prop · GX03213 · 2010-05-18 00:00:00 — Det övergripande syftet med för är att samordnat arbeta på EU-nivå, regional och nationell nivå för att möta utmaningarna i regionen: att förbättra miljön i och att öka integrationen och konkurrens- kraften, tillgängligheten och säkerheten i . Strategin innehåller både övergripande prioriteringar för och en konkret åtgärdsplan med prioriterade områden och flaggskeppsprojekt. för har ett tvärsektoriellt angreppssätt för att möta regionens utmaningar, t.ex. för att förbättra havsmiljön och stärka konkurrenskraften. Strategin innebär ett nytt sätt för länderna och att arbeta tillsammans mot gemensamma mål i en europeisk region med åtgärder på EU-nivå, kombinerat med åtgärder från regionens aktörer på regional, nationell, läns- och kommunnivå. Även om Östersjö- strategin är finansiellt neutral behöver den tas i beaktande för priorite- ringar och användandet av existerande finansieringsmekanismer inom flera politikområden såsom jordbruk, fiske och regional tillväxtpolitik. Stödet från EU kan komma att vara betydande för genomförandet av projekt med bäring på havsmiljön och stödja aktörer som kommuner, lantbrukare och fiskare som genomför miljöförbättrande projekt. överlämnade vi en särskild skrivelse till om genomförandet av för (skr. 2009/10:159). 3.2Från internationella överenskommelser till nationella åtgärdsprogram En förutsättning för framgång i arbetet med genomförandet av interna- överenskommelser är att varje land vidtar nödvändiga åtgärder för att uppfylla sina åtaganden. Vi arbetar aktivt för att uppfylla åtaganden och för att fortsatt ska vara ett föregångsland i det Att upprätta åtgärdsprogram för att uppfylla kraven på god ekologisk status/god miljöstatus i ramdirektivet för vatten, det direktivet och Helcoms aktionsplan är viktiga steg Eftersom möjligheten att uppnå god miljöstatus är beroende av kopplingarna mellan land, yt- och grundvatten samt kust och hav så kommer åtgärdsprogrammen till stor del att överlappa varandra. 2009/10:213 innebär att det är av stor vikt att åtgärdsarbetet samordnas, vilket också möjliggör synergieffekter och kan ge förutsättningar för kostnads- effektivitet. Exempelvis kan åtgärder på land förbättra miljösituationen såväl i sjöar och vattendrag som i kustvatten och hav. Den samhällsekonomiska nyttan av vatten är av stor betydelse och har bidragit till den ekonomiska välfärden inom flera regioner och sektorer. Värdet av havens många ekosystemtjänster överstiger vida kostnaderna för att bevara dem (NV rapport 5937). Denna fråga behandlades vid en internationell konferens om det ekonomiska värdet av havets ekosystem- tjänster som anordnade och vid högnivåmötet om Visioner om biologisk mångfald efter 2010 Människor, ekosystemtjänster och klimatkrisen som hölls i samma månad. I propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) lyfte vi fram frågan om ekosystem- tjänster bl.a. genom aviseringen av en utredning för att utvecka en strategi med verktyg för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster och deras relevans för olika sektorer och näringar. Strategin ska även kopplas till insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen. Syftet att uppnå god ekologisk status god kemisk status är bindande krav enligt ramdirektivet för vatten respektive det direktivet och överlappar till stor del Helcoms aktionsplan. Åtgärder som följer av lagkrav finansieras av berörda sektorer, medan de frivilliga åtgärds- programmens basfinansiering kan komma via etablerade kanaler inom de ekonomiska sektorerna såsom landsbygdsprogrammet, via kommuner eller via havsmiljöanslaget och anslag för ramdirektivets genomförande. För att uppnå kompletterande finansiering för åtgärder i kommer vi aktivt att stödja lokala aktörer i sina ansträngningar att söka projekt- finansiering via , privata stiftelser, näringslivet och andra internationella finansieringskällor. Vi avser att även fortsättnings- vis bidra till att finansiera internationella havsmiljöåtgärder, bl.a. genom fortsatt samarbete med internationella finansiella institutioner som t.ex. Europeiska (), Nordiska Investeringsbanken (NIB) och Nordiska miljöfinansieringsbanken (NEFCO). Vi kommer också att arbeta för att de prioriteringar som fastställs i EU:s Strategi för ska beaktas vid fördelning av EU-stöd inom relevanta politikområden och program. åtaganden inom Helcoms aktionsplan för ska uppfyllas har i samråd med och andra berörda myndigheter på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till nationell plan för att uppfylla det svenska åtagandet i Helcoms aktionsplan (dnr. M2009/2768/Na). Planen innehåller cirka 150 åtgärder och med tyngdpunkten på övergödning, farliga ämnen, biologisk mångfald inklusive fiske samt sjöfart. Dessutom behandlas utveckling av utvärde- ringsinstrument och metoder, ökad medvetenhet och kapacitets- uppbyggnad, finansiering samt genomförande och revidering av Där det har varit möjligt har åtgärdernas kostnader uppskattats eller deras konsekvenser analyserats. förslag sammanfaller i huvudsak med våra bedöm- ningar vad gäller den nationella åtgärdsplanen. Verkets förslag uppfyller dock inte fullt ut åtaganden. Eftersom utsläppen minskar, ett flertal åtgärder har vidtagits och många av de framtagna åtgärderna rymmer stora osäkerheter och stor variation är det mycket angeläget att precisera och revidera planen för att förutsättningarna ska finnas 2016 för att målet om god miljöstatus i ska kunna nås 2021. Natur- vårdsverket anser att det blir svårt att uppnå betingen om minskade utsläpp av kväveföreningar till och fosforföreningar till egentliga . framhåller också att det inte har varit möjligt att integrera förslaget med vattenmyndigheternas åtgärds- program. Flertalet av remissinstanserna är i princip positiva till Naturvårds- verkets förslag och att tar en ledande roll i arbetet med Öster- sjöns miljö. Flera länsstyrelser påpekar att genomförandet av åtgärderna innebär merarbete för utförande myndigheter. Världsnaturfonden (WWF) anser att förslaget är svagt och splittrat. Flera instanser påpekar svårig- heterna att urskilja ett klart samband mellan åtgärdsförslag, lokala prioriteringar, genomförare och finansiering. Sida och andra instanser betonar vikten av att det gränsöverskridande samarbetet mellan upprätthålls och förstärks på olika nivåer, bl.a. genom projekt med stöd från EU. betonar vikten att driva frågor i internationella fora, speciellt inom EU:s gemensam- ma politikområden. Länsstyrelserna i , och påpekar att den nationella åtgärdsplanen bör omfatta hela , dvs. stad betonar de speciella förhållandena i . Flera instanser påpekar sambandet och synergin mellan åtgärds- programmen för Helcoms aktionsplan, ramdirektivet för vatten och det direktivet samt nationella miljömål. Flera länsstyrelser påpekar att i många recipienter är den ekologiska statusen måttlig eller sämre och ska ha nått god ekologisk status till 2015 eller i vissa fall 2021, vilket visar på ett behov av att vidta åtgärder. Vissa remissinstanser efterlyser en bättre integration mellan övergödningsåtgärder och åtgärder för biologisk mångfald och fiske. Flera remissinstanser, bl.a. flertalet länsstyrelser, påpekar behovet av ökade resurser för att genomföra föreslagna aktiviteter. Behovet av en samlad havs- och vattenmyndighet påpekas av flera instanser. Kostna- derna för åtgärdsprogrammets genomförande samt finansiering framhålls av flera remissinstanser som ett hinder för genomförandet. Dessutom påpekas att finansieringen av åtgärdsprogrammet är oklar. Kostnads- effektivitet för föreslagna åtgärder diskuteras av de flesta instanserna, men i anför att detta bör sättas i relation till lagstadgade krav för att uppfylla god ekologisk status. Systemöver- gripande åtgärder såsom ekonomiska styrmedel föreslås av flera remissinstanser och Svenskt Vatten föreslår ett branschspecifikt system (se avsnitt 5.7.1). Länsstyrelserna i och län efterlyser en diskussion om avgiftsfrågan både inom Helcoms aktionsplan och förordningen (2004:660) om kvaliteten på vattenmiljön. Det finns ett stort engagemang hos lokala aktörer för att bidra till åtgärdsprogrammens genomförande. Flera remissinstanser anser att också aktiviteter för ökad medvetenhet och kapacitetsuppbyggnad, såsom Greppa Näringen, är relevanta för det nationella genomförandet. Flera instanser, bl.a. och Coalition Clean Baltic (CCB) konstaterar att flera åtgärder är av utredande karaktär. Behovet av konkreta åtgärder betonas av bl.a. av i , samt kommun som föreslår helhets- lösningar för de stora miljöproblemen i som går över sektors- gränserna. Statens () anser att den strikta sektorsuppdelningen är problematisk och WWF, och anser att ansträngningarna att ta fram ett samlat förslag försvåras av att deltagande myndigheters bidrag inte har kunnat integreras. Flera remissinstanser tycker att föreslagna åtgärder mot miljöeffekter orsakade av jordbruk, fiske, avloppsrening och sjöfartens luftföroreningsutsläpp kan drivas längre. Arbetet med att färdigställa den svenska genomförandeplanen pågår inför Helcoms ministermöte . En viktig uppgift för Natur- vårdsverket, och sedermera för den blivande myndigheten för havs- och vattenmiljö, är att genomföra Helcoms aktionsplan inom sitt ansvars- område. Myndigheten har även en viktig roll i att vara sammanhållande och pådrivande i genomförandet inom övriga berörda sektorer. Genomfö- randet ska finansieras inom befintliga budgetramar. I avsnitt 4, 5 och 6 redovisar vi åtgärder som bör genomföras för att åtagandena i Helcoms aktionsplan ska uppfyllas. Åtgärderna är gruppe- rade enligt aktionsplanens segment Övergödning, Farliga ämnen respektive Biologisk mångfald inklusive fiske. Åtgärder som finns upptagna i aktionsplanens segment Sjöfart redovisas i kapitlen om farliga ämnen respektive biologisk mångfald. fattade vattendelegationerna vid de fem vattenmyndig- heterna, med underlag från alla länsstyrelser, beslut om åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Eftersom kunskapsunderlaget ännu utvecklas är dessa f.n. av generell karaktär. I ett regeringsbeslut om prövning av vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram underströk vi möjligheten att enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön ta fram preciserade delåtgärds- program för delar av vattendistrikten där speciella åtgärder behövs eller för sektor, fråga eller vattentyp som beaktar särskilda aspekter på vattenförvaltningen. Vattenmyndigheternas åtgärdsprogram riktar sig till myndigheter och kommuner. Parallellt med att preciserade delåtgärds- program tas fram kommer myndigheterna och kommunerna att inleda genomförandet av åtgärderna enligt åtgärdsprogrammen. För flera sektorer och miljöproblem finns det anledning att i det sammanhanget ta tillvara de synergier som kan finnas genom att åtgärderna direkt eller indirekt också har en positiv effekt på havsmiljön. Det är viktigt att ta tillvara den kostnadseffektivitet som kan uppnås genom att ha ett Skr. 2009/10:213 integrerat vatten- och havsmiljöperspektiv i åtgärdsarbetet. Genomförandet av det direktivet har hög prioritet . Det är bl.a. avgörande för att de nationella miljö- kvalitetsmålen för havet ska nås och utgör grunden för den svenska handlingsplanen för internationellt samarbete om havsmiljön. Genomförandet kommer att ske i olika steg. Senast ska en inledande bedömning av aktuellt miljötillstånd och miljöpåverkan i de berörda vattnen vara avslutad. ska det fastställas vad som avses med god miljöstatus och ett antal miljömål med tillhörande indikatorer ska också fastställas. Senast ska övervaknings- program för löpande bedömning och regelbunden uppdatering av målen finnas. ska åtgärdsprogram vara utarbetade och ska de vara i kraft. Genomförandet förutsätter samverkan med de länder som gränsar till samma regioner. Ett nära samarbete inom Helcom och Ospar har därför stor betydelse. Vi har gett i uppdrag att, i samråd med andra berörda myndigheter när så krävs, ansvara för genomförandet på myndighetsnivå. Detta avses sedermera bli en central uppgift för den blivande myndigheten för havs- och vatten- miljö. I pågår ett arbete med att ta fram de författningar som är nödvändiga för att genomföra direktivet i svensk rätt. 3.3Svensk handlingsplan 20102012 för prioriterade havsmiljöprocesser Det direktivet syftar till att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i den miljön. För att nå dit behövs en integrering av miljöhänsyn i all relevant politik och sektorer som transport, energi, jordbruk och fiske måste ta ett ökat ansvar för sin påverkan på havs- miljön. De regionala havskonventionerna behöver stärkas och koordine- ras med arbetet för att genomföra det direktivet så snabbt som möjligt. För är genomförandet av Helcoms aktionsplan prioriterat. Inledningsvis kommer att arbeta aktivt och målmedvetet för att genomföra det direktivet, ramdirektivet för vatten, EU:s havspolitik och för Östersjö- regionen. Vi kommer också att arbeta för att miljöaspekterna i än högre grad integreras i relevant sektorspolitik för fiske, jordbruk och sjöfart och därmed också med avseende på EU:s Strategi för och EU:s havspolitik. De regionala havskonventionerna Helcom och Ospar kommer att ha en viktig roll för att genomföra och anpassa arbetet till ett regionalt perspektiv samt för samarbetet med tredje land. Ett koordinerat havsmiljöarbete inom EU och på regional nivå samt integrerad havsmiljöhänsyn i sektorspolitiken utgör grunden för den svenska handlingsplan för internationellt samarbete som presenteras i Skr. 2009/10:213 följande avsnitt. Projektverksamhet i samarbete med internationella finansiella institu- tioner har givit goda resultat, och bör fortsätta som en del i arbete för att på ett regionalt plan minska utsläppen till framför allt . Regeringens bedömning: EU:s integrerade havspolitik är en över- gripande och viktig komponent för det svenska havsmiljöarbetet. Det direktivets roll som havspolitikens miljöpelare bör därför stärkas genom att havsmiljöaspekter fortsatt utvecklas i berörd marin sektors- politik, särskilt fiske- och sjöfartssektorerna. Förutom sektorsin- tegrationen bör planering av havsområden samt miljödatahantering prioriteras inom havspolitiken. Skälen för regeringens bedömning: Ansatsen om en samordnad havspolitik har lansering 2007 fått en bred förankring på såväl lokal och regional nivå som nationell och EU-nivå. EU:s integrerade havspolitik spänner över alla politikområden som har haven som resurs. Kommissionen har genom sin åtgärdsplan för perioden 20072009 tagit initiativ till projekt som skapar länkar mellan olika politikområden, bl.a. genom att utforma verktyg för planering av havsområden, inhämta och bearbeta data samt skapa övervakningssystem. Med stöd av dessa verktyg och genom samverkan mellan medlemsstaterna är målet att utforma en gemensam havspolitik inom EU. Ett fördjupat arbete med EU:s havspolitik förutses med ett förnyat fokus på hållbar ekonomisk tillväxt. Åtgärder inom olika sektorer måste utvecklas. Den handlingsplan som åtföljer kommissionens meddelande om en integrerad havspolitik för EU (den s.k. ) ger en klar uppfattning om mångfalden och omfattningen av det arbete som föreligger. Kommissionen lämnade en rapport om utvecklingen i förhållande till aktiviteter . Under det svenska ordförandeskapet i EU antog rådet slutsatser om lägesrapporten och därigenom om inriktningen för det fortsatta arbetet med EU:s havspolitik. Slutsatserna antogs i samband med Allmänna rådets möte . I slutsatserna framhålls bl.a. betydelsen av den sektorsövergripande ansatsen för havspolitiska frågor, inte minst ur ett tillväxt- och miljöperspektiv, samt behovet av en fortsatt utveckling av den integrerade havspolitiken. Därutöver antogs också ytterligare slutsatser om sjöövervakning. var vidare som ordförandeland pådrivande för att EU antog rådsslutsatser om . Slutsatserna syftar till att öka EU:s engagemang för att stärka skyddet av den känsliga arktiska miljön och särskilt havsmiljön. Genomförandet av det direktivet Regeringens bedömning: arbetar för att snabbt ska utses till ett pilotprojekt inom ramen för direktivet i enlighet med rådsslutsatserna från miljöministerrådet . Skälen för regeringens bedömning: De medlemsstater som delar en marin region ska samarbeta för att de åtgärder som krävs för att uppnå direktivets mål är sammanhängande och samordnade inom respektive region. För del är därför samarbetet inom Helcom och Ospar av stor vikt i arbetet med att genomföra det direktivet. ska genomgående aktivt verka för att samarbetet med regionala organisa- tioner och andra länder, inklusive tredje länder, i genomförandet av direktivet blir så effektivt och framgångsrikt som möjligt. En prioriterad fråga för oss är att ska utses till ett pilotprojekt under det direktivet i enlighet med Östersjöstrategins handlings- plan och rådsslutsatserna från miljörådet . Helcoms aktionsplan för utgör grunden för detta. Vid Helcoms miljöministermöte ska länderna presentera sina nationella genomförandeplaner med anledning av aktionsplanen. Vid samma möte kommer Helcoms miljöbedömning för att presenteras (Holistic Assessment, Holas). Det finns ett gott underlag för att utse till ett pilotprojekt. Detta skulle bl.a. kunna stödja en långsiktig samordning i genomförandet av det direktivet och Helcoms aktionsplan för . kommer fortsatt att vara pådrivande för att så ska ske. Genom de åtgärder som finns i för skapas möjligheter att kanalisera de stödjande åtgärder som nämns i regelverket för pilotprojekt i det direktivet. 3.3.3EU:s strategi för är viktig för att integrera miljöaspekterna djupare inom Östersjösamarbetet Regeringens bedömning: bör aktivt verka för att uppfylla målen och genomföra de prioriterade åtgärderna och flaggskeppsprojekten i för och uppnå ett fördjupat samarbete i . Skälen för regeringens bedömning: I för Östersjö- regionen framhålls vikten av ett integrerat samordnat arbetssätt på alla nivåer i för att uppnå strategins mål. satserna från EU:s allmänna råd (15018/09) understryks att genom- förandet startar utan dröjsmål. En särskild högnivågrupp inrättas och kommissionen får en central roll i genomförandet. Vidare betonar EU-länderna i i sin gemensamma deklaration (SES2008/141/SES-09) av vikten av de statliga myndigheternas engagemang i genomförandet av strategins Vi har en aktiv roll i processen och verkar för att strategins innehåll ska bidra till fördjupat samarbete i , och vi har därför inrättat ett särskilt sekretariat för genomförandet av Skr. 2009/10:213 för , liksom givit berörda myndigheter i uppdrag att leda och delta i prioriterade områden. , , , vattenmyndigheterna och har fått i uppdrag att vara pådrivande för bl.a. minskad användning av farliga kemikalier, förbud mot fosfater i rengöringsmedel, ökad avloppsrening, nätverk för grön upphandling och samarbete för hållbara städer. Vad gäller fiskefrågor är målet att verka för ett hållbart resurs- utnyttjande både när det gäller fiske och vattenbruk. är koordi- nator för fiskearbetet inom strategin och är ansvarig för ett projekt med målet att nå ett hållbart fiske i . För en närmare beskrivning av genomförandet av för hänvisas till vår skrivelse 2009/10:159. EU:s gemensamma jordbrukspolitik är en del av den inre marknaden. Politiken består av en första pelare (direkt- och marknadsstöd) och en andra pelare (landsbygdsutveckling). Den andra pelaren har tre övergripande målsättningar: att främja konkurrenskraften inom jord- och skogsbruket, att förbättra miljön och att stimulera en diversifierad ekonomi på landsbygden. Dessa målsätt- ningar genomförs via landsbygdsprogrammet 20072013. Landsbygds- programmets åtgärder ska främja ett hållbart nyttjande av naturresurser, företagande, tillväxt inom både de areella näringarna och inom övrigt landsbygdsbaserat företagande. Det svenska programmet har en tyngdpunkt på miljöinsatser i syfte att bidra till flera av de nationella miljökvalitetsmålen. I samband med översynen av den senaste jordbruks- reformen, den s.k. hälsokontrollen, beslutades en överföring av ytterli- gare medel från direktstöden till den andra pelaren. Medlen ska användas för insatser som syftar till att bevara den biologiska mångfalden, förbättra vattenförvaltningen både avseende kvalitet och kvantitet samt för klimat- och energiinsatser. En halvtidsutvärdering av landsbygdsprogrammen genomförs . Nästa programperiod börjar 2014 och löper . Regeringens bedömning: Den kommande revisionen av den gemen- samma fiskeripolitiken innebär förnyade möjligheter att påverka politiken i enlighet med vår målsättning om en långsiktigt hållbar fiskeriförvaltning inom biologiskt säkra gränser och med regionalt förankrade beslut. Skälen för regeringens bedömning: EU:s fiskeripolitik är liksom EU:s jordbrukspolitik en fullt utvecklad gemenskapspolitik, vilket innebär att alla gemenskapens länder omfattas av samma bestämmelser. Den gemensamma fiskeripolitiken, som är en del av den inre marknaden, är EU:s verktyg för att förvalta fiske och vattenbruk. inledde kommissionen en översyn av den gemensamma Skr. 2009/10:213 fiskeripolitiken. Kommissionen ska före utgången av 2012 rapportera till och rådet hur politiken fungerar och peka på behov av presenterade kommissionen en grönbok om den framtida fiskeripolitiken utifrån en analys av den nuvarande politikens resultat och brister. Konsultationsprocessen med anledning av grönboken är nu avslutad och konkreta lagförslag väntas . skickade in skriftliga synpunkter till kommissionen och har också i andra sammanhang framfört svenska prioriteringar på området. Utgångspunkten är att den gemensamma fiskeripolitiken ska förbli gemensam med syfte att åstadkomma en långsiktigt hållbar förvaltning av alla berörda fiskbestånd för att kunna förse konsumenter med ett viktigt och hälsosamt livsmedel. För detta krävs tillgång på långsiktigt hållbara fiskbestånd. Mot bakgrund av den bristande måluppfyllelsen med många fiskbestånd i en situation utanför biologiskt säkra gränser och låg lönsamhet i sektorn finns det behov av tydliga förbättringar av politikens genomförande. De vetenskapliga rekommendationer som utfärdas från ICES måste beaktas. Vi anser att en framtida gemensam fiskeripolitik måste ha tydliga och sinsemellan prioriterade mål som utgår från ekosystemansatsen. Detta understödjer ett effektivt beslutsfattande som främjar en långsiktig hållbarhet. förespråkar vi en förändring av strukturen för beslutsfattande, där den politiska nivån rådet och parlamentet bör fokusera på grundläggande och normgivande principer och mål. Detaljbeslut på teknisk nivå bör i första hand överlåtas till kommissionen genom kommittologiförfarande eller delegeras i ökad omfattning till medlemsstaterna genom en regionalisering av genomförandet av politiken. Denna struktur för beslutsfattande blir tydlig för de långsiktiga förvaltnings- och återhämtningsplaner som vi anser bör tas fram för samtliga nyttjade fiskbestånd inom unionen. Minimistandarder och långsiktiga mål för planerna bör fastställas av rådet och Europa- parlamentet medan de tekniska detaljerna och genomförandet av respektive plan beslutas på annan nivå. Vidare måste överkapaciteten inom den europeiska fiskeflottan åtgärdas. Det har en avgörande betydelse för såväl utvecklingen av beståndssituationen och lönsamheten i sektorn som kostnaderna för fiskerikontrollen. EU:s externa fiskeri- politik, särskilt de fiskepartnerskapsavtal som unionen har med många utvecklingsländer, måste förbättras i delar. Bland annat bör kostnaden för dessa avtal ligga på de fiskande parterna i stället för att till största delen finansieras av unionen. Vi anser också att regelförenkling bör vara en hörnsten i arbetet och att den totala kostnaden för politiken ska minska. 3.3.6Helcom och ordförandeskap 20102012 Regeringens bedömning: Under det svenska ordförandeskapet i Helcom bör arbeta med följande fem prioriterade frågor: att säkra genomförandet av Helcoms aktionsplan för , att genomföra årliga miljöministermöten,