder som främjar planering av hållbara stadsutvecklingsprojekt. Intresset för stödet har varit mycket stort. Delegationen bedömer att de projekt som fått stöd ger väsentliga klimateffekter och uppfyller krav på helhetsperspektiv med olika aspekter på hållbarhet. Projekten kan också utgöra goda skyltfönster för svensk miljöteknik och kunnande. Delegationen bedömer också att stödet generellt bidrar till att främja utvecklingen av hållbara projekt för stadsutveckling, även bland de som inte söker stöd. Delmålet om inomhusmiljön är inriktat på att radonhalten i bostäder, skolor och förskolor ska understiga (Bq/m3) luft och att byggnader ska ha en fungerande ventilation. har haft regeringens uppdrag att följa upp delmålet, vilket redovisas i rapporten mår våra hus . Där framgår att ventilationen i byggnader har förbättrats sedan den obligatoriska ventilationskontrollen (OVK) infördes , men att godkänd ventilation fortfarande bara av skolor och förskolor av allmänna kultur-, bad- och sportbyggnader. Bland flerbostadshus har av byggnaderna godkänd ventilation, och för vårdbyggnader är motsvarande siffra . Radonhalten i skolor och förskolor bedöms kunna understiga /m3 luft , och även i flerbostadshus bedöms radonhalten kunna understiga gränsvärdet till 2020. Saneringstakten i småhus är dock låg och det är osäkert när delmålet i denna del kan nås. I framkom också att av byggnaderna har mögel, mögellukt eller hög fuktnivå och att detta främst gäller byggnader uppförda . En ökning av mögel på vindar och i krypgrunder har skett . Närmare hälften av de upptäckta fuktskadorna bedöms kunna påverka inomhusmiljön negativt. Regeringen delar bedömning att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö blir mycket svårt att nå inom den utsatta tidsramen. Även med insatser på flera områden bedöms de samlade förutsättningarna för att nå målet vara små. De bästa förutsättningarna finns för delmålen om planeringsunderlag och energieffektivisering av bebyggelsen, även om utmaningarna är mycket stora även på dessa områden, och det kan bli svårt att nå de olika målsättningarna inom utsatt tid. Sämst är förutsättningarna för delmålen om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller och delar av delmålen om avfall och inomhusmiljö. Särskilt de delar som handlar om människors hälsa och kulturmiljö blir svåra att nå. Antalet personer som besväras av vägtrafikbuller har ökat. av alla byggnader har fuktskador som kan påverka inomhusmiljön. Kulturmiljön förstörs för att den inte uppmärksammas och skyddas. Ett stort antal åtgärder krävs på alla nivåer, från internationella överenskommelser till ökad miljöhänsyn i samhällsplaneringen samt förändringar i enskildas beteenden när det gäller boende, resor och konsumtion som genererar avfall, för att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska nås. Förutsättningarna för att nå delmålet om planeringsunderlag har förbättrats genom vissa statliga åtgärder. Kommuner kan söka ekonomiskt bidrag till planeringsunderlag för vindkraft hos . erbjuder också stöd till kommuner i att ta fram planeringsunderlag inom ramen för programmet Uthållig Kommun. Förutsättningarna för att nå delmålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är inte särskilt goda, vilket beror på brist på kompetens och kunskapsunderlag inom området hos kommunerna, men vissa insatser har påbörjats som kan innebära att man når målet. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/2010:3) aviserade regeringen att man avsåg att inrätta en särskild anslagspost för bidrag till kunskapsunderlag om bl.a. kulturvärden i bebyggelsen. Avsikten är att skapa förutsättningar för arbete med kulturhistoriska kunskapsunderlag i län och kommuner. Vidare fick i uppdrag att i samverkan med några andra myndigheter främja hållbar stadsutveckling, och i detta uppdrag ingår kulturmiljö som en aspekt. Förutsättningarna för att nå delmålet om buller försvåras bl.a. av att trafiken fortsätter att öka. Delmålet har dessutom fram till inte täckt in målets innebörd, dvs. att människor inte ska utsättas för skadliga ljudnivåer. Sådana ljudnivåer kan genereras av trafik av olika slag (vägar, järnväg och flyg), industrianläggningar, tekniska installationer i byggnader (hissar och fläktar m.m.) samt av störande grannar. Frågan om planering för och byggande av bostäder inom områden som redan är utsatta för höga ljudnivåer från trafik behandlas under Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. Förutsättningarna för att nå delmålet om avfall är inte särskilt goda. Svårast att nå är troligen målsättningen om att de totala avfallsmängderna inte ska öka. Regeringen noterar att trenden både vad gäller återvinning av matavfall och återföring av fosfor till produktiv mark går åt rätt håll. En bidragande orsak till det senare är att allt fler reningsverk nu certifierar sitt slam enligt en frivillig överenskommelse. Inriktningen på avfallsområdet bör vara densamma som tidigare men ytterligare kraftfulla åtgärder behöver vidtas. genomförs och rådets direktiv /98/EG om avfall och om upphävande av vissa direktiv i svensk rätt och i det sammanhanget ses möjligheten över att förtydliga och förenkla avfallslagstiftningen, samt att föra in den s.k. avfallshierarkin i . har i uppdrag att ta fram en nationell avfallsplan samt ett program för förebyggande av avfall i enlighet med direktivet. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att främja produktion av biogas genom in- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 förandet av ett särskilt stöd samt genom ett uppdrag till att föreslå en sektorsövergripande biogasstrategi. Strategin redovisades till regeringen . Förslaget till strategi och åtgärder bereds av regeringen. har i en rapport föreslagit en ny förordning om användning av avloppsfraktioner för att öka återföringen av fosfor till . Förslaget har remitterats och frågan bereds i . Förutsättningarna för att nå delmålet om energieffektivisering i bebyggelsen är relativt goda. Nya krav på energiprestanda i nya byggnader och vid större renoveringar av befintliga byggnader kommer att införas i , till följd av det reviderade EU- direktivet om byggnaders energiprestanda. Alla nya byggnader ska också vara nära-noll energibyggnader från och med utgången av 2020, enligt direktivet. För byggnader som ägs och används av myndigheter gäller motsvarande krav från utgången av 2018.