prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Kammarkollegiet har medgett permutation av Stiftelsen stadgar som motsvarar det nya ansvarsområdet. Föreställningsverksamheten vid slottsteatern hade 2009 en publik på ca 10 000 personer. En av föreställningarna visades i SVT. Slottsteatern gästspelade i för en publik på 3 000 personer. Visningsverksamheten hade 2009 ca 25 000 besökare vilket är en ökning jämfört med . Skolvisningarna utgjorde av visningsverksamheten. Statens stöd till de regionala scenkonstinstitutionerna uppgick till totalt ca , inklusive den försöksverksamhet som pågår i . ansvarar för fördelningen av de statliga bidragen. Inom ramen för den pågående försöksverksamheten i är det däremot läns landsting som ansvarar för att fördela det statliga stödet till institutioner länet. Denna del av institutionsstödet uppgick till ca . Landsting och kommuner är huvudmän för scenkonstinstitutionerna. finns det scenkonstinstitutioner i samtliga län. De regionala scenkonstinstitutionerna hade 2008 totalt cirka 3,2 miljoner besök. Av tabell 5.2 nedan framgår hur fördelat de statliga bidragen till respektive verksamhet . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.2 Statlig bidragsgivning till regionala scenkonstinstitutioner Bidrag till samverkan med tonsättare Ungefär hälften av statens bidragsgivning till institutionerna och den regionala musikverksamheten avser verksamhet som riktas särskilt till barn och unga. I bidragsgivningen för utvecklingsinsatser har barn och unga, dans samt internationell och interkulturell verksamhet prioriterats. Landstingen och kommunerna står för den största delen av de regionala institutionernas offentliga finansiering, förutom vad gäller den regionala musikverksamheten. Statens stöd till dessa verksamheter uppgår till ca hälften medan den statliga andelen för övriga verksamheter uppgår till ungefär en tredjedel. Tabell 5.3 Statlig finansieringsandel av de regionala scenkonstinstitutionernas offentliga finansiering har haft ett regeringsuppdrag att särskilt främja musik och spetskompetens inom körområdet. har verkat för ökad samverkan mellan institutionerna och de fria grupperna. Tre av fyra institutioner uppger att de planerar samarbeten med det fria kulturlivet. 2009 beviljades i utvecklingsbidrag för att främja denna samverkan. Den fria scenkonsten är en mycket viktig del av det svenska kulturlivet. Det statliga stödet till denna verksamhet uppgick till ca 156 har verkat för att skapa utrymme för omprioriteringar som främjar konstnärlig utveckling och förnyelse. Flera nya grupper och arrangörer har beviljats bidrag. Av statens anslag 2:3 Bidrag till fria dans-, teater- och musikgrupper, arrangörer samt vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse fördelade 2009 bidragen enligt tabell 5.4 nedan. Tabell 5.4 Bidrag till den fria scenkonsten 2009 Vissa aktörer av kulturpolitiskt Musikalier, notutgivning m.m. Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte med summan. De fria gruppernas föreställningar drar en stor publik på totalt ca 2 miljoner besökare, vilket framgår av tabell 5.5 nedan. Grupperna bedriver en omfattande turnéverksamhet. De fria teaterrespektive dansgrupperna har stor betydelse för kulturutbudet för barn och unga. Andelen barn- och ungdomsföreställningar har ökat för både dans och musik, med 3 resp. jämfört med . Andelen för teatrarna ligger på en fortsatt mycket hög nivå, . Tabell 5.5 Den fria scenkonsten 2008 i procent av totala intäkter Andel barn- och ungdoms- Den professionella dansens fortsatta utveckling tog 2005 fram ett handlingsprogram för den professionella dansen. har utifrån handlingsprogrammet bl.a. främjat institutionernas arbete för att stärka dansen. Statens stöd till dansen har fördubblats från ca till 2009. Utvärderingen visade att av aktörerna anser att dansens förutsättningar förbättrats men att fortsatta insatser behövs för att främja koreografernas och dansarnas arbetsvillkor och för dansens internationalisering. Utvärderingen framhöll vidare behov av ett nationellt handlingsprogram inför att en ny modell för statens stöd till regionala kulturverksamheter införs. har utifrån denna utvärdering färdigställt en strategi för att fortsatt främja den professionella dansen. En utredning har även genomförts på uppdrag av och kring behovet av ett informationskontor för dansområdet. Måluppfyllelsen vid nationalscenerna är god, med en bred och varierad produktion. Det sker en positiv utveckling av föreställningsverksamheten och andra aktiviteter för barn och ungdomar. Tillgången till föreställningarna ökar över hela landet. Vid fortsätter antalet egenproduktioner att minska vilket sammanfaller väl med regeringens bedömning vad gäller den framtida inriktningen för . Regeringens bedömning är att de samarbetsprojekt som redovisats kring har potential att bidra till en positiv utveckling för den professionella dansen i . Statens stöd till scenkonstområdet har stor betydelse för att möjliggöra ett brett och mångsidigt kulturutbud som når en stor publik i hela landet. En ny plattform för musiken kan bidra med nationell överblick och kompetensuppbyggnad samt med att främja internationell samverkan inom det svenska musiklivet. ska den bidra till att hålla musikens kulturarv levande. I och med att en ny modell för fördelning av statens stöd till regionala kulturverksamheter införs successivt med start , se avsnitt 3.2.2 och 4.6.1, kommer landsting och kommuner att få ett tydligare ansvar för att utveckla den regionala scenkonsten. Staten kommer fortsatt ansvara för den nationella kulturpolitikens 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Viktiga utvecklingsområden är bl.a. att främja den professionella dansens utveckling liksom samverkan mellan institutionerna och den fria scenkonsten. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom verksamhetsområdet. 5.6.1Statens insatser på musikområdet reformeras Regeringens bedömning: Kostnader för omorganisationen av statens musikinsatser på central nivå ska hanteras inom ramen för utgiftsområde 17. Utgångspunkten är att finansieringen av verksamheten vid 2011 ska täckas av det befintliga anslaget för Statens musiksamlingar samt innefatta huvuddelen av statens bidrag till Stiftelsen som inte krävs för att täcka avvecklingskostnader för stiftelsen 2011. Regeringen har i avsnitt 5.6.4 beräknat under anslaget 2:3 . Som ett led i reformeringen av de statliga insatserna inom musikområdet har regeringen vidare i avsnitt 5.6.3 beräknat ett tillskott om under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Tid för kultur: I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) föreslår regeringen att statens stöd till Stiftelsen avvecklas och att vad tidigare beslutat om musikinstitutionen inte längre ska gälla. Regeringen gör vidare bedömningen att en ny plattform för musiken kan bidra med nationell överblick och kompetensuppbyggnad samt främja internationell samverkan inom det svenska musiklivet, som den håller 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 musikens kulturarv levande. Statens musiksamlingar får det samlade ansvaret för uppdraget. Enligt regeringens bedömning bör även verksamheten vid Elektroakustisk Musik i (EMS) samt viss verksamhet vid överföras från Stiftelsen till Statens musiksamlingar. I samspel med musiklivet: Genom ett beslut förordnade regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå den närmare utformningen av en ny nationell plattform för musiken. I betänkandet I samspel med musiklivet (SOU 2010:12) som lämnades till regeringen lämnas förslag till vilka insatser som bör göras på nationell nivå för att främja utvecklingen inom musikområdet. Utredaren föreslår att musikplattformen som konstnärlig samarbetspart ska koordinera och stödja samarbetsprojekt i musiklivet av nationellt och internationellt intresse. Plattformen ska inte själv producera turnéer eller konserter. I organisationsfrågan lämnar utredaren både ett huvudförslag och ett alternativt förslag. Enligt huvudförslaget inrättas en enhet för främjande av levande musik vid myndigheten. Utredaren föreslår att Statens musiksamlingar till följd av det utvidgade ansvarsområdet byter namn till . I utredarens alternativa förslag inrättas i stället en mer fristående enhet för levande musik med Statens musiksamlingar som värdmyndighet. För stöd till samarbetsprojekt i musiklivet föreslår utredaren ett särskilt anslag för samarbetsprojekt i musiklivet av nationellt intresse, som ska hanteras av den nya musikplattformen. Det fria musiklivet bör prioriteras. Ett konstnärligt råd organiserat som en särskild nämnd i myndigheten föreslås fatta beslut om till vilka ändamål dessa medel ska användas. Utredaren anser att det finns ett stort värde i att konsertlokalen 11 även fortsättningsvis används för publika kulturella ändamål och föreslår att regeringen tar initiativ till ett rundabordsamtal med berörda parter för att diskutera den framtida användningen av lokalerna. Remissinstanserna: Betänkandet har skickats ut till 144 remissinstanser och av dessa har 103 inkommit med svar. Utöver remisslistan har ytterligare 30 spontana svar kommit in. instanserna håller i huvudsak med om att det finns behov av en ny nationell plattform för musiken som förstärkningar av det fria musiklivet bör ske. Det är av vikt att musikplattformen utvecklas i samklang med den reformerade inriktning av statens stöd till regional kulturverksamhet som föreslås i betänkandet Spela samman (SOU 2010:11). En majoritet av remissinstanserna ställer sig i stort bakom att plattformen inte ska vara producerande utan ha en samordnande funktion. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker utredningens alternativa förslag och framhåller vikten av att plattformen blir en aktör i musiklivet med en tydlig egen profil. Vissa remissinstanser, bl.a. Kungl. Musikaliska och Stiftelsen , förordar att musikplattformen organiseras som en egen myndighet. Remissvaren finns tillgängliga i och en sammanställning av dessa har utarbetats (dnr Ku2010/293/KV). Skälen för regeringens bedömning: Mot bakgrund av de förslag som lämnades i betänkandet I samspel med musiklivet (SOU 2010:12) och remissutfallet har regeringen uppdragit åt Statens musiksamlingar att förbereda och genomföra inrättandet av en ny plattform för stöd till musiklivet som ska bildas (dnr Ku2010/960/KV). I uppdraget ingår även att inordna verksamheten vid Elektroakustisk Musik i (EMS) och den del av verksamheten vid som avser bevarande och utgivning av musik i den s.k. backkatalogen. Verksamheterna vid EMS och ska inordnas . Uppdraget ska slutredovisas . Av slutredovisningen ska framgå hur myndigheten avser att samverka med musiklivet. I detta sammanhang ska behovet av tydliga kontaktytor gentemot musiklivet beaktas. I slutredovisningen ska vidare beskrivas hur de delar av myndighetens verksamhet som syftar till att främja konstnärligt nyskapande respektive kulturarvets bevarande ska samverka. Även plattformens roll för musiklivets internationalisering ska belysas. Statens musiksamlingar ska till följd av sitt utvidgade uppdrag lämna förslag till förordning med instruktion och myndighetens namn ska fr.o.m. ändras till Statens Statens musiksamlingar ska vidare lämna förslag till bidragsförordning avseende stöd till projekt i vilka myndigheten själv är en deltagande part. Regeringen har också beslutat att Stiftelsen ska avvecklas och stiftelsens samtliga föreskrifter upphävas den dag stiftelsens styrelse närmare bestämmer, dock (dnr Ku2009/2220/KV, Ku2010/700/KV). Regeringen bedömer därför att utgångspunkten är att finansieringen av verksamheten vid 2011 ska täckas av det befintliga anslaget för Statens musiksamlingar samt innefatta huvuddelen av statens bidrag till Stiftelsen som inte krävs för att täcka avvecklingskostnader för stiftelsen 2011. Som ett led i reformeringen av de statliga insatserna inom musikområdet har regeringen vidare beräknat ett tillskott om för att bl.a. förstärka insatser för musikinspelningar och tonsättarverksamhet (avsnitt 5.6.3). inbjöd representanter för , samt till samtal om utvecklingen för konsertlokalen 11, som hyrs av Stiftelsen . De deltagande parterna i samtalet var eniga om att 11 även bör användas som konsertlokal. Med denna utgångspunkt söker ny hyresgäst för lokalen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.6.22:1 Bidrag till Operan, , , , och 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 941 791 tkr prisnivå. 3Motsvarar 940 791 tkr prisnivå. 4Motsvarar 939 478 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till fem riksinstitutioner på teater-, dans- och musikområdet samt bidrag till A/S. och är nationalscener för opera och balett respektive talteater. är en ideell förening som bedriver scenkonstverksamhet. är en gästspelsscen för den samtida dansen. Det är en stiftelse med bidrag även från . Bidrag till Stiftelsen lämnas för att anordna teaterföreställningar, visningsverksamhet m.m. på slottsteatern. A/S är nationalgåva till och har till syfte att stärka samhörigheten mellan svenskar och norrmän. Tabell 5.7 Ekonomisk redovisning 1 Uppgifterna är omräknade från norska till svenska kronor med årsgenomsnittet för växelkursen 2009, vilken uppgick till för . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Bidrag till Operan, , , , och Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Bidraget till Operan tillförs för ökade kostnader till följd av underhålls- och investeringsåtgärder i byggnaden. Bidraget minskar med eftersom tidigare tidsbegränsade medel upphör. Därutöver ökar bidraget till Operan med till följd av pris- och löneomräkningen. Sammantaget uppgår bidraget till Operan till . Regeringen beräknar att bidraget till på grund av pris- och löneomräkning ökar med 2011. Sammantaget uppgår bidraget till till . Enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen minskar anslaget med . Mot bakgrund av att regeringen föreslår en ny modell för fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet minskar anslaget med . Regeringen beräknar att bidraget till på grund av pris- och löneomräkningen ökar med 2011. Sammantaget uppgår bidraget till till . Bidraget minskar med eftersom tidigare tidsbegränsade medel upphör. Bidraget till ökar till följd av pris- och löneomräkningen med 2011. Sammantaget uppgår bidraget till till . På grund av pris- och löneomräkning ökar bidraget med 2011. Sammantaget uppgår bidraget till till . Bidraget till påverkas inte av pris- och löneomräkningen 2011. Sammantaget uppgår bidraget till till . Anslaget minskar med till följd av att Stiftelsen avvecklas. Avvecklingskostnaderna för Stiftelsen hanteras inom ramen för anslag 2:3 . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.6.32:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används för bidrag till den fria scenkonsten samt arrangerande musikföreningar, stöd till produktion och distribution av fonogram, bidrag till vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse, bidrag till samverkan med tonsättare m.m. Tabell 5.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Som ett led i att de statliga insatserna inom musikområdet reformeras så ökar anslaget med för att bl.a. förstärka insatser för musikinspelningar och tonsättarverksamhet. ökar anslaget med för musiksatsningar inom anslaget. Enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen ökar anslaget med ytterligare . Vidare överförs till anslaget för bidrag för samverkan med tonsättare. Dessa medel fördelades tidigare inom ramen för f.d. anslaget 2:2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 1Motsvarar 103 308 tkr prisnivå. 2Motsvarar 103 308 tkr prisnivå. 3Motsvarar 103 163 tkr prisnivå. Anslaget används för den nybildade myndigheten musikverks förvaltningskostnader, projektverksamhet inom musikområdet samt kostnader för avveckling av Stiftelsen . ska främja levande musik samt dokumentera, samla in, vårda, bevara, beskriva och hålla levande teaterns, dansens och musikens kulturarv. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Beloppen redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 2Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Till följd av bildandet av överförs till anslaget . Dessa medel disponerades tidigare av Statens musiksamlingar på anslag 8:1 Centrala museer: myndigheter. Vidare tillförs anslaget för en ny nationell plattform för musiken samt för avvecklingskostnader för Stiftelsen . uppgår ökningen av anslaget till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:3 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Litteraturen, läsandet och språket Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidragsgivning till bibliotek, litteratur och kulturtid- Vidare omfattas verksamhet vid Talboks- och , nyhetsinformation och litteratur samt och folkminnen. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Litteraturen, läsandet och språket, utgiftsområde 17 Litteraturen, läsandet och språket 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Summa Litteraturen, läsandet och språket 2010 3:1 Bidrag till biblioteksverksamhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de tidigare målen för den nationella kulturpolitiken har beslutat om nya kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). I avsnitt 4.3 redovisas tidigare och nya kulturpolitiska mål. Staten ger genom bidrag till folk- och länsbibliotek för att främja spridning och läsning av litteratur samt för att utveckla biblioteksväsendet. fördelades som verksamhetsbidrag till region- och länsbibliotek, lånecentraler, och Internationella . Därutöver fördelades för utveckling av folkbiblioteksverksamhet samt till regional biblioteksverksamhet. har vid sina beslut om bidrag prioriterat strategiskt utvecklingsarbete och samverkan genom länsövergripande projekt och initiativ inriktade på bl.a. webbaserade och digitala tjänster. och företrädare för olika aktörer inom svenskt biblioteksväsen har fortsatt arbetet i nätverket . Syftet med Sverigebiblioteket är att forma ett brett och utökat nationellt samråd för samverkan och utveckling av svensk biblioteksverksamhet utifrån ett användar- och medborgarperspektiv. Nätverket har gemensamt drivit en utredning om hur fjärrlåneverksamheten kan effektiviseras och förbättras, finansierat en utvärdering av den nationellt sammanslagna tjänsten Fråga samt en förstudie om en ny teknisk plattform för en samlad svensk biblioteksstatistik. deltar även i ett flertal nordiska och internationella nätverk inom biblioteksområdet såsom on Public Libraries in Europe och International Regeringen beslutade att genomföra en utvärdering av bibliotekslagen vilken färdigställts . Mot bakgrund av regeringens proposition Tid för kultur (prop. 2009/10:3) lämnades ett uppdrag till Kungl. (KB) att redovisa en plan för hur man ska svara för nationell överblick, främja samverkan och driva på utvecklingen av biblioteksväsendet och i samråd med länsbiblioteken följa bibliotekens arbete. Uppdraget har redovisats (se avsnitt 3.2.2). Talboks- och (TPB) ska främja utvecklingen av nya medier för att öka tillgängligheten till litterära verk för personer med funktionsnedsättning. TPB:s produktion och förvärv motsvarar av den årliga bokutgivningen i . Antalet låntagare, såväl bibliotek som enskilda låntagare, som är registrerade hos TPB ökar. Den totala utlåningen har ökat . De fysiska lånen av talböcker har på grund av den ökade nedladdningen minskat med nästan hälften och utgör nu av det totala antalet lån och nedladdningar. Den egna produktionen av punktskriftsböcker ökade . Målet att av förvärven för biblioteksservice ska utgöras av barn- och ungdomsproduktion är i stort sett uppfyllt (). Tre nya taktila bilderböcker för barn producerades och det totala beståndet uppgår nu till 60 titlar. Regeringen föreslog i propositionen En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:331) att ska avvecklas som myndighet. Regeringen bedömde vidare att verksamhet bör föras över till Talboks- och . Förändringarna trädde i kraft (se vidare under 3.2.2 samt 14.4.6). planeras även för att TPB ska ta över verksamhet riktad till synskadade som tidigare bedrivits av . Biblioteken är en viktig samhällelig resurs och det finns stora utvecklingsmöjligheter för biblioteken i framtidens samhälle. De verkar för läskunnighet, utbildning, livslångt lärande, kultur och informationsspridning. Biblioteksverksamheten är en angelägenhet, men verksamheten stöds även genom statliga bidrag, främst från . Genom bidragsgivningen ges stöd till satsningar på bl.a. barn och unga och ökat samarbete. Det är angeläget att samspelet mellan den nationella, regionala och kommunala biblioteksverksamheten ökar. Den utvärdering som gjorts av bibliotekslagen (1996:1596) bereds inom . Regeringen anser att det är positivt att användningen av digital teknik i olika delar av talboks- och punktskriftsverksamheten har ökat. Att Taltidningsnämndens verksamhet och viss verksamhet som tidigare bedrivits av kommer att vara en del av Talboks- och bedöms skapa goda förutsättningar i det fortsatta arbetet med bl.a. framtida lösningar för produktion, distribution och konsumtion av talböcker och taltidningar. fördelar ett antal olika bidrag som syftar till att dels stödja utgivning och distribution av litteratur och kulturtidskrifter, dels främja läsning och litteraturförmedling, särskilt bland barn och unga.