prop · GX03106 · 2010-03-16 00:00:00 — Inom projektet med civilsamhället arbetar SKL med intressebevakning och utvecklingsarbete i frågor om samverkan mellan kommuner, landsting och det civila samhället. Ett ökande antal kommuner, landsting och regioner arbetar på olika sätt för att utveckla och fördjupa samverkan med organisationer inom det civila samhället. Syftet med samverkan kan vara att stärka deltagandet och demokratin, att förnya välfärden eller att stödja den lokala och regionala utvecklingskraften. Allmänna arvsfondens satsning Vi deltar! Allmänna arvsfonden fördelar stöd i syfte att bidra till att förnya och utveckla verksamhet för barn, ungdom och personer med funktionsned- sättning. genomför Arvsfonden satsningen Vi deltar! fördelar Arvsfonden i form av projekt- och lokalstöd till projekt som skapar bättre möjligheter för unga mellan att påverka samhället och sina livssituationer. Projekten ska utveckla nya metoder, modeller och mötesplatser för samtal och dialog kring demokrati, delaktighet och mänskliga rättigheter. Särskilt prioriterade är projekt av och med unga i utanförskapsområden eller i utsatta situationer. Målsättningen är att unga som deltar i projekt som beviljas stöd under eller efter projektets genomförande ska uppleva att de har verkliga möjligheter att påverka samhället och sin egen livssituation, god förståelse och respekt för alla människors lika värde samt god kunskap om demokrati och mänskliga rättigheter. Arvsfonden stödjer en rad projekt som handlar om att förändra attityder till personer med funktionsnedsättning samt unga homo- och bisexuella. Exempel på värdegrundsarbete inom det civila samhället Webbplatsen Dialogvärdegrund.nu (se avsnitt 4.3) inrättades i syfte att sprida kunskap om dialog i värdegrundsfrågor samt att visa på goda exempel och möjligheter att delta i dialogverksamhet. På webbplatsen kan organisationer som arbetar med frågorna bl.a. publicera eget material om metoder och projekt för dialog i värdegrundsfrågor. Nedan nämns några exempel på verksamheter som beskrivs på webbplatsen. Inom verksamheten på i bedrivs flera verksamheter med anknytning till värdegrundsfrågor och de mänskliga rättigheterna, bl.a. utbildningen Sharaf hjältar och hjältinnor. Syftet med Sharaf hjältar och hjältinnor är att motivera unga män och kvinnor med rötter i hederskulturer att ta avstånd från hedersförtryck. Genom utbild- ning får deltagarna kunskap och tillfälle att föra dialog och reflektera om frågor om mänskliga rättigheter och demokrati och kan på så sätt agera förebilder och kämpa för sin egen och andras frihet. Inom stöds också unga kvinnor och män som befinner sig i hederskonflikter, bl.a. genom att de slussas vidare i akuta situationer och genom att kontakter med myndigheter förmedlas. Stödverksamheten arbetar också för att stärka nätverk av professionella som är aktiva inom området samt med förebyggande verksamhet, såsom föreläsningar för tjänstemän och andra som kommer i kontakt med ungdomar. Den ideella organisationen har utarbetat en föreläsnings- serie om värdegrundsarbete i teori och praktik med inriktning på mång- kultur, mångfald och mänskliga rättigheter. Föreläsningsserien riktar sig till personal som arbetar med barn och ungdom inom kommuner. Ett arbetsmaterial om värdegrundsarbete för årskurs 46 har också tagits fram, där frågor om bl.a. identitet och tillhörighet behandlas. Vidare utarbetar ALMAeuropa i samarbetet med och ett s.k. onlinespel som ett stort antal spelare ska kunna delta i och som ska vara tillgängligt för alla via Internet. Spelet planeras bli klart och är tänkt att fungera både som ett spel och en social mötesplats byggd på grundläggande värderingar om icke- våld och tolerans samt på demokratin som samhällsform. Vi är (VäL) är en ideell förening som har till ändamål att inspirera och erbjuda landskronabor stimulerande och givande kultur- möten där landskronabor utifrån gemensamma intressen inte bakgrund, ålder, kön eller nationalitet kan diskutera värdegrundsfrågor. VäL är också en mötesplats för dialog och samverkan mellan nyanlända och boende i . Föreningens övergripande mål är att motverka social uteslutning i genom att främja förståelse och gemenskap. VäL bedriver bl.a. verksamheterna LA Stories för dialog och delaktighet kring demokrati och mänskliga rättigheter. Inom ramen för LA Stories filmas landskronabor när de berättar om sin bild och uppfattning av . MOD mångfald och dialog är ett pedagogiskt koncept som används för att motverka fördomar och diskriminering. MOD-utbildningar bedrivs av studieförbunden Sensus och Bilda. MOD bygger på folk- bildningens ideal om lärande och delaktighet där utgångspunkten är deltagarnas egna erfarenheter, upplevelser och reflektioner. Syftet är att bidra till att skapa insikt och nya handlingsmönster såväl på ett personligt som på ett samhälleligt plan. MOD utgår från alla människors lika värde Skr. 2009/10:106 och rättigheter enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga Dialogen är central i MOD. Dialog står för samtal och utgår från att varje människa har och är en livsberättelse. Dialogen enligt MOD-konceptet ska ske med respekt för deltagarnas rätt att tycka och tro som de vill, men genom att öppna för motstridiga perspektiv utmanas deltagarna också att se konsekvenserna av övertygelser, handlingar och strukturer. 5 Strategi för det fortsatta arbetet Inom ramen för det arbete som bedrivits har ett antal frågor framstått som centrala för det fortsatta arbetet för social sammanhållning. Dessa frågor, som behandlas nedan i avsnitten 5.1.25.1.6, påverkar samspelet individer emellan samt mellan individer och den offentliga sektorn och samhället i stort. De kan därför även antas ha inverkan på den sociala sammanhållningen. Mot bakgrund av dessa frågor beskrivs arbetets inriktning på ett mer generellt plan i avsnitt 5.2 samt planerade och pågående satsningar i avsnitten 5.3 och 5.4. 5.1.2 Globalisering och social sammanhållning I en verksamhet som bedrivs i syfte att verka för social sammanhållning behöver det övervägas i vilket sammanhang människors sociala liv i termer av bl.a. relationer, identitet och värderingar utspelar sig. Begreppet globalisering sammanfattar flera sammanlänkande fenomen som diskuterats länge och återkommande, men som inte desto mindre är av stor relevans när det gäller social sammanhållning. menar att globaliseringen framför allt beror på att kommunikations- och transaktionskostnader har minskat till följd av teknologiska framsteg och politiska beslut (Ds 2009:21). Den kraftiga minskningen av dessa kostnader har lett till en dramatisk ökning av globala transaktioner samt till att allt fler länder deltar i den globala ekonomin. De transaktioner som avses är främst gränsöverskridande handel, investeringar och kapitalflöden samt utbyte av information och teknologi, men man kan också tala om en globalisering av kultur, miljöpåverkan, attityder och livsåskådningar. Ett gemensamt karaktärsdrag för globaliseringens olika aspekter är att de äger rum tvärs över staternas gränser. Det talas ofta om att en effekt blir att staternas och regeringarnas makt över bl.a. ekonomi och beslutsfattande minskar. Globaliseringens gränsöverskridande karaktär och flöden är även nära förknippade med och beroende av hur informationsteknologin utvecklats, främst Internet. moderna former av snabba och gränsöverskridande kommunikationsvägar är globaliseringens infrastruktur. Globaliseringen påverkar vidare, eller uttrycker sig i, hur identiteter formas. Genom det globala samspelet mellan personer, företag, organi- sationer m.fl. kopplas kulturen och samhället delvis bort från sin materiella och territoriella bas. Ideologiska och kulturella uttryck och värderingar flödar transnationellt och globalt. Individens livsstil och värderingar, särskilt bland ungdomar, hämtas till stor del från andra länder eller universella arenor som Internet och från internationella trender och rörelser som har inget eller begränsat samband med staten och lokalsamhället. Frågan om i vilket land en person bor har blivit mindre avgörande för identiteten . i har tagit fram en rapport som bygger på en studie av värderingar utifrån 23 000 enkätsvar från ett tjugotal länder samt efterföljande seminarier. Resultaten från denna studie (Något håller på att hända. Morgondagens värderingar i världen och , 2008) indikerar att nationalitet, etnicitet och religion är mindre viktiga för unga människors identitet än vad vänner, familj och utbildning är. Konsumtion är en annan faktor som blivit viktigare för identiteten, och unga mellan konsumerar mer än äldre människor. Ett fenomen som hänger samman och äger rum parallellt med globaliseringen är migrationen. Sambanden mellan dessa två skeenden kan t.ex. bestå av att ombildningar och förflyttningar inom företags- världen medför att arbetstillfällen flyttar, vilket i sin tur påverkar var människor vill och kan bo. Finansiella flöden och finansmarknadernas påverkan på varandra skapar också upp- och nedgångar i ländernas ekonomi, vilket kan orsaka migrationsströmmar. Miljöproblem, som i sig ofta är gränsöverskridande till sin natur, gör det också nödvändigt för många människor att flytta inom eller mellan länder. Därtill kommer interna oroligheter, inbördeskrig och internationella konflikter, som alltid varit en mycket viktig orsak till migrationsströmmar. I finns människor från cirka 200 länder med ungefär lika många olika språk (, SOU 2009:16). Dagens invand- ring till har många drivkrafter i flera olika länder. De vitt skilda skälen till att människor invandrar till medför en stor variation i individuella förutsättningar och livssituationer. Bl.a. därför är det viktigt att nyanlända invandrare får kunskap om och möjlighet att reflektera över vad det innebär att leva i det svenska samhället. beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare som ska utarbeta förslag till utformning och reglering av kommunernas samhällsorientering för nyanlända invandrare (dir. 2009:101, se vidare avsnitt 4.7). Inom ramen för samhällsorienteringen, som bl.a. ska behandla frågor om demokrati och den enskildes rättigheter och skyldigheter, bör det ges utrymme för dialog och reflektion. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Invandringen medför att en successivt ökande andel av den svenska befolkningen utgörs av invandrare och deras barn. religiösa och etniska minoritetsgrupper fortsätter att växa . befolkning, som alltid har omfattat olikheter med avseende på bl.a. språk och kulturer, blir genom invandringen ännu mer varierad. Inom den svenska befolkningen finns allt större kunskaper och erfarenheter av kulturer, språk, traditioner och religioner. Invand- ringen innebär således att tillförs resurser som är nödvändiga i en globaliserad värld. I finns sedan många flera språk och kulturer. ratificerade två Europarådskonventioner om nationella minoriteter. Därigenom tog ställning för att erkänna judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar som nationella minoriteter i samt deras språk som nationella minoritetsspråk. är således folkrättsligt förpliktigat att skydda och bevara dessa kulturer och språk. Samerna har därutöver en särskild ställning som urfolk. Gemensamt för de nationella minoriteterna är att de har befolkat . Var och en av de nationella minoritetsgrupperna har också en uttalad samhörighet och en egen religiös, språklig eller kulturell tillhörighet och en vilja att behålla sin identitet. De nationella minoriteterna har även aktivt värnat den egna gruppens kultur och språk så att dessa kulturer utgör en levande del av det svenska samhället och vårt gemensamma svenska kulturarv. Antalet personer som tillhör de grupper som erkänts som nationella minoriteter uppgår till ca en halv miljon. En social sammanhållning som omfattar alla delar av befolkningen förutsätter att det finns kunskap och medvetenhet om de nationella minoriteternas kultur som en del av den svenska kulturen och kulturarvet. Globaliseringen av kommunikation och av identiteter, samt de fortsatt omfattande migrationsströmmarna, medför att befolkningen i också blir alltmer varierad vad gäller livsstil och värderingar. Till detta kommer att de värderingar som befolkningen i har enligt undersökningen World Values Survey genomsnittligt sett tydligt skiljer sig från de värderingar som dominerar i de flesta andra länder, även i (se även avsnitt 4.2). Enligt World Values Survey kan den svenska befolkningens värderingar generellt beskrivas som mycket sekulariserade och frihetsorienterade (s.k. emancipativa frihetsvärde- ringar enligt studien). placering på värderingskartan ligger därmed långt från de flesta andra länder. Med sekulära värderingar avses i detta sammanhang avståndstagande från de traditionella auktoriteter som utövas av religiösa institutioner, av familjen som normativ primära sociala gruppen och av nationen som har mandat att ställa anspråk på underordning och pliktuppfyllelse från medborgarnas sida. De frihetsorienterade värderingarna utmärks av att individuell identitet och integritet prioriteras framför ekonomisk trygghet, av subjektiv livstillfredsställelse, av acceptans för sociala minoriteter, av förtroende och tillit till andra och av deltagande i olika typer av protesthandlingar. De värderingsskillnader som finns mellan en del personer som invandrat till och personer som är födda här kan, typiskt sett, antas vara stora, även om de individuella skillnaderna naturligtvis också är betydande. Nationell bakgrund är dock bara en av de aspekter som kan ha samband med värderingar. En annan viktig bestämningsfaktor för värderingar är utbildningsnivå, såsom framgår av avsnitt 4.2. Vidare finns det tydliga värderingsskillnader mellan olika generationer. Ungas värderingar skiljer sig typiskt sett från äldres värderingar. Äldre uttrycker t.ex. i större utsträckning än unga attityder som indikerar intolerans mot invandrare och flyktingar (Unga med attityd, attityd- och värderingsstudie ). Det finns också tydliga värderingsskillnader mellan yngre () och äldre () när det gäller t.ex. inställningen till homosexuella och till jämställdhet. Sådana värderingsskillnader kan delvis förklaras med att unga snabbare anpassar sig till förändringar i samhället än äldre människor. framgår det av World Values Survey att den svenska befolkningen vid en internationell jämförelse framstår som mycket positiva till personer med annan etnisk bakgrund samt till invandring. Det kan till och med vara så att den starka uppslutningen kring frihetliga värderingar kan vara en bra förutsättning för ett samhälle med stor invandring och mångfald (och , Vilka är annorlunda?, , 2005:03). Mångfaldsbarometern, en studie som genomförts av , tyder på att många svenskar har goda erfarenheter av nära kontakt och samarbete med personer med invandrarbakgrund samt att denna andel ökat något . Den andel som svarat att de hade mycket eller ganska goda erfarenheter var 2009. Vidare visar mätningar på en trend mot mer vad som kan kallas värdeliberala värderingar bland den svenska befolkningen. Eftersom dessa undersökningar endast genomförts saknas längre tidsserier. har trenden dock varit entydig på så sätt att värdeliberala attityder vunnit terräng på bekostnad av värdekonservativa uppfattningar. Allt färre vill exempelvis införa dödsstraff medan allt fler tycker att det är bra att homosexuella par får adoptera (, Skilda världar, 2008). Social sammanhållning förutsätter möten En stor variation av värderingar, traditioner, religioner och livsstilar innebär många erfarenheter och kompetenser, vilket är en viktig tillgång i en globaliserad värld, där varje land är beroende av sin omgivning. Många åsikter och infallsvinklar ger också dynamik i demokratin så länge demokratins spelregler och de mänskliga rättigheterna respekteras. Om individer med stora olikheter i dessa avseenden inte möts och lär känna varandra uppstår dock en risk för krockar, bristande förståelse, fördomar och kanske till och med fientlighet. Mycket tyder på att personer med olika bakgrund och livsstil sällan möts. Boendesegre- gationen är tydlig i ett antal områden i . Ofta sammanfaller etnisk och social boendesegregation, vilket innebär att vissa bostadsområden har en överrepresentation av både socioekonomiskt svaga grupper och grupper med utländsk bakgrund, medan andra områden har en överrepresentation av personer med svensk bakgrund och relativt höga inkomster. Enligt skedde en tydlig ökning av den etniska segregationen , men däremot inte av den ekonomiska (Social Rapport 2006). Områden där många personer med svensk bakgrund bor är ofta mer homogena än områden med hög andel invånare med utländsk bakgrund, medan områden som har en hög representation av personer med utländsk bakgrund är mycket heterogena och har befolkning från ett stort antal länder. Även om individens val av bostadsort bör vara fritt kan det behövas mötesplatser som är gemensamma för människor från olika stadsdelar eller olika delar av befolkningen. Enligt en rapport från och Samhälle är segregationen i stor men nästan helt kopplad till bostadssegregationen, medan gymnasieskolan är mindre segregerad och kan sägas vara en mötesplats för de ungdomar som är skilda från varandra i boendet (SNS Välfärdsrapport ). Samhällsinstitutioner eller åtgärder som vänder sig till befolkningen generellt kan alltså ha en positiv effekt på integrationen och fungera som naturliga mötesplatser. Enligt rapporten, som bygger på en analys av segregationsmönster i storstadsområdena , och , har det större betydelse för att minska segregationen om politiken fokuserar på grundläggande problem, såsom långtidsarbetslöshet och diskriminering, än om t.ex. valet av bostadsort styrs från politiskt håll. Globaliseringen underlättar för enskilda att skaffa sig de kontakter som passar de egna värderingarna, eftersom individen inte är hänvisad till att bygga sina nätverk i lokalsamhället utan lika lätt kan kommunicera med personer i andra delar av landet eller världen. På gott och på ont kan den som så vill enkelt vända sig från dem i den närmaste omgivningen som har andra värderingar än man själv för att söka sina vänner längre bort. Värderingsskillnaderna som beskrivits ovan är tydliga. har en stor del av världens länder och befolkningar en gemensam normativ grund i demokratin och de mänskliga rättigheterna. Dessa regler har slagits fast i universella instrument som vunnit en förhållandevis stor anslutning bland världens länder, även om stater också gjort reserva- tioner mot olika rättigheter. Många dokument och enskilda regler inom dessa områden är resultatet av mödosamma förhandlingar som ändå varit framgångsrika i den betydelsen att de lett fram till gemensamma texter som till stora delar kunnat accepteras oavsett kulturer, religioner och traditioner. Konventionerna utgör också basen för flera organ, bl.a. och övervakningskommittéer, som har till uppgift att tolka de mänskliga rättigheterna, bl.a. när de kommer i konflikt eller när de behöver förstås i förhållande till nya samhällsfenomen. Det internationella regelsystemet om demokratin och de mänskliga rättighe- terna utgör på så sätt en gemensam bas för samhället, såsom framhållits inledningsvis i skrivelsen. En positiv samexistens behöver byggas på en grund av förståelse för demokratin och de mänskliga rättigheterna, liksom för vad denna grund innebär för respekt och tolerans för våra medmänniskor och våra olikheter. Om en social sammanhållning kan skapas där dessa olikheter ses som delar av en helhet, snarare än som splittrande skillnader, kan den stora tillgången av kunskaper och uppfattningar bättre tas tillvara och Möten mellan människor med olika erfarenheter ger ofta upphov till kreativa lösningar och initiativ som behövs i dagens globaliserade samhälle. Globaliseringen och informationsteknologins utveckling har vidgat möjligheterna till kommunikation dramatiskt. Möten har fått en vidgad betydelse jämfört med tidigare och kan omfatta få eller tusentals personer , på Internet, via telefon eller genom personliga möten på fysiska platser. Gränserna mellan olika typer av möten suddas också ut (se vidare avsnitt 5.1.4). har i sitt betänkande (SOU 2009:16) lyft fram sambandet mellan kreativitet och människors förmåga att se nya samband. Utredningen menar att den förmågan bör utvecklas bättre hos människor som lever i samhällen som bejakar olikheter, avvikelser, mångformighet och individens sökande efter nya sammanhang och kombinationer. För att en social sammanhållning där olikheter uppskattas och tas tillvara ska kunna finnas bedömer regeringen att det behövs fler arenor och tillfällen där individer med olika bakgrund, värderingar och tillhörigheter kan mötas personligen i dialog och annan verksamhet som rör demokratin och de mänskliga rättigheterna. behöver också bli bättre på att välkomna och skapa personliga kontakter med dem som flyttar till för att dessa personer ska kunna omfattas av social sammanhållning. 5.1.3Individualisering och ett starkt civilsamhälle Den svenska politiska kulturen har beskrivits som statsindividualism (och , Är svensken människa?, 2006). Det har också framförts att få välfärdsstater är lika konsekvent uppbyggda kring idén om individuell autonomi som , där välfärdssystemen i regel är kopplade till den enskilda personen i stället för till familjen eller arbetet, som är fallet i många andra länder (Antman, Inte utan jämlikhet, 1994). Individualiseringen kan beskrivas som en process mot en gradvis ökande individuell frihet från kollektiva beroenden och sammanhang. Denna process har nära samband med utvecklingen av välfärdsstaten, liksom andra kollektiva sammanhang, t.ex. familjen, kyrkan och lokal- samhället. och konstaterar att Den svenska eller skandinaviska modellen bygger på att den enskilde står i direkt förhållande till staten både vad gäller skyldigheter och rättigheter. Skyddsnätet finns där, oavsett individens relation till sin familj, sin arbetsgivare eller mer eller mindre välvilliga välgörenhetsinstanser. Det omedelbara beroendet av familj, släkt, grannar, arbetsgivare och civilsamhälleliga föreningar har minimerats. Välfärdsstaten har med andra ord skapat ett oberoende från sådana historiskt starka sammanhang, som erbjöd eller förväntades erbjuda sociala skyddsnät och trygghet. Individualiseringen har därmed lett till en ökad individuell frihet och fler möjligheter, men också ökade krav på att individen ska kunna göra sina egna val och ta ansvar för detta. I den ovan nämnda rapporten håller på att hända. Morgondagens värderingar i världen och (2008), vilken bygger på en studie av värderingar i ett flertal länder, framförs att de grundläggande värderingarna förskjutits som ett resultat av samhällets Utbildningsnivå, kön och generationstillhörighet är bety- delsefulla bestämningsfaktorer för värderingar och korrelerar också med synen på den egna utvecklingen. Ju högre utbildning desto större fokus läggs på individen samt på pengar och status. Mönstret förstärks hos yngre generationer jämfört med äldre generationer. Det finns också skillnader mellan könen på så sätt att män är mer individinriktade än kvinnor. Självförverkligandet har fått en större betydelse i takt med moderniseringen och den ekonomiska utvecklingen, och detta har på kort sikt skett på bekostnad av den kollektiva samhällsgemenskapen. I rapporten framförs också att det har skett en förskjutning från fokus på skyldigheter i samhället till rättigheter, som auktoriteter ifrågasätts i större utsträckning. Tilltron till hierarkiska system och institutioner, som politiska partier, kyrkan och skolan, minskar. Delaktighet i demokratin och engagemang för samhällsfrågor är ett sätt att ta ansvar för andra människor och för samhällsutvecklingen. Sådan delaktighet har många olika aspekter, varav valdeltagande och engagemang i politiska partier respektive i det civila samhället är några. Medlemstalen i de politiska partierna har sjunkit stadigt .