prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — har det bland annat byggts nya gång- och cykelvägar och 14 planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik. En stor del av insatserna för att förbättra infrastrukturen för kollektivtrafiken har gällt busshållplatser, både för att göra dessa användbara för personer med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 funktionsnedsättning och för att öka säkerheten och attraktiviteten. Kollektivtrafikens andel av det totala resandet har ökat enligt Svensk Kollektivtrafiks resvaneundersökningar. I Kollektivtrafikbarometern uppgick kollektivtrafikens marknadsandel till . Det innebär enligt undersökningen, att marknadsandelen har ökat med . För en attraktiv kollektivtrafik är det viktigt att det finns fungerande system för planering, bokning, betalning av resa samt störningsinformation. har utvecklingsarbete bedrivits av ett nationellt gränssnitt för en trafikslagsövergripande reseplanerare, utökad funktionalitet i reseplaneraren samt utveckling av system för trafikledningssystem för att öka tryggheten vid trafikstörningar och brutna anslutningar mellan tåg och buss. För att bedöma måluppfyllelse inom järnvägstrafiken har använt indikatorer för antal bytespunkter med resandebyten, antal åtgärder som utförts för att förbättra förutsättningarna samt antal operatörer som tillåter cykel på tåg. Antalet stationer och bytespunkter med resandebyte uppgick till 615. Det innebär att ingen ökning har skett jämfört med . Ett sätt att underlätta byten mellan trafikslag är resecentrum. I projekten för alla och Attraktiva stationer arbetar tillsammans med sektorns aktörer för att göra stationer och resecentrum tillgängliga för alla resenärer, trygga och säkra samt mer attraktiva som bytespunkter och samlingsplatser. Antalet järnvägsföretag och trafikhuvudmän som tillåter att cykel tas med på tåget har ökat från 12 till 13 . Inom forskningsområdet har tagit initiativ till bildandet av ett nationellt kompetenscenter inom området kollektivtrafik. 3.5.2Hänsynsmål: Säkerhet, miljö och hälsa Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Det ska också bidra till att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 miljökvalitetsmålen uppnås och att ökad hälsa uppnås. Precisering av målet: Antalet omkomna inom vägtransportsystemet ska halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . Antalet omkomna inom och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luftfartsområdet minskar fortlöpande. Den trafikslagsövergripande målsättningen om en fortlöpande minskning av antalet dödade och allvarligt skadade har uppfyllts 2009. Antalet dödade minskade inom såväl vägtrafiken som bantrafiken, sjötrafiken och luftfarten. Den antalsmässigt största minskningen var inom vägtrafiken, där de flesta dödsfallen sker. Även det totala antalet allvarligt/svårt skadade minskade . Antalet dödade i vägtrafiken varierar mellan åren, men visar en tydlig tendens till att minska på . Antalet omkomna i vägtrafiken uppgick till 358 (397) personer , vilket är en minskning med 39 personer. Lågkonjunktur och därmed ändrade resmönster samt minskad lastbilstrafik bedöms vara en förklaring till den kraftiga minskningen av antalet dödade jämfört med . Den fortsatt positiva utvecklingen tyder dock på att andra faktorer är av stor betydelse, såsom genomsnittlig reshastighet, ökad andel mötesseparerad väg och säkrare bilar. Trenden med färre svårt skadade fortsätter. Antalet omkomna barn i personbil har dock ökat kraftigt. Av de 21 barn som omkom var 17 i åldrarna , varav sex omkom i samband med olovlig körning. Antalet svårt skadade i vägtrafiken uppgick till 3 460 (3 657) personer. Detta tyder på en fortsatt trend med färre skadade. De åtgärder vidtagit på det statliga vägnätet beräknas medföra 16 färre dödade och cirka 65 färre svårt skadade. Det mål för verksamhetsåret om 20 färre dödade på det statliga vägnätet har därmed inte uppnåtts. Antalet förolyckade inom sjötrafiken minskade från 43 personer 2008 till 40 personer 2009. Nästan alla som dödats har omkommit i samband med fritidsbåtsrelaterade olyckor, även om en olycka 2009 i yrkessjöfarten krävde flera dödsoffer. Antalet allvarligt skadade i fritidsbåtsrelaterade olyckor ökade från 55 personer 2008 till 64 personer 2009. var antalet allvarligt skadade inom fritidsbåtsrelaterade olyckor 107 personer. Inom den övriga sjötrafiken ökade antalet allvarligt skadade från tre till sju personer . För bantrafiken och sjötrafiken har de slumpmässiga variationerna större inverkan, eftersom färre personer dör inom dessa trafikslag. Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luftfartsområdet minskar dock fortlöpande. Antalet dödade i bantrafiken minskade enligt preliminära uppgifter från . Totalt omkom 94 personer jämfört med 111 personer året innan. Antalet självmord var 61 stycken jämfört med 81 stycken . Antalet allvarligt skadade inom bantrafiken minskade , från 50 till 47 personer. Inom luftfarten inträffar mycket få dödsolyckor, vilket gör det svårt att säga om trenden för antalet dödade går uppåt eller nedåt; ett enda haveri med ett större flygplan kan påverka statistiken kraftigt. Inom luftfarten minskade antalet dödade från fem personer 2008 till två personer 2009, medan antalet allvarligt skadade ökade från 12 till 15 personer. Med luftfart menas här kommersiell luftfart, bruksflyg, allmänflyg, skolflyg samt övrigt flyg. var alla personskador hänförliga till kategorin allmänflyg som omfattar flygningar i privat syfte med normal- och experimentklassade luftfartyg, ultralätta luftfartyg, alla typer av segelflygplan samt skärm- och hängflyg. De allra flesta allvarligt skadade 2009 var skärmflygare. Precisering av målet: Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Utsläppen från inrikes transporter utgör av de samlade utsläppen av växthusgaser i . minskar utsläppen av koldioxid från inrikes transporter. har utsläppen ökat med . Vägtrafiken svarar för av de svenska utsläppen av växthusgaser. minskade de totala utsläppen av koldioxid från vägtrafiken med . Ökad energieffektivitet för nya personbilar och ökad andel biodrivmedel bidrog till de minskade utsläppen. har genomfört åtgärder som innebär en minskning av koldioxidutsläppen från vägtrafiken med . De åtgärder som mest bidragit till en minskning av koldioxidutsläppen är förändrade skyltade hastigheter, samverkan med näringsliv och offentliga organisationer för bättre val av fordon, drivmedel och färdsätt samt för användning av Eco-driving (sparsam körning) samt utbildning kring sparsam körning inför förarprovet. Antalet miljöbilar som nyregistrerades uppgick till 75 422 stycken, vilket motsvarar av det totala antalet nyregistrerade personbilar. har fördelningen på olika typar av miljöbilar förändrats mycket. Etanolbilarna, som tidigare utgjorde en majoritet av nyregistrerade miljöbilar har minskat sin andel från 2009. Det är framför allt bränslesnåla dieselbilar som har tagit denna markandsandel, men även bränslesnåla bensinbilar och gasbilar har ökat. Det totala antalet miljöfordon i trafik var 276 406 stycken vid utgången av 2009, vilket motsvarar av det totala antalet personbilar. Andelen förnybara bränslen inom vägtransportsektorn ökade från 2009. Ökningen beror framför allt på ökad låginblandning av biodiesel, FAME, i diesel samt ökad användning av biogas i personbilar och bussar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Järnvägstrafiken står för en mycket marginell andel av transportsektorns inhemska koldioxidutsläpp. För luftfarten minskade koldioxidutsläppen från inrikes lufttransport med jämfört med föregående år enligt Transportstyrelsens beräkningar. Den viktigaste förklaringen till den minskningen är att persontransportarbetet för inrikes luftfart minskade med jämfört med . Utsläppen har minskat i följd. omfattande arbete med gröna flygningar har utvecklats . har över 20 000 gröna inflygningar genomförts vid StockholmArlanda Airport och tekniken har även börjat testas på Airport. Ett sextiotal flygbolag har använt metoden som i princip innebär att flygplanet glidflyger med minimalt gaspådrag ned mot landning. Varje grön inflygning minskar utsläppen av koldioxid med jämfört med en traditionell landning. medverkar i flera internationella samarbeten för att bland annat uppnå målsättningarna inom EU. Ett av målen innebär minskat utsläpp per flygning 2020 genom förbättringar inom flygtrafikledningen. Ett sätt är att bilda gemensamma luftrumsblock som gör det möjligt att räta ut flygvägarna. och har skapat ett sådant som längre fram kommer att utökas till att omfatta luftrummet över fler nordeuropeiska länder. Det är väsentligt att beakta utsläppen från utrikes luftfart och sjöfart trots att dessa inte ingår i nationella klimatåtagande. arbetar aktivt inom , och för att begränsa utsläppen från internationell luftfart och sjöfart. Övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa Precisering av målet: Transportsektorn bidrar till att övriga miljökvalitetsmål nås och till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska delmål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för att nå uppsatta mål. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Transportsystemet har haft en i stora delar positiv utveckling i förhållande till miljökvalitetsmålen. uppnåddes delmålet för svaveldioxid och det viktigaste kvarvarande problemet är sjöfartens utsläpp av svaveldioxid. Även delmålet för flyktiga organiska ämnen (VOC) har i sin nuvarande lydelse uppnåtts . De långsiktigt minskande utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken är en viktig orsak till att även delmålet att de totala utsläppen av kväveoxider till luft 2010 ska ha minskat till bedöms som möjligt att uppnå till 2010 eller 2011. Utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken har minskat och . Inom vissa områden är dock utvecklingen inom transportsektorn fortfarande negativ eller för långsam för att de nationella miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Förutom utsläppen av koldioxid gäller det framför allt utsläppen av luftföroreningar i tätorter, biologisk mångfald samt antalet personer som utsätts för trafikbuller. Delmålet om halter av kvävedioxid i luft nås i många tätorter men i ett par större och medelstora städer har halterna av kvävedioxid varit oförändrade eller t.o.m. ökat. Det gäller främst starkt trafikpåverkade miljöer. gör bedömningen att det målet inte kommer att nås , eftersom tidsfristen löper ut . bedömning är att inte heller delmålet om partiklar kommer att nås till 2010. I belastade tätortsmiljöer är slitaget vid barmarkskörning med dubbdäck den viktigaste förklaringen till att halterna av PM10 är höga. Det bildas även slitagepartiklar från bromsar, däck och vägsand, men detta bidrag är inte lika stort. För att halterna ska minska krävs framför allt minskad barmarkskörning med dubbdäck. ändrade regeringen trafikförordningen (1998:1276) så att kommunerna kan förbjuda användningen av dubbdäck på vissa vägar och vägsträckor. har redan infört ett sådant förbud på och ytterligare ett antal kommuner avser att fatta liknande beslut. fattade Transportstyrelsen också beslut om att förkorta tiden, när det är tillåtet att använda dubbdäck, . En svag minskning av andelen dubbdäck går att se vid mätningar som genomfört . har den uppmätta andelen dubbdäck minskat med som ett nationellt snitt. Detta kan delvis bero på de informationsinsatser som genomförts av m.fl. om dubbdäckens effekter på luftkvaliteten i tätorter. Utsläppen av svaveldioxid från den internationella sjöfarten har minskat medan utsläppen av kväveoxider ligger kvar på samma nivå över åren. bedömde att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö inte kommer att nås till 2020. För transportsektorns del är det två delmål som är av särskild betydelse för att miljökvalitetsmålets ska nås. Av delmålet om planeringsunderlag framgår bland annat att ska fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras. Delmålet är mycket svårt att nå . Många kommuner saknar fortfarande program och strategier för de frågor som delmålet omfattar. Särskilt de minsta kommunerna, men även vissa länsstyrelser, saknar relevanta underlag och arbetsmetoder, delvis beroende på resursbrist. Det andra delmålet av betydelse handlar om buller och innebär att antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder ska ha minskat till 2010 jämfört med . Delmålet är inte möjligt att nå. Antalet exponerade över riktvärdena för vägtrafikbuller, som är den dominerande källan till trafikbuller, har istället ökat med 220 000 personer trots omfattande skyddsåtgärder. Ökat trafikarbete och urbanisering bidrar till ökningen. Bullerskyddande åtgärder har prioriterats för de som är mest utsatta, de som har bullernivåer högt över riktvärdena, medan de som tillkommer över riktvärdena på grund av trafikökning har ljudnivåer strax över riktvärdena. har genomfört åtgärder mot buller för 5 300 personer längs statliga vägar så att riktvärdena uppnås inomhus främst genom fasadåtgärder. har kommunernas arbete resulterat i 5 900 färre bullerutsatta personer längs kommunala vägar så att riktvärdena uppnåtts inomhus. Det betyder att totalt 11 200 personer längs statliga och kommunala vägar som tidigare exponerades för nivåer över riktvärdena nu har en godtagbar ljudnivå under riktvärdena inomhus. Det innebär en kraftig ökning av åtgärdstakten jämfört med föregående år, men är ändå långt under behovet för att målet ska kunna nås. Totalt uppgår antalet trafikbullerutsatta personer till ca 2 miljoner. När det gäller att åtgärda bullret vid källan pågår experiment med bullerreducerande vägbeläggningar på vissa ställen. fattades beslut inom EU om ett märkningssystem för däck utifrån bl.a. energieffektivitet och bullernivå som ska gälla för däck som tillverkas fr.o.m. . har åtgärdat fasader på cirka 140 bostäder, bullerskyddsåtgärder har genomförts i cirka 600 bostäders utomhusmiljöer och på cirka 80 skolor eller andra lokaler. Utöver dessa har omfattande bullerskyddsåtgärder vidtagits i cirka 590 bostadslägenheter inom ramen för investeringsobjekt innan objekten öppnas för trafikering, de flesta längs . minskade såväl inrikes som utrikes luftfart vilket i sin tur medfört en minskad bullerexponering kring flygplatser. () har beslutat att prioritera området Buller från handelssjöfart och dess skadliga påverkan på djur. IMO vill undersöka möjligheterna att minska bullret främst genom frivilliga tekniska riktlinjer om teknologier som minskar ljudemissionen och om navigering och sätt att köra fartygen. Länsstyrelserna i och har beslutat att några områden ska avsättas som hänsynsområden där man ska kunna uppleva fridfull natur som är i det närmsta fri från buller och andra störningar från trafik. Infrastruktur har en negativ påverkan på den biologiska mångfalden huvudsakligen genom fragmentering av landskapet. Kunskaperna om problem och åtgärder har koncentrerats till den barriärverkan som transportinfrastrukturen har för växt- och djurliv. Insatser som har genomförts inom detta område på vägsidan gäller främst byggande av faunapassager och undanröjande av vandringshinder för fisk. Åtgärdstakten är dock låg i förhållande till målen och åtgärdstakten har 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 minskat jämfört med . pågår ett arbete inom med att ytterligare konkretisera hur transportsektorn kan bidra till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Den statliga transportinfrastrukturen har i många fall goda förutsättningar att hysa artrika miljöer och därmed ge ett viktigt bidrag till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. För sjöfartens del har hanteringen av barlastvatten länge varit föremål för internationella förhandlingar. Med barlastvatten riskerar invasiva arter att spridas till nya områden, och just barlastvatten bedöms vara ett av de största hoten mot bevarad biologisk mångfald i . undertecknade barlastvattenkonventionen, vilken träder i kraft när minst 30 länder undertecknat avtalet. Utsläpp av olja och oljeförorenat vatten är ett betydande problem som påverkar måluppfyllelsen för såväl Giftfri Miljö som Hav i balans samt levande kust och skärgård. Skärpt lagstiftning i kombination med ökad flygövervakning har gjort att antalet oljespill i minskat men ännu upptäcks närmare 200 utsläpp . Särskilt om Transportstyrelsens resultat Transportstyrelsen inrättades och har genomfört sitt första verksamhetsår. Myndigheten finansieras med anslag, direkta avgifter och genom bidrag från andra myndigheter. För Transportstyrelsen, vars verksamhet delvis bygger på volymbaserade intäkter, har den svaga konjunkturen inneburit en ansträngd ekonomisk situation för myndigheten. Genom besparingar, omprioriteringar och arbete med ökad effektivitet i administrationen har dock den ekonomiska utmaningen kunnat bemötas. Myndigheten har genomfört verksamheten inom såväl tilldelat anslag som inom ramarna för avgiftsfinansierad verksamhet. beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som syftar till att möjliggöra ett nytt finansieringssystem i Transportstyrelsen. Förslagen var utformade med utgångspunkten att Transportstyrelsens verksamhet i huvudsak bör finansieras på ett enhetligt sätt och att nuvarande system för finansiering därför bör revideras så 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att fördelningen mellan avgiftsfinansiering och finansiering via anslag sker enligt enhetliga principer i hela myndigheten. Regeringens förslag innebar att verksamhet som avser tillstånd, tillsyn och registerhållning i huvudsak finansieras med avgifter, medan verksamhet som avser t.ex. regelgivning och stabsuppgifter finansieras via anslag. Regeringen återkommer i frågan om nytt finansieringssystem för Transportstyrelsen i avsnitt (3.8.13). Tabell 3.3 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan är det sjätte året i den nationella väghållningsplanen för 2004-2015 och redovisningen visar att genomförandet av den nationella väghållningsplanen har hunnit olika långt för olika typer av åtgärder (se tabell 3.3). För mötesseparering och mindre trafiksäkerhetsåtgärder har av planen redan genomförts, medan motsvarande siffra för väginvesteringar är . För den nationella väghållningsplanen i helhet visar redovisningen att av investeringsåtgärderna har genomförts av de totalt som planen avser. Kostnader i , prisnivå 2008 (volym verksamhet 2004-2009 är i prisnivå 2004) Volym verksamhet 2009, mnkr Volym verksamhet 20042009, mnkr Plan 20042015, mnkr2 Andel av plan (procent) som genomförts 20042009 1Innefattar handikappanpassningar, kollektivtrafikåtgärder, rast- och informationsplatser samt fysiska anordningar för trafikövervakning. 2Exklusive FUD (forskning, utveckling och demonstration) samt återbetalning av lån. I de regionala planerna framgå fördelningen av det ackumulerade utfallet per åtgärdskategori av tabell 3.4. Tabell 3.4 Uppföljning av åtgärder i regionala planer Kostnader i , prisnivå 2008 (volym verksamhet 2004-2009 är i prisnivå 2004) Volym verksamhet 2009, mnkr Volym verksamhet 20042009, mnkr Plan 20042009, mnkr1 Andel av plan (procent) som genomförts 1Uppföljningen avser perioden eftersom den tidigare regeringen beslutat att samtliga regionala planer ska vara lika långt genomförda 2009. 2De beslutade planerna för avviker något från den tidigare regeringens direktiv. Därför är summan inte 14 250. Enligt regeringens beslut om definitiva ekonomiska ramar för länsplaner för regional transportinfrastruktur för 2004-2015 ska genomförandet av länsplanerna ske på ett sådant sätt att efter halva planperioden (vid utgången av 2009) ska samtliga länsplaner vara lika långt genomförda. Redovisningen av det ackumulerade utfallet i tabell 3.12 jämförs därför med länsplanernas innehåll 2004-2009. Ett utfall på för ett län indikerar således att under planens första har av planen som helhet genomförts. Redovisningen visar att den genomförda volymen varierar kraftigt mellan länen, mellan av planvolymen 2004-2015 har genomförts . Målet om att alla länsplaner ska ha genomförts lika långt 2009 har inte uppnåtts. Detta beror på att vissa län har stora pågående 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 projekt som medfört behov av prioritering av medel till dessa län. Tabell 3.5 Uppföljning av länsfördelning i regional plan Kostnader i , prisnivå 2004 Andel utfall 20042009 av plan 20042009, procent 1Tillkommer på län ofördelade kostnader . har fem större objekt, överstigande , öppnats för trafik. För de tre stora investeringsprojekten som är upptagna i den nationella planen har den samhällsekonomiska lönsamheten beräknats. Tabell 3.6 visar att dessa tre projekt är samhällsekonomisk lönsamma. Den viktigaste nyttan för samhället utgörs av minskad restid och färre olyckor. har 55 objekt med en kostnad på färdigställts. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.6 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik Miljoner kronor i prisnivå 2008 W/X länsgräns- 1Nettonuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet. 2Minskad restid i tusental timmar/år. 3Minskat antal dödade och svårt skadade . , som är det sjätte året i den nationella banhållningsplanen för perioden 20042015, uppgick investeringar till att jämföra med 9,8 respektive (exklusive ). Investeringarna finansieras med anslag och med lån. av planperioden är av banhållningsplanen genomförd. Till detta kommer investeringar i om sedan byggstart. har tre objekt öppnats för trafik, en planskild korsning i , en växelförbindelse i Domnarvet samt åtgärder på en godstågsviadukt i (). Den totala beräknade kostnaden i plan för dessa objekt var . Vid byggstart var total beräknad kostnad . Det verkliga utfallet blev , vilket är en treprocentig besparing i förhållande till beräknad kostnad vid byggstart. Orsaken till detta är lägre entreprenadkostnader än beräknat. Samtliga kostnader är beräknade i prisnivån för . Särskilt om Statens järnvägars resultat Statens järnvägars avveckling av verksamhet ska avveckla den verksamhet (personal, arkiv m.m.) som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte fördes över till: -aktiebolag /01, eller -myndigheter eller aktiebolag vid ett senare avvecklades ytterligare personal som formellt finns kvar i affärsverket efter bolagiseringen. Vid ingången av uppgick antalet anställda till 1 211 personer. Vid utgången av 2009 var antalet tio, vilket innebar en minskning med sju personer . Avtalet om bolagisering av Statens järnvägars verksamhet innebär att inte ska belastas med bolagens miljökostnader. Beträffande ansvaret för miljöskador som uppstått före bolagiseringen garanterar staten att de bolag som då bildades hålls skadeslösa. svarar för handläggningen av denna miljögaranti. handlägger miljöärenden endast i egenskap av tidigare verksamhetsutövare. I övrigt fortsätter Statens järnvägars avveckling av verksamhet. ska förvalta leasingavtal kostnadseffektivt och med en låg riskexponering. ska inte ingå några nya åtaganden annat än vad som är nödvändigt för förvaltningen av existerande leasingåtaganden. Verksamheten ska inriktas mot en avveckling av dessa åtaganden på ett affärsmässigt och effektivt sätt under beaktande av gällande reglering på respektive område. Verksamheten består i att förvalta de leasingåtaganden avseende rullande materiel och färjor, som fanns i vid bolagiseringen och som inte kunde överföras till eller eller externt rederi. Åtagandena per avser 20 (28) snabbtåg, 146 (146) personvagnar, 13 (118) ellok och 2 739 (3 558) godsvagnar.