prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — såldes ungefär tre fjärdedelar av lägenheterna till bostadsrättsföreningar, huvudsakligen i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Enligt verkar anledningen till försäljningarna sällan vara att kommunen vill minska sitt engagemang på bostadsmarknaden. Försäljningarna ses i stället som ett medel för att utveckla allmännyttan, t.ex. genom att erhålla finansiering för underhåll och upprustning av bostadsbeståndet. Med anledning av förslagen i propositionen 2009/10:21, 2009/10:CU3, rskr 2009/10:176) har beslutat att lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. ska upphävas. Lagen hindrade inte tillräckligt effektivt personer som är mindre lämpliga som hyresvärdar att förvärva och förvalta hyresfastigheter. I syfte att tillvarata hyresgästernas intressen av en godtagbar fastighetsförvaltning har i stället bostadsförvaltningslagen (1977:792) skärpts. Lagändringarna innebär bl.a. att kraven för att meddela förvaltningsålägganden har sänkts. Ett sådant åläggande kan numera beslutas även om bristerna i fastighetsägarens förvaltning är av mindre allvarligt slag. Lagändringarna trädde i kraft . har antagit regeringens förslag i propositionen Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler där allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag föreslås bedrivas enligt affärsmässiga principer och åläggas normala avkastningskrav (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:142). tas de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll bort och ersätts med en normerande roll för kollektivt förhandlade hyror. Det införs också en ny skyddsregel i syfte att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett snabbt genomslag. De nya reglerna träder i kraft . Ökade möjligheter till andrahandsupplåtelse För att öka möjligheterna till andrahandsupplåtelse av hyreslägenheter har på förslag från regeringen beslutat om ändringar i 12 kap. jordabalken (prop. 2008/09:27, bet. 2008/09:CU8, rskr. 2008/09:73). Vid andrahandsupplåtelse hyrs en lägenhet ut eller upplåts på annat sätt i andra hand till en annan person för självständigt brukande. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bl.a. att hyresnämnden numera kan ge tillstånd till andrahandsupplåtelse när en hyresgäst på grund av längre utlandsvistelse har beaktansvärda skäl att hyra ut sin lägenhet. har vidare beslutat att höja schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkter från upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad 2008/09:47, 2008/09:SkU11, rskr. 2008/09:107). Ändringarna trädde i kraft och innebär framför allt att det befintliga bostadsbeståndet kan utnyttjas bättre. I denna budgetproposition föreslås att 2011, finansplan och skattefrågor m.m. avsnitt 6.4.3). Ägarlägenheter en ny boendeform är det möjligt att bilda ägarlägenheter vid nyproduktion eller nytillskott av bostäder genom viss ombyggnad (prop. 2008/09:91, bet. 2008/09:CU16, rskr. 2008/09:170). Detta innebär att bostadsinnehavaren själv äger bostaden och får lagfart på den fastighet som bostaden utgör. bildades endast ett fåtal ägarlägenheter, vilket till stor del kan förklaras av det rådande konjunkturläget och en viss osäkerhet bland marknadens aktörer kring den nya boendeformen. För att klargöra förutsättningarna kring fastighetsbildning, finansiering och försäkring av ägarlägenheter har samtal förts med företrädare för bank- och försäkringsbranschen. Byggandet av ägarlägenheter har därefter tagit fart. Enligt uppgift från Lantmäteriet har det t.o.m. bildats 149 ägarlägenheter och ytterligare ca 500 ansökningar om att bilda sådana lägenheter har lämnats in. Stöd till områden med utbrett utanförskap och svaga bostadsmarknader Områden med utbrett utanförskap I budgetpropositionen konstaterade regeringen att en stor del av bostäderna och fastigheterna i flera s.k. miljonprogramsområden behöver rustas upp (prop. 2009/10:1 utg.omr. 18 avsnitt 3). Dessa områden präglas ofta av ett utbrett utanförskap och många av de boende har låga inkomster och en svag förankring på Underhållet av fastigheterna har också i vissa fall försummats av såväl kommunala som privata bostadsbolag. I rapporten av miljonprogrammets flerbostadshus Statlig medverkan i finansieringen har BKN föreslagit ett garantiprogram för upprustning av miljonprogrammets flerbostadshus (dnr Fi2008/8315). De flesta av remissinstanserna var positiva till ett statligt engagemang för att stödja upprustning även om det inte fanns någon bred uppslutning bakom BKN:s förslag till garantiprogram. För att komma fram till vilka åtgärder som skulle behöva vidtas för att få till stånd en positiv utveckling i områden med utbrett utanförskap har företrädare för regeringen genomfört riktade samtal med bl.a. företrädare för kommuner, fastighetsbolag och boende. I regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration gjorde regeringen bedömningen att integrationspolitiken bl.a. bör fokusera på en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap (skr. 2008/2009:24 s. 4), vilket görs inom ramen för det utvecklingsarbetet. Den övergripande inriktningen för utvecklingsarbetet är att minska antalet stadsdelar med utbrett utanförskap och skapa bättre levnadsvillkor i stadsdelarna. För att tydliggöra kommunernas och statens ansvar för utvecklingen i stadsdelar med utbrett utanförskap har regeringen slutit lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner för perioden 20082010. Avtalen omfattar 38 stadsdelar. Det utvecklingsarbetet beskrivs närmare under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet avsnitt 3. har fått i uppdrag att utarbeta en kunskapsöversikt om hållbar stadsutveckling med fokus på stadsdelar med utbrett utanförskap (dnr IJ2009/1746). Kunskapsöversikten ska redovisas till regeringen . har även på uppdrag av regeringen sammanställt och utvärderat aktuella erfarenheter och resultat av boendeinflytande i områden med utbrett utanförskap (dnr Fi2010/3140). Av rapporten framgår att det ofta är svårt att få boende att engagera sig, men att möjligheterna ökar genom upprättandet av en mer personlig kontakt med de boende, t.ex. genom decentraliserad fastighetsförvaltning, småskaliga möten på gårds- eller trapphusnivå och hembesök. att det ofta är tidskrävande att samla in de boendes synpunkter kan tiden vanligtvis tas igen senare då eventuella beslut redan är väl förankrade bland de boende. Boendeinflytande kan också, , leda till mindre skadegörelse, lägre omsättning bland hyresgästerna, färre vakanser och minskat hyresbortfall. bedömer att det finns behov av att mer systematiskt ta tillvara erfarenheter av arbete med boendeinflytande. Fortsatt behov av stöd till kommuner med svaga bostadsmarknader Den kommun som anser sig behöva hjälp med att rekonstruera eller omstrukturera sitt bostadsföretag kan ansöka om stöd hos BKN. Målet med denna verksamhet är att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning som är anpassad till den förväntade befolkningsutvecklingen. utbetalades i stöd, som av tidigare beviljat stöd återbetalades. Kännetecknande för de svaga bostadsmarknaderna är en hög andel outhyrda lägenheter i de kommunala bostadsföretagen och en negativ befolkningsutveckling. BKN bedömer att 83 av landets kommuner kan bedömas ha mycket svaga bostadsmarknader, vilket är en minskning . BKN gör dock bedömningen att antalet kommer att öka till 91 kommuner 2015. I 65 av de kommuner som har mycket svaga bostadsmarknader finns ett akut behov av att avveckla lägenheter. Enligt bostadsmarknadsenkät ökar antalet outhyrda lägenheter i allmännyttan. finns ca 10 400 outhyrda lägenheter jämfört med 8 2009. Denna utveckling skiljer sig då de outhyrda lägenheterna tenderade att minska. De flesta av landets kommuner har dock inte problem med outhyrda lägenheter i allmännyttan. Drygt 50 kommuner anger att de inte har några outhyrda lägenheter alls. Förutom ökade vakanser kan många av bostadsföretagen få ökade räntekostnader till följd av förväntade räntehöjningar. ska de allmännyttiga bostadsföretagen verka enligt affärsmässiga principer, vilket kan öka behovet av nedskrivningar av fastighetsvärdena i dessa företag. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Sammantaget innebär dessa faktorer enligt BKN att behovet av statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag kvarstår. Regeringen har i propositionen Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler (prop. 2009/10:185) aviserat en översyn av stödet till kommunala bostadsföretag. Syftet med översynen är att undersöka hur en stödordning för bostadsföretag i kris på svaga bostadsmarknader kan genomföras på ett sätt som uppfyller krav. () kompletterar BKN:s stödverksamhet. SBO:s verksamhet består i att omvandla tomma bostäder i de kommunala bostadsbestånden så att de kan nyttjas av andra grupper. SBO fick ett utvidgat uppdrag och kan därmed bedriva verksamhet i kommuner som av BKN anses vara svaga kommuner med vikande befolkningsunderlag. Det innebär att bolaget nu kan vara aktivt i 107 kommuner, även om kommunen i fråga inte har slutit avtal med BKN. SBO äger fastigheter i 12 kommuner, framför allt i glesbygden. Fastigheterna är till största delen hyreshus som har byggts om till elevhem, studentbostäder eller anpassats till ensamkommande flyktingsbarns behov och till trygghetsbostäder för äldre och personer med funktionsnedsättningar. En enkätundersökning till SBO:s hyresgäster visar att hälften av dem som har flyttat till ett för äldre anpassat boende tidigare bodde i småhus. Genom att öka tillgången på sådana boenden har SBO bidragit till att möjliggöra en flytt för dessa personer, som kommunerna kan hålla nere kostnaderna för vård- och omsorgsinsatser genom minskat resande. SBO:s omsättning har ökat något, från 2008 till 2009. har en kraftig ökning av förvärven skett, totalt har 150 lägenheter med en total area om förvärvats. Detta har skett till följd av att bolaget har fått ett utökat verksamhetsområde. Totalt uppgick beståndet /2010 till 556 lägenheter med en yta om . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kreditgarantiföreningar särskilt intressanta i landsbygder BKN har analyserat behovet av att stödja bildandet av privata kreditgarantiföreningar till vilka små och medelstora företag som verkar på bostadsmarknaden är sammanslutna. BKN har i rapporten /offentliga garantiorganisationer för finansiering inom bygg- och bostadssektorn lämnat förslag om hur staten kan medverka till att sådana kreditgarantiföreningar bildas (dnr Fi2008/8333). Analysen i rapporten visar att många marknadsaktörer av olika skäl upplever brister i finansieringsmöjligheterna på marknaden och att kreditgarantiföreningarna skulle komplettera den befintliga kreditmarknaden. Mot denna bakgrund fick BKN i regleringsbrevet i uppdrag att undersöka förutsättningarna för hur ett antal pilotprojekt skulle kunna byggas upp runt om i landet för att stimulera framväxten av regionala kreditgarantiföreningar inom bygg- och bostadssektorn. Regeringen anser att förutsättningarna i glesbygden är särskilt intressanta i detta sammanhang. Enligt regeringens bedömning skulle kreditgarantiföreningar kunna fylla en funktion för framför allt mindre aktörer i bygg- och bostadssektorn. BKN ska redovisa sitt uppdrag . Stöd till bostadsmarknadens konsumenter har i rapporten och boendeutgifter och redovisat aktuella data kring hushållens boendeekonomi i samt gjort en jämförande studie med övriga (dnr Fi 2009/8001). Enligt Nationalräkenskaperna lade svenska hushåll av sina totala konsumtionsutgifter på boendet 2006, vilket är den enskilt största andelen av hushållens konsumtionsutgifter. Det finns dock stora skillnader mellan olika upplåtelseformer. I samband med de kraftigt ökande disponibla inkomsterna har andelen utgifter som läggs på boendet minskat. I ett europeiskt perspektiv lägger dock svenska hushåll en stor andel av sina totala konsumtionsutgifter på boendet. EU-genomsnittet ligger på . I absoluta tal ligger relativt högt på listan, men i våra nordiska grannländer , och lägger hushållen en ännu större andel av sina utgifter på boendet. De nordiska förhållandena beskrivs närmare i av de regionala och nordiska rapporterna i Bostadsfinansiering (Ds 2005:39) (dnr Fi2009/7578). Ökat intresse för hyresgarantier kan kommuner ställa ut hyresgarantier till personer som har svårt att få en bostad med besittningsskydd, trots att de har betalningsförmåga. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. En kommun som lämnar en hyresgaranti kan enligt förordningen (2007:623) om statligt stöd för kommunala hyresgarantier få ett statligt bidrag om per garanti. Bidraget betalas ut oavsett om garantin infrias eller inte. Syftet med hyresgarantin är att kommunerna ska kunna hjälpa fler personer att etablera sig på bostadsmarknaden genom att utjämna skillnader i ekonomisk risk för fastighetsägaren mellan olika presumtiva hyresgäster. Hyresgarantin är således ett verktyg som kommuner kan använda sig av för att uppfylla kraven i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. beviljade BKN bidrag för 128 utfärdade hyresgarantier i 15 kommuner. Detta är en ökning jämfört med då bidrag beviljades för 91 hyresgarantier i 13 kommuner. Nästan hälften av garantierna har utfärdats på grund av att hyresgästen har haft betalningsanmärkningar. Över hälften av garantierna har gällt barnfamiljer. har, fram t.o.m. augusti månad, 105 hyresgarantier utfärdats i 12 kommuner. Mot bakgrund av den svaga efterfrågan har BKN på uppdrag av regeringen utvärderat stödet (dnr Fi2009/1699). Utvärderingen visade att ett antal kommuner ännu inte tagit ställning till att införa hyresgarantier. En ny utvärdering kommer att genomföras . Lågt intresse för förvärvsgarantier För att ytterligare förbättra förutsättningarna för etablering och ökad valfrihet på bostadsmarknaden infördes förvärvsgarantier. Sådana garantier lämnas enligt förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad och innebär att staten ställer ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för köp av bostad. Syftet är att ge stöd till hushåll som vill köpa en bostad, men som har svårt att få bostadslån trots att de har betalningsförmåga. Två grupper som särskilt har sådana svårigheter är ungdomar och utrikes födda. Dessa grupper har i större utsträckning än övriga befolkningen korta och otrygga anställningar, små förmögenheter samt brist på kredithistorik. ställdes en förvärvsgaranti ut med ett garantibelopp om . Det svaga intresset från kreditinstitutens sida kan delvis bero på oron på kreditmarknaden. Långivarna har stramat åt kreditprövningen, vilket har minskat förstagångsköpares möjligheter att få bostadslån. Det har också visat sig att det tar tid innan nya garantier får genomslag och blir kända på marknaden. BKN genomför en utvärdering av förvärvsgarantierna som kommer att redovisas . Införande av skattereduktion för ROT-arbete har beslutat att möjligheten till skattereduktion, som tidigare fanns enbart för hushållsarbete, även ska omfatta reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder, s.k. ROT-arbete (prop. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32, rskr. 2008/09:246). Det huvudsakliga syftet med HUS-avdraget, som den samlade skattereduktionen benämns, är att minska svartarbetet och öka arbetsutbudet. ROT-arbetet ska avse ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som begär skattereduktion. Skattereduktionen trädde i kraft , men gäller ROT-arbeten som har utförts och betalats fr.o.m. samt löneförmån av ROT-arbete som har tillhandahållits fr.o.m. . Något fler kommuner har brist på bostäder för studenter Antalet studenter är rekordhögt. Under /2009 fanns ca 400 000 registrerade studenter. Enligt bostadsmarknadsenkät bedömer 20 högskoleorter att de har brist på lämpliga bostäder för studenter, vilket är något fler än 2009. uppger 23 högskoleorter att studenterna inte har några större problem att erhålla en lämplig bostad. På en majoritet av orterna finns inga betydande vakanser i studentbostadsbeståndet. Endast två högskoleorter har betydande vakanser . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 På uppdrag av regeringen har genomfört en översyn av studenternas bostadssituation. Uppdraget redovisades i rapporten bostad (dnr Fi2009/8091). I rapporten konstateras att flera av de stora lärosätena är belägna i storstadsområden och tillväxtregioner, vilka har haft brist på bostäder under större delen av 2000- talet. Den ökade tillströmningen av studenter till dessa orter innebär därför en ökad brist på bostäder. har inte kunnat påvisa en enskild faktor som lösning på bostadsbristen för studenter. Myndigheten lyfter dock fram några åtgärder som kan påverka tillgången på studentbostäder i positiv riktning. föreslår bl.a. att lärosätena bör få rätt att tillhandahålla bostäder, att en översyn av fastighetsavgiften för korridorrum bör genomföras och att kravet på avskiljbarhet i för byggande ändras för boendeformer för studenter och ungdomar. Regeringen gav nio universitet och högskolor möjlighet att upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till sina studenter (dnr U2010/4277). I ett första skede är denna möjlighet begränsad till 20102015. Fler bostäder för äldre Resultaten från bostadsmarknadsenkät visar att kommunerna är fortsatt intresserade av att bygga seniorbostäder, dvs. bostäder i det ordinarie bostadsbeståndet av- över en viss ålder (dnr Fi2010/3157). Cirka 4 300 seniorbostäder kommer då att börja byggas. Av dessa beräknas ca 400 bostäder omvandlas från särskilda boendeformer för äldre. Framför allt är det allmännyttiga bostadsbolag som bygger seniorbostäder. Drygt hälften av landets kommuner uppger att de har täckt behovet av bostäder som enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) utgör särskilda boendeformer för äldre. Omkring tre av tio kommuner räknar vidare med att täcka behovet genom utbyggnad , medan var tionde kommun bedömer att bristen kommer att kvarstå. Andelen kommuner som har behovet täckt eller som räknar med att täcka behovet har ökat något jämfört med föregående år. Bristen på särskilda boendeformer är störst i och , medan de minsta kommunerna i stor utsträckning har tillgodosett behovet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 För att stimulera ny- och ombyggnad av särskilda boendeformer för äldre lämnar staten investeringsstöd om för dessa boendeformer. Efter förslag i budgetproposition beslutade att investeringsstödet även ska omfatta den nya boendeformen trygghetsbostäder, dvs. bostäder avsedda för personer som har fyllt där det, förutom gemensamhetslokaler, finns personal som på olika sätt kan stödja de boende (prop. 2009/10:1, utg. omr. 9, bet. 2009/10:SoU1, rskr. 2009/10:131). Stödet är därmed numera tillgängligt såväl för ny- och ombyggnad av särskilda boendeformer som för trygghetsbostäder. Enligt bostadsmarknadsenkät planerar 90 kommuner att bygga trygghetsbostäder. Totalt rör det sig om ca 3 900 bostäder, varav drygt hälften av tillskottet tillkommer genom omvandling av särskilt boende. Utbyggnaden av bostäder för äldre och investeringsstödet beskrivs närmare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Något färre kommuner har svårt att tillhandahålla bostäder för flyktingar Antalet asylsökande ökade kraftigt , men har därefter minskat. I bostadsmarknadsenkäten anger 59 kommuner () att flyktingar med permanent uppehållstillstånd som avser bosätta sig i kommunen har särskilt svårt att få bostad, vilket är något färre än 2009 (65 kommuner). Flertalet av de 59 kommunerna finns i storstadsregionerna och i de större högskoleregionerna. Av dessa har de allra flesta en generell brist på bostäder. Av kommunerna anger att bristen på stora lägenheter försvårar flyktingmottagandet. Antalet kommuner med brist på stora lägenheter har ökat . Andra problem är bristen på små lägenheter, brist på lägenheter med rimlig hyresnivå och för höga inkomstkrav från hyresvärdar. Strategi för hemlösa personer Regeringens strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden avsåg perioden 20072009. För att komma åt denna problematik krävs insatser inom flera politikområden. En fungerande bostadsmarknad är en av flera faktorer som har betydelse för förekomsten av hemlöshet. Ett antal rapporter har tagits fram inom ramen för arbetet med strategin. Bland annat har tagit fram en vägledning för kommunerna om boendelösningar för hemlösa personer och har undersökt villkoren på bostadsmarknaden. En slutrapport från arbetet med strategin lämnades till regeringen (dnr S2007/1119). En närmare redovisning av arbetet med hemlöshetsstrategin och resultatet av detta beskrivs närmare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg avsnitt 8. Begränsad kunskap om diskriminering Den tidigare Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) genomförde ett särskilt arbete kring diskriminering på bostadsmarknaden. Slutsatserna av arbetet beskrivs i rapporten på den svenska bostadsmarknaden (dnr IJ2009/1248). I rapporten konstaterade DO att kunskapen om diskrimineringen på bostadsmarknaden måste öka. Regeringen delar bedömningen att kunskapen och forskningen om diskrimineringen på bostadsmarknaden är begränsad. Bland annat saknas kunskap om hur diskrimineringen ser ut och om dess omfattning. Regeringen har därför uppdragit åt DO att genomföra en kartläggning av förekomsten och omfattningen av diskriminering på bostadsmarknaden. Uppdraget redovisades till regeringen (dnr IJ2010/1283). Resultaten av undersökningen visar bl.a. att de som söker eller avser att köpa en bostad riskerar att behandlas sämre om de uppfattas som romer, muslimer, personer med funktionsnedsättning eller homosexuella. Vidare tenderar diskriminering att förekomma i större utsträckning på hyresmarknaden än på bostadsrättsmarknaden. Resultaten behöver dock analyseras och jämföras med annan kunskap och forskning. DO planerar att genomföra en sådan analys. Webbportalen OmBoende, som togs i bruk och förvaltas av i samråd med , syftar till att ge konsumenter och andra berörda lättillgänglig och tillförlitlig information om boende, byggande och inomhusmiljö för att stärka konsumenternas ställning på bostadsmarknaden. I utvärdering av OmBoende konstateras att portalens första år har varit framgångsrikt (dnr Fi2009/7958). besökte nästan en halv miljon personer webbplatsen. I snitt hade webbplatsen 37 250 besök . Målet är att ha 70 000 besökare . En undersökning visar att majoriteten av dem som besöker OmBoende är nöjda med innehållet; anser att webbplatsens information är bra eller mycket bra och har stor nytta av informationen. Hälften av besökarna vill ha information om sina rättigheter, vilket visar att det finns ett stort behov av en oberoende webbplats med en samlad neutral myndighetsinformation om boende. Åtgärder för ett ökat bostadsbyggande Den internationella konjunkturnedgången har drabbat byggindustrin hårt, vilket har lett till ett kraftigt minskat bostadsbyggande . Antalet påbörjade bostäder var det lägsta 2009, då 18 000 bostäder började byggas. indikatorer för bostadsbyggandet pekar dock på en ökad efterfrågan på bostäder. bedömer att bostadsbyggandet nu är på väg uppåt och att 22 500 bostäder kommer att börja byggas 000 . Kommunerna tror på en ännu kraftigare utveckling och anger i årets bostadsmarknadsenkät att 32 000 bostäder kommer att börja byggas och 40 000 . Bostadsbyggandet tycks således fortsätta att öka , under förutsättning att det goda konjunkturläget inte bryts. Stigande räntor kan, enligt , bromsa takten i återhämtningen. Trycket på bostadsmarknaderna i tillväxtorter kan framför allt förklaras av att en stor ungdomskull är på väg ut på bostadsmarknaden och av hög invandring. BKN har regeringens uppdrag att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder. Kreditgarantier kan underlätta finansieringen inom bostadssektorn och därmed bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad.