prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Detta bidrar till att fler människor står till arbetsmarknadens för- fogande när efterfrågan på arbetskraft ökar, vilket leder till att den varaktiga sysselsättningen kan öka snabbare än vad som vore fallet utan åtgärderna.93 Diagram 6.12 Arbetskraften och sysselsatta Anm.: Data avser . För används länkade dataserie. För används data från . Källor: , och egna beräkningar. Arbetslösheten är som högst 2010 och minskar därefter Sedan sysselsättningen var som högst, , har antalet sysselsatta minskat och arbetslösheten har stigit. Det finns dock tecken på att nedgången i sysselsättningen och uppgången i arbetslösheten har bromsat in och bedöms arbetslösheten börja minska. I genomsnitt bedöms arbetslösheten bli 2010, vilket motsvarar drygt 450 000 personer. I takt med att sysselsättningen fort- sätter att öka minskar arbetslösheten successivt (se diagram 6.13). Arbetslösheten är dock fortfarande hög de när- 93 En högre varaktig, även kallad potentiell, sysselsättning, innebär att fler kan vara sysselsatta vid en stabil inflation och ekonomisk balans. maste åren och först bedöms arbetsmark- naden vara i jämvikt. väntas drygt 220 000 personer delta i arbetsmarknadspolitiska program, varav nästan alla, drygt 210 000, deltar i utbildnings- program som exempelvis jobb- och utveck- lingsgarantin. De ökade insatserna inom arbetsmarknadsområdet som regeringen har genomfört bedöms leda till en minskad utslag- ning på arbetsmarknaden och därmed bidra till en varaktigt högre sysselsättning (se avsnitt 5). Anm.: Avser . 2001-2009 används data från Källor: , och egna beräkningar. Svagt arbetsmarknadsläge håller tillbaka löneökningarna Trots det kraftigt försämrade arbetsmarknads- läget har löneökningarna inte anpassats nedåt i någon större grad, vilket beror på att dessa hålls uppe av de centrala avtal som slöts under avtalsrörelsen . I vissa branscher, såsom handeln, transportbranschen och delar av industrin, har lönekostnaderna dock anpassats nedåt genom kraftiga minskningar av antalet övertidstimmar för arbetare samt minskningar av vissa rörliga tillägg för tjänste- män. Dessutom har många företag inom indust- rin skjutit lönerevisioner , vilket ytterligare dämpat löneökningarna . Sammantaget var löneökningarna utöver de centrala avtalen inom näringslivet ytterst marginella , vilket är ovanligt. De kommande årens löneökningar bestäms i hög grad under avtalsrörelsen . Nya kollektivavtal ska förhandlas fram för ca 3,3 miljoner arbetstagare och en majoritet av de nya avtalen ska börja gälla . De centrala avtalen för de kommande tre åren väntas präglas av det svaga arbetsmarknadsläget (se diagram 6.14). De redan slutna avtalen inom industrin innebär i genomsnitt i löne- ökningar under det första avtalsåret. Avtalen har dock en baktung konstruktion på så sätt att högre löneökningar kommer senare . Under de senaste avtalsrörelserna har den svenska exportindustrin slutit de norme- rande avtalen. Trots en viss osäkerhet inled- ningsvis under avtalsrörelsen bedöms avtalen inom industrin bli normerande för hela eko- nomin även . De centrala avtalen väntas bli relativt homogena. Diagram 6.14 Sysselsättningsgap och timlön i näringslivet Sysselsättningsgap (vänster skala) Timlön (höger skala) Anm.: Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. Timlön i näringslivet enligt konjunkturlöne- statistiken avser årlig procentuell förändring. Källor: , och egna beräkningar. Sammantaget förväntas löneökningarna dämpas och öka måttligt, framför allt 2010 men även 2011. I takt med att konjunkturläget stärks ökar lönerna något mer . ökar lönerna i en takt som bedöms vara förenlig med inflationsmål (se tabell 6.6). Tabell 6.6 Löner och inflation Utfall , prognos för 2010-2014 -0,3 Anm.: En utförligare tabell återfinns i tabellsamlingen i bilaga 1. 1Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2Timlön enligt nationalräkenskaperna. 4Ett av mått på underliggande inflation. Källor: , och egna beräkningar. då KPI-inflationen var historiskt låg till följd av framför allt lägre räntekostnader för egna hem steg reallönen temporärt relativt kraftigt (se diagram 6.15). De reala lönerna väntas fortsätta att öka trots nedväxlingen av de nominella löneökningarna, eftersom inflationen förväntas bli lägre än löneökningarna. Reallöneökningarna förväntas dock bli något lägre än det historiska genomsnittet. Diagram 6.15 Reallön och nominell lön Anm.: Reallön är nominell lön deflaterad med KPI-inflation. Källor: , och egna beräkningar. Inflationen, räknad som årlig procentuell föränd- ring av konsumentprisindex (KPI), har svängt dramatiskt till följd av änd- rade räntesatser för bolån och till viss del till följd av svängningar i energipriserna. Inflationen exklusive dessa effekter har däremot utvecklats mer stabilt kring (se diagram 6.16). Diagram 6.16 KPI, KPIF och KPIF exklusive energi Anm.: KPIF (KPI med fast ränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror av förändrade räntesatser hålls . Källor: och egna beräkningar. Måtten på underliggande inflation, KPIF och KPIX, var i februari 2010.94 Inflationen har enligt dessa mått därmed ännu inte sjunkit tillbaka till följd av det låga resursutnyttjandet i ekonomin. Den huvud- sakliga anledningen till det är att företagens kostnader har ökat . Detta beror dels på inhemska faktorer som ökad arbets- kostnad per producerad enhet, dels på att priser- na på importerade varor och tjänster har stigit kraftigt, framför allt till följd av den svaga kronan. Dessutom har dessa inflationsmått visat på ytterligare ökningar till följd av högre energipriser för hushållen (se diagram 6.17). Diagram 6.17 Inhemsk och importerad inflation Importerad inflation exkl. energi Inhemsk inflation exkl. energi 2008 2009 2010 Anm.: Importerad resp. inhemsk inflation avser prisutvecklingen på de varor och tjänster som huvudsakligen betraktas som importerade resp. inhemska. Källor: och egna beräkningar. Den underliggande inflationen dämpas successivt Både den inhemska och den importerade infla- tionen väntas successivt dämpas 2010 till följd av att kostnadstrycket avtar. Den mindre starka efterfrågan 2010 innebär att företagen inte har möjlighet att överföra tidigare kostnads- ökningar till konsumentledet i någon större utsträckning. Sammantaget leder detta till att inflationstrycket dämpas markant. ökar även hyrorna betydligt långsam- mare än 2009 vilket dämpar den inhemska infla- 94 KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . KPIX beräknas som KPI exklusive räntekostnader för egnahem och direkta effekter från indirekta skatter och subventioner. Den importerade inflationen väntas falla tillbaka 2010 på grund av att växelkursen fort- sätter att stärkas. Importpriserna i producentled för flera konsumentvaror har fallit tillbaka, vilket påverkar konsumentpriserna med viss fördröjning. De högre energikostnaderna påverkar däremot inflationen kraftigt uppåt . Det underliggande inflationstrycket bedöms vara fortsatt lågt 2011, som lägre elpriser dämpar inflationstalen ytterligare. Först och framåt börjar priserna på varor och tjänster öka något snabbare igen. Det beror på att efterfrågan ökar i kombination med att enhetsarbetskostnaderna ökar något fortare till följd av en snabbare löneutveckling. Vidare ökar importpriserna till följd av att världs- marknadspriserna stiger snabbare i takt med den globala konjunkturåterhämtningen. Sammantaget leder detta till att den under- liggande inflationen 2013 och 2014 är i linje med inflationsmål på . har fört en expansiv penningpolitik för att mildra effek- terna av finanskrisen samt dämpa fallet i efterfrågan och sysselsättningen. sänktes reporäntan till historiskt låga . förväntas börja höja reporäntan i takt med att resursutnyttjandet ökar, men penningpolitiken är fortfarande expansiv . när ekonomin börjar närma sig jämvikt bedöms reporäntan uppgå till . Osäkerheten är stor avseende den framtida konjunkturutvecklingen samt den långsiktigt hållbara tillväxttakten i ekonomin. Riskerna för en svagare utveckling än i huvudscenariot dominerar. Det finns bl.a. en risk att den internationella konjunkturuppgången blir svagare och mer utdragen än vad som förutses i huvudscenariot. Många länder har stora skulder och offentliga finanser som måste konsolideras, som räntorna är på väg upp. Den globala återhämt- ningen som förutses i huvudscenariot bygger vidare på att de stora stimulansåtgärder som vidtagits fasas ut i en välavvägd takt. Som illustreras i alternativscenario 1 skulle en svagare internationell utveckling leda till en lägre tillväxt och en högre arbetslöshet i , än vad som förutses i huvud- scenariot. är det möjligt att återhämtningen går snabbare än vad som förutses i huvud- scenariot. Bland annat har svenska hushåll ett stort utrymme att öka sin konsumtion mot bakgrund av bl.a. en stark förmögenhetsutveckling, hög sparkvot, god dis- ponibla inkomstutveckling, ljusare arbetsmark- nadsutsikter och fortsatt låga räntor. I anslut- ning till hushållens konsumtion finns dock på lite en osäkerhet om utvecklingen av bostadspriser och hushållens skuldsättning. Det finns även vissa risker kopplade till svenska bankers finansieringskostnader. Stödåt- gärderna riktade mot den finansiella sektorn har börjat fasas ut i många EU-länder. Bankerna har utöver detta behov av att ersätta lån som förfaller. Dessutom har många länder, dock inte , svaga statsfinanser och stora budget- underskott som måste finansieras. Dessa faktorer verkar i samma riktning och infaller ungefär i tiden och medför en risk att räntorna stiger mer än vad som förutses i huvud- scenariot. Detta skulle i sin tur göra det svårare 95 I scenarioarbetet har makromodellen KIMOD använts. För en beskrivning av modellen se , A. m.fl. KIMOD 2.0: Equilibrium Model of the Swedish Economy Working paper 100, , 2007. och dyrare för svenska hushåll och företag att låna och därmed dämpa efterfrågan. En annan risk i prognosen är hur produktivi- teten kommer att utvecklas framöver. Produkti- viteten har utvecklats mycket svagt . I huvudscenariot antas en relativt stor del av produktivitetsfallet vara permanent. Detta inne- bär att den ökade efterfrågan 2010 och framåt relativt snabbt medför en ökad efterfrågan på arbetskraft. Om produktivitetsfallet i större ut- sträckning beror på en temporär störning kommer den ökade efterfrågan i mycket större utsträckning kunna mötas med ökad produkti- vitet. Detta skulle medföra en mindre positiv utveckling på den svenska arbetsmarknaden på kort sikt, med lägre sysselsättning och högre arbetslöshet som följd. En högre potentiell produktivitet möjliggör dock att BNP kan växa snabbare när efterfrågan väl tar fart. finns en betydande osäkerhet kring arbetsmarknadsutvecklingen. Arbetsmarknaden har utvecklats oväntat starkt till följd av en stark utveckling i många tjänste- branscher. Det indikerar att företagen i dessa branscher kan behöva öka sysselsättningen i större utsträckning än vad som förutses i huvud- scenariot för att möta efterfrågan. Det finns således en möjlighet för en starkare utveckling på arbetsmarknaden och att vändningen kan komma än vad som förutses i huvudscenariot. Som illustreras i alternativ- scenario 2 kan en bidragande orsak till en star- kare arbetsmarknadsutveckling framöver vara att regeringens åtgärder för att stimulera såväl utbud som efterfrågan på arbetskraft har större effekt än vad som förutses i huvudscenariot. 6.4.2Alternativscenario 1: Svagare internationell utveckling I huvudscenariot förutses en gradvis återhämt- ning i den globala ekonomin . Det finns dock en risk att den internationella konjunkturuppgången blir svagare och mer utdragen. I detta alternativscenario antas den globala återhämtningen bli svagare än i huvud- scenariot, som de finansiella förhållan- dena försämras, bland annat till följd av att flera länder får problem med konsolideringen av de offentliga finanserna. Svensk ekonomi påverkas på flera sätt av en svagare internationell utveckling och försämrade En svagare efterfrågan från omvärlden medför att efterfrågan på svensk export utvecklas svagare än i huvudscenariot. De försämrade finansiella förhållandena leder till stramare kreditvillkor och högre räntor, vilket i sin tur leder till att företagens investeringsvilja dämpas. De negativa signalerna från omvärlden i kombination med de höjda marknadsräntorna leder dessutom till att hushållen blir mer pessimistiska, vilket bidrar till att hushållens konsumtion blir lägre än vad som förutses i huvudscenariot. Sammantaget innebär detta att BNP ökar betydligt svagare 2010 och 2011 än i huvud- scenariot (se tabell 6.7 och diagram 6.18). Den svagare återhämtningen innebär att resursutnytt- jandet blir lägre än i huvudscenariot, under hela prognosperioden. Den lägre efterfrågan bidrar till att sysselsättningstillväxten blir lägre och att arbetslösheten blir betydligt högre 2010-2014 (se tabell 6.7). är arbetslösheten 1,6 pro- centenheter högre än i huvudscenariot. Lägre resursutnyttjande, både i och utomlands, innebär att inflationstrycket dämpas. Som en följd av det lägre inflationstrycket och det lägre resursutnyttjandet höjer reporäntan i en långsammare takt än i huvud- scenariot. Tabell 6.7 Nyckeltal, alternativscenario 1 med svagare internationell utveckling Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (2,5) (3,9) (3,5) (3,2) (2,9) -0,4 -0,3 (-0,1) (1,3) (1,5) (1,4) (1,3) -0,6 -0,7 (-0,4) (0,7) (1,3) (1,2) (1,1) (9,2) (8,8) (8,0) (7,3) (6,7) -5,3 -5,3 -4,6 -3,2 -1,6 (-4,4) (-2,9) (-1,9) (-1,1) (-0,3) (1,00) (2,25) (3,50) (4,00) (4,00) (2,3) (2,5) (2,9) (3,3) (3,4) (1,3) (1,6) (2,2) (2,7) (2,7) -2,3 -1,8 -0,5 (-2,1) (-1,0) (0,4) (1,3) (2,2) 2I procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. På kommer en gradvis internationell återhämtning och en fortsatt expansiv penningpolitik leda till att exporten, investe- ringarna och hushållens konsumtion ökar snab- bare än i huvudscenariot . Den starkare efterfrågan leder till att sysselsätt- ningen ökar fortare än i huvudscenariot och att arbetslösheten minskar (se diagram 6.18). Om- kring 2016 har huvuddelen av effekterna av konjunkturförsvagningen ebbat ut i detta scena- rio, vilket är än i huvudscenariot. Den långsiktiga BNP-nivån och sysselsättnings- nivån är dock något lägre än i huvudscenariot. Det beror på att den fördjupade krisen leder till en lägre kapitalstock till följd av bl.a. högre kapi- talkostnader samt en lägre sysselsättningsnivå till följd av en viss permanent utslagning från arbets- marknaden. Svagare efterfrågan i kombination med högre arbetslöshet leder till att de offentliga finanserna försämras väsentligt jämfört med huvudscena- riot. Det finansiella sparandet bedöms uppgå till -2,av BNP 2010 och -1,av BNP 2011. Skatteintäkterna från både skatt på arbete och kapital minskar som utgif- terna för olika ersättningssystem ökar. Källor: och egna beräkningar. 6.4.3Alternativscenario 2: Större effekt av regeringens politik Givet det kraftiga fallet i BNP i finanskrisens spår har arbetsmarknaden utvecklas oväntat starkt. En orsak till detta kan vara att regeringens åtgärder för att stimulera såväl utbud som efter- frågan på arbetskraft har bidragit till att arbets- marknaden är mer flexibel än väntat. Bedömningar av de effekter som regeringens ekonomiska politik har på arbetsutbud och sys- selsättning är baserade på vedertagen national- ekonomisk forskning (se fördjupningsruta Effekter av regeringens politik i avsnitt 3). Forskningsresultaten är dock inte entydigt sam- stämmiga och det är oklart med vilken kraft och hur snabbt reformerna får effekt på ekonomin. I detta alternativscenario illustreras effekterna på ekonomin framöver om regeringens politik har större effekt än vad som förutses i huvud- scenariot. Arbetskraften antas varaktigt kunna ligga på en högre nivå och jämviktsarbets- lösheten är lägre än i det mest troliga scenariot. Sammantaget leder det till att potentiell syssel- sättning blir betydligt högre (ca 1,5 procent- enheter) och att resursutnyttjandet på arbets- marknaden således är lägre. Tabell 6.8 Nyckeltal, alternativscenario 2 med större effekt av regeringens politik Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (2,5) (3,9) (3,5) (3,2) (2,9) (-0,1) (1,3) (1,5) (1,4) (1,3) (-0,4) (0,7) (1,3) (1,2) (1,1) (9,2) (8,8) (8,0) (7,3) (6,7) -6,1 -3,5 -2,2 -1,1 -0,1 (-4,4) (-2,9) (-1,9) (-1,1) (-0,3) (1,00) (2,25) (3,50) (4,00) (4,00) (2,3) (2,5) (2,9) (3,3) (3,4) (1,3) (1,6) (2,2) (2,7) (2,7) -2,0 -0,8 (-2,1) (-1,0) (0,4) (1,3) (2,2) 2I procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Det lägre resursutnyttjandet på arbetsmarknaden i kombination med en lägre jämviktsarbetslöshet verkar återhållande på löneutvecklingen, vilket i sin tur stimulerar företagens efterfrågan på arbetskraft. Det lägre kostnadstrycket och det mindre ansträngda resursutnyttjandet, medför att inte höjer reporäntan lika mycket som är fallet i huvudscenariot. Den lägre räntan bidrar till att stimulera efterfrågetillväxten och påskyndar därmed efterfrågans anpassning mot den nya högre potentiella produktionsnivån. Den högre potentiella produktionsnivån i kombination med lägre räntor medför att före- tagen börjar anpassa produk- tionskapaciteten mot den nya högre nivån. Investeringarna ökar därmed snabbare än i huvudscenariot. En starkare sysselsättningstillväxt och en lägre inflation leder till att hushållens reala disponibla inkomster utvecklas starkare än i huvudscena- riot, trots en lägre löneökningstakt. Tillsammans med en lägre ränta innebär detta att hushållens konsumtion ökar snabbare. Vidare förbättras ex- porten jämfört med i huvudscenariot, till följd av lägre arbetskostnader. Kombinationen av lägre resursutnyttjande, lägre löneökningstakt och lägre räntor innebär att BNP och sysselsättning ökar betydligt snabbare än i huvudscenariot 20102014. Arbetslösheten minskar successivt och ligger 2014 på . Scenariot innebär att det finansiella sparandet blir starkare 2012 och beräknas då uppgå till av BNP jämfört av BNP i huvud- scenariot. Under 20132014 är det i huvudsak ökade skatteintäkter, via flera arbetade timmar, som förklarar det starkare sparandet. Källor: och egna beräkningar. För pensionärer aviseras en ytterligare skattesänkning med . För att bidra till finansieringen av slopad revisionsplikt för mindre företag aviseras en höjning av fastighetsskatten på vattenkraft och en höjning av stämpelskatten på juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter. Den djupa lågkonjunkturen 2009 medförde att skatteintäkterna jämfört med minskade med , eller av BNP. beräknas skatteintäkterna öka. I takt med den gradvisa återhämtningen väntas de totala skatteintäkterna öka med . Den kraftiga och snabba försämringen av den ekonomiska utvecklingen medförde även ett dramatiskt fall i skatteintäkterna. För- svagningen på arbetsmarknaden ledde till att arbetade timmar minskade , vilket gjorde att utbetalda löner och därmed intäkterna från skatt på arbete utvecklades mycket svagt. Osäkerheten på arbetsmarknaden bidrog till att hushållen ökade sitt sparande, vilket med- förde att hushållens konsumtion (i löpande priser) och intäkterna från mervärdesskatten utvecklades svagt. Den globala lågkonjunkturen, i kombination med den finansiella krisen, innebar dessutom ett betydande fall i intäkterna från skatt på företagsvinster och skatt på hushållens kapitalvinster. Den kraftiga ned- gången i företagens vinster började dock . En successiv återhämtning av ekonomin Jämfört med budgetpropositionen inleds , vilket medför att de totala har prognosen för skatteintäkterna revide- skatteintäkterna ökar igen. rats upp med 2012. I detta avsnitt redovisas de reformer som regeringen aviserar på skatteområdet i denna proposition. I avsnittet redovisas även utfall och prognoser för den offentliga sektorns skatte- intäkter och statsbudgetens inkomster. tion väntas ta fart vilket bidrar till en stabilisering på arbetsmarknaden. En högre lönesumma medför högre intäkter från skatt på arbete. väntas företagens vinster åter- igen öka. Den fortsatta konjunkturåterhämtningen leder till att de totala skatteintäkterna bedöms öka allt snabbare under 20112014. I diagram 7.1 visas de totala skatteintäkterna . Diagram 7.1 Totala skatteintäkter Källa: Egna beräkningar. Det finns tydliga tecken på att återhämtningen i svensk ekonomi går snabbare än vad som antogs i budgetpropositionen . Utvecklingen på arbetsmarknaden bedöms bli betydligt mer positiv och antalet arbetade timmar väntas utvecklas mer gynnsamt än bedömningen i budgetpropositionen. Detta ger en starkare utveckling av intäkterna från skatt på arbete (se tabell 7.1). Eftersom av de totala skatteintäkterna har en direkt koppling till arbetsmarknaden bidrar de i hög grad till för- bättringen av de offentliga finanserna. Även hushållens konsumtion bedöms utvecklas mer gynnsamt jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Det medför att intäkterna från konsumtions- skatterna, i synnerhet intäkterna från mervärdes- skatten, väntas bli högre. Tabell 7.1 Totala skatteintäkter jämfört med prognosen i budgetpropositionen Även om prognosen för skatteintäkterna har reviderats upp jämfört med den prognos som gjordes i budgetpropositionen är nivån lägre än vad som bedömdes före krisen. I dia- gram 7.2 redovisas de fem senaste prognoserna i jämförelse med prognosen eko- nomiska vårproposition. Av diagram 7.2 framgår hur skatteintäkterna reviderades ned i takt med att bedömningen av ekonomins utveckling blev mer negativ mellan 2008 och 2009 års eko- nomiska vårpropositioner. kom de första indikationerna på att kon- junkturen var på väg att vända. I och med att tecknen på konjunkturåterhämtning blivit tydli- gare så har prognosen över skatteintäkterna revi- derats upp. Diagram 7.2 Prognosrevideringar av totala skatteintäkter sedan 2008 års ekonomiska vårproposition Anm.: Prognosrevideringarna är korrigerade för regeländringar. Åtgärder för jobb och omställning. Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter . I tabell 7.14, sist i avsnitt 7, finns en sammanställning av de regeländringar som påverkat skatteintäkterna . Osäkerhet och bedömning i skatteprognoserna Skatteintäkterna från företags- och kapitalvinster är de intäkter som uppvisar störst variation mel- lan åren och det är också för dessa prognos- osäkerheten normalt är som störst. är det emellertid utvecklingen på arbets- marknaden som är avgörande för hur skatte- intäkterna totalt sett utvecklas, eftersom av dessa härrör från arbetsmarkna- den. Prognoserna tenderar att underskatta styrkan i konjunkturförändringarna, vilket innebär att skatteintäkterna brukar överskattas i nedgångar och underskattas i uppgångar. I diagram 7.3 visas prognosfelen mätt som skillnaden mellan utfall och den prognos som redovisades för det aktu- ella året i respektive budgetproposition och ekonomisk vårproposition.96 Resultatet är enty- digt och visar att prognoserna underskattat intäkterna i uppgången , överskattat dem i nedgången 2002 och 2003 och underskattat dem i uppgången 2005, 2006 och 2007. underskattades skattein- täkterna i prognosen i BP(t) med i genomsnitt av BNP . Mot bakgrund av hur prognosfelen historiskt sett ut finns således en möjlighet att skatteintäkterna kan komma att utvecklas starkare än vad den nu redovisade pro- gnosen visar när ekonomin åter tar fart. Som framgår av avsnitt 6 överväger dock riskerna för en sämre realekonomisk utveckling än i huvudscenariot. Diagram 7.3 Prognosfel för totala skatteintäkter 19992008