prop · GY031d13 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Integration och jämställdhet.................................................................................. En samlad strategi för integration........................................................ Insatser för nyanlända invandrares etablering..................................... Andra insatser för integration.............................................................. EU-arbete och internationell samverkan............................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande.............................. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare................... 3.7.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända 3.7.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Analys och slutsatser ............................................................................ 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism, m.m.................................... Analys och slutsatser............................................................................. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder....................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 13 Integration och Tabell 2.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Integration .............................................. Tabell 3.2 Mottagna nyanlända åren 20002014 ........................................................... Tabell 3.3 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder................................................. Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Integrationsåtgärder........ Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande....... Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Kommunersättningar vid Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare................................................................................... Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa Tabell 3.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ................................... Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ........................... Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:5 Hemutrustningslån ................................................ Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Hemutrustningslån ....... Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare................................................................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden.................................... Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare......................... Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Diskriminering ........................................ Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 ............................. Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m.............. Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m.................................................................................. Utgiftsutveckling inom området Jämställdhet ............................................. Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden...................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:1 Särskilda 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 3.7.4), 2.godkänner att det får tas upp lån i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 1 (avsnitt 3.7.5) 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför 2014 (avsnitt 3.7.6), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt följande uppställning: 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Integration och jämställdhet Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering samt jämställdhetspolitik. Ramen för utgiftsområdet framgår av tabell 2.1. Inom utgiftsområdet finns myndigheterna och . Inom området Jämställdhet beräknas utgifterna uppgå till . Resurserna möjliggör ett fortsatt kraftfullt utvecklingsarbete inom jämställdhetspolitiken. Sammantaget beräknas utgifterna för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet uppgå till 2011 vilket är en ökning med jämfört med . har beslutat om propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen träder i kraft . Som ett led i genomförandet av reformen förs anslagsmedel om ca över från utgiftsområde 13 till utgiftsområdena 1, 2, 10 och 14. En närmare beskrivning av de anslagsmässiga förändringarna till följd av reformen redovisas under avsnitt 3.7.2, anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Inom området Integration beräknas utgifterna öka med ca 2011 jämfört med . Ökningen beror på antaganden om att fler personer kommer att omfattas av det kommunala flyktingmottagandet jämfört . Inom området Diskriminering beräknas utgifterna öka med 2011 jämfört med . Ökningen beror bl.a. på att arbetet mot rasism och liknande former av intolerans förstärks. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2004 11:01 Utvecklingsinsatser i Totalt för utgiftsområde 13 Integration och Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar frågor om allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. Integrationspolitiken är sektorsövergripande och de huvudsakliga insatserna finansieras utanför utgiftsområde 13. Svenskundervisning för invandrare och insatser inom arbetsmarknadspolitiken är särskilt viktiga delar i arbetet för integrationen. Utöver vad som redovisas inom detta avsnitt återfinns därför redovisningar av insatser och resultat även inom andra utgiftsområden i denna proposition. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Integration Anslag inom område Integration 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för Totalt för område Integration Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Aktuella prognoser för mottagandet 20102014 indikerar att volymerna kommer att vara ungefär lika stora som . I budgetpropositionen bedömde regeringen att antalet kommunmottagna personer skulle minska under 20102014 jämfört med . Aktuella prognoser för mottagandet 2010 innebär dock ett större antal kommunmottagna personer jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen och behov av ytterligare medel har föreslagits i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2). Även för 20112014 är volymerna högre jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen vilket medför ökade utgifter under dessa år. har beslutat om propositionen Ny- anlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen träder i kraft . De ökade mottagningsvolymerna jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen , men också bättre underlag för beräkningarna inför denna budgetproposition, medför ändrade utgifter på anslagen 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande, 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare. förs anslagsmedel för reformen från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslag såväl inom utgiftsområdet som till andra utgiftsområden (se avsnitt 3.7.2). Målet för integrationspolitiken är: -Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). Redovisningen i följande avsnitt avser i huvudsak resultat av verksamheter för integration inom statsbudgetens utgiftsområde 13. Resultat av regeringens samlade insatser med betydelse för integrationen inom vissa utgiftsområden redovisas i regeringens resultatskrivelse om integrationsstrategin (se avsnitt 3.4.1) samt under respektive utgiftsområde i denna budgetproposition. 3.4.1En samlad strategi för integration Vid sidan av budgetpropositionen presenterade regeringen en skrivelse med en samlad strategi för genomförande av integrationspolitiken (skr. 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration). Regeringen har lämnat skrivelsen Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration (skr. 2009/10:233) till med en samlad redovisning av genomförandet av strategin för integration (i fortsättningen kallad resultatskrivelsen). Resultatskrivelsen utgår från de sju fokusområden som definierades i strategiskrivelsen: -ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända, -fler i arbete och fler företagare, -bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan, -bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna, -en effektiv bekämpning av diskriminering, -en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap, samt -en gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald. Resultatredovisning för dessa områden görs i resultatskrivelsen och inte i denna budgetproposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.4.2Insatser för nyanlända invandrares ser i kommuner till dem som beviljats uppe- Reform om vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering beslutade om propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen träder i kraft . Propositionen innebär att staten genom Arbetsförmedlingen tar ett tydligare ansvar för vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Kommunerna har även fortsättningsvis viktiga uppgifter i mottagandet av nyanlända invandrare. Länsstyrelserna har en betydelsefull roll i att kontinuerligt verka för utveckling av samverkan mellan kommuner och mellan kommuner och de statliga myndigheterna. De myndigheter som berörs av reformen har fått i uppdrag att förbereda genomförandet av förslagen i propositionen. Myndigheterna har inkommit med en redovisning till av hur arbetet med att förbereda genomförandet fortskrider. Av rapporteringen framgår att förberedelserna är inne i ett intensivt skede och att berörda myndigheter kommer att vara väl förberedda vid ikraftträdandet. Samverkan mellan myndigheterna har utvecklats i syfte att lyfta problem och hitta gemensamma lösningar. Nuvarande organisering av mottagandet av flyktingar, övriga skyddsbehövande m.fl. och deras anhöriga verkar övergripande för att det finns beredskap och kapacitet att ta emot personer som beviljats uppehållstillstånd som flyktingar, som övriga skyddsbehövande m.fl. eller som anhöriga till dessa. Nedan kallas denna persongrupp nyanlända och flyktingmottagandet kallas mottagandet av nyanlända. Myndigheten ger länsstyrelserna planeringsförutsättningar inför överläggningarna med kommunerna om introduktionsplatser och träffar överenskommelser med kommunerna, på förslag från länsstyrelserna, om mottagandet av nyanlända. medverkar också vid bosättning och förmedlar introduktionsplat- hållstillstånd och inte själva kan ordna sitt boende. Slutligen beslutar myndigheten om statlig ersättning för mottagandet av nyanlända till kommuner och landsting. Länsstyrelserna verkar för att det finns god beredskap och kapacitet i länet för mottagande och introduktion av nyanlända och överlägger med kommunerna om mottagandet av nyanlända. De utvecklar samverkan mellan kommuner och myndigheter i länet i frågor som rör boende, introduktion och snabb arbetsmarknadsetablering samt följer upp introduktionen och dess resultat i länet. Arbetsförmedlingen bedömer var i landet det finns bäst förutsättningar för arbete och försörjning och ska erbjuda insatser för snabbt inträde på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens insatser beskrivs närmare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Kommuner som träffar överenskommelse om mottagande av nyanlända ska tillhandahålla bostäder för dem som anvisas bosättning i kommunen. De ska också erbjuda introduktion och upprätta en introduktionsplan samt tillhandahålla svenskundervisning. () beslutar om och betalar ut hemutrustningslån till nyanlända. hade överenskommelser om mottagande av nyanlända med 270 kommuner, vilket är samma antal som . Enligt myndighetens statistik blev 18 583 personer mottagna i landets kommuner jämfört med 19 789 personer 2008 och 23 650 personer 2007. 1 Av de mottagna var 1 880 kvotflyktingar, 4 600 kom från Migrationsverkets anläggningsboende, 4 317 från så kallat eget boende, 7 613 var anhöriga samt 173 övriga. Av samtliga mottagna var kvinnor och män. Knappt hälften, , var . 1 Viss korrigering av mottagandesiffror sker efter hand varför siffror som anges här inte nödvändigtvis överensstämmer med vad som redovisats i budgetpropositionen eller årsredovisning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 något högre jämfört med vilket kan förklaras med en fortsatt hög andel anhöriginvandrade där kvinnorna i regel är fler än männen. kan anvisa nyanlända som är i behov av hjälp med bosättning till en kommun med överenskommelse om mottagande. begärde 5 549 personer, dvs. knappt en tredjedel, hjälp av . Totalt anvisades 4 492 personer till en kommunplats. Av dessa var 1 909 kvotflyktingar.2 Den genomsnittliga väntetiden från beviljat uppehållstillstånd till inflyttning i en kommun för dem som anvisats en kommunplats var jämfört . Genomsnittlig tid från beviljat uppehållstillstånd till dess att en anvisning till en kommun skett var (2008) och från anvisning till faktisk bosättning (). Regeringens mål var att av anvisningarna ska ske från det att uppehållstillstånd har beviljats. Målet nåddes inte. anvisade (2008). Länsstyrelserna har fortsatt att utveckla insatserna rörande nyanlända. I flertalet län har det bildats organisatoriska strukturer för samverkan och erfarenhetsutbyte, som flyktingsamordnarnätverk, länsvisa integrationsråd och partnerskap. Länsstyrelserna har dialog med och ger stöd till kommuner, ordnar länsvisa och regionala integrationskonferenser och temadagar, tar fram regionala integrationsstrategier och bedriver utvecklingsprojekt, ofta delfinansierade genom den gemensamma EU-budgeten. Antalet mottagna personer i kommunerna varierar mellan åren. I tabell 3.2 framgår omfattningen av mottagandet av nyanlända samt prognos för perioden 20102014. 2 Anvisning av en kommunplats för kvotflyktingar kan ske och mottagandet ett annat år varför antalet anvisade inte överensstämmer med antalet mottagna. Tabell 3.2 Mottagna nyanlända åren 20002014 Statlig ersättning för flyktingmottagande till kommuner och landsting Kommuner och landsting kan få ekonomisk ersättning för mottagandet av nyanlända av staten enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. betalade ut totalt ca till kommuner och landsting för mottagande av nyanlända m.m. , vilket är en oförändrad nivå jämfört med . Varje kommun med överenskommelse om mottagande av nyanlända fick 2009 en grundersättning om . Sammanlagt utbetalades 154 (151,2) i grundersättningar (siffror inom parentes avser 2008). För varje mottagen person får kommunerna en schablonersättning. Sammanlagt utbetalades 3 311,2 (3 574,5) . Ersättning för särskilda kostnader för personer i hög ålder eller som var arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller funktionshinder vid ankomsten till utbetalades med 89 (91,8) 2009. Ersättning för särskilda kostnader för barn utan egna vårdnadshavare betalades ut med 584,6 (285,6) . Jämfört med 2007 (96,) har utgifterna för denna ersättning ökat med nästan . Orsaken till detta är att betydligt fler ensamkommande barn sökt och beviljats uppehållstillstånd jämfört . möjlighet att få ersättning för kostnader efter det att ungdomarna fyllt och till dess de fyller om insatser påbörjats . Detta har också bidragit till ökade utgifter. Till landsting och kommuner utbetalades 142,2 (123,2) i ersättning för kostnader för vård. Vården avser personer med långvarigt vårdbehov på grund av sjukdom eller funktionshinder som personen hade vid ankomsten till . Ersättning för vårdkostnader ökade med jämfört med . Ersättning för betydande extraordinära kostnader utbetalades med . Av detta avsåg ca ersättning för kostnader som kommunerna ansökt om hos samt för direktmottagning av kvotflyktingar. Vidare avsåg ca insatser för bl.a. ökad samverkan mellan kommuner på underlag från länsstyrelserna. har använts i samband med organiserad vidareflyttning, se nedan. Kommuner med överenskommelse om mottagande av nyanlända för 20072009 erhöll en extra ersättning på per mottagen person under dessa år. Vidare kan kommunen för mottagna få ytterligare per person i åldrarna om vissa mål om arbete, praktik eller sfi uppnås. utbetalades totalt 232,4 (325) . Totalt 173 kommuner beviljades den senare ersättningen för ca 1 800 personer, vilket motsvarar av antalet mottagna i åldern . fick knappt 140 kommuner ersättning för ca 1 500 personer, vilket motsvarar av antalet mottagna 2007 i åldern . fattade regeringen beslut om att underlätta för nyanlända som bor i 13 kommuner med stort mottagande av nyanlända att flytta till andra kommuner där det finns goda möjligheter till egen försörjning och bostad. förlängdes uppdraget att gälla även och ytterligare fyra kommuner tillkom som utflyttningskommuner. har i uppdrag att under vissa förutsättningar räkna av platser för bosättning mot befintliga överenskommelser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 har lämnat en redovisning av omfattningen av den organiserade vidareflytten 2009 och erfarenheterna av uppdraget. Intresset från kommunerna att medverka är stort. anmälde 77 inflyttningskommuner intresse för organiserad vidareflyttning. har haft tillgång till ca 950 (500) platser till den organiserade vidareflytten 2009 (siffror inom parentes avser 2008). Totalt 32 (22) kommuner har medverkat som inflyttningskommuner. 163 (125) personer har flyttat och avräknats mot dessa kommuners överenskommelse om mottagande av nyanlända. Utflyttning har skett från nio (sju) av de 17 utflyttningskommunerna. De flesta flyttade från det första mottagandet. Antalet organiserade flyttar kan vara högre då redovisning i enlighet med uppdraget baseras på de flyttar som redovisats till myndigheten. Det totala antalet vidareflyttningar, dvs. inklusive även de som inte sker inom ramen för den organiserade vidareflyttningen är högre. Till exempel redovisar länsstyrelserna att ca 400 vidareflyttningar skett från kommuner i . har utvecklat ett webbaserat handläggarverktyg som kan användas i arbetet med organiserad vidareflytt. Verktyget har fått namnet Bosam. På Bo- sam har inflyttningskommuner i möjlighet att presentera och marknadsföra sig samt visa vilka möjligheter de har att ta emot nyanlända inom organiserad vidareflytt. kan utflyttningskommunerna använda Bosam för att hitta bra möjligheter för sina nyanlända när det gäller vidareflytt till en bättre bosättning och möjligheter till arbete. Projektet har finansierats via strukturella medel inom ramen för extraordinära ersättningar. Personer som omfattas av mottagandet av nyanlända har rätt att ansöka om hemutrustningslån enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. För en omöblerad bostad varierar lånebeloppen beroende på hushållsstorleken. För en möblerad bostad/inneboende är lånebeloppet oavsett hushållsstorleken. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 betalade CSN ut i hemutrustningslån till ca 8 400 låntagare. Jämfört med 2008 är det en minskning med . Antalet ansökningar om nya lån minskade 2009 jämfört med från 8 500 till 7 000. av ansökningarna kom in via kommunernas flyktingmottagningar. CSN hanterade totalt lån till personer från 81 olika länder varav kom från och från . Andelen kvinnor bland nya låntagare var vilket avviker då andelen kvinnor varit . Förändringen beror delvis på att anhöriginvandringen utgjort en större andel än . Det är i regel fler kvinnor än män som beviljas uppehållstillstånd av anhörigskäl.