prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Utbildning anordnad av landsting 31 § Ett landsting får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får anordna utbildning även på andra nationella program Av 17 kap. 17 och 18 §§ följer vilken utbildning på introduktionsprogram som får anordnas av ett landsting. Paragrafen motsvarar regleringen för individuella program i 5 kap. 28 § skollag. 32 § Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte 1.elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 16 kap. 47 §, 2.elever på Rh-anpassad utbildning, eller 3.utlandssvenska elever som får studiehjälp i form av inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. Paragrafen motsvarar 5 kap. 63 § skollag med nödvändiga justeringar av hänvisningarna till andra paragrafer i lagen. Med hänsyn till att även fristående gymnasieskolor omfattas av denna lags gymnasie- bestämmelser har det förtydligats att denna paragraf enbart gäller för elever i offentliga gymnasieskolor. Vidare har ett förtydligande gjorts i första stycket 3. 33 § Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. När det gäller utbildningar som inte utformas för en grupp elever och yrkesintroduktion som utformas för en grupp elever finns särskilda regler om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för utbildningen i 17 kap. 29 §. I övrigt är en huvudman för en fristående skola inte skyldig att ta emot ungdomar till sådan Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket eller 17 kap. 34 § andra stycket. Paragrafen är ny. Till sitt innehåll motsvarar första stycket närmast det villkor för en för- om rätt till bidrag som finns i 9 kap. 8 § första stycket 3 i 1985 års skollag, där det stadgas att skolan ska stå öppen för alla ungdomar som har rätt till utbildning i gymnasieskolan med undantag för sådana ungdomar som skulle ge skolan betydande organisatoriska eller ekono- miska svårigheter om de skulle antas. Andra stycket handlar, till skillnad mot första, främst om sådana ut- bildningar som inte utformats för en grupp elever, d.v.s. vissa introduk- Det avser dock även sådan yrkesintroduktion som ut- formats för en grupp elever. I stycket hänvisas till de särskilda regler som finns i 17 kap. om fristående skolors skyldighet att ta emot till dessa introduktionsprogram bara om huvudmannen kommit överens med elevens hemkommun om det bidrag som kommunen ska betala till Tredje stycket syftar till att klargöra att huvudmannen för en fristående skola inte kan åberopa organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för att inte ta emot en elev i behov av särskilt stöd, om elevens hemkommun betalar bidrag för det särskilda stödet. Förutom mottagande reglerar be- stämmelsen även fortsatt utbildning. Regleringen överensstämmer till sin konstruktion med den för motsvarande situation för (se kommentaren till 10 kap. 35 §). Första och tredje styckena avser utbildningar som är sökbara, dvs. bildningar som anordnas för en grupp elever. En elev som nekats mot- tagande till utbildningarna som avses i dessa stycken får överklaga be- slutet med stöd av 28 kap. 13 §. Att godkännandet av en huvudman för en fristående skola medför rätt till bidrag från elevens hemkommun be- handlas i avsnitt 6.2.2. 34 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i Paragrafen motsvarar delvis 9 kap. 13 § andra stycket skollag. Med insyn i verksamheten avses att kommunen fortlöpande ska kunna hålla sig informerad om hur verksamheten vid den fristående skolan Prop. 2009/10:165 utvecklas. Rätten till insyn innebär dock inte någon rätt för kommunen att göra påpekanden gentemot den fristående skolan (se prop. 2001/02:35 s. 59 f.). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 14.10, där Lagrådets syn- punkter bemöts. 35 § I detta kapitel avses med ett svårt rörelsehinder ett rörelsehinder som ensamt eller i kombination med en annan funktionsnedsättning medför att en ungdom 1.för att kunna följa ett program i gymnasieskolan behöver tillgång till en skola med Rh-anpassad utbildning, och 2.har behov av habilitering och i vissa fall av boende i elevhem och omvårdnad i boendet. Paragrafen motsvarar, med en smärre språklig justering, 5 kap. 56 § skollag. Någon saklig ändring är inte avsedd. 36 § Ungdomar som har ett svårt rörelsehinder har rätt att få utbildning vid en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning om de 1.har slutfört sista årskursen i eller motsvarande, 2.kan påbörja utbildningen senast under det första kalenderhalvåret det år de fyller , och 3.uppfyller de övriga behörighetsvillkor som följer av 16 kap. 2934 §§, när det gäller nationella program. Första stycket 1 gäller inte utbildning i form av ett introduktionsprogram. För att ha rätt till sådan utbildning krävs att grundskoleutbildning eller motsvarande har avslutats. Paragrafen motsvarar 5 kap. 57 § skollag. 37 § En gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning ska ta emot sökande från hela landet till den speciellt anpassade utbildningen. Paragrafen motsvarar 5 kap. 58 § skollag. Beslut om antagning och rätt till utbildning 38 § Frågor om antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning prövas av en särskild nämnd. Paragrafen motsvarar 5 kap. 59 § skollag. Att nämndens beslut i vissa fall får överklagas, följer av 28 kap. 16 §. 39 § Avgifter får inte tas ut för insatser för omvårdnad i boendet eller habilitering som tillhandahålls av staten, en kommun eller ett landsting i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Paragrafen motsvarar, med en smärre språklig justering i första stycket, 5 kap. 61 § skollag. Någon saklig ändring är inte avsedd. 40 § Hemkommunen ska betala ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet för elever på Rh-anpassad utbildning. Hemlandstinget eller, i förekommande fall hemkommunen, ska betala ersättning för kostnader för habilitering. Ersättningarna ska betalas till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersättningar enligt första stycket. Paragrafen motsvarar 5 kap. 62 § skollag. 16 kap. Utbildning på nationella program i gymnasieskolan Kapitlets innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om utbildningarnas utformning och innehåll (225 §§), gymnasieexamen (2628 §§), behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen (29 utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med offentlig huvud- man (4251 §§), och utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola (52 55 §§). har beslutat om omfattande ändringar skollag i enlighet med regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) . Kommentaren utgår från den nya beslutade lydelsen. Se vidare avsnitt 20.1. Paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, beskriver kapitlets innehåll. Som har behandlats i avsnitt 6.2.1 bygger denna lag på att regleringen av all offentligt finansierad verksamhet inom skolväsendet för barn och ungdomar och vuxna ska vara i princip gemensam, oavsett huvud- mannaskap. Genom regleringen i denna paragraf anges vilka av kapitlets bestämmelser som gäller bara för offentliga respektive fristående huvudmän (4251 §§ respektive 5255 §§). Övriga paragrafer är till- lämpliga oberoende av huvudman. Utbildningarnas utformning och innehåll Yrkesprogram och högskoleförberedande program 2 § Av 15 kap. 7 § framgår att de nationella programmen är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Paragrafen har viss motsvarighet i 5 kap. 4 § första stycket skollag. Att det finns två typer av nationella program i gymnasieskolan framgår redan av de allmänna bestämmelserna i föregående kapitel. I följande paragrafer finns bestämmelser om dessa utbildningars utform- ning och innehåll. 3 § Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Alla elever på yrkesprogram ska inom ramen för sin gymnasieutbildning ges möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Paragrafens första stycke motsvarar 5 kap. 5 § första stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Andra stycket motsvarar 5 kap. 5 § tredje stycket skollag så- vitt gäller offentliga huvudmän. 4 § De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt utbild- ning på högskolenivå. Paragrafen motsvarar 5 kap. 5 § andra stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 5 § Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 2. Liksom skollag (5 kap. 8 § första stycket) anges de nationella programmen i en bilaga till lagen. 6 § För varje nationellt program ska det finnas examensmål som innehåller mål för programmet. Paragrafen motsvarar 5 kap. 13 § skollag såvitt gäller offent- liga huvudmän. Nationella inriktningar och särskilda varianter 7 § Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar och särskilda varianter, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Paragrafen motsvarar 5 kap. 9 § första stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 8 § Inriktningarna är nationella. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella inriktningar som ska Paragrafen motsvarar delvis 5 kap. 9 § andra och tredje styckena i 1985 9 § Frågan om en särskild variant ska godkännas ska prövas av Statens Paragrafen motsvarar delvis 5 kap. 9 § andra stycket skollag. paragrafen anges att det ankommer på att godkänna sådana särskilda varianter som avses i 7 §. Prövningen ska grunda sig på vad som följer av de föreskrifter som får meddelas med stöd av följande 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och särskilda varianter. Bemyndigandet i paragrafen motsvarar ett bemyndigande som finns i 5 kap. 9 § tredje stycket skollag såvitt gäller offentliga 11 § Inom yrkesprogrammen får det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Paragrafen motsvarar 5 kap. 10 § skollag såvitt gäller offent- Erbjudande av viss utbildning 12 § När en huvudman erbjuder utbildning på ett nationellt program får huvudmannen också låta erbjudandet omfatta att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning inom Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ett sådant erbjudande ska ges inom vissa program. Paragrafen motsvarar 5 kap. 30 § skollag såvitt gäller offent- Avvikelser från ett nationellt programs innehåll 13 § får besluta om avvikelser från struktur, innehåll och examensmål för utbildningar på nationella program. Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som anordnas av en Prop. 2009/10:165 offentlig huvudman fattas i samband med beslut om riksrekrytering enligt 45 §. Beslut enligt första stycket som avser en utbildning som anordnas av en enskild huvudman fattas efter en prövning som motsvarar prövningen av riksrekryterande utbildningar enligt 45 §. Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för beslut enligt tredje stycket. Första andra, och tredje styckena motsvarar i sak 5 kap. 35 § första stycket andra meningen skollag såvitt gäller gymnasieskola med offentlig huvudman, och 9 kap. 8 § sjätte stycket såvitt gäller fristå- ende gymnasieskolor. Det har redan i lagtexten angetts vilken myndighet som medger den aktuella avvikelsen. Bemyndigandet i fjärde stycket motsvarar, genom hänvisningen i 9 kap. 8 § sjätte stycket skollag, delvis 5 kap. 35 § tredje stycket andra meningen i nämnda lag när det gäller fristående skolor. Motsvarande bemyndigande för gymnasieskolor med offentliga huvud- män finns i 45 § andra stycket. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, förutom vissa redaktionella justeringar i förtydligande syfte. 14 § Om det finns särskilda skäl, får huvudmannen besluta att en elevs utbildning på ett nationellt program till sitt innehåll får avvika från vad som annars gäller för programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om sådana avvikelser som avses i första stycket. Paragrafen motsvarar 5 kap. 15 § skollag såvitt gäller offent- liga huvudmän. Den språkliga utformningen har anpassats till att para- grafen, enligt vad som följer av 1 §, här även gäller för fristående skolor. 15 § De nationella programmen är avsedda att genomgås på tre läsår. Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas än tre Om huvudmannen har fått tillstånd till det av , får denne besluta att en utbildning får fördelas än tre läsår. Paragrafen motsvarar till sitt sakliga innehåll 5 kap. 8 § andra och tredje styckena skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Vissa språkliga justeringar har gjorts, bl.a. har lydelsen anpassats till att be- stämmelsen här även gäller för fristående skolor. Vidare anges det direkt i lagtexten vilken myndighet som får ge tillstånd till att programmet får läsas än tre läsår. Utbildningens förläggning och arbetsplatsförlagt lärande 16 § Av 15 kap. 11 § framgår att utbildningen på nationella program i huvudsak ska vara skolförlagd om inte annat följer av bestämmelserna om gymnasial lärlingsutbildning i 11 §. Ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela Prop. 2009/10:165 föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet för att ett yrkesprogram ska få anordnas samt om undantag från 15 kap. 11 §. Av de bestämmelser i 15 kap. som är gemensamma för all gymnasieut- bildning följer att utbildningen på nationella program normalt ska vara i huvudsak skolförlagd. Till denna regel hänvisas i första stycket, som har viss motsvarighet i 5 kap. 6 § första stycket skollag. Andra stycket motsvarar 5 kap. 6 § första stycket andra meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Bemyndigandet i tredje stycket motsvarar, med en redaktionell juster- ing, 5 kap. 6 § andra stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Utbildningens omfattning och garanterad undervisningstid 17 § Utbildningen på nationella program ska bedrivas som heltidsstudier. Paragrafen motsvarar 5 kap. 11 § första stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 18 § Elever på yrkesprogrammen har rätt till minst och elever på högskoleförberedande program har rätt till minst (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervisningstiden. Första stycket motsvarar 5 kap. 11 § andra stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Bemyndigandet i andra stycket motsvarar 5 kap. 11 § tredje stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 19 § Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymnasiepoäng. Paragrafen motsvarar 5 kap. 12 § första stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 20 § Utbildningens omfattning framgår av en poängplan i bilaga 3. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om poängplanen. Paragrafen motsvarar 5 kap. 12 § andra och tredje styckena skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Bemyndigandet i andra stycket kan t.ex. användas för att föreskriva vilka kurser som ska erbjudas av huvudmannen som individuellt val. Ämnen, gymnasiearbete och kurser 21 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar före- skrifter om ämnesplaner. Paragrafen är ny. Den behandlas i avsnitt 20.2. 22 § I utbildningen ska det ingå ett gymnasiearbete. Paragrafen motsvarar 5 kap. 14 § första stycket tredje meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 23 § Utbildningen inom varje ämne ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng som kursen omfattar. Första stycket motsvarar, med en redaktionell justering, 5 kap. 14 § första stycket första meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Andra stycket motsvarar 5 kap. 14 § första stycket andra meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 24 § Har en elev efter avslutad kurs eller genomfört gymnasiearbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter meddelade med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att få påbörja en kurs och att få gå om en kurs. Innehållet i första stycket motsvarar i sak vad som följer av 5 kap. 14 § andra stycket andra meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Lydelsen har dock anpassats till de nya betygsreglerna i 15 kap. 24 och 25 §§. Bemyndigandet i andra stycket motsvarar 5 kap. 14 § tredje stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 25 § För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den individuella studieplanen. Paragrafen motsvarar delvis 1 kap. 12 § gymnasieförordningen (1992:394). Andra stycket innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter bl.a. om vad den individuella studieplanen ska innehålla. 26 § Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleförberedande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. För elever som har betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program ska gymnasieexamen utfärdas, om villkoren i 27 eller 28 § är uppfyllda. Första stycket motsvarar 5 kap. 16 § första stycket skollag Prop. 2009/10:165 såvitt gäller offentliga huvudmän. Andra stycket motsvarar, med en redaktionell justering, 5 kap. 16 § andra stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Som framgår av prop. 2008/09:199 s. 112 f. och s. 118 innebär kravet för gymnasieexamen i andra stycket att eleven måste ha betyg på samtliga de kurser och det gymnasiearbete som sammantaget utgör det nationella programmet. I vilken omfattning betygen måste vara godkända anges i de följande paragraferna för respektive examen. 27 § Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar 1.en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng i varje ämne, och Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket 1 som ska vara godkända och om andra kurser som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram. Paragrafen motsvarar 5 kap. 17 § skollag såvitt gäller offent- liga huvudmän. 28 § Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i 1.svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 300 gymnasiepoäng, 2.engelska om sammanlagt 200 gymnasiepoäng, och 3.matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng. Gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka kurser i de ämnen som anges i första stycket som ska vara godkända. Paragrafen motsvarar 5 kap. 18 § skollag såvitt gäller offent- liga huvudmän. Behörighet, ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen 29 § För de nationella programmen gäller, utöver vad som föreskrivs i 15 kap. 5 §, de ytterligare behörighetskrav i fråga om godkända betyg från eller motsvarande utbildning som följer av 3034 §§. Paragrafen motsvarar i sak 5 kap. 22 § första stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 30 § För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i svenska, engelska och matematik och i minst fem andra ämnen. Föreskrifterna om de särskilda behörighetskraven för yrkesprogram är nya. De behandlas i avsnitt 20.4. skollag finns de särskilda behörighetsreglerna för yrkesprogram i 5 kap. 23 § såvitt gäller offentliga huvudmän. 31 § För behörighet till ett högskoleförberedande program krävs godkända betyg i svenska, engelska, matematik och i minst nio andra ämnen. Paragrafen motsvarar 5 kap. 24 § första stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 32 § En sökande till ett nationellt program som saknar godkänt betyg i engelska men uppfyller övriga behörighetskrav ska ändå anses behörig om den sökande 1.på grund av speciella personliga förhållanden inte har haft möjlighet att delta iundervisning i engelska under en betydande del av sin tid i eller motsvarande utbildning, och 2.bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. Det sakliga innehållet i paragrafen är delvis nytt. För högskoleförbere- dande program som anordnas av en offentlig huvudman motsvarar den, med en redaktionell justering, 5 kap. 24 § andra stycket skol- lag. Omfattningen av den undantagsregel som föreskriften , ut- vidgas till att även omfatta högskoleförberedande program anordnade av fristående skolor samt till yrkesprogram hos alla huvudmän. Detta be- handlas i avsnitt 20.4. 33 § En sökande som på annat sätt än genom grundskolestudier har förvärvat likvärdiga kunskaper i ett ämne ska vid tillämpningen av behörighetsreglerna anses ha godkänt betyg i ämnet. Vidare ska godkänt betyg i svenska som andraspråk likställas med godkänt betyg i svenska vid tillämpningen av behörighetsreglerna. Paragrafen motsvarar, med en smärre språklig justering, 5 kap. 25 § skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 34 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att särskilda förkunskapskrav ska gälla för vissa utbildningar. Paragrafen motsvarar 5 kap. 26 § skollag såvitt gäller offent- liga huvudmän. 35 § En ansökan till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska ges in till den sökandes hemkommun. Avser ansökan mer än en utbildning ska den sökande ange i vilken ordning han eller hon önskar komma i fråga. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. Paragrafen motsvarar i sak 5 kap. 33 § skollag för skolor med Prop. 2009/10:165 offentlig huvudman och 9 kap. 15 a § skollag för fristående Den språkliga utformningen har anpassats till att paragrafen gäller oberoende av typ av huvudman. Beslut om behörighet och mottagande 36 § Huvudmannen för den sökta utbildningen prövar om en sökande är behörig och om den sökande ska tas emot. För skolor med offentlig huvudman motsvarar paragrafen i sak 5 kap. 38 § skollag.