prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Utöver denna utbyggnad kommer att starta läkarutbildning . I budgetpropositionen gjorde regeringen dessutom bedömningen att tandläkarutbildningen bör byggas ut med totalt 30 helårsstudenter. Totalt uppgår utbyggnaden till 150 helårsstudenter. Utöver denna utbyggnad byggs tandläkarutbildningen ut vid med 10 platser . Regeringen har också beslutat om att tillföra 30 nya platser på psykologprogrammet vid . har en ny kompletteringsmöjlighet öppnats för hälso- och sjukvårdspersonal med yrkesutbildning från ett land utanför EU/EES för den som behöver komplettera sin utländska vårdutbildning med mindre än heltidsstudier på universitet eller högskola för att uppnå motsvarande den svenska utbildningsnivån. Förstärkt vårdgaranti har bidragit till bättre tillgänglighet Regeringens satsning på en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin har varit mycket framgångsrik. minskade antalet väntande barn och unga i , från drygt 4 000 till cirka 3 200. har antalet väntande barn och unga minskat ytterligare. Att möta barn och ungdomars psykiska ohälsa i ett så tidigt skede som möjligt med effektiva insatser utifrån individens behov kan vara avgörande för hans eller hennes utveckling. En förbättring av tillgängligheten inom barn- och ungdomspsykiatrin är därför mycket angelägen. ingick regeringen och SKL en överenskommelse om en förstärkt vårdgaranti inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Målet är att alla landsting senast ska kunna erbjuda tid för ett första besök inom och därefter beslutad fördjupad utredning eller behandling inom . Den förstärkta vårdgarantin omfattar under 20092011. Medlen fördelas enligt en prestationsbaserad modell i efterhand till de landsting som både uppfyllt kraven för väntetider och kraven på inrapportering till databasen i vården. uppfyllde 20 landsting kraven för första besök och 19 landsting kraven för fördjupad utredning/behandling. Samtliga landsting uppfyllde dessutom kraven på inrapportering för både besök och utredning eller behandling. Även om satsningen på en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin har varit mycket lyckad behöver tillgängligheten förbättras ytterligare för att det uppsatta målet ska nås . Kraven på landstingen för att få del av medlen har därför skärpts i överenskommelsen . Regeringens bedömning är att användningen av sådana prestationsbaserade instrument har varit effektiv i arbetet med att öka tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin. Ytterligare förklaringar till att tillgängligheten förbättrats kan vara att satsningen genomförts tillsammans med SKL och att frågan lyfts fram politiskt. Enligt om öppna jämförelser och utvärdering av psykiatrisk vård 2010 har andelen vuxna som väntat på besök på vuxenpsykiatrisk mottagning minskat något . Patienternas upplevelse av att få vård när de behöver det har förbättrats något. God tillgänglighet med en väl fungerande första linjens vård och omsorg Det är angeläget att barn och ungdomar med psykisk ohälsa snabbt får tillgång till rätt insatser på rätt vårdnivå. Det förutsätter att den s.k. första linjens vård och omsorg för barn och ungdomar med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom fungerar väl. Till första linjen räknas de verksamheter i landsting och kommuner som på olika sätt jobbar med barn och ungdomar. Regeringen och SKL ingick en överenskommelse om att fortsätta förändringsarbetet inom första linjens vård och omsorg. I projektet har 14 områden med landsting och kommuner från hela landet valts ut, för att utveckla ett antal fungerande modeller för samverkan mellan de aktörer i landsting och kommuner som på olika sätt arbetar med barn och ungdomar. Inom varje modellområde har bl.a. en analys gjorts av alla aktuella verksamheter, processer och flöden i vård- och stödsystemen men även av vilka insatser som görs för hälsofrämjande och tidiga insatser. SKL har utvecklat webbaserade analysverktyg för att dels underlätta kartläggningen av verksamheter, dels kunna jämföra och dra slutsatser om den samverkan som utvecklas i modellområdena. Första linjen och specialiserad vård påverkar varandra Tillgängligheten till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin påverkas av hur första linjens vård och omsorg fungerar. Regeringen bedömer att projektet med modellområden kan leda till en förbättrad samverkan mellan landsting och kommuner, och därmed till en bättre vård och omsorg för barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Ett skäl till denna bedömning är att projektet, enligt överenskommelsen, är utformat för att engagera de deltagande aktörerna att själva förändra sina arbetssätt. De analysverktyg som SKL utarbetat kan också användas både av de deltagande aktörerna för att identifiera konkreta förbättringsområden i deras verksamheter, och av andra landsting och kommuner som inte ingår i något modellområde. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Under det nya tandvårdsstödets första ökade prisnivån inom den ersättningsberättigande tandvården med , vilket är en betydligt lägre prisökning jämfört med . Ök- ningen var då . Regeringen har under förra mandatperioden i det närmaste fördubblat statens satsning på vuxentandvården i syfte att skydda tandvårdspatienter mot höga kostnader och därigenom göra tandvården mer tillgänglig för dem som av ekonomiska skäl är mindre benägna att uppsöka tandvård, med försämrad tandhälsa till följd. Den nya tandvårdsreformen trädde i kraft och består dels av ett allmänt tandvårdsbidrag i vårdförebyggande syfte och ett nytt skydd mot höga kostnader. Regeringens ambition med reformen är att via det allmänna tandvårdsbidraget bibehålla en god tandhälsa hos individer med små tandvårdsbehov samt via högkostnadsskyddet möjliggöra för individer med stora tandvårdsbehov att erhålla tandvård till en rimlig kostnad. Målet med det allmänna tandvårdsbidraget är att stimulera en större andel människor till att besöka tandvården och speciellt i de åldersgrupper där besöksfrekvensen tidigare varit låg. Det årliga bidraget på per person kan sparas och ackumuleras och därmed leda till en rabatterad undersökning med . För åldersgrupperna samt är det årliga bidraget . Under reformens två första år beräknas av den vuxna befolkningen ha besökt tandläkare eller tandhygienist. Bland kvinnorna var besöksfrekvensen medan andelen bland männen var . Regeringen följer särskilt utvecklingen bland de unga vuxna, dvs. personer , då dessa tidigare visat en lägre besöksfrekvens än övriga vuxna. I gruppen unga vuxna har av kvinnorna besökt tandvården minst en gång jämfört med av männen. För en helhetsbild av åldersgruppernas besöksfrekvens hänvisas till diagram 3.4 i avsnitt 3.4. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 3.6 Tandvårdens utgifter, 20032008 1 1 Tabellen baseras på tabell 2 i de svenska hälsoräkenskaperna som utarbetats av SCB, vilka i sin tur är utformade enligt Accounts. Dessa publicerades första gången . Uppgifterna baserar sig på preliminära årsberäkningar av nationalräkenskaperna. Källa: SCB, Svenska hälsoräkenskaper Tabell 3.7 Kostnader för statligt tandvårdsstöd 20032009 Genom tandvårdsmarknadens fria prissättning och ersättningssystemets utformning påverkas patienternas kostnader direkt av prisutvecklingen. har på uppdrag av regeringen undersökt prisutvecklingen sedan reformen trädde i kraft. I rapporten, Prisutvecklingen inom tandvården 20082009 samt analys av patientkostnaden i det gamla respektive nya tandvårdsstödet, konstaterar att det nya tandvårdsstödet inneburit lägre kostnader såväl för patienter med stort behov av tandvård som för patienter med små behov. I tabell 3.6 redovisas de totala utgifterna för tandvård , uppdelat på hushållens konsumtionsutgifter (patientavgifter) respektive offentliga utgifter (statens, landstingens och primärkommunernas utgifter). I tabell 3.7 redovisas kostnaderna för det statliga tandvårdsstödet 20032008. För många personer, särskilt de med stora tandvårdsbehov, har kostnaderna sjunkit i och med det nya statliga tandvårdsstödet. Det finns dock vissa patientgrupper som på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning har ett ökat behov av tandvård. Regeringen avser att komplettera det generella stödet med särskilt riktade insatser och har därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att utforma ett kompletterande stöd till dessa patientgrupper. Arbetet ska vara avslutat . Sammantaget visar resultaten att reformen har bidragit till att uppfylla målet om att göra tandvården mer tillgänglig för stora delar av befolkningen. Ett särskilt stöd till vissa patientgrupper med stora tandvårdsbehov kommer att ytterligare förstärka tillgängligheten. Fler apotek sedan apoteksmarknaden omreglerats Genom omregleringen av apoteksmarknaden är det möjligt även för andra än att äga och driva apotek. Utöver de apotek som överlåtits från till nya ägare hade t.o.m. beviljat tillstånd för över 100 nya apotek. I takt med att de nya apoteken öppnar, ökar tillgängligheten till läkemedel. trädde lagen (2009:366) om handel med läkemedel i kraft. Det innebär att den som fått tillstånd av får driva öppenvårdsapotek. Regeringens mål med omregleringen av apoteksmarknaden är att konsumenterna ska få ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. Medlet för att uppnå målet var att utsätta marknaden för konkurrens. Det ställs höga krav på öppenvårdsapoteken, t.ex. beträffande farmaceutisk bemanning, till- handahållande av förordnade läkemedel och varor samt rådgivning. kan det konstateras att regleringen ger möjlighet till en mångfald på marknaden vad gäller t.ex. öppettider och service. hade öppethållandet ökat med sammanlagt för 167 av de apotek som fanns redan när reformen trädde i kraft, enligt uppgift från . Endast sex apotek hade minskat sina öppettider. Tillsammans med de nystartade apoteken innebär detta att det totala öppethållandet för apotek i har ökat med cirka . Många av de nya apoteksaktörerna planerar dessutom att öppna nya apotek . Det kan konstateras att tillgängligheten till apotek därmed redan har ökat och att nya tjänster har börjat utvecklas på området. Receptfria läkemedel på fler försäljningsställen Tillgängligheten till receptfria läkemedel har ökat betydligt. hade 6 700 försäljningsställen anmält försäljning av receptfria läkemedel på andra platser än apotek. trädde lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel i kraft. Lagen gör det möjligt att sälja vissa receptfria humanläkemedel på andra platser än apotek. Det är som, utifrån vissa i lagen angivna kriterier, bestämmer vilka läkemedel som får säljas enligt regelverket. Regeringens mål med denna del av omregleringen är att ytterligare öka tillgängligheten till receptfria läkemedel för konsumenterna. Regeringen bedömer att målet har uppnåtts. Tillgängligheten har ökat genom att vissa läkemedel finns där konsumenterna även gör andra inköp, t.ex. i dagligvaruhandeln eller på bensinstationen. Tillgängligheten har även ökat och i enlighet med försäljningsställenas ordinarie öppettider. En fortsatt hög säkerhet i läkemedelsanvändningen tryggas bl.a. genom att det endast är läkemedel som uppfyller vissa kriterier som får säljas samt genom krav som ställs på näringsidkaren. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 erfarenhet och utformas för att möta den individuella patientens behov. En kunskapsbaserad vård handlar om såväl vad som görs som hur den utförs. Regeringens ambition är att stödja en utveckling mot en alltmer kunskapsbaserad sjukvård bl.a. genom framtagande av nationella riktlinjer. Utarbetandet och användningen av nationella riktlinjer är ett av flera verktyg för att förbättra resultaten i vården. Ett generellt mått som kan visa på resultaten i sjukvården är antalet sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall dvs. död i diagnoser som bedöms vara möjliga att påverka med medicinska insatser. I tabell 3.8 redovisas, i femårsintervall, åldersstandardiserade dödstal per 100 000 invånare. Tabell 3.8 Antal sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall per 100 000 invånare () Indikatorn visar på en tydlig förbättring både för kvinnor och män vad gäller död som kan undvikas genom medicinska insatser. har de undvikbara dödsfallen i det närmaste halverats för kvinnor och för män har de minskat med . Ett annat mått som visar på effekter av åtgärder i den öppna vården är antal personer med undvikbara slutenvårdstillfällen, den visar antalet onödiga inläggningar på sjukhus som med ett effektivt och adekvat omhändertagande i den öppna vården skulle kunna undvikas. Även denna indikator tyder på att det har skett en förbättring inom öppenvården genom att antalet män med undvikbara slutenvårdstillfällen per 100 000 invånare har minskat med . Motsvarande siffra för kvinnor är . Indikatorn speglar flera olika dimensioner, bl.a. tillgängligheten till vården men också i vilken utsträckning öppenvården erbjuder en vård baserad på evidens och beprövad erfarenhet. En kunskapsbaserad och ändamålsenlig hälso- och sjukvård innebär (enligt 2 kap 1 § LYHS) att vården ska bygga på vetenskap och beprövad 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 3.5 Antal personer med undvikbara slutenvårdstillfällen, per 100 000 invånare Bättre kunskapsbas genom jämförelser och riktlinjer Regeringen anser att öppna jämförelser är ett viktigt instrument för att öka kvaliteten i hälso- och sjukvården. har också ett antal satsningar gjorts på detta område. Ett exempel är den nationella strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och , som presenterades 2009 (se avsnitt 3.7.2). nationella riktlinjer utgör ett viktigt instrument i den nationella kunskapsstyrningen. Huvudmännen anser att riktlinjerna underlättar arbetet för professionerna och ger ett väsentligt bättre beslutsunderlag för hälso- och sjukvårdsstyrning än tidigare kunskapsdokument. har också konstaterat i Hälso- och sjukvårdsrapport att de nationella riktlinjerna har fått genomslag i vården. Det gäller t.ex. följsamheten till, och uppfyllanden av, målvärdena inom riktlinjerna för både hjärtsjukvård och diabetes. Det finns dock skillnader i systematik och arbetssätt mellan huvudmännen då det gäller införandet av nationella riktlinjer på den regionala nivån. Insatser för en mer samordnad statlig kunskapsstyrning Det är viktigt att kunskapsspridningen till hälso- och sjukvården sker på ett samordnat sätt. , , () och () har därför i regleringsbrev och instruktioner fått i uppdrag att bidra till att kunskapsspridningen planeras och utförs på ett sådant sätt att staten så långt som möjligt uppfattas som en samordnad aktör av huvudmännen. För att i ett långsiktigt perspektiv förtydliga ansvarsfördelningen gav regeringen i uppdrag att ta fram en förstudie till en strategi för hur arbetet med kunskapsutveckling ska samordnas på nationell nivå. Förstudien skulle även beakta hur kan fördela arbetet när det gäller att utveckla kunskapsstöd och informationsstruktur för vården, verka för att stödet tillämpas samt utveckling och insamling av data, utarbetande av indikatorer, nationella riktlinjer och möjligheter att följa upp tillämpningen av riktlinjer. inkom med förstudien . I denna framhåller myndigheten bl.a. att det finns ett tydligt behov av fortsatt samverkan mellan myndigheterna och att förutsättningarna för en gemensam verksamhetsplan när det gäller framtagandet av nationella kunskapsunderlag behöver utredas. Förstudien bereds inom . Även inom ramen för den nationella cancerstrategin genomförs insatser för att förbättra kunskapsstyrningen regionalt och nationellt. Ett exempel är utvecklingen av regionala cancercentrum (RCC). Dessa är bl.a. tänkta att samla den avancerade cancervården till några platser i och ha stark samverkan med tillhörande forskning (se vidare avsnitt 3.8.2). Hälso- och sjukvården drivs av en mycket snabb utveckling av nya medicinska behandlingsmetoder och teknologier. Detta ställer krav på förmåga att dels tillvarata och omsätta ny kunskap, dels utrangera osäkra eller onödiga metoder i vården. Regeringen har gett SBU i uppdrag att starta ett projekt för att tillsammans med olika berörda aktörer identifiera kunskapsluckor och behandlingsmetoder i vården som inte har önskvärd effekt eller där tillräcklig kunskap om effekterna saknas. Om förekomsten av osäkra eller onödiga behandlingsmetoder minskar så sparas sannolikt resurser som i stället kan satsas på etablerade och evidensbaserade metoder. /2009 arbetar en nationell samordningsgrupp för kunskapsstyrning som har till uppgift att bl.a. verka för att spridning av ny kunskap blir effektivare och att nya metoder snabbt utvärderas. Gruppen består av företrädare för hälso- och sjukvården från samtliga sjukvårdsregioner, Kommuner och Landsting (SKL) samt myndigheterna Social- styrelsen, , SBU och TLV. Inom ramen för samarbetet presenterades rapporten en effektivare kunskapsstyrning, som är en analys av nationellt och regionalt stöd för en evidensbaserad praktik. I rapporten konstateras bl.a. att huvudmännen överlag är nöjda med de riktlinjer som arbetats fram. Riktlinjerna underlättar arbetet för professionerna och ger ett bättre beslutsunderlag för hälso- och sjukvårdsstyrning. finns det skillnader i systematik och arbetssätt mellan huvudmännen då det gäller beredningen av nationella riktlinjer. Flera av huvudmännen lyfter vidare fram primärvården som en viktig fråga för den fortsatta kunskapsstyrningen. Regeringens satsning på vidareutbildning av specialistläkare i psykiatri har utvecklats positivt . Forskartjänster i psykiatri har börjat tillsättas och två nationella forskarskolor har inrättats. Regeringens ambition är att psykiatrin ska arbeta mer kunskapsbaserat. En viktig del i detta är att stimulera tillgången på läkare som specialiserar sig inom psykiatri och att stimulera forskning inom psykiatrin. Satsning på kurser för specialistläkare inom psykiatrin av läkare i (IPULS) driver på regeringens uppdrag det s.k. (MEr Teori I Specialisttjänstgöringen). IPULS har regeringens uppdrag att utveckla specialistkompetenskurser (SK-kur- ser) i psykiatri. Inom har åtta nya SK-kurser genomförts , bl.a. om neuropsykiatri, psykossjukdomar och psykofarmakologi. Ytterligare åtta nya kurser ska genomföras , bl.a. om ångestsjukdomar, äldrepsykiatri och ätstörningar. Regeringen bedömer att har utvecklats till ett värdefullt utbildningskoncept. Konceptet utformas i nära samarbete med professionen och utgår från det utbildningsbehov som professionen själva uppger att de har. Flera kurser är webbaserade och samtliga är nära knutna till deltagarnas ordinarie arbete, vilket sannolikt är en förklaring till den positiva utvecklingen och det stora intresset från professionen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Långsiktig satsning på forskartjänster och forskarskolor har inletts har regeringens uppdrag att inrätta cirka 30 forskartjänster för kliniskt verksamma medarbetare inom psykiatrin. Satsningen är långsiktig och ska pågå . Förutom detta uppdrag har lämnat stöd till två nationella forskarskolor i klinisk psykiatri, en vid och en i samarbete mellan universiteten i och . Forskarskolorna ska bl.a. bidra till att öka antalet medarbetare med akademisk doktorsexamen inom psykiatri, genom att stärka ämnet och göra det attraktivt för professionella inom disciplinen. Satsning på klinisk forskning är en viktig faktor för regeringens ambition att åstadkomma en mer kunskapsbaserad psykiatri. Det är därför av stor betydelse att de båda forskarskolorna nu har etablerats. Många uppdrag för att främja en kunskapsbaserad psykiatri Inom ramen för psykiatrisatsningen har regeringen beslutat om en rad andra uppdrag som ska bidra till att psykiatrin som helhet arbetar mer kunskapsbaserat. ansvarar för flertalet uppdrag, som bl.a. avser kompetenshöjande insatser, utveckling av en kunskapsportal och framtagande av nationella riktlinjer. SBU arbetar med uppdraget att ta fram kunskapsöversikter om diagnostik av ADHD och autismspektrumtillstånd samt förstämningssyndrom och om läkemedelsbehandling av psykos/schizofreni. arbetar med uppdraget att informera och utbilda personal i landsting och kommuner om hjälpmedel samt att utveckla nya hjälpmedel. prövar på regeringens uppdrag ansökan om och fördelar medel till en myndighetsgemensam kunskapsutveckling om rehabilitering för personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. UPP-centrum vid ett samlat kunskapsstöd Det är angeläget att identifiera barn som har eller som riskerar att få psykisk ohälsa, och det är viktigt att all personal som möter barn har hög kompetens och använder den mest aktuella kunskapen i sitt arbete. Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning har därför i uppdrag att driva UPP-centrum, ett nationellt utvecklingscentrum 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för barns psykiska hälsa. Centrumet ska fungera som ett samlat kunskapsstöd för både hälso- och sjukvård, socialtjänst, förskola och skola. Dess uppgift är att samla, koordinera och föra ut kunskap och vetenskap då det gäller att identifiera, förebygga, ge tidigt stöd och behandla barn och unga som riskerar att utveckla svårare psykisk ohälsa. De uppgifter som UPP-centrum har förutsätter långsiktighet och samverkan. UPP-cen- trum samarbetar därför med många aktörer, t.ex. SKL, universitet och högskolor, och . ska enligt regeringsuppdraget planera för hur UPP-cen- trums verksamhet ska inordnas i myndighetens ordinarie verksamhet . Förutsättningarna för att kunna erbjuda en kunskapsbaserad tandvård, genom bl.a. nationella riktlinjer och kunskapsutveckling, har blivit bättre genom regeringens insatser. är ett nytt hälsodataregister som kommer att fylla en viktig funktion när det gäller att följa tandhälsan i . Registret är under uppbyggnad hos och kommer att kunna svara på frågor som hur tandhälsan utvecklas över tiden, vilka samband som finns mellan oral hälsa och sjukdomar som diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar, hur läkemedel påverkar muntorrhet och karies samt om det finns regionala, socioekonomiska och demografiska skillnader i tandhälsa. har regeringens uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer och kvalitetsindikatorer för tandvården. I ett första skede planeras sex nationella riktlinjer för tandvård som kommer att presenteras . har regeringens uppdrag att fördela medel till kunskapsutveckling och metodutveckling samt att förbättra diagnostik, behandling och bemötande av patienter vars hälsoproblem förknippas med amalgam eller andra dentala material. För detta ändamål har regeringen avsatt medel och slutredovisningen ska ske . Regeringen har även avsatt medel för ekonomiskt stöd till , bl.a. Kunskapscenter för Dentala Material. Ett nytt centrum vid Vid inrättades en särskild funktion, läkemedelsanvändning, med uppgift att bedriva utrednings- och utvecklingsverksamhet för att förbättra läkemedelsanvändningen samt att verka för samordning och samverkan mellan de aktörer som är verksamma på området. Regeringen konstaterar i propositionen Ökad kvalitet vid läkemedelsförskrivning (prop. 2009/10:138) att det finns flera aktörer som arbetar med att förbättra läkemedelsanvändningen. har enligt tidigare verksamhetsavtal med staten haft till uppgift att inom ramen för handelsmarginalen bedriva forsknings- och utvecklingsarbete om läkemedelsanvändning och apoteksverksamhet. Utrednings- och utvecklingsverksamheten överfördes till och kommer där att utgöra en resurs vid uppbyggnaden av den särskilda funktionen. Såväl landsting som förskrivare och apotek har utifrån sina olika verksamheter behov av läkemedelsinformation. Att samla, utvärdera och kvalitetssäkra läkemedelsinformation blir en uppgift för . Det är angeläget att den forskningsverksamhet som har bedrivits vid inte går förlorad. Verksamheten läggs ner i sin nuvarande form men avsatta medel kommer även framöver användas för forskning inom ämnesområdet farmaci. Därför utbetalas till för detta ändamål. Regeringens mål för detta område är att säkerställa att patienterna ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande i kontakterna med hälso- och sjukvården. fastställde ett antal indikatorer för uppföljning av patientfokuserad hälso- och sjukvård.