prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Ökningen förklaras främst av ökade utgifter för statlig assistansersättning, men även bidrag till läkemedelsförmåner, stimulansbidrag och tandvårdsförmåner m.m. bidrar till utgiftsök- ningen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Justerat för tekniska förändringar minskade ut- giftsområdets andel av de takbegränsade utgif- terna . De minskade utgifterna beror främst på ett kontinuerligt minskat antal sjukpenningdagar. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Justerat för tekniska förändringar minskade ut- giftsområdets andel av de takbegränsade utgif- terna . Utgifterna under anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. minskade från 2005 till ca 2008, vilket främst förklaras av en minskning av antalet öppet arbetslösa, reformer som genomförts inom arbetslöshets- försäkringen och färre antalet personer i arbets- marknadspolitiska program. ökade ut- gifterna till , vilket beror på att antalet arbetslösa har ökat. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna under perio- den 20052009. Ökningen är inte anmärknings- värt stor men det är stora variationer mellan åren. Variationerna beror i huvudsak på de extra amorteringar av infrastrukturlån som genomför- des 2007 och 2008 på 10 respektive . 6 Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens i kraftträdande. Justeringen har gjorts med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde året då ändringen trädde i kraft. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga. Tabell 3.5 Statsbudgetens utgifter 20052009 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statsbudgeten . Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och handikapp1 Justerat för teknisk förändring1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom2 Justerat för teknisk förändring2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerat för teknisk förändring3 Justerat för teknisk förändring4 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner 6 Justerat för teknisk förändring6 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 1 ökade utgifterna med då bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning fördes från utgiftsområde 11 till utgiftsområde 10. I och med att de allmänna försäkringskassorna förstatligades kom de att omfattas av det statliga tjänstepensionssystemet, vilket ökade utgifterna under ut- giftsområde 10 med 2005. 2 minskade utgifterna med då bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning fördes från utgiftsområde 11 till utgiftsom- råde 10. 3 flyttades skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () och särskilt anställningsstöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande . 4Under 20052006 överfördes från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. överfördes från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25, och ytterligare 2006 2007, avseende medel för personalförstärkning i skolan. tillfördes till utgiftsområde 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan utgiftsområde 16 minskades med . överfördes från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 avseende medel för personalförstärkning i förskolan. 5År flyttades olika energistöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande ca . Det har inte föranlett en teknisk justering i tabell 3.5, men det kan däremot förklara en del av utgiftsutvecklingen. 6Sammantaget sker tekniska förändringar som påverkar tidsserien inom utgiftsområde 25 med 2005, -1,2006 och +12,2007. beräknas utgifterna för LSS-utjämning till nära . En förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet , som innebär en övergång till nettoredovisning, innebär tekniskt sett en minskning av utgifterna för det kommunala utjämningssystemet, vilket också motiverat en minsk- ning av utgiftstaket för staten på . överfördes från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25, och ytterligare 20062007 avseende medel för personalförstärkning i skolan. tillfördes statsbidragen , då tillfälliga stöd som tidigare fanns på stats- budgetens inkomstsida flyttades till statsbudgetens utgiftssida. Under 20052006 överfördes från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 16 till följd av avvecklingen av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. Under 20052006 ändrades avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften, vilket beräknades öka de kommunala skatteintäkterna med 2005 och 2006. Därför minskades statsbidragen i motsvarande mån. höjdes grundavdraget, vilket beräknades minska de kommunala skatteintäkterna med 2005 och 2006, varför statsbidraget höjdes i motsvarande mån. tillfördes utgiftsområde 25 avseende medel för statligt stöd för utbildning av vuxna, medan utgiftsområde 16 minskades med . överfördes från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 avseende me- del för personalförstärkning i förskolan. flyttades sysselsättningsstöd från statsbudgetens inkomstsida till utgiftssidan motsvarande . minskade utgiftsområde 25 med till följd av att den statliga fastighetsskatten på bostäder togs bort och ersattes av en fastighetsavgift som tillfaller kommunerna. Till följd av minskad avdragsrätt för pensionssparande minskade utgiftsområde 25 med 2008. tillfördes ca till utgiftsområde 25 på grund av höjt grundavdrag till pensionärer. Utgiftsområde 25 ökade med till följd av att godkänt ett avtal mellan och gällande vissa skattefrågor. Under minskade utgiftsområde 25 med till följd av en höjd gräns för reseavdrag. 7Ingår inte i takbegränsade utgifter. 3.1.4Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningen I tabell 3.6 redovisas utvecklingen av ett antal nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar. Tabell 3.6 Nyckeluppgifter ur resultat- och balansräkningarna 20052009 Redovisningen har i allt väsentligt juste- rats i enlighet med de ändrade redovisningsprin- ciper m.m. som gäller , vilket framför allt påverkade skatteintäkterna (se Redovis- ningsprinciper och tilläggsupplysningar, avsnitt 4.4). I övrigt har de begränsade justeringar av redovisningsprinciper som genomförts ett visst år även tillämpats . I diagram 3.5 redovisas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden . Nettoförmögen- heten är negativ, men har förbättrats under peri- oden med . Resultaträk- ningens överskott är den huvudsakliga förklaringen till nettoförmögenhetens förbätt- ring. Nettoförmögenheten har även påverkats av omvärderingar och förändrade värden av resul- tatandelar i dotter- och intresseföretag vid sidan av resultaträkningen. har statsskulden minskat med 113 miljarder kro- nor. Diagram 3.5 Statens nettoförmögenhet och statsskuld 20052009 Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statsbudgetens saldo visade ett underskott på . Detta innebar att statens lånebehov definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men med omvänt tecken var positivt och bidrog till att öka statsskulden. Den konsoliderade statsskulden ökade med till 2009. En förklaring till att statsskulden inte ökade i samma utsträckning som underskottet i stats- budgeten är att i första hand kortfristiga placeringar minskat . Vid ingången av uppgick de kortfristiga placer- ingarna till , för att vid ut- gången av året ha minskat till . Ett av skälen till att de kortfristiga placeringarna var så stora vid årets början 2009 var att Riks- gäldskontoret gav ut mer statsskuldväxlar än vad som motsvarade lånebe- hovet. Syftet var att möta en kraftigt ökad efter- frågan på statspapper till följd av finanskrisen. hade även tillgångar i ut- ländsk valuta vid årets början 2009 till följd av att betalningen för statens aktier i inte växlades till kronor och användes för löpande betalningar. I stället behöll de som valutatillgångar som gradvis användes för att täcka räntebetalningar i utländsk valuta och förfall i valutaskulden. Förutom statsbudgetens saldo och för- ändringar i kassa påverkar även omvärdering av valutaskulden till aktuella valutakurser statsskuldens storlek. Statsskulden minskade med beroende på en omvärdering av valutaskulden. Den statsskuld som redovisas i årsredovis- ningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som redovisar (okonsoli- derad) på grund av elimineringar för myndighe- ters innehav av statsobligationer och statsskuld- växlar. Vissa myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten har rätt att placera på den svenska statspappersmarkna- den. Därigenom påverkar även förändringar i myndigheters innehav av statspapper statsskul- den. Tabell 3.7 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2009 Anm.: Med RGK (IG) avses innehav av statspapper inom in- sättningsgarantin, med KAF avses och med RGK, övrig avses övriga innehav av statspapper. Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till 2009, varav nästan hela beloppet avser Kärnav- fallsfondens och Insättningsgarantifondens innehav (se tabell 3.7). Övriga myndigheters in- nehav har varit lägre än de se- naste åren. inne- hav av statspapper elimineras inte eftersom myndigheten inte ingår i den konsoliderade års- redovisningen för staten. Sammantaget medför detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balansräk- ningen i årsredovisningen för staten. definieras statsskulden så att samtliga låneinstrument värderas till nomi- nellt slutvärde. Det betyder att instrumenten tas upp till det belopp som betalas på förfallodagen. Det avser även derivatinstrument, t.ex. de skuld- bytesavtal (swappar) som in- går för att påverka sammansättningen och löpti- den i statsskulden. Derivatinstrument, liksom övriga åtaganden i utländsk valuta, värderas med hänsyn till aktuell valutakurs. För reala instru- ment inkluderas upplupen inflationskompensa- tion som med tidigare definition skuldfördes då de förföll. Nuvarande mått överensstämmer med hur skulden mäts i EU-sammanhang. Det lagfästa målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld ska förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, som risken i förvaltningen beaktas. Den övergripande mål- sättningen konkretiseras genom att regeringen fastställer riktlinjer för statsskuldens förvaltning avseende statsskuldens sammansätt- ning och löptid (mätt i genomsnittlig räntebind- ningstid). ändrades riktlinjerna från att ange den genomsnittliga räntebindningstiden för skulden som helhet till att ange löptid för re- spektive skuldslag. Riktlinjerna angav att den genomsnittliga räntebindningstiden ska vara för valutaskulden, för den reala skulden och för den nominella kron- skulden. upphävde regeringen dock riktlinjebeslutet för löptiden för den nominella kronskulden då räntenivåerna för obligationer med lång löptid var mycket fördelaktiga. var det önskvärt att sänka risken i statsskulden då osäkerheten kring det statsfinansiella utsikterna ökade. Beslutet gav möjlighet att ge ut en stor mängd 30-åriga obligationer, vilket ökade den genomsnittliga löptiden för den nominella kronskulden till . beslutade regeringen om ett nytt andelsmått för att mäta sammansättningen av statsskulden. Detta andelsmått, kallat skuldens summerade kassaflöden (SSK), ger en tydligare bild av statsskuldens samlade riskexponering. Måttet beaktar skuldslagens samtliga kontrakte- rade kassaflöden genom att, förutom det nomi- nella slutbeloppet, även inkludera framtida kupongbetalningar och inflationskompensation. Måttet används endast för att beskriva stats- skuldens sammansättning i riktlinjesamman- hang. För övriga syften används det traditionella skuldmåttet, så även i årsredovisningen för sta- ten. I riktlinjebeslutet gällande statsskuldens sammansättning fastställdes att valutaskulden skulle utgöra , den reala skulden och den nominella skulden . Den reala skuldens andel uppgick till , medan valutaskuldens andel uppgick till . Vid beräkningen av andelen (enligt SSK-måttet) ingår inte de skulder som motsvarar medel som vidareutlånats. Detta betyder att de medel i utländsk valuta lånat upp för räkning inte ingår vid beräkningen av andelen. Inom ramen för riktlinjerna fastställer Riks- gäldskontoret delmål och riktmärken för löpti- den i den nominella kronskulden, reala kron- skulden och valutaskulden. svarar även för den operativa förvaltningen av statsskulden. I tabell 3.8 redovisas statsskuldens utveckling och sammansättning för perioden 20052009. Tabell 3.8 Statsskuldens utveckling och sammansättning 20052009 Nominella lån i svenska kronor Nominella lån i svenska kronor utgör den vikti- gaste källan för finansiering av statsskulden (se tabell 3.9). Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobligationer (kuponglån med en löptid vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (nollkuponglån, i huvudsak med en löptid vid emissionstillfället). I nominella lån i svenska kronor ingår även privatmarknadslån. Privatmarknadslån består dels av premieobligationer, dels av Riksgäldsspar. har privatmarknadsupplåningen minskat med jämfört med och uppgick till vid slutet av året (6,av total statsskuld). Det är Riksgäldsspar som står för den stora minskningen . Minskningen kan för- av att det var väldigt stora insättningar un- der på grund av finansoron. När oron dämpades och räntan sänktes blev effekten att uttagen från befintliga konton ökade, nyinsättningarna minskade och att färre kunder valde att förnya sparande som förföll. Privatmarknadsupplåning syftar till att ge Riks- gäldskontoret billigare upplåning än konventio- nella statspapper i kombination med möjligheter att sprida upplåningen till fler långivare, företrä- desvis privatpersoner. Upplåningen på privat- marknaden minskade kostnaderna för statsskul- den med i förhållande till alternativ upplåning på kapitalmarknaden un- der 2009. För perioden 20052009 var den sammanlagda kostnadsbesparingen . Volymen statsskuldväxlar minskade med 2009. Statsskuldväxlar emit- teras och utgör huvuddelen av kortfristiga upplåning. Volymen av emitterade statsskuldväxlar kan variera kraftigt mellan auktionstillfällena, vilket beror på att statens lånebehov varierar över året. Minskningen beror delvis på att Riksgäldskonto- ret vid ingången till 2009 hade ovanligt mycket statsskuldväxlar utestående. Detta var en följd av de extra emissioner som gjordes för att möta den stora efterfrågan på statspapper som uppstod på grund av finans- oron. Tabell 3.9 Nominella lån i svenska kronor 20052009 Reala lån i svenska kronor Den reala lånestocken uppgick till . uppgick den till . Reala lån i svenska kronor är viktiga eftersom de bidrar till en mer diversifierad upplåning med ytterligare ett skuldslag utöver nominell kron- och valutaskuld. Staten får därmed tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- och risk- egenskaper än nominell upplåning, vilket medför att den sammantagna risken i samband med förvaltningen av statsskulden kan reduceras. Låneformen ger även fördelar för investeraren eftersom investeraren erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken. Nominella lån i utländsk valuta Valutaskulden ökade kraftigt till följd av att lånat upp motsvarande i utländsk valuta för räkning. Orsaken var att en del av valutareserven använts för bland annat lån till svenska banker och utländska centralbanker. Med de valutakurser som gällde motsvarar det . Orealiserade valutakursförändringar ingår i valutaskulden och kan variera kraftigt mellan åren. uppgick de orealiserade valutavinsterna till (se tabell 3.10) och bidrog till att minska valutaskulden. Dessa kan jämföras med 2008 då de orealiserade valutaförlusterna uppgick till . uppgick de realiserade valutaförlusterna till att jämföra med realiserade valutavinster på 2008, dvs. en försämring med (se tabell 3.10). Valuta- skulden ökade totalt med 2009 (se tabell 3.8). Valutaskulden bidrar på samma sätt som real- obligationer till att diversifiera statsskulden, eftersom den minskar exponeringen mot svenska räntor. Genom att sprida skulden över flera valutor kan dessutom ha en kortare löptid vilket ger lägre förväntade lå- nekostnader. De anslagsavräknade utgifterna för statsskulden, som redovisas under utgiftsområde 26 på statsbudgeten uppgick till 2009. Det är en minskning med ca jämfört med . Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt ut- giftsmässiga principer och utgör ett netto av in- komster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen är dock inte fullständig när det gäller att beskriva statsskulds- räntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på an- slagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna på- verkas av underliggande skuld-, ränte- och valu- tautveckling. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter elimine- ring av räntor till/från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skul- den i utländsk valuta. Av tabell 3.10 framgår statsskuldens kostnader (se även avsnitt 4, not 12 Nettokostnad för statsskulden). Tabell 3.10 Statsskuldens kostnader 20052009 Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över- /underkurs vid emis- täkter, exklusive skuld- (-) / förluster (+) hänför- Enligt resultaträkningen uppgick netto- kostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket är en minskning med jämfört med . Minskningen beror i första hand på oreali- serade valutakursförändringar som minskat statsskuldens kostnader med jämfört med . Däremot ökade kostnaderna för de realiserade valuta- och kursdifferenserna med jämfört med . Räntekostnaderna på lån i svenska kronor uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta minskade med till . Den stora minskningen av räntekostnaderna förklaras av de låga marknads- räntorna . Realiserade valutavinster/-förluster påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra va- lutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser genom olika derivatinstrument som används i förvaltningen av valutaskulden. Utfallet för de realiserade valutakursdifferenserna uppgick till 2009 och ökade därmed kostnaderna med jämfört med . minskade de realiserade kursförlusterna med , . De orealiserade valuta- kursdifferenserna, exklusive skuldskötselåtgär- der, minskade däremot skuldkostnaderna med jämfört med . Den svenska kronan har varit lågt värderad , vilket förklarar de realiserade valutakurs- förlusterna. Kronkursen förstärktes dock , vilket förklarar de orealiserade valutakursvinsterna då skulder i utländsk valuta värderas till bokslutsdagens kurser. Över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. medförde att kostnaderna minskade med 2009. Nettokostnaden för statsskulden exklusive skuldskötselåtgärder uppgick, med beaktande av Skillnaden mellan statsskuldens utgifts- mässiga räntekostnader på och nettokostnaden på för- av att kursdifferenser vid emission, noll- kupongräntor och orealiserade valutakursför- ändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten och i resultaträkningen. Diagram 3.6 Transfereringar per sektor 20052009 I diagram 3.6 redovisas transfereringarna per sektor 20052009. De totala kostnaderna för transfereringar har ökat med ca eller . Den största delen eller av de statliga transfereringarna går till hushållen (innefattar enskilda personer och ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet). Transfereringarna till hushållssektorn har ökat med ca eller . Tabell 3.11 Transfereringar 20052009 Anm.: räknas inte nettoöverföringen till premiepensionssystemet med i transfereringar till ålderspensionssystemet utan dessa redovisas som transfere- ringar till hushållen. Tabellen är justerad med dessa värden . finns inte någon nettoöverföring till ålderspensionssystemet, eftersom pensionsutbetalningarna överstiger socialavgifterna till systemet. I tabell 3.11 visas utvecklingen av olika transfere- ringar . I det följande lämnas en närmare redovisning av del- områdena socialförsäkring, arbetsmarknad, bi- stånd m.m. samt utbildning och studiestöd. Diagram 3.7 Socialförsäkring 20052009 Kostnaderna för socialförsäkringar har ökat (se diagram 3.7). ökade kostnaderna med ca eller . Under hela femårsperi- oden var ökningen totalt ca eller . Tabell 3.12 Socialförsäkringar 20052009 Av ökningen är hänförliga till ökade pen- sionskostnader (se tabell 3.12). Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämnt fördelad . De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa har inkomstpension och att den genomsnittliga pensionspoängen ökat, men även på index- omräkning av pensionsbelopp (se även avsnitt 4, not 4 Transfereringar). Kostnaderna för ersättning vid arbetsoför- måga m.m. minskade med sammanlagt bröts den tidigare upp- gången av kostnaderna inom ohälsoområdet och de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning har minskat . var minskningen eller . Det förkla- ras av att antalet sjukpenningdagar fortsatt minska och kortare genomsnittliga sjukskriv- ningsperioder. I tabell 3.13 och 3.14 redovisas antalet pen- sionstagare med ålderspension fördelat på kvin- nor och män respektive utbetalad ålderspension fördelad på kvinnor och män . Tabell 3.13 Pensionstagare med ålderspension 20052009 var nära 1,9 miljoner personer pen- sionstagare med ålderspension, varav kvinnor. Antalet pensionstagare har ökat . Tabell 3.14 Utbetalad ålderspension 20052009 utbetalades totalt , varav eller drygt 130 miljar- der kronor till män. Medelersättningen per må- nad 2009 var för kvinnor och för män . Kvinnornas medelersättning var således lägre än männens medelersättning 2009. Skillnaden mel- lan kvinnors och mäns medelersättning har minskat något . Tabell 3.15 Ersatta nettodagar med föräldrapenning 2005 2009 Antal ersatta dagar med föräldrapenning var 47,8 miljoner 2009, varav uttagna av kvinnor. Andelen dagar uttagna av kvinnor har minskat . Antalet ersatta nettodagar med för- äldrapenning har ökat för såväl män som kvinnor 2009 i jämförelse med 2008. Diagram 3.8 Arbetsmarknad 20052009 Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken mins- kade med ca (se diagram 3.8). Kostna- derna minskade , för att sedan åter öka 2009. Under de två första kvartalen 2008 fortsatte arbetslösheten att minska, vilket medförde en minskning av arbetslöshetsersättningen med det aktuella året. På grund av lågkonjunkturen 20082009 har arbetslösheten åter ökat och arbetslöshetsersättningen har ökat med nästan . Tabell 3.16 Arbetslösa personer i genomsnitt 20052009 1Omräknad statistik , som avser personer i åldersintervallet . I tabell 3.16 redovisas det genomsnittliga antalet personer som var arbetslösa perioden 20052009. ändrades statistiken enligt in- ternationella rekommendationer och avser i och med detta personer i åldern (tidigare var åldersintervallet ). På grund av detta är inte statistiken jämförbar mellan åren. För att möjliggöra jämförelser perioden 20072009 har utfallet även räknats om enligt nu gäl- lande principer. Det genomsnittliga antalet arbetslösa per må- nad var 408 200 . Det har skett en ökning med i medeltal 103 500 personer . Lågkonjunkturen har framför allt drabbat tillverkningsindustrin och därmed männen i högre grad än kvinnorna. Det har medfört att andelen män som är arbetslösa har ökat från . Bistånd m.m., migration och integration Diagram 3.9 Bistånd m.m., migration och integration 20052009