prop · GY031d21 · 2010-10-12 00:00:00 — De olika ekonomiska bidragen för energieffektivisering och energiomställning har i viss utsträckning haft avsedd verkan. Utvärderingar som gjorts visar dock att en mycket stor andel av de uppnådda energibesparingarna skulle ha uppnåtts även utan statligt stöd varför kostnadseffektiviteten är lägre än väntat. Bland anledningarna bör särskilt nämnas att flertalet bidrag har haft korta stödperioder varför det till stor del var redan planerade åtgärder som genomfördes, samt att de generella energipolitiska styrmedlens inverkan på elpriset har gjort de aktuella åtgärderna lönsamma redan utan stöd. När det gäller stödet för energiinvesteringar i offentliga lokaler har detta även haft konjunkturpolitiska målsättningar som medfört att kraven på bidragsåtgärder satts lägre än om det endast riktats mot energipolitiska målsättningar, vilket förklarar en lägre kostnadseffektivitet. Regeringen har i och med förra årets klimat- och energipolitiska propositioner bedömt att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning framöver bör inriktas på mer kostnadseffektiva insatser som bl.a. information och rådgivning samt stöd för teknikupphandling 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Därmed fasas de olika investeringsstöd som funnits för energieffektiviseringsåtgärder ut. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har en rad nya mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på inom direktivet om främjande av förnybar energi (2009/28/EG). antog ett nytt mål för förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet motsvarande en ökning med jämfört med läget 2002 (prop. 2009/10:133). har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på varav till land och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att denna användning ska utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. ska användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel uppgå till . Som tidigare nämnts är målet att andelen förnybar energi inom transportsektorn ska vara . Beroende på en rad olika åtgärder ökar användningen av förnybar energi i alla sektorer. Framför allt ökar den som en effekt av koldioxidskatten och elcertifikatsystemet. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för den 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 användes bioenergi och det producerades el i vattenkraftverken. Värmepumparna ger också ett signifikant bidrag motsvarande . Den förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet ökade med , jämfört med året innan. Det största procentuella tillskottet stod vindkraften för , vilket motsvarade en ökning med , jämfört med föregående år. fanns totalt 1 359 vindkraftverk i 140 av 290 kommuner. Vindkraftverk finns i samtliga av landets 21 län. Vidare ökade elproduktionen i biobränsleanläggningar med . producerades totalt förnybar el inom ramen för systemet. Detta motsvarar en total ökning med jämfört med nivån 2002. Det största reella bidraget stod den biobränslebaserade elproduktionen för med , vindkraften bidrog med och vattenkraften med . Utfallet bedöms ligga i linje med målet om en ökning av elproduktionen från förnybara energikällor med . Sedan elcertifikatsystemets start har det byggts över 880 nya anläggningar. Av dessa anläggningar är ca 680 vindkraftverk. Regeringen fattade beslut om propositionen Genomförande av direktiv om förnybar energi (prop. 2009/10:128) samt propositionen Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flyttande biobränslen (prop. 2009/10:164). Båda propositioner föreslår åtgärder för att genomföra direktivet om främjande av förnybar energi (2009/28/EG) och propositionerna har antagits av . Propositionen Genomförande av direktiv om förnybar energi innehåller bestämmelser som syftar till att genomföra direktivets bestämmelser om ursprungsgarantier och om åtkomst till och drift av el- och gasnäten. Bestämmelserna om ursprungsgarantier innebär att elproducenter på begäran kan få sådana garantier utfärdade för att visa den producerade elens ursprung. För att genomföra bestämmelserna om åtkomst till och drift av el- och gasnäten sker ändringar i ellagen och naturgaslagen (2005:403). Ändringarna i ellagen innebär dels att elnätsföretagen ska ange tidsplaner för anslutning av elproduktionsanläggningar, dels att företagen ska offentliggöra principer för hur kostnaderna för teknisk anpassning ska fördelas vid anslutning till elnätet. Ändringarna i naturgaslagen innebär att innehavaren av en naturgasledning ska offentliggöra de metoder som används för att utforma avgifter för anslutning. Lagändringar träder i kraft . Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen innehåller bestämmelser om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen samt om att den tidigare beslutade tidpunkten, för när skattefriheten för vissa biobränslen ska villkoras av att bränslena är hållbara, skjuts fram från till . Dessutom sker vissa ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat. Den nya lagen trädde i kraft och ändringarna i lagen om elcertifikat och i energiskattelagstiftningen träder i kraft . Genom beslut om propositionen Ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat tilldelningsprinciper och förhandsbesked har det införts regler som möjliggör tilldelning av elcertifikat vid investeringar i ökad produktionskapacitet för samtliga förnybara energikällor på motsvarande sätt som det funnits för vattenkraft (prop. 2008/09:92, bet. 2008/09:NU15, rskr. 2008/09:193). Även reglerna för att kvalificeras som en ny anläggning i elcertifikatsystemet och berättigas till en ny femtonårig tilldelningsperiod har förtydligats, vilket är angeläget då ett betydande antal anläggningar fasas ut ur elcertifikatsystemet vid utgången av eller . De nya reglerna trädde i kraft . Regeringen beslutade om propositionen Höjt mål och vidare utveckling av elcertifikatsystemet (prop. 2009/10:133). I propositionen föreslås ett nytt mål för produktion av förnybar el som innebär en ökning med jämfört med nivå. Nya kvoter föreslås och systemet förlängs till 2035. antog propositionen och lagändringarna trädde i kraft . I samband med behandling av propositionen Ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat (prop. 2008/09:9, bet. 2008/08:8, rskr. 2008/09:42) gjorde ett uttalande med innebörden att regeringen bör granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrens- utsatta elintensiva industrin. En sådan granskning skulle inte bara avse effekterna på industrin vad gäller elcertifikat och kvotpliktens undantag utan även omfatta andra styrmedel såsom energibeskattning, utsläppsrätter m.fl. I regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (Skr. 2009/10:75) hänvisades till att utfallet av de ändringar som beslutades rörande kvotpliktens utformning först skulle finnas tillgänglig efter och att arbetet med att granska effekterna först därefter kan påbörjas. Vad gäller uttalande om en övergripande granskning av effekterna av olika klimat- och energipolitiska styrmedlen kan nämnas att det pågått ett arbete inom med syfte att föreslå vissa ändringar av främst miljöskatterna så att effektiviteten av den förda miljö- och energipolitiken förbättras. Arbetet inriktades på att åstadkomma en förbättrad samordning mellan de olika ekonomiska styrmedlen på området. Resultatet av arbetet redovisades i promemorian Effektivare skatter på klimat- och energiområdet (Ds 2009:24) och efterföljande proposition Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen (prop. 2009/10:41). I promemorian berörs, vad gäller utsläppshandel och energibeskattning, bl.a. den energiintensiva industrin. överlämnade regeringen propositionen Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet (prop. 2009/10:133) till . Propositionen innehåll bl.a. en förlängning av systemet och ett nytt mål innebärande en ökning av den förnybara elproduktionen med jämfört med nivå. I propositionen uttryckte regeringen behovet av ett utvecklat beslutsunderlag om lämpliga åtgärder för att hålla kostnaderna för konsumenterna nere. har mot denna bakgrund fått i uppdrag att se över olika delar av elcertifikatsystemet. Bland annat ingår att överväga lämpligheten att införa ett tak för kvotpliktsavgiften för att på så sätt skydda elkunderna för höga kostnader. Därtill ingår att se över det samlade regelverket kring elcertifikatsystemet i syfte att skapa en bättre överskådlighet och minskade administrativa kostnader för företagen och andra berörda aktörer. Redovisningen innehåller bl.a. en genomgång av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vilka företag som omfattas av gällande regler för undantag från kvotplikt och en analys av hur olika branscher kostnadsmässigt påverkas av dagens regelverk. Vidare ingår en sammanställning över kostnader och krav för elintensiv industri i andra länder. Det förs även en diskussion om vad som ytterligare behöver utföras för att djupare analysera hur olika typer av ökade kostnader påverkar industrins konkurrenskraft. Myndighetens redovisning bereds i . I enlighet med slutbetänkande (SOU 2008:13) beslutade regeringen om att möjliggöra att det interna nätet i en vindkraftspark ska kunna byggas utan krav på nätkoncession. Beslutet var ett led i regeringens arbete för att öka utbyggnaden av förnybar energi. Regeringen föreslog i propositionen Genomförande av direktivet om förnybar energi (prop. 2009/10:128) att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el bör införas i syfte att en elproducent endast ska betala en sådan del av den totala kostnaden för den nödvändiga nätförstärkningen som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten. Biogastekniken skiljer sig från annan förnybar energiteknik i det att dess förutsättningar styrs av fler politikområden än de energipolitiska. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. presenterade de tre myndigheterna ett förslag på sådan tvärsektoriell strategi, innehållande 40 konkreta förslag och prioriteringar för att stärka biogasens konkurrenskraft. Regeringen bereder nu förslagen. Vindkraftsamordnarna har fortsatt sitt arbete med att främja vindkraften genom ett stort antal kontakter med såväl företag, myndigheter som kommuner. Regeringen har avsatt medel för marknadsintroduktion av vindkraft, de s.k. pilotpengarna som resulterat i ett antal projekt, bl.a. den havsbaserade . fattades beslut om fem projekt, varav två inriktar sig på storskalig vindkraftetablering i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fjällmiljö i norra och två inriktar sig på storskalig vindkraftetablering i skogsmiljö i norra . Ett projekt inriktar sig på storskalig vindkraftetablering i skogsmiljö i . Härutöver har ett beslut fattats om demonstrationsstöd för en ny typ av vindkraftverk samt ett beslut om stöd för att stärka samverkan mellan näringsliv, industri, utbildning och offentliga aktörer för att stödja utveckling av vindkraftsindustri. De projekt som beviljats stöd beräknas generera totalt , vilket kan jämföras med den totala vindkraftsproduktionen som uppgår till . Förnybara drivmedel (etanol, FAME och biogas) utgjorde av transporternas energianvändning, en ökning med jämfört med föregående år. Användningen av FAME ökat från medan etanolens andel har minskat från trots att antalet fordon som kan köras på etanol har ökat. Detta förklaras främst av det högre priset på etanol . Försäljningen av biogas har ökat något och uppgick av den totala drivmedelsförbrukningen. Enligt direktivet om främjande av användningen av förnybar energi ska andelen förnybar energi i uppgå till . Bedömningen är att har goda förutsättningar att nå detta mål. nationella handlingsplan för främjande av förnybar energi enligt förnybartdirektivet lämnades till kommissionen . Regeringen beslutade att uppdra åt och att inom sina respektive ansvarsområden lämna förslag till genomförande av artikel 13 om att främja användningen av förnybara energikällor i bebyggelsen (dnr N2010/4128/E). Uppdraget ska slutredovisas . Enligt regeringens bedömning fungerar elcertifikatsystemet väl. Aktörerna på elcertifikatmarknaden har anpassat sig till systemet och en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion sker eller planeras. har regeringen tagit initiativ till flera ändringar i elcertifikatsystemet. Den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Vid utgången av 2012, och även 2014, kommer vissa äldre produktionsanläggningar att fasas ut ur elcertifikatsystemet. Regeringen bedömer att denna utfasning skapar ett utrymme för nya anläggningar inom ramen för systemet och att det därmed, såsom beslutats, finns förutsättningar att höja ambitionen i detta stöd till förnybar elproduktion. Regeringen har dock gjort bedömningen att det inte finns ett tillräckligt beslutsunderlag gällande frågan om hur exempelvis ett pristak eller andra särskilda metoder ska utformas för att hålla konsumententernas kostnader för elcertifikaten på en rimlig nivå, med beaktande av svensk industris konkurrenskraft. Regeringen har därför gett ett kompletterande uppdrag att i samråd med analysera den framtida kostnadsutvecklingen och utformningen av insatser för att motverka risken för eventuellt kraftigt höjda kostnader för konsumenterna i elcertifikatsystemet. Sammantaget anser regeringen att systemet är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Vindkraften har stor outnyttjad potential i och regeringen bedömer att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som uppställts inom ramen för elcertifikatsystemet. Planeringsramen för vindkraft är ett sätt för regeringen att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter och länsstyrelser tar ett tydligt ansvar i arbetet med att skapa sådana planmässiga förutsättningar. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden, och kan därför bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. lanserades webbplatsen som har bildats på uppdrag av regeringen. Syftet med webbplatsen är att ta ett helhetsgrepp på tillståndsprocessen för vindkraftverk. Webbplatsen har tagits fram i samarbete med omkring 20 offentliga myndigheter och organisationer. Samordnande myndighet för projektet är . Regeringen bedömer, utifrån förslag i rapporten Handlingsplan för förnybar energi, att det är angeläget att följa upp tillståndsprocessen för etablering av ny förnybar elproduktion samt att göra en översyn över processerna för nätanslutning, nätförstärkning respektive nätutbyggnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatsystemet. Resultaten av avsatta medel för marknadsintroduktion av vindkraft, det s.k. pilotprojektstödet, kan nu ses. Förutom att vindkraftsparker etablerats och är under byggnation har värdefull kunskap tagits fram inom ramen för delprogrammet Vindval. Regeringen anser att resultaten är goda. arbete med bl.a. det nationella nätverket för vindbruk och dess noder, tillsammans med vindkraftsamordnarna och länsstyrelsernas arbete med ökade insatser av tillståndsprövningen respektive arbete med bidrag för översiktsplanering, skapas kontinuerligt förbättrade förutsättningar inom ramen för elcertifikatsystemet för en kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft i . Många mycket goda vindlägen återfinns till havs i områden som har olika former av skydd, t.ex. Regeringen anser att vindkraft i vissa av dessa områden bör kunna lokaliseras utan att skyddsvärdena påverkas på ett inte acceptabelt sätt. För att möjliggöra etablering av vindkraft i sådana områden krävs att det finns djup kunskap både om de arter och miljöer som skyddet avser och kunskap om vindkraftens effekter. Det pågår ett omfattande arbete om vindkraftens miljöeffekter inom ramen för projektet . Dessa studier visar att vindkraftsetableringarnas negativa effekter på miljön varit få och små. Fortsatt forskning kommer att bedrivas inom ramen för Vindval kring vindkraftens påverkan på bl.a. rennäringen. Arbetet bör dock kompletteras med riktade insatser för att förbättra kunskapsunderlaget för vindkraftsetablering i skyddade områden till havs. Möjligheter till synergier mellan biologisk mångfald och vindkraft bör också belysas ytterligare. Regeringen har därför gett ett sådant uppdrag till i samråd med och andra berörda myndigheter. Den reformering av regelverket för prövning av uppförande av vindkraft som genomfördes , innebär att utbyggnaden av vindkraft underlättas utan att kraven på en rättssäker och noggrann handläggning minskar. Ett exempel är att den onödiga dubbel- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 prövningen avskaffats, genom att kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak har tagits bort i det fall uppförandet av ett vindkraftverk fått tillstånd enligt . För att säkerställa ett långtgående kommunalt inflytande över användningen av mark och vatten har det införts en regel om att tillstånd till uppförande av en vindkraftsanläggning endast får ges om kommunen har tillstyrkt det. får dock regeringen tillåta en anläggning för vindkraft om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. Stödet för installation av solceller i offentliga lokaler bedöms ha haft mycket god effekt och ersattes fr.o.m. av ett nytt statligt stöd för solceller som gäller för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem. Detta stöd syftar till att öka användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system i , att systemkostnaderna ska sänkas och att den årliga elproduktionen från solceller ska öka med minst 2,5 GWh . har fått i uppdrag att utreda frågan om nettodebitering för småskaliga anläggningar som producerar el. Uppdraget ska redovisas . Användningen av biodrivmedel har utvecklats positivt . Med nuvarande ökningstakt bedöms målet om kunna uppnås. Vattenkraft är en mycket värdefull tillgång för produktion av förnybar el och spelar en central roll i elförsörjning och för att nå EU målet om förnybar energi . Den har dessutom viktiga egenskaper då den, till skillnad från annan elproduktion, är både lagrings- och reglerbar. Detta är mycket viktiga egenskaper, inte minst då en allt större mängd el bedöms komma från vindkraft. Det är därför viktigt att främja en god produktionskapacitet i vattenkraftverken. Målet för forskning och innovation inom energiområdet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Verksamheten indelas i sex temaområden. ska för varje temaområde formulera visioner, mål och prioriteringar avseende vetenskaplig kunskap, teknikutveckling, kommersialisering, m.m. ska säkerställa att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns vid lärosäten, industri och offentlig sektor samt tillse att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen i och globalt, samt bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. I det följande redovisas resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi. Dessa medel disponeras i huvudsak av . Som en följd av höjda anslag ökade verksamheten i omfång . Beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration uppgick till totalt , jämfört med under föregående år. Nedan redovisas verksamhet och resultat inom de sex temaområdena samt för affärsutveckling och kommersialisering, energiinriktad grundforskning och internationellt forskningssamarbete. Temaområde Byggnaden som energisystem Verksamheten bidrar till en effektivare energianvändning i bebyggelsen samt till ökad användning av uppvärmningssystem baserade på förnybar energi. Insatserna inom detta område bidrar direkt till energieffektiviseringsmålen samt till minskade koldioxidutsläpp och ökad användning av förnybar energi. Beviljade medel för temaområdet uppgick till , vilket är i princip samma nivå som . prioriterades följande uppgifter: -Energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning inom programmet CERBOF (och resurseffektivt byggande och förvaltning). CERBOF syftar till att möjliggöra en effektiv energianvändning i det svenska byggnadsbeståndet. Fokus ligger på forskning och innovation för att möjliggöra renovering av äldre bebyggelse till en låg energianvändning. -Studier av samverkan mellan tekniska system, IT, information och beteende inom programmen Elanvändning och beteende () och Energi, IT och Design (EID). Forskningen inom detta område handlar främst om förnybara drivmedel och utvecklingen av energieffektivare energiomvandlingssystem och fordon, i första hand för vägtrafiken. Verksamheten bidrar direkt till uppfyllandet av EU:s bindande mål om energieffektivisering, till minskade koldioxidutsläpp, ökad användning av förnybar energi, ett minskat oljeberoende och därmed en tryggare energiförsörjning. Verksamheten bidrar till uppfyllandet av det vägledande målet om biodrivmedel 2010, samt till det bindande målet om förnybar energi i transportsektorn 2020. Verksamheten har även koppling till visionen om att ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Beviljade medel till projekt inom temaområdet ökade till 2009, jämfört med under föregående år. Den kraftiga höjningen avser främst beslut om stöd till stora anläggningar för andra generationens biodrivmedel. prioriterades följande uppgifter: -Demonstration och affärsutveckling avseende andra generationens förnybara drivmedel (främst etanol från skogsråvara och förgasning av biomassa). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 -Utveckling och kommersialisering av ha ökat kontinuerligt under den senaste Denna verksamhet har intensifierats samt omfattar numera även plug-in hybridfordon. Användning av biobränslen bidrar till flera energi- och klimatmål, inte minst målet om en ökad andel förnybar energi. Beviljade medel till projekt inom området ökade något jämfört med föregående år och uppgår till . prioriteras följande uppgifter: -Uthållig tillförsel och förädling av biobränsle: ett program som fokuserar på säker, hållbar och kostnadseffektiv tillförsel av biobränslen. Viktiga områden i programmet är produktion av biobränslen, hållbarhet och miljö, användning av askor, samt förbättrade system för förädling av fasta biobränslen inklusive bränslekvalitets- och förbränningsaspekter, bioenergins systemfrågor, handel/marknad och standardiseringar. -Utveckling av effektiva kraftvärmetekniker baserade på biobränslen. Insatserna är inriktade på utvecklingen av system och eftersträvar höjt elutbyte