prop · GX03221 · 2010-06-03 00:00:00 — Detta ställer krav på helhetssyn och ett långsiktigt perspektiv i arbetet. I arbetet är de regionala utvecklingsprogrammen betydelsefulla verktyg. Kompetens inom hållbar tillväxt ska finnas med, såväl när stra- tegier och program utarbetas som när de genomförs. Samtliga projekt inom strukturfondsprogrammen bedöms enligt regelverket utifrån påver- kan på de horisontella kriterierna miljö, jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald. Erfarenheten visar att det är i urvalet av projekt som reell påverkan kan åstadkommas. Enligt regeringen ska jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald samt en bättre miljö ges ett stärkt fokus. 5.3.2Ett stärkt fokus på miljö, klimat och energi Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och därmed den högst prioriterade miljöfrågan. Regeringens förslag om en samman- hållen klimat- och energipolitik som överlämnades till innebär en snabb väg ut ur fossilsamhället och kraftfulla utsläppsminskningar av växthusgaser.3 Det är regeringens övertygelse att 3 Propositionerna En sammanhållen klimat- och energipolitik, Energi (prop. 2008/09:163) och En sammanhållen klimat- och energipolitik, Klimat (prop. 2008/09:162). klimat- och energiutmaningen kan vändas till en möjlighet och nyttjas som en drivkraft för teknik-, varu- och tjänsteutveckling inom alla bran- scher. Det finns stora möjligheter för varor och tjänster som utformas på ett hållbart sätt ur ett miljömässigt, socialt och etiskt perspektiv att nå framgång internationellt. De flesta landsbygdsområden är rika på natur- resurser och råvaror som bl.a. kan användas för energiutvinning. Detta ger goda förutsättningar för ett ökat entreprenörskap och företagande. har hög kompetens inom dessa områden. Miljö- och energitek- nikområdet har därför mycket goda förutsättningar att utgöra ett bety- dande tillväxtområde för olika typer av regioner i . Det regionala tillväxtarbetet ska fortsatt utvecklas för att ta tillvara dessa möjligheter. Att förändra ohållbara konsumtions- och produktionsmönster är nöd- vändigt för att minska människans klimatpåverkan. Förutsättningar ska därför skapas för näringslivet att ställa om så att de allt hårdare miljö- och klimatkraven . ska förutsättningarna för näringslivet att bättre kunna ta tillvara tillväxtpotentialen i denna utveckling förbätt- ras. Insatserna för omställningen måste utvecklas på alla nivåer, även den regionala. Begreppet eko-effektiv ekonomi, som förenar näringspolitiken med klimat och energiutmaningarna, är värdefullt att tillämpa i detta sammanhang. De analyser som tas fram på den regionala nivån avseende klimat- och energiomställningen ska breddas och inkludera fler frågor än . Här är det av stor betydelse att det finns tillräcklig kompetens för att fullt ut ta tillvara och realisera de möjligheter som miljöaspekterna kan bidra med, inklusive de som följer av målsättningar om minskade utsläpp av växthusgaser, ökad energieffektivisering och ökad andel förnybar energi, för att skapa en hållbar tillväxt. Det är viktigt att arbetet med att utarbeta och genomföra regionala utvecklingsprogram också inkluderar dessa frågor och perspektiv. Ett framgångsrikt arbete förutsätter bred delaktighet när det gäller samhällets olika aktörer. Det är därför viktigt att ta tillvara möjligheterna att samordna och använda synergier mellan miljöpolitiken, t.ex. miljö- målsarbetet, energipolitiken och det regionala tillväxtarbetet. Länsstyrel- serna, landstingen och kommunerna arbetar med att utveckla och genom- föra klimat- och energistrategier. I detta sammanhang är det även bety- delsefullt att stödja näringslivets klimat- och energiarbete. Politisk för- ankring i kommuner och landsting av bl.a. regionala och lokala strategier och mål inom miljö-, klimat- och energiområdena bör eftersträvas. Enligt ligger långt fram vad gäller utvecklingen mot s.k. grön tillväxt, jämfört med övriga . Att nästan en tredjedel av energiförsörjningen kommer från förnybara energikällor och den snabba minskningen av koldioxidutsläpp lyfts fram som goda exem- pel. kommenterar också att satsningar på förnybar energi och ökad energieffektivisering är framträdande i det regionala tillväxtarbetet. Det påtalas bl.a. att gles- och landsbygder har stor potential i att vidare- utveckla sina tillgångar för att utvinna förnybar energi. Stärkt fokus på jämställdhet inom det regionala Det regionala tillväxtarbetet ska innefatta ett jämställdhetsperspektiv. Aktörer med det regionala tillväxtansvaret ansvarar för att perspektivet integreras i arbetet. Det innebär att jämställdhet mellan kvinnor och män, vid utarbetande och genomförande av strategier, program och insatser, ska främjas både genom representation och genom att detta perspektiv genomsyrar arbetet. Både kvinnors och mäns intressen och möjligheter till inflytande ska tillgodoses inom ramen för det regionala tillväxt- arbetet. Som en del av regeringens generella satsningar på jämställdhet ingår åtgärder för att stärka jämställdhetsperspektivet i det regionala tillväxtar- betet. För att öka kunskaperna om aktuella behov, förutsättningar och riktade insatser som görs för ökad jämställdhet i det regionala tillväxtar- betet har regeringen vidtagit ett antal åtgärder. Landstingen i och , samverkansorgan och länsstyrelser har bl.a. i re- gleringsbrevet och villkorsbeslutet fått regeringens uppdrag att redovisa hur de har integrerat ett jämställdhetsperspektiv i det regionala tillväxtarbetet. De ska också redogöra för med vilka aktörer samverkan sker, hur samverkan utvecklats samt vilken roll som lokala och regionala resurscentra för kvinnor har i arbetet. har regeringens uppdrag att till utreda före- komsten av ett jämställdhetsperspektiv i det regionala tillväxtarbetet.4 redovisning avses ligga till grund för fortsatt utvecklings- arbete på området. ska även bidra till kunskaps- och erfa- renhetsutbyte på området genom att utveckla former för dialog och sam- verkan mellan regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan, länsstyrel- ser och andra relevanta aktörer.5 har även fått ett förlängt och utvecklat uppdrag att fördela medel och stötta Resurscentra för kvin- nor i dess arbete att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors infly- tande i det regionala tillväxtarbetet.6 Regeringen anser att de selektiva regionala företagsstöden ska vara ut- formade så att de följer utvecklingen i näringslivet, så att såväl företag ledda av kvinnor som företag ledda av män har möjlighet att ta del av stöden. Ett underlag för detta är Tillväxtanalys redovisning av regerings- uppdraget att analysera huruvida fördelningen av stöden stämmer över- ens med rådande näringsstruktur, särskilt med avseende på könsfördel- ningen hos företagsledaren/ledningen, i stödmottagande län. 5.3.4Stärkt fokus på integration och mångfald inom det regio- nala tillväxtarbetet Förutsättningarna för hållbar regional tillväxt handlar alltmer om förmå- gan till kreativitet och nytänkande. I en globaliserad värld med ökad 4Regeringsbeslut , dnr N2009/9170/RT. 5Tillväxtverkets regleringsbrev , dnr N2010/9634/ENT. 6Regeringsbeslut , dnr N2009/8458/RT. 7Regeringsbeslut , dnr N2009/7600/ENT. Uppdraget redovisades till () . handel mellan länder och regioner är dynamik och innovationer i sam- Skr. 2009/10:221 hället en förutsättning för näringslivets konkurrenskraft. hang är tillgång till kompetens med bl.a. internationell bakgrund och erfarenheter betydelsefullt. Den demografiska utvecklingen, med ökat behov av att ta tillvara kompetens och arbetskraft, ställer också krav på ett öppet samhälle som kan skapa kreativa lokala och regionala miljöer, attraktiva för individer och företagare med olika bakgrund att leva och verka i. Inom det regionala tillväxtarbetet ska integration och mångfald i ökad grad främjas på alla nivåer. Vid utarbetande och genomförande av strate- gier, program och insatser ska perspektivet genomsyra arbetet. Minori- teters intressen och möjligheter till inflytande ska tillgodoses inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Att göra integrations- och mångfaldsper- spektivet till en del i det regionala tillväxtarbetet förbättrar också förut- sättningarna för lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Behovet av att i ökad utsträckning integrera invandrare på arbetsmark- naden dels för att minska utanförskapet, dels som ett svar på den demo- grafiska utmaningen och behovet av kompetensförsörjning, uppmärk- sammas också av . 6Metoder och verktyg för hållbar regional tillväxt Det regionala tillväxtarbetet karaktäriseras i hög utsträckning av samver- kan och samordning mellan ett stort antal aktörer på olika nivåer, inom olika ansvarsområden. Därför används olika metoder och olika verktyg för att utveckla och genomföra samverkan och samordning för en hållbar regional tillväxt. Det regionala tillväxtarbetet bör utformas och bedrivas i sektorsövergripande samarbete mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Vidare ska statliga myndigheter prioritera myndighetsge- mensamma insatser i det regionala tillväxtarbetet. För utveckling av sektorsövergripande samarbete har sammanhåll- ningspolitikens genomförandesystem, med bl.a. sektorsöverskridande partnerskap med representanter från lokal, regional och nationell nivå, varit en föregångare och en inspirationskälla. Sedan den första program- perioden har systemet gett upphov till nya samverkansformer. 6.1Ökad sektorssamordning på nationell, regional och lokal nivå En grundläggande förutsättning för konkurrenskraftiga regioner är en långtgående samverkan mellan individer, företag, kommuner och myn- digheter. Det är i första hand inte enskilda åtgärder inom olika sektors- områden som är avgörande för den hållbara regionala tillväxten, utan förmågan att i ökad utsträckning samordna åtgärder inom flertalet ut- giftsområden och politiska områden. Den nationella strategins priorite- ringar och de horisontella områdena som regionalt tillväxtarbete omfattas Skr. 2009/10:221 av, är tvärsektoriella och förutsätter därför en sektorsamordning inom och mellan olika nivåer. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen kan i vissa fall leda till fragmentering och bristande helhetssyn. För att motverka sådana tendenser bör förutsättningarna för statlig samordning mellan olika sektorer och samverkan mellan berörda myndigheter för- bättras på både nationell och regional nivå. Statliga myndigheter har enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete ett ansvar att inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Deras medverkan ska grundas på prioritering- arna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörs- kap och sysselsättning 20072013. Medverkan ska ske i samverkan med den länsstyrelse eller det organ som har ansvaret för det regionala till- växtarbetet. De statliga myndigheterna behöver i större utsträckning finna sin roll i det regionala tillväxtarbetet, och i ökad grad samverka för att kunna bidra till ett effektivt samspel med den lokala och regionala nivån. Myndighe- terna behöver i samspelet tydliggöra vad de kan bidra med i det regionala tillväxtarbetet. På liknande sätt behöver den interna samverkan och sam- ordningen i länen stärkas. Gemensamma arenor och mötesplatser för diskussion och samverkan bör vidareutvecklas. Regeringen har, som ett led i att förtydliga de nationella myndigheternas roller i det regionala tillväxtarbetet, i regleringsbreven gett ett antal myndigheter i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndig- heten i dess arbete med regionala tillväxtfrågor.1 Strategin ska utgå från förordningen om regionalt tillväxtarbete samt den Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Regeringens styrning av statliga myndigheter syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt och upprätthålla grundläggande värden som rättssäkerhet och effektivitet. När det gäller de statliga myn- digheternas lokalisering ska det prövas om myndigheterna kan lokalise- ras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. Det är viktigt att de statliga myndigheternas lokalisering i ökad utsträckning får en spridning över landet. Statligt ägda bolag har till uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen vilket t.ex. kan innebära en service- skyldighet som omfattar hela landet. De flesta statligt ägda företag verkar dock under marknadsmässiga villkor. Regeringen anser att det statliga ägandet av företag bör minska. Statligt ägande av företag är motiverat om det föreligger särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. Dessutom finns företag som utvecklas bättre med ett statligt ägande och företag där en försälj- 1 De berörda myndigheterna är Verket för innovationssystem, , Myndigheten för utländska investeringar i , Myndigheten för , , , , , och . Uppdraget ska rapporteras till () . ning skulle försämra konkurrensen, motverka god sysselsättningsutveck- Skr. 2009/10:221 ling eller försämra utvecklingen i en hel bransch. Den tvärsektoriella styrningen och samverkan mellan olika nivåer ska utvecklas som ett led i att effektivisera myndighetsstyrningen och styr- ningen av den statliga verksamheten. Det behövs kunskap om bl.a. hur sektorsövergripande arbete bedrivs och hur ändamålsenliga arbetsformer som ger förutsättningar för en effektiv styrning kan utvecklas. Reger- ingen anser att ett väl fungerande sektorsövergripande samarbete mellan aktörer på olika nivåer leder till att mervärdet av regionala, nationella och europeiska insatser ökar, som myndigheterna bättre uppfyller målen för sina verksamheter. Det finns behov av ytterligare ökad sam- ordning både mellan regional nivå och den nationella nivån och mellan olika sektorsområden på både nationell och regional nivå, vilket också konstaterar. gav regeringen ett tjugotal statliga myndigheter och organi- sationer uppdraget att stärka det tvärsektoriella samarbetet för hållbar regional tillväxt i syfte att bidra till ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat i samverkan med lokala och regionala aktörer.2 Erfa- renheter och lärdomar från arbetet ligger till grund för ett antal samver- kansuppdrag till grupper av statliga myndigheter på olika nivåer i frågor av central betydelse för det regionala tillväxtarbetet. Nedan följer några exempel på dessa. Regeringen har uppdragit till ett antal myndigheter att aktivt bidra till genomförandet av för . Strategin med sitt tvärsektoriella angreppssätt, understryker vikten av ett integrerat arbetssätt som också sträcker sig över nationsgränserna till att omfatta samarbete i närområde.3 Regeringens beslut som beskrivs i avsnitt 4.2 Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, avseende dels uppdrag om upprättande av regionala kompetensplattformar, dels uppdrag om myndighetssamverkan inom kompetensförsörjningsområdet, är andra viktiga steg för utvecklad sektorsamordning och sektorsamverkan. Regeringen bedriver vidare ett arbete med att förstärka samspelet mel- lan kultur-, närings- och den regionala tillväxtpolitiken i syfte att ut- veckla en långsiktigt fungerande infrastruktur för kulturella och kreativa näringar. Den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som regeringen har fattat beslut om är ett steg i detta arbete. Regeringen har också för avsikt att utveckla samspelet mellan det regi- onala tillväxtarbetet och den nationella forsknings- och innovationspoli- tiken. Dialogen med aktörer på regional nivå och berörda centrala myn- digheter om ett strategiskt arbete med forsknings- och innovationsfrågor på regional nivå bör i detta sammanhang utvecklas. Inom ramen för en sammanhållen klimat- och energipolitik har reger- ingen beslutat om incitament för att utveckla och förbättra samverkan 2Regeringsbeslut , dnr N2007/5727/RT. 3Regeringsbeslut , dnr N2009/8674/RT. De berörda myndigheterna är Verket för innovationssystem, , , , , , , , och . mellan olika aktörer i arbetet med regionala klimat- och energistrategier.4 Skr. 2009/10:221 Ett särskilt energieffektiviseringsråd har inrättats vid Statens energimyn- dighet för att främja sektorsövergripande samordning nationellt och sam- ordning mellan nationell, regional och lokal nivå vid genomförandet av politiken för en mer effektiv energianvändning. Inom transportpolitiken har regeringens ambition att öka samordningen mellan länsnivån och den nationella nivån bl.a. medfört att samspelet mellan trafikplaneringen, länsplanerna och de olika aktörerna förbättrats. Ett exempel på detta är att länens inflytande över de nationella priorite- ringarna stärkts. Av strategin för att stärka utvecklingskraften i landsbygder framgår att landsbygdsperspektivet i högre grad ska vävas in i sektorspo- litiken och en ökad samordning av insatser ska ske. Det utvecklingsarbetet bidrar också till det regionala tillväxtar- betet med former för samordning och samverkan kring ett långsiktigt förändringsarbete i stadsdelar med utbrett utanförskap. Särskilt fokus sätts på frågor som rör arbete, utbildning, trygghet och tillväxt. Utgångs- punkten är samverkan och stöd utifrån myndigheternas och kommuner- nas ordinarie verksamhet. Grunden läggs framför allt genom de 21 lokala utvecklingsavtal för 20082010 som träffats mellan staten och berörda kommuner. 6.2Regional och nationell samordning i lågkonjunktur Regeringen har uppdragit åt landshövdingar och politiska företrädare i de län där de har ansvaret för regionala tillväxtfrå- gor att för regeringens räkning samordna insatser lokalt och regionalt med anledning av varsel. Syftet med uppdragen är att bidra till en för- stärkt samordning av aktörer och befintliga resurser på regional och lokal nivå för att kunna möta behoven hos individer och företag som drabbats av den ekonomiska krisen. För att underlätta dialogen mellan regeringen och samordnarna för var- selarbetet i länen, och för att underlätta, initiera och koordinera regering- ens olika insatser, inrättade regeringen en nationell samordningsfunktion i form av en grupp av statssekreterare från Arbets- marknads-, Social-, Finans-, Utbildnings- och Näringsdepartementen. Samordnarna för varselarbetet i länen har regelbundet, via statssekrete- rargruppen, informerat regeringen om utvecklingen i berörda kommuner och län, identifierade hinder och behov samt vidtagna och planerade åtgärder. Deras förslag har främst avsett arbetsmarknad, utbildning, inf- rastruktur, näringslivsutveckling, kommunernas ekonomi och finansiella marknader. Förslagen har behandlats av regeringen och mer än hälften av förslagen kan anses vara genomförda. Samordnarnas arbete har i stor utsträckning bestått i att upprätta och hålla kontakterna med medborgare, företag och kommuner för att få en 4 Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna dnr Fi2009/7547, Fi2009/7104, Fi2009/4843 m.fl. samt regleringsbrev för avseende dnr N2009/9796/E, N2009/9370/E, N2009/7225/E m.fl. tydlig bild av länets behov. Därtill kommer ett stort behov av kontakter Skr. 2009/10:221 med de lokala, regionala och nationella aktörer vars verksamheter kunnat bidra till att möta företagens och medborgarnas behov. Arbetssättet har främjat samverkan mellan berörda aktörer och lett till att nationella, regionala och lokala resurser i större utsträckning samordnas och nyttjas effektivare. De åtgärder som genomförts bygger i stor utsträckning på länens regionala utvecklingsprogram (RUP) som tagits fram i breda partnerskap och är därmed väl förankrade i länen. Arbetet har visat på värdet och betydelsen av långsiktiga regionala strategier som grund för snabba beslut om åtgärder i en krissituation. Landshövdingarna gavs uppdraget utifrån sin uppgift att samordna statlig verksamhet. De landstings- och kommunpolitiker som tilldelats uppdraget har fått det i egenskap av politiska företrädare för länet, med ansvar för det regionala tillväxtarbetet och dess politiska förankring. Det är i sammanhanget viktigt att betona att båda dessa typer av aktörer har olika roller i det regionala tillväxtarbetet, men ett gemensamt ansvar att främja länets utveckling. Uppdraget till samordnarna har stärkt samver- kan mellan landshövdingar och politiska företrädare i länen. Därmed har även roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet tydlig- gjorts. De lärdomar som kan dras av arbetet med samordnarna behöver fort- sättningsvis tas tillvara i det regionala tillväxtarbetet. Det är viktigt att effektivare arbetssätt och en effektivare resursanvändning, som har initie- rats genom samordnarna, vidareutvecklas. Betydelsen av att offentliga och privata aktörer kan samordna sina insatser växer då de flesta av sam- hällets utmaningar behöver lösas i samverkan mellan olika aktörer. Re- geringen ser ett värde i att dialogen mellan länsnivån och den nationella nivån upprätthålls, stärks och vidareutvecklas. Regeringen avser att följa upp erfarenheterna av arbetssättet med samordnare för varselarbete i länen och den nationella samordningen av insatser med anledning av den ekonomiska krisen. Även bedömer att metoden med samordnare varit framgångsrik när det gäller att stärka samordningen mellan aktörer på regional och nationell nivå och, inte minst, mellan olika sektorsområden på nationell nivå bl.a. genom inrättandet av statssekreterargruppen. Regeringen anser att ett tydligt, inkluderande och aktivt regionalt ledar- skap som kan prioritera och besluta om strategiska vägval är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt regionalt tillväxtarbete. regionalt ledarskap ställer krav på en väl fungerande samverkan och samordning i länet. Ett tydligt ledarskap kan bidra till att mobilisera regional kraftsamling och även förbättra möjligheterna till framgångsrikt gränsöverskridande samarbete såväl inom som utanför landets gränser. Detta är en förutsättning för att olika typer av regioner ska kunna bli Ett tydligt regionalt ledarskap ställer krav på en väl fungerande sam- verkan och samordning i länet. Viktiga förutsättningar för samverkan och handlingskraft är nära dialog, förtroende och tillit mellan involverade aktörer, exempelvis näringsliv, universitet och högskolor, den sociala Skr. 2009/10:221 ekonomin, intresseorganisationer, arbetsmarknadens parter samt andra Det är också viktigt att de involverade aktörerna har en gemensam strategi för arbetet utifrån uppsatta mål och visioner. Ett tydligt regionalt ledarskap medför att regionala aktörer tar det an- svar som är kopplat till deras mandat och uppdrag vilket i sin tur bidrar till en tydlig regional ansvarsfördelning. I arbetet med samordning av varselarbetet i länen har det i vissa län blivit tydligt att ett starkt regionalt ledarskap har betydelse och kan göra skillnad även i en krissituation. Ett ökat regionalt ansvar och inflytande ställer krav på ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån när det gäller frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. anser att en kontinuerlig dialog är en viktig förutsättning för detta sam- Därför har regeringen i stor utsträckning använt dialog som ett sätt att utveckla och sprida kunskap om den regionala Dialogen förs med aktörer som medverkar i eller berörs av det regionala tillväxtarbetet på lokal, regional och nationell nivå. dialogerna avhandlas såväl strategisk inriktning, prioriteringar, styrnings- frågor, genomförandet av olika insatser som struktur- och organisations- Vissa dialoger förs löpande, andra är tillfälliga och specifikt kopplade till ett uppdrag, ett projekt eller en process. involverar den politiska nivån, andra omfattar enbart tjänstemän. gerna har bidragit till bättre förutsättningar för en utvecklad sektorssam- Det finns stora samordningsvinster i att flera delar av Reger-