prop · GY031d19 · 2010-10-12 00:00:00 — Ökad samordning på både regional och nationell nivå liksom mellan dessa nivåer skapar bättre förutsättningar för beslutsprocesser som integrerar olika sektorsområden och tar hänsyn till olika effekter av arbetet med att utveckla transportsystemet . Planeringsprocessen för infrastrukturplanerna för 20102021 har haft en mer trafikslagsövergripande ansats än tidigare och aktörer på regional nivå har fått ett ökat inflytande genom framtagande av förslag till länsplaner och genom att länens inflytande över de nationella prioriteringarna har stärkts. För att ytterligare stärka det trafikslagsövergripande perspektivet och samordningen har regeringen även genomfört en rad reformer bland statliga myndigheter inom transportsektorn. Vidare har initiativ tagits till stärkt samarbete runt gränsöverskridande infrastruktur och transportsystem i vårt närområde. Regeringen avser att fortsätta utveckla en mer samordnad transportpolitik som är väl integrerad i flertalet berörda politiska områden, inte minst den regionala tillväxtpolitiken. Även i framtida planeringsprocesser bör länen ges inflytande och ansvar, bl.a. behövs tidigare dialoger mellan regeringen och politiska företrädare i länen. Regeringen anser också att det är centralt med tydligare gränsdragning mellan förvaltning, politik och marknad. Som en del i detta införs en ny moderniserad kollektivtrafiklag och marknaden för persontrafik på järnväg öppnas stegvis för konkurrens. Dessa reformer förväntas bl.a. bidra till ökad dynamik på marknaden och underlättar arbetet med att skapa hållbar regionförstoring. Regeringen avser att fortsätta arbetet i denna riktning. Det är också viktigt med en god interregional tillgänglighet för att knyta samman olika funktionella regioner. Staten har en viktig roll i att förbättra den interregionala tillgängligheten där marknaden inte löser detta. Förutsättningarna för olika kommunikationsformer är delvis annorlunda i landsbygder än i tätorter och städer och det är en utmaning att finna effektiva kommunikationslösningar för människor och företag i våra landsbygdsområden. Underlaget är mindre eftersom verksamheter och befolkning är mer utspridda. Vissa verksamheter som råvaruproduktion och bearbetning av dessa genererar exempelvis tunga transporter. Den växande turismsektorn ställer stora krav på tillförlitlighet. Befolkning och näringsliv i tätortsnära landsbygder kan dra stor nytta av ökad regionförstoring och regionintegrering. Där avstånden är riktigt långa krävs dock alternativ till detta exempelvis genom goda möjligheter till elektroniska kommunikationer. Sammantaget ställer förhållandena i landsbygderna därför krav på flexibla och samordnade kommunikationslösningar samt en robust och tillgänglig infrastruktur med bra kapacitet. Även en förbättrad samordning och innovativa lösningar på utbudssidan, exempelvis för offentlig och kommersiell service, kan höja tillgängligheten i våra landsbygder. En hög användning av IT, Internet och en väl utbyggd IT-infrastruktur i alla delar av landet är bra för hållbara tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Ett utvecklat informationssamhälle stärker den lokala och regionala utvecklingskraften och bidrar bl.a. till att skapa fler och växande företag. Det är viktigt att aktörer inom området IT, elektronisk kommunikation och post aktivt samverkar med aktörer inom det regionala tillväxtarbetet om utvecklingen av elektroniska kommunikationstjänster och bredband. kan kan bl.a. avse att följa, kartlägga och aktivt främja utbyggnaden av bredband. I enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366) ska kommunerna ta hänsyn till möjligheterna att ordna elektronisk kommunikation vid planläggning och bygglov. Att identifiera behov, kartlägga brister och i partnerskap finna samverkanslösningar för att tillgodose behoven görs i många fall bäst på lokal och regional nivå. För att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan när det gäller utbyggnad av bredband samt för att sprida kunskaper, erfarenheter och goda exempel om bredbandsutbyggnaden fattade regeringen beslut om att inrätta Bredbandsforum. Inom detta ska bl.a. aktörer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet aktivt delta. Kommersiell och offentlig service Tillgänglighet till olika typer av service för kvinnor, män och företag är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Insatser som syftar till en god tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel, liksom insatser som syftar till att bibehålla och utveckla olika typer av offentlig samhällsservice, är därför viktiga för att skapa miljöer där det är attraktivt att bo och arbeta samt starta och driva företag. Samordningen mellan kommersiell och offentlig service bör därför öka där så är ändamålsenligt. Det är viktigt att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. I detta arbete bör insatser för att stimulera framtagandet av innovativa lösningar på serviceområdet uppmärksammas. För att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt krävs bl.a. att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer. Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen i har ökat , har tillkännagivit att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara driv- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 medel har för mindre tankställen i glesbygd (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). I sammanhanget bör enligt en översyn ske av frågan om tidsbegränsade dispenser, enligt bestämmelserna i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen). Enligt mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Ärendet bereds inom med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. Nuvarande och framtida behov och utmaningar kommer att kräva fortsatta insatser inom serviceområdet bl.a. för att stärka butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse för varuförsörjningen samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar. I denna proposition föreslås och beräknas för åren 2012 2014 att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökar med för att finansiera utökade och intensifierade insatser inom detta område. Det finns en stor potential för regioner att bedriva ett utökat gränsöverskridande och funktionellt samarbete, såväl inom som utanför gränser. Den tilltagande globaliseringen och utvecklingen inom EU påverkar i allt större utsträckning olika regioner, bl.a. avseende ekonomi, arbetskraftens rörlighet, kultur och miljö. Därmed ökar vikten av att aktörer på lokal och regional nivå har en internationell utblick. På lokal och regional nivå bör bl.a. företagens internationalisering stimuleras för att därigenom stärka företagens möjligheter till förnyelse och hållbar tillväxt. En internationell referensram för det regionala tillväxtarbetet krävs därför på nationell och regional nivå. Det handlar om att i ökad grad ha ett internationellt perspektiv på näringslivets konkurrenskraft, men också avseende den egna regionens attraktivitet för kapital och kompetens i förhållande till andra regioner i och i övriga världen. Aktörer på regional nivå behöver i ökad utsträckning ha en internationell utblick 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 för att söka både samarbete och kunskap i arbetet med att skapa konkurrenskraftiga regioner. Inte minst behöver innovationssystem och kluster hitta samarbeten och kompetens på en global marknad, där den efterfrågade specialistkunskapen finns. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att även små och medelstora företag drar nytta av den ökade internationaliseringen för att långsiktigt vara konkurrenskraftiga. Att underlätta för små och medelstora företags internationalisering och inträde på den globala marknaden, exempelvis genom export, är viktigt. I än högre grad bör också de möjligheter och rättigheter som redan finns för medborgare och företag på EU:s inre marknad avseende fri rörlighet för varor och tjänster uppmärksammas och användas för att stärka den regionala konkurrenskraften. I sammanhanget ska EU:s territoriella program och arbetet med genomförandet av för uppmärksammas. grannländer och närområde, bl.a. , är av stor betydelse för och svenska regioners hållbara tillväxt och utveckling. I spelar 14 gränsöverskridande EU-program en aktiv roll i att stärka lokala och regionala samarbetsinitiativ över landsgränserna i bl.a. . Den långsiktiga demografiska utvecklingen är en av de största utmaningarna när det gäller politikens förutsättningar att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Åldersstrukturen utgör ett allt större strukturellt problem i stora delar av landet, vilket medför en sårbarhet med avseende på både ekonomi och kompetensförsörjning. Den demografiskt betingade sårbarheten är särskilt stor i landets glest befolkade delar. Även vissa tätorter i gles- och landsbygder har en minskande och åldrande befolkning. Utvecklingen ställer samhället inför en utmaning som spänner över en rad sektorsområden och kommer att ställa stora krav på bl.a. samverkan och samordning liksom utveckling och användning av innovativa tjänster. Lokalt och regionalt måste aktörer verka för att skapa attraktiva livsmiljöer som attraherar människor med olika bakgrund. Vidare måste dessa aktörer verka för att den outnyttjade kom- petens som finns i arbetskraften tas tillvara för att minska risken med en situation av utanförskap i kombination med brist på arbetskraft. kan en förändrad åldersstruktur och demografi med större andel äldre medföra nya möjligheter. Dessa möjligheter bör uppmärksammas i det regionala tillväxtarbetet, då de kan bilda underlag för nya branscher och verksamheter där produkter och tjänster skräddarsys för de äldres behov. Det är också viktigt att möjligheter skapas för att ta tillvara kompetensen hos äldre personer i utvecklandet av näringsliv och offentlig sektor. Ett ökat företagande inom vård- och omsorgssektorn kan bidra till att lösa några av de utmaningar som finns i form av en åldrande befolkning, något som det av regeringen inrättade bl.a. ska behandla. Statliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå måste tillsammans med kommuner och landsting arbeta förberedande för att säkra möjligheterna till sysselsättning, företagsamhet, boende samt tillgång till offentlig och kommersiell service. Regeringen anser att det finns behov av att ta ett samlat grepp över hur den demografiska utvecklingen på olika nivåer bör hanteras inom relevanta sektorsområden. Insatser inom den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till att nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Hållbarhetsperspektivet ska därför genomsyra det regionala tillväxtarbetet och genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Att främja en hållbar regional tillväxt innebär att prioritera lösningar som ger synergieffekter mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna som balanserade avvägningar mellan dimensionerna måste göras. Vid framtagande och genomförande av program och insatser inom det regionala tillväxtarbetet ska samtliga dimensioner av hållbar utveckling beaktas. Enligt regeringen ska därför jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald, folkhälsa samt miljö ges ett stärkt fokus inom det regionala tillväxtarbetet. Stärkt fokus på miljö, klimat och energi inom det regionala tillväxtarbetet Det är regeringens övertygelse att klimat- och energiutmaningen utgör en möjlighet för teknik-, varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Varor och tjänster som utformas på ett hållbart sätt ur ett miljömässigt, socialt och etiskt perspektiv har goda förutsättningar att nå framgång internationellt. De flesta landsbygdsområden är rika på naturresurser och råvaror som bl.a. kan användas för energiutvinning. Detta ger goda förutsättningar för ett ökat entreprenörskap och företagande. Miljö- och energiteknikområdet har mycket goda förutsättningar att utgöra ett betydande tillväxtområde eftersom har hög kompetens inom dessa områden. Utvecklingen av miljö- och energiteknikområdet kan vara ett sätt att stärka länkarna mellan mer tätbefolkade områden och landsbygder. Det är viktigt att lokalt och regionalt stödja näringslivets klimat- och energiarbete. Det regionala tillväxtarbetet ska fortsatt utvecklas för att bl.a. ta tillvara de möjligheter som klimat- och energiutmaningen kan ge. Näringslivet ska ges förutsättningar att ställa om för att klara de allt hårdare miljö- och klimatkraven. ska förutsättningarna för näringslivet att bättre kunna ta tillvara tillväxtpotentialen i denna utveckling förbättras. Insatserna för omställningen måste utvecklas på bl.a. den regionala och kommunala nivån. Ett framgångsrikt arbete förutsätter bred delaktighet när det gäller samhällets olika aktörer. Det är därför viktigt att samordna och använda synergier mellan miljöpolitiken, t.ex. miljömålsarbetet, energipolitiken och den regionala tillväxtpolitiken. Politisk förankring i kommuner och landsting av bl.a. regionala och lokala strategier och mål inom miljö-, klimat- och energiområdena bör här eftersträvas. Stärkt fokus på jämställdhet, integration och mångfald samt folkhälsa inom det regionala tillväxtarbetet Det regionala tillväxtarbetet ska innefatta ett jämställdhetsperspektiv. Aktörer med det regionala tillväxtansvaret ansvarar för att perspektivet integreras i arbetet. Det innebär att jämställdhet mellan kvinnor och män, vid utarbetande och genomförande av strategier, program och insatser, ska främjas både genom representation och genom att detta perspektiv genomsyrar arbetet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Både kvinnors och mäns intressen och möjligheter till inflytande ska tillgodoses inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Förutsättningarna för hållbar regional tillväxt handlar alltmer om förmågan till kreativitet och nytänkande. Tillgång till kompetens med bl.a. internationell bakgrund och erfarenheter är därmed betydelsefull. Den demografiska utvecklingen, med ökat behov av att ta tillvara kompetens och arbetskraft, ställer också krav på ett öppet samhälle som kan skapa kreativa lokala och regionala miljöer, attraktiva för individer och företagare med olika bakgrund att leva och verka i. Inom det regionala tillväxtarbetet ska integration och mångfald i ökad grad främjas på alla nivåer. Vid utarbetande och genomförande av strategier, program och insatser ska perspektivet genomsyra arbetet. Minoriteters intressen och möjligheter till inflytande ska tillgodoses inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. En god folkhälsa är en del i att åstadkomma en hållbar tillväxt. Regeringens bedömning är att samverkan mellan folkhälsoarbetet och arbetet med att skapa en hållbar regional tillväxt kan utvecklas ytterligare. Regeringens ambition är att uppföljningar och utvärderingar på regional, nationell och europeisk nivå, i större utsträckning än , ska bidra till ökat fokus på resultat och lärande. Den regionala tillväxtpolitiken ska i högre grad grundas på erfarenheter, kunskaper och resultat från genomförda insatser. Lärandet ska främjas inom alla delar av det regionala tillväxtarbetet, dvs. i framtagande och genomförandet av strategier, program, insatser och projekt. Lärande ska också bidra till att utveckla samverkansprocesser, metoder och arbetssätt. Uppföljningar och utvärderingar ska användas för att utveckla politikens strategiska inriktning. För att möjliggöra ett kontinuerligt lärande krävs goda analyser som lägger grunden för prioriteringar, uppföljningsbara mål och en tydlig programlogik. Aktörer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet i länen har ansvaret att följa upp och utvärdera det regionala tillväxtarbetet. Genom att analysera, systematisera och sprida projektresultat kan dessa påverka mer långsiktigt och ett större genomslag säkerställas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 hos de aktörer som är direkt berörda av insatserna. Under innevarande programperiod för strukturfonderna avsätts betydande resurser för kontinuerlig utvärdering av programmen i syfte att trygga kvalitetssäkring och ett kontinuerligt förbättringsarbete samt bidra till långsiktiga effekter. Utvärderingsinsatserna har utformats på ett sådant sätt att lärande och erfarenhetsutbyte mellan strukturfondsprogrammen ska kunna främjas. Regeringen följer detta arbete för att vid behov kunna initiera förslag till nödvändiga justeringar av programmen. Det är väsentligt att samtliga aktörer i det regionala tillväxtarbetet är delaktiga i utvärderingsarbetet och att lärande stimuleras i samverkan mellan både projekt och olika administrativa nivåer och sektorsområden. Lärdomarna från uppföljningar och utvärderingar som genomförs inom ramen för strukturfondsprogrammen ska också tas tillvara vid genomförandet av övriga insatser inom den regionala tillväxtpolitiken. Ett led i att utveckla lärandet är regeringens uppdrag, regleringsbrev för länsstyrelserna och i villkorsbeslut för självstyrelse- och samverkansorgan, att de efter riktlinjer ska upprätta en plan för uppföljning, utvärdering, analys och lärande (lärandeplan) av det regionala tillväxtarbetet i länet. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Det totala utfallet uppgick till . Liksom de närmast föregående åren har anslagskrediten utnyttjats på ett antal anslagsposter så att det totala överföringsbeloppet är negativt. överföringsbeloppet uppgår till cirka -. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder uppgår till för . Anslaget avses användas för regional och central projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B, stöd till kommersiell service, viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet, m.m. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2 2019. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet överskrider de prognostiserade utestående åtagandena på grund av osäkerhetsfaktorer i prognoserna över infriade och utestående åtaganden. Regeringen bedriver ett arbete i syfte att successivt anpassa bemyndigandet för att det i högre grad ska överensstämma med de prognostiserade utestående åtagandena. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.26 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -1 374 414 -1 482 239 -1 458 686 -1 430 330 Utestående åtaganden vid årets Erhållet/föreslaget bemyndigande Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelning av medel mellan länen bör bl.a. behov av medfinansiering av , stödområdestillhörighet samt särskilda omställningsproblem utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av åtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Anslaget avses disponeras av länsstyrelserna, och regeringen. avses även disponera medel för beslut som fattas av samverkansorganen, landstingen i , och samt av . Anslaget föreslås öka med 2011 för insatser inom kommersiell service. An- slaget beräknas öka med motsvarande belopp 20122014 för samma ändamål. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 1 . Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Utfallet uppgick till . Anslagssparandet vid utgången av 2009 var . Det låga utfallet beror på att den ekonomiska krisen påverkat företagens försäljning negativt vilket har lett till färre transporter. Särskilt tydligt är detta inom fordonsindustrin och underleverantörer till fordonsindustrin. Utgiftsprognosen uppgår till . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . minskas anslaget med detta belopp. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Transportbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. inom statsbudgeten styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Valutakursen anges i förordningen till per euro. Regeringen anser att den valutakurs som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna löpande måste analyseras och vid behov revideras för att inte differensen ska bli för stor mellan den verkliga kursen och den kurs som regeringen fastställer i förordningen. Inbetalningarna från till har initialt skett genom förskott, som uppgår till av den totala ramen för regionala utvecklingsfonden, fördelat på 2007, 2009. Förskottet är en del i EU-kommis- 2.8.31:3 Europeiska regionala utveck- sionens första krispaket, vilket var en av EU- lingsfonden perioden 20072013 kommissionens åtgärder för att motverka den 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utfallet uppgår till . Anslaget för uppgår till och utgiftsprognosen uppgår till . Av anslagssparandet på har regeringen beslutat om i regleringsbrev att dra in . Från statsbudgeten sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet, samt till programmet inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Utbetalningarna från EU:s andra strukturfond, Europeiska socialfonden, redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Den valutakurs som ska användas vid beräkning av de finansiella ramarna för programperioden 20072013 för de program som hanteras redovisar sedan faktiska utbetalningar för projekten för att få ytterligare strukturfondsmedel. Inbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas på inkomsttitel , Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden 20072013, på statsbudgetens inkomstsida. Ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden beräknas till för de program som redovisas på statsbudgeten. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statsbudgeten är (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel).