prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — lämnat, vilka visar att gränsvärdena för PM10 har överskridits i flera zoner och tätbebyggelser för och att trenden för överskridandena är långsiktig anser kommissionen att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 5.1 i direktiv /30/EG om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften. svarade och angav då följande i sitt svar till har tidigare uppgivit att gränsvärdena för PM10 inte uppnåtts i zonerna SW2, SW4 och SW5. vidtagit åtgärder vilka har lett till att några överskridanden av gränsvärdena inte rapporterats i zon SW5. gränsvärdena i zonerna SW2 och SW4 överskridits. Det pågår därför ett arbete med att sänka nivåerna av PM10 i dessa zoner och det bedöms att bör kunna klara åtagandet att sänka gränsvärdena till Kommissionen överlämnade ett motiverat yttrande till och anförde att genom att under flera på varandra följande år ha överskridit gränsvärdena för PM10 i vissa delar av landet och genom att inte ha lämnat någon underrättelse enligt artikel 22.2 i direktiv /50/EG har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 5.1 i direktiv /30/EG. besvarade det motiverade yttrandet och angav vitsordar att gränsvärdena har överträtts för de år som omfattas av kommissionens motiverade yttrande och i de av regeringen rapporterade zonerna, dvs. i vissa delar av zonerna SW2, SW4 och SW5 . När det gäller zon SW5 har överträdelse endast skett . någon underrättelse enligt artikel 22.2 i direktiv /50/EG inte har lämnats är att gjort den bedömningen att det med hänsyn till folkhälsan är viktigare att aktivt arbeta för att klara gränsvärdena än att använda sig av möjligheten att undantas från skyldigheten att tillämpa I sitt svar har dessutom beskrivit den utveckling som skett när det gäller gränsvärdena för PM10 och har därvid redogjort för de olika åtgärder som kommunerna aktivt arbetar med för att komma tillrätta med gränsvärdena. överträdelser av gränsvärdet för PM10 minskat i , men fortfarande sker överträdelser i vissa mycket begränsade områden längs med vissa hårt trafikerade vägar i några större tätorter. framsteg har gjorts i t.ex. och medan problemen fortfarande är störst i . Den tydligaste åtgärden är de ändringar som gjorts i trafikförordningen (1998:1276) vilka ger kommunerna möjlighet att förbjuda biltrafik med dubbdäck på en viss väg eller vägsträcka. stad har med stöd av den nya bestämmelsen redan beslutat om dubbdäcksförbud på från Andra kommuner överväger att införa Regeringen anser att , i och med de olika åtgärderna, kommer att kunna leva upp till gränsvärdena för PM10. För sent genomförande av och rådets direktiv 2007/2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska unionen (Inspire) (ärendenummer /0410) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte anmält att den antagit de lagar och andra författningar som är nödvändiga for att följa och rådets direktiv 2007/2/EG av om upprättande av en infrastruktur for rumslig information i Europeiska unionen (Inspire). svarade och anförde att genomförandet av Inspire-direktivet tyvärr blivit försenat och att nu arbetar med att anta de nödvändiga bestämmelserna för att genomföra direktivet. bestämmelser förväntas träda i kraft . Kommissionen inkom med ett motiverat yttrande och vidhöll därvid sin inställning. Det motiverade yttrandet ska besvaras . Felaktigt genomförande av direktiv /60/EG samt klagomål angående genomförandet av direktivet (ärendenummer /2239 och 2006/4643) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte fullständigt, eller på ett felaktigt sätt, har införlivat ett antal artiklar i och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för unionens åtgärder på vattenpolitikens område. Kommissionen hänvisar även till ett inkommet klagomål (ärendenummer /4643) om sätt att genomföra direktivet när det gäller begreppet vattentjänster. Kommissionen anser att definitionen av vattentjänster i lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster är för begränsad. svarade kommissionen och uppgav i huvudsak Direktiv /60/EG om upprättande av en ram för unionens åtgärder på vattenpolitikens område (RDV) är ett s.k. ramdirektiv. ingressen, punkten 18, kräver unionens vattenpolitik en klar och tydlig, effektiv och enhetlig rättslig ram. Denna ram har införlivats i svensk rätt genom ändringar i (MB) och i det system av kompletterande författningar med mer detaljerade och tekniska bestämmelser, som MB lägger grunden för. RDV:s syften täcks av MB och de författningar som har meddelats med stöd av balken, liksom de författningar som har en nära anknytning till balken. Regeringen har, artikel för artikel, redovisat och närmare kommenterat kommissionens påståenden om bristande genomförande av RDV. De ytterligare ändringar i svensk lagstiftning som planeras i anledning av direktivet beräknas träda i kraft den 1 Felaktigt genomförande av direktiv /95/EG (ärendenummer Skr. 2007/2354) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte har införlivat artikel 2 i direktiv /95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter och att artikel 3 i samma direktiv införlivats på ett felaktigt sätt. bestred ett felaktigt genomförande av direktivet och anfört att de avvikelser som kommissionen har påtalat i vissa bestämmelser kompenseras genom den lagstiftningsteknik som har använts eller genom generella principer för den svenska rättstillämpningen. Kommissionen anförde följande i en kompletterande formell underrättelse. Enligt artikel 3 b) iii) i direktivet är en tillverkare den som yrkesmässigt importerar eller exporterar elektriska och elektroniska produkter till en medlemsstat. Det är kommissionens uppfattning att definitionen tillverkare avser import eller export till EU:s marknad och inte till en nationell marknad. har emellertid genomfört artikeln på så sätt att en tillverkare är den som importerar och exporterar mellan och en annan medlemsstat. Kommissionen anser därför att denna bestämmelse har införlivats på ett felaktigt sätt i svensk lagstiftning. I sitt svar uppgav att det inte är påkallat att definitionen tillverkare uttryckligen införs i nationell rätt. Detta eftersom artiklarna 2 och 4 i direktivet, vilka reglerar direktivets tillämpnings- område och föreskriver skyldigheter för medlemsstaterna, inte har någon koppling till definitionen tillverkare i artikel 3 b) iii) i direktivet. Denna definition förefaller således inte ha varit avsedd att ges någon själv- ständig betydelse i nationell rätt. Felaktigt genomförande av direktiv /42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (ärende 2009/2241) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 2, 3, 5, 6, 7 och 9 och bilagorna I och II i och rådets direktiv /42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljö- påverkan. svarade kommissionen och uppgav då i huvudsak följande. Regeringen anser att direktiv /42/EG har genomförts korrekt i svensk rätt. När det gäller genomförandet av artiklarna 5.2 och 9.1 i direktivet finns förslag på att anta vissa förtydligande ändringar i . Felaktigt genomförande av direktiv /1/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (ärende 2009/2291) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att fortfarande tillåter drift av ett antal befintliga anläggningar som inte har tillstånd enligt kraven i och rådets direktiv 2008/1/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, det s.k. IPPC-direktivet. Kommissionen anser därför att underlåtit att säkerställa att befintliga anläggningar drivs i överensstämmelse med kraven i artiklarna 3, 7, 9, 10 och 13 och artikel 14 a och b samt artikel 15.2 i IPPC-direktivet såsom krävs enligt artikel 5.1 i direktivet. svarade att av de totalt 1034 anläggningarna som omfattas av direktivets krav är det nu 51 stycken som inte säkert uppfyller kraven i direktivet eftersom tillsynsmyndigheterna ännu inte hunnit genomföra de nödvändiga prövningarna. genomföra sådana prövningar fortskrider men dessa är tidskrävande. bedömer dock att många av de 51 anläggningarna ska ha getts tillstånd enligt direktivet . Open skies(ärendenummer /2089, mål C-468/98) I dom fastställde att har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna 5 i EG-fördraget (nu artikel 10 EG) och 52 i EG-fördraget (nu artikel 43 EG i ändrad lydelse), enligt förordning (EEG) nr 2409/92 om biljettpriser och tariffer för lufttrafik och enligt förordning (EEG) nr 2299/89 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem, i dess lydelse enligt förordning (EEG) nr 3089/93, genom att, trots omförhandlingen av luftfartsavtalet av mellan och , bibehålla internationella åtaganden gentemot -avseende vilka flygpriser som trafikföretag som har utsett ska tillämpa på flyglinjer inom unionen, -avseende de datoriserade bokningssystem som erbjuds eller används i och -om att ge rätt att neka eller återkalla trafikrättigheter för det fall de av utsedda lufttrafikföretagen inte ägs av denna medlems- stat eller av svenska medborgare. Kommissionen påtalade i formell underrättelse att kommissionen inte har mottagit någon underrättelse om vilka åtgärder som vidtagits av för att följa dom. Kommissionen anser därmed att inte uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 228.1 EG. Det är riktigt att EU- domstolen fastställde att vissa delar av luftfartsavtal med inte var förenliga med åtaganden enligt fördraget. frågan inte enbart rör förhållande till har i den uppkomna situationen sökt att samordna sitt agerande med övriga medlemsstater i syfte att nå en gemensam lösning. uppfattat det har detta också skett helt i enlighet med kommissionens bedömning av vilken handlingslinje som varit den lämpligaste. mandatet för kommissionen beviljades har utgått från att bristerna i det bilaterala avtalet skulle tillrättaläggas genom det unionsavtal med som kommissionen förhandlar om. unionsförhandlingar med med hög intensitet har pågått alltsedan kommissionen fick sitt mandat, har regeringen ännu inte övervägt att säga upp det bilaterala luftfartsavtalet. Vad gäller frågan om uppsägning/ändring av avtalet har slutligen särskilt hänvisat till den gemensamma deklaration som rådet och kommissionen antog vid Enligt regeringens mening har inte motsatt sig erforderliga ändringar i avtalen och det har därmed inte uppstått en situation som enligt deklarationen kräver att medlemsstaterna som en sista utväg bör vidta en sådan allvarlig åtgärd som att säga upp luftfartsavtalen i fråga. Som framgår av deklarationen är detta under alla omständigheter inte en fråga som kan eller bör avgöras av medlemsstaterna var för sig. Felaktigt genomförande av el-direktivet (ärendenummer /2062, mål C-274/08) Kommissionen yrkade att domstolen skulle fastställa att har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt direktiv /54/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /92/EG (el-direktivet) genom att inte anta lämpliga åtgärder för att säkerställa kraven på funktionell åtskillnad mellan distributions- och produktionsintressen i ett vertikalt integrerat företag enligt artiklarna 15.2.b och c i nämnda direktiv samt genom att inte i enlighet med artikel 23.2.a i nämnda direktiv ålägga tillsynsmyndigheten ansvar för att på förhand godkänna åtminstone de metoder som används för att beräkna eller fastställa villkoren för tillträde till nationella nät, inklusive överförings- och distributionstariffer. anförde i svaromål att några specifika bestämmelser för att genomföra artikel 15.2.b och c i el-direktivet, utöver de allmänna bolagsrättliga bestämmelserna, inte har antagits. Regeringen bestrider därför inte kommissionens talan såvitt den avser genomförande av artiklarna 15.2.b och c i el-direktivet. Såvitt gäller artikel 23.2.a i el- direktivet vitsordar den att det inte finns några svenska bestämmelser om förhandsgodkännande av nättariffer eller av metoder för deras beräkning. Regeringen överväger visserligen att införa ett system i vilket nättarifferna fastställs på förhand. Regeringen bestrider dock att artikel 23.2.a i el-direktivet innebär att medlemsstaterna skulle vara skyldiga att införa ett sådant system eftersom artikel 23.2.a även ger utrymme för medlemsstaterna att tillämpa system där endast metoderna för beräkningen av nättarifferna finns fastställda på förhand. Regeringen anser att det svenska regelverket innebär att sådana metoder finns och att därför har genomfört artikel 23.2.a i el- I dom har kommit fram till att inte uppfyllt sina skyldigheter enligt artiklarna 15.2.b och c och 23.2.a i el-direktivet. När det gäller förhandsgodkännande av nät- tarifferna eller metoderna för att beräkna dessa ansåg domstolen att det regelverk som hänvisat till (främst 4 kap. 1 § ellagen /1997/857/) inte innehåller någon metod som uppfyller kravet på tillräcklig förutsebarhet, vilket är nödvändigt för att garantera nödvändiga investeringar i näten för att säkra överförings- och distributionssystemens funktion. I alla händelser saknas det ett sådan ordning för förhandsgranskning som direktivet föreskriver. Domstolen biföll därför kommissionens talan. Felaktigt genomförande av direktiven i första järnvägspaketet (91/440/EEG i dess ändrade lydelse, direktiv /18/EG i dess ändrade lydelse och direktiv /440/EEG) (ärendenummer /2091) Kommission anförde i en formell underrättelse att inte uppfyller kraven i artikel 6.1 i direktiv /440/EG om utvecklingen av unionens järnvägar i dess ändrade lydelse eftersom inte offentliggör resultat- och balansräkningar för järnvägsföretags transporttjänster å ena sidan och förvaltning av järnvägsinfrastruktur å andra sidan separat. Kommissionen har också anfört att inte uppfyller kraven i artikel 11 i direktiv /14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägs- infrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg, eftersom Järnvägslagen (2004:519) inte verkar innehålla några bestämmelser om verksamhetsstyrning som införlivar denna artikel. besvarade den formella underrättelsen och beskrev då det svenska regelverket samt förklarade vilka problem som fanns vid genomförandet av de relevanta artiklarna. uppgav också att regeringen har för avsikt att vidta åtgärder för att komma till rätta med de brister i genomförandet av direktivet som kommissionen påtalat. Regeringen anmodade därför att utreda situationen. Kommissionen skickade ett motiverat yttrande till enligt vilket den vidhåller sin tidigare framförda ståndpunkt. besvarade det motiverade yttrandet och anförde då följande. Transportstyrelsen har utarbetat en rapport och därvid analyserat de frågeställningar som kommissionen tagit upp. I rapporten föreslås ändringar i såväl järnvägslagen och järnvägsförordningen för att tillmötesgå kommissionens synpunkten. Rapporten och de föreslagna lag och förordningsändringarna är ute på remiss och förväntas kunna träda i kraft . Försenat genomförande av direktiv /46/EG (ärendenummer 2009/0296) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte har meddelat på vilket sätt och rådets direktiv 2007/46/EG om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon har genomförts i svensk rätt. besvarade den formella underrättelsen och redogjorde därvid för de svenska bestämmelser som genomför direktivet. De ändringar som gjorts i skilda bestämmelser samt utfärdandet av nya förordningar och föreskrifter har trätt i kraft . direktivet ska bli fullt ut genomfört krävs att Transportstyrelsen antar ytterligare tre föreskrifter. Dessa föreskrifter är under utarbetande och planeras träda i kraft . Kommissionen inkom med ett motiverat yttrande och anförde att ännu inte antagit samtliga de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktiv /46/EG eller i alla händelser inte överlämnat dessa bestämmelser till kommissionen. har därför underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 48 i direktivet. Det motiverade yttrandet ska bevaras . Felaktigt genomförande av direktiv /21/EG (ärendenummer /2362) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte fullgjort de skyldigheter som följer av artiklarna 7.2, 7a.1 och 14.2 i direktiv /21/EG beträffande hamnstatskontroll av fartyg i dess senast ändrade lydelse enligt direktiv /84/EG. Den inspektionsgrupp som i enlighet med förordning 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå besökte de svenska avdelningskontoren för hamnstatskontroll och kunde konstatera brister i relation till direktivets krav på inspektioner och information. kommer till kontrolleras grundligt för att identifiera de fartyg som omfattas av utökad inspektion. Dock erhåller inte alltid förhandsanmälningar i den utsträckning som behövs, varför kommer att verka för förbättrat genomförande i detta avseende. har interna riktlinjer för rapportering i databasen och har inga indikationer på att dessa skulle frångås systematiskt. Vad gäller databasen konsulteras den vid behov, dvs. då erforderlig information inte finns att tillgå via t.ex. Sirenac. När det gäller antalet missade inspektioner har dessa sjunkit . Statistiken blir även något missvisande då fartyg som inte borde ha anmälts anlöpa svensk hamn felaktigt kommit att ingå i statistikunderlaget. vidtar åtgärder för att sprida kunskap om anmälningsskyldigheten bland redare och mäklare och har mot bakgrund av det ökande antalet anmälningar inte funnit skäl att gå vidare i enskilda fall och inkräva ytterligare information för att avgöra om ytterligare sanktioner skulle kunna vidtas. Kommissionen anförde i en kompletterande formell underrättelse att instruktioner för urvalsförfarandet vid utökade inspektioner var bristfälliga, att ingen rapporteringen i Sirenac-systemet vid underlåtenhet att utföra inspektion hade skett och att det förelåg brister i det svenska systemet om föranmälan om ankomst av fartyg till svenska hamnar vilket resulterat i att det inte gjorts tillräckligt många obligatoriska inspektioner. svarade att avsnittet i tillsynsprocess angående obligatoriska utökade inspektioner, som hamnstatskontrollanterna är skyldiga att följa, skulle kompletteras för att tydliggöra att den även gällde fartyg som omfattas av artikel 7.2 som väljs ut för inspektion. Angående anmälan i Sirenac-systemet av missade obligatoriska utökade inspektioner uppgavs att fått i uppgift att se till att alla berörda inspektörer var medvetna om reglerna och tillämpade dem. Beträffande bristande föranmälan om ankomst kommer att vidta åtgärder för att uteblivna föranmälningar ska kunna lämnas till åtalsprövning. Vad gällde antalet uteblivna inspektioner sjönk dessa , vilket visar att det system som tillämpar fungerar och uppfyller direktivets krav. Felaktigt genomförande av direktiv /21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och -tjänster (ärende- nummer 2007/4912) Kommission anförde i en formell underrättelse att , genom att inte säkerställa att den nationella reglerings- myndigheten () i full utsträckning ges möjlighet att utöva de befogenheter som den tilldelats med stöd av reglerings- ramen, inte har fullgjort sina förpliktelser enligt artikel 20 i ramdirektivet (direktiv /21/EG). I artikel 20.1 i ramdirektivet föreskrivs att om en tvist i samband med de skyldigheter som uppstår genom detta direktiv eller särdirektiven uppkommer mellan företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster i en medlemsstat, ska den berörda nationella regleringsmyndigheten på begäran av någon av parterna, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2, , dock senast , utom i undantagsfall, fatta ett bindande beslut for att lösa tvisten. I 7 kap. 10 § i den svenska lagen om elektronisk kommunikation föreskrivs att ska ha befogenhet att avgöra tvister mellan företag (dvs. teleoperatörer, tjänsteleverantörer) i fråga om skyldigheter som följer av denna lag, eller av föreskrifter, tillståndsvillkor eller från beslut om förpliktelser som meddelats med stöd av lagen. Det har kommit till kommissionens kännedom att (), efter ett beslut i Regeringsrätten i mål nr 4040-05 (Ventelo mot Sonera) som bekräftar kammarrättens dom i mål nr 7741-04, tycks ha begränsad befogenhet att avgöra tvister som gäller villkor i samtrafikavtal som är föremål för förhandlingar mellan företag. Målet hade sitt ursprung i att PTS hade ålagt den etablerade operatören bland annat skyldigheter med anledning av dennes betydande inflytande på marknaden (såsom skyldighet att tillhandahålla anslutning till nätet efter begäran som uppfyller rimliga krav, samtrafikskyldighet, skyldighet att offentliggöra ett referenserbjudande samt skyldighet att undvika otillbörlig diskriminering). I kammarrättens tolkning av 7 kap. 10 § lagen om elektronisk kommunikation tycks vissa villkor, utöver de som härrör från referenserbjudanden (som exempelvis ställande av säkerhet, kreditvärdighetsbedömning, avtals löptid, avtalsändring efter underrättelse och uppsägning av avtal till följd av kontraktsbrott) inte betraktas som specifika för samtrafikavtal, och anses därför inte sammanhänga med de skyldigheter som följer av själva lagen eller av beslut som gäller skyldigheter som meddelats med stöd av lagen. Kommissionen anser emellertid att sådana frågor som de ovan exemplifierade villkoren, i de fall då de har haft avgörande betydelse för tvisten, bör betraktas som sådana villkor som utgör en del av eller nära sammanhänger med den etablerade operatörens samtrafikskyldigheter och att PTS därför bör ha befogenhet att ingripa i syfte att lösa tvister mellan aktörerna på marknaden. anförde följande i svar till kommissionen . Den svenska lagstiftaren har inte haft för avsikt att införa mer restriktiva regler än vad som följer av 20.l i ramdirektivet. Det framgår i och för sig inte klart av ramdirektivet eller särdirektiven att tvistlösningsförfarandet är avsett att omfatta sådana för en särskild skyldighet mer perifera frågor som dem som kammarrätten funnit inte kunna prövas inom ramen för tvistlösningsförfarandet. kan konstateras att det inte tycks finnas något annat sätt att få de närmare villkoren i ett samtrafikavtal fastställda. Eftersom sådana frågor kan vara av stor betydelse för om avtal ska kunna komma till stånd över huvud taget, kan följden bli att de skyldigheter som åläggs operatörer med betydande inflytande på en viss marknad förlorar en stor del av sin verkan. Den anser att detta inte är tillfredsställande. Det finns därför skäl att precisera den nationella lagstiftningen så att det klart framgår att de aktuella frågorna kan prövas inom ramen för tvistlösningsförfarandet i 7 kap. 10 § LEK. Regeringen har redan inlett arbetet med att förbereda en sådan ändring av bestämmelsen om tvistlösningsförfarandets omfång. En promemoria med förslag till lagändring bifogades skrivelsen. Inriktningen är att en ny lag ska kunna träda i kraft . Efter ett möte med kommissionen informerade regeringen kommissionen om att ytterligare en lagändring kommer att genomföras. Formell underrättelse angående direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG (ärendenummer /2351) Kommissionen skickade en formell underrättelse och påpekade att inte har skickat in samtliga de rapporter som det åligger att göra enligt artikel 10.1 och 10.2 i direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/42/EEG. Rapporterna skulle ha varit inskickade till kommissionen i Kommissionen pekar ut fyra rapporter som underlåtit att skicka in. Den första rapporten handlar om uppgifter om de åtgärder som vidtagits för att se till att garantisystemet är den andra rapporten handlar om uppgifter om nationell