prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — En sådan varning ska innehålla infor- mation om vilka åtgärder som kan komma att vidtas om eleven inte ändrar sitt beteende. Elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut. 12 § I förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får rektorn besluta att en elev ska följa undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma skolenhet om åtgärderna som gjorts efter en sådan utredning som avses i 9 § första stycket inte varit tillräckliga eller om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra eleverna trygghet och studiero. Elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut. Endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit Prop. 2009/10:165 med stöd av första stycket gälla . får dock inte gälla för än . Tillfällig placering vid en annan skolenhet 13 § Om åtgärder enligt 12 § inte är tillräckligt ingripande eller på grund av andra omständigheter inte är möjliga att genomföra, får rektorn besluta att en elev tillfälligt ska följa undervisningen vid en annan skol- enhet. Beslutet om en sådan tillfällig placering fattas gemensamt med rektorn vid den mottagande skolenheten. Elevens vårdnadshavare ska informeras om beslutet innan placeringen genomförs. Endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Avstängning i vissa obligatoriska skolformer 14 § I , specialskolan och sameskolan får rektorn besluta att stänga av en elev helt eller delvis om 1.det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero, 2.syftet med åtgärder enligt 7, 8 och 11 §§ inte uppnåtts eller det finns andra särskilda skäl med hänsyn till elevens beteende, och 3.eleven erbjuds kompensation för den undervisning som han eller hon går miste om på grund av avstängningen. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket. Ett beslut om avstängning gäller om inte annat beslutas. Avstängningstid i vissa obligatoriska skolformer 15 § Ett beslut enligt 14 § får innebära avstängning endast som behövs för en skyndsam utredning av vilka andra åtgärder som kan behövas. En elev får inte stängas av för än och inte heller vid fler tillfällen än två gånger per kalenderhalvår. Inhämtande av yttrande och information till berörda 16 § Innan rektorn beslutar om avstängning enligt 14 § ska eleven och elevens vårdnadshavare beredas tillfälle att yttra sig. Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har fattat ett be- slut om avstängning. Om eleven är ska även socialnämnden informeras om beslutet. Avstängning i de frivilliga skolformerna 17 § I gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbild- ning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invand- rare får huvudmannen besluta att helt eller delvis stänga av en elev om 1.eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedömningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper, 2.eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande, 3.eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling, eller 4.elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på övriga elevers trygghet och studiero. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att någon av förutsättningarna för avstängning enligt första stycket 24 är uppfyllda och beslutet är nödvändigt med hänsyn till elevernas trygghet och studiero, får rektorn besluta om omedelbar av- stängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. Avstängningstid i de frivilliga skolformerna 18 § Beslut enligt 17 § får inte avse avstängning under ett kalenderhalvår, om inte annat följer av andra stycket. Avstängningen får förlängas om syftet med en kortare avstängningstid inte har uppnåtts eller om det av någon annan anledning bedöms som nödvändigt med hänsyn till elevens uppträdande. Ett beslut om avstäng- ning enligt 17 § får dock inte avse än återstoden av pågående kalenderhalvår och tre ytterligare kalenderhalvår. Rektorns beslut om omedelbar avstängning enligt 17 § tredje stycket gäller till dess huvudmannen har prövat saken och får inte avse än . Om huvudmannens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får beslutet förlängas med . Avstängning från viss utbildning med praktiska inslag 19 § Huvudmannen får besluta att helt eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare, om 1.det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbets- platsförlagd, och 2.det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänst- göringen. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att förutsättningarna för avstängning enligt första stycket är uppfyllda och det är nödvändigt på grund av brådskande omständigheter, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje Prop. 2009/10:165 stycket. Avstängningstid från viss utbildning med praktiska inslag 20 § Ett beslut om avstängning enligt 19 § ska avse eller gälla utan tidsbegränsning. Rektorns beslut om omedelbar avstängning enligt 19 § tredje stycket gäller till dess att huvudmannen har prövat saken och får inte avse än . Om huvudmannens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får beslutet om omedelbar avstängning förlängas med . 21 § Innan huvudmannen eller rektorn beslutar om avstängning enligt 17 eller 19 § ska eleven och elevens vårdnadshavare beredas tillfälle att yttra sig. Innan huvudmannen fattar beslut ska, om eleven är , samråd även ske med socialnämnden. Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har fattat ett sådant beslut som avses i 17 § tredje stycket och 19 § tredje stycket. Om eleven är ska även socialnämnden informeras om beslutet. 22 § Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning, särskild ut- bildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. 23 § Ett föremål som har omhändertagits enligt 22 § ska återlämnas till eleven senast skoldagen är slut för eleven. Om eleven vid upprepade tillfällen tagit med sig föremål som omfattas av 22 § eller om det med hänsyn till föremålets beskaffenhet finns särskild anledning att inte återlämna det, behöver dock inte föremålet lämnas tillbaka förrän elevens vårdnadshavare har informerats om omhändertagandet. Ett om- händertagande får inte bestå längre än efter verkställandet av omhändertagandet. Om ett föremål som har omhändertagits enligt 22 § kan antas bli för- verkat enligt 36 kap. 3 § , 6 § narkotikastrafflagen (1968:64), 5 § lagen (1988:254) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål, 5 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, 9 kap. 5 § vapenlagen (1996:67) eller 5 § lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, ska rektorn eller den som rektorn har bestämt skyndsamt anmäla omhändertagandet till polismyndigheten. tagandet får i dessa fall bestå tills frågan om föremålet ska tas i beslag har prövats. 24 § Om en åtgärd vidtagits enligt 7, 8, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22 eller 23 §, ska den dokumenteras skriftligt av den som genom- fört åtgärden. Om åtgärden rör omhändertagande av föremål enligt 22 §, gäller denna skyldighet endast om föremålet inte återlämnats efter lek- tionens slut. Åtgärder mot kränkande behandling 1 § Detta kapitel har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever. Bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksamhet enligt denna lag. 2 § Bestämmelser om förbud m.m. mot diskriminering i samband med verksamhet enligt denna lag finns i diskrimineringslagen (2008:567). 3 § I detta kapitel avses med elev: utöver vad som anges i 1 kap. 3 § den som söker annan utbild- ning än förskola enligt denna lag, barn: den som deltar i eller söker plats i förskolan eller annan peda- gogisk verksamhet enligt 25 kap., personal: anställda och uppdragstagare i verksamhet enligt denna lag, och kränkande behandling: ett uppträdande som utan att vara diskrimine- ring enligt diskrimineringslagen (2008:567) kränker ett barns eller en elevs värdighet. 4 § Avtalsvillkor som inskränker rättigheter eller skyldigheter enligt detta kapitel är utan verkan. 5 § Huvudmannen ansvarar för att personalen fullgör de skyldigheter som anges i detta kapitel, när den handlar i tjänsten eller inom ramen för uppdraget. 6 § Huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje särskild verk- samhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behand- ling av barn och elever. Närmare föreskrifter om detta finns i 7 och 8 §§. Skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling 7 § Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att före- bygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Plan mot kränkande behandling 8 § Huvudmannen ska se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redo- görelse för vilka av dessa åtgärder som avses att påbörjas eller genom- föras . En redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genomförts ska tas in i efterföljande års plan. Förbud mot kränkande behandling 9 § Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling. Skyldighet att anmäla, utreda och vidta åtgärder mot kränkande behandling 10 § En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Första stycket första och andra meningarna ska tillämpas på mot- svarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimine- ringslagen (2008:567). För verksamhet som avses i 25 kap. och för fritidshem som inte är in- tegrerade med en skolenhet eller förskoleenhet gäller första och andra styckena för den personal som huvudmannen utser. 11 § Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt detta kapitel eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet. 12 § Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt 7, 8, 9, 10 eller 11 § ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet. ning i andra fall än vid repressalier lämnas dock inte, om kränkningen är Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning sättas ned eller helt falla bort. 13 § Mål om skadestånd enligt detta kapitel ska handläggas enligt be- stämmelserna i om rättegången i tvistemål när förlik- ning om saken är tillåten. I sådana mål kan det dock förordnas att vardera parten ska bära sin rättegångskostnad, om den part som har förlorat målet hade skälig anled- ning att få tvisten prövad. 14 § Om ett barn eller en elev som anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling enligt 9 § eller repressalier enligt 11 §, visar om- ständigheter som ger anledning att anta att han eller hon har blivit utsatt för sådan behandling, är det huvudmannen för verksamheten som ska visa att kränkande behandling eller repressalier inte har förekommit. Rätt att föra talan 15 § I en tvist om skadestånd enligt detta kapitel får Statens skolin- spektion som part föra talan för ett barn eller en elev som medger det. När Skolinspektionen för sådan talan får myndigheten i samma rättegång också föra annan talan för barnet eller eleven om han eller hon medger För barn krävs vårdnadshavares medgivande. Bestämmelserna i om part ska gälla även den för vilken Skolinspektionen för talan enligt detta kapitel när det gäller jävs- förhållande, pågående rättegång, personlig inställelse samt förhör under sanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningen. När ett barn eller en elev för talan enligt detta kapitel får Skolinspek- tionen inte väcka talan för barnet eller eleven om samma sak. 16 § Rättens avgörande i ett mål där för talan för ett barn eller en elev får överklagas av barnet eller eleven, om det får överklagas av myndigheten. När rättens avgörande i ett mål som avses i första stycket har vunnit laga kraft, får saken inte prövas på nytt på talan av vare sig barnet eller eleven eller Skolinspektionen. Skolplikt och rätt till utbildning 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om vilka som omfattas av skolplikt (2 §), rätten till utbildning (3 §), hur skolplikten fullgörs (49 §§), när skolplikten inträder (10 §), tidigare skolstart (11 §), när skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgången (1216 §§), deltagande i utbildning (1719 §§), och ansvar för att skolplikten fullgörs (2023 §§). Vilka som omfattas av skolplikt 2 § Barn som är bosatta i har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel. Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola. Skolplikt gäller inte heller barn som avses i 29 kap. 2 § andra stycket. Dessa barn har dock samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn. 3 § I 2 kap. 21 § regeringsformen föreskrivs att alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt att kostnadsfritt erhålla grund- läggande utbildning i allmän skola. Av 2 § tredje stycket samt 11 och 15 §§ följer även en viss rätt till ut- bildning utöver skolplikten. 4 § Skolplikt ska fullgöras i om inte förhållandena är så- dana som avses i 5 eller 6 § eller skolplikten fullgörs i sameskolan enligt 7 § eller på annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. 5 § Barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskaps- krav därför att de har en utvecklingsstörning, ska tas emot i grundsär- Frågan om mottagande i grundsärskolan prövas av barnets hem- Ett beslut om mottagande i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. Ett barn får dock tas emot i grund- särskolan utan sin vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa. 6 § Barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan ska tas emot i special- 1. är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, 2. är döva eller hörselskadade, eller 3. har en grav språkstörning. Frågan om mottagande i specialskolan prövas av Specialpedagogiska Ett beslut om mottagande i specialskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när ut- 7 § Barn till samer får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i årskurs 16 i . Även andra barn får fullgöra den delen av sin skolplikt i sameskolan, om det finns särskilda skäl. Frågan om ett barn ska få fullgöra sin skolplikt i sameskolan prövas av 8 § Den som är elev i , grundsärskolan eller specialskolan kan på försök tas emot som elev i en annan av dessa skolformer, om de huvudmän som berörs är överens om detta och elevens vårdnadshavare medger det. 9 § En elev i kan få sin utbildning inom grundsärskolan (integrerad elev), om de huvudmän som berörs är överens om detta och elevens vårdnadshavare medger det. En elev i grundsärskolan kan under samma förutsättningar få sin utbildning inom eller same- Prop. 2009/10:165 skolan. För en elev som på detta sätt får sin utbildning inom en annan skolform gäller de bestämmelser som avser den ursprungliga skolformen. Rektorn för den skolenhet där eleven får sin undervisning får dock besluta om de undantag från dessa bestämmelser som krävs med hänsyn till undervis- ningens uppläggning. 10 § Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter be- gäran av barnets vårdnadshavare. 11 § Om ett barns vårdnadshavare begär det hos hemkommunen, ska barnet redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. När skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgången 12 § Om inte annat följer av 13 eller 14 § upphör skolplikten vid ut- gången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i special- skolan, det tionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. 13 § För den elev som inte gått ut högsta årskursen när skolplikten annars skulle ha upphört enligt 12 §, upphör skolplikten i stället , dock senast när eleven fyller . Frågan om skolpliktens förlängning enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas dock frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. 14 § Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 eller 13 § uppnår de kunskapskrav som minst ska uppnås för den skolform där eleven full- gör sin skolplikt, upphör skolplikten. Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Rätt att slutföra skolgången 15 § En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten upphör dessför- En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande slutföra utbildningen under ytter- ligare , om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås för respektive skolform. En elev i grundsärskolan har under rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garanterade undervisningstiden, om eleven inte dess- förinnan uppnått kunskapskraven. En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfreds- ställande förhållanden i gymnasiesärskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytter- ligare utbildning i specialskolan till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller , om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja ut- bildningen enligt andra stycket. 16 § Frågan om rätt att slutföra skolgången enligt 15 § prövas av hem- För en elev som går i specialskolan prövas dock frågan av 17 § En elev i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i de två lägsta årskurserna, . Sådan verksamhet får inte förläggas till , eller andra Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från andra stycket för elever i grund- särskolan och specialskolan. Om en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller same- skolan utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . 18 § En elev i en skolform som avses i 17 § får beviljas kortare ledig- het för enskilda angelägenheter. Om det finns synnerliga skäl får längre Rektorn beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser än . 19 § En elev i en skolform som avses i 17 § får på begäran av elevens vårdnadshavare befrias från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen om det finns synnerliga skäl. Ett sådant beslut får endast avse enstaka tillfällen under ett läsår. Rektorn beslutar om befrielse. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta sådana beslut. Ansvar för att skolplikten fullgörs 20 § Den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. 21 § Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbild- ning. 22 § Kommunen ska se till att eleverna i dess grundskola och grundsär- skola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvud- mannen för sameskolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola eller utan giltig orsak är frånvarande i betydande utsträckning från obliga- toriska inslag, ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. 23 § Om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkommunen förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. För en elev i specialskolan eller i sameskolan är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Ett föreläggande enligt första stycket får förenas med vite. Ett beslut om föreläggande gäller om inte annat beslutas. 8 kap. Förskolan innehåll 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (211 §§), bestämmelser om förskola med offentlig huvudman (1217 §§), och Prop. bestämmelser om fristående förskola (1824 §§). 2 § Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. 3 § Barn som är bosatta i och som inte har börjat i förskole- klassen eller i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska er- bjudas förskola enligt vad som anges i 47 §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . 4 § Barn ska från och med höstterminen det år barnet fyller er- bjudas förskola , om inte annat följer av 57 §§. 5 § Barn ska från och med erbjudas förskola i den omfatt- ning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. 6 § Barn, vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga enligt föräld- raledighetslagen (1995:584) för vård av annat barn, ska från och med ett 7 § Barn ska även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas för- skola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god 9 § Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver.