prop · GX03100d4 · 2010-04-15 00:00:00 — 2008/09:100 BILAGA 3 Analys av utgiftsutvecklingen 20002014 Takbegränsade utgifter 20002014 ........................................................ 2008/09:100 BILAGA 3 Utgifter, 20002014........................................................................................................ Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 20002014........................ 1 Takbegränsade utgifter 20002014 I denna bilaga redovisas de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde för perioden 2014, dels i miljarder kronor, dels som andel av de totala takbegränsade utgifterna. Redovisningen möjliggör jämförelser av de takbegränsade utgifterna . Tidsserierna är angivna anslagsstruktur för att eliminera skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än under 20102014. Tidsserierna är baserade på utfall för perioden 20002009, prognos och beräknade utgifter för perioden 20112014. Av tabell 1 och 2 framgår hur utgifterna fördelas mellan utgiftsområden 2000 2014. Skillnader i fördelning mellan år kan bero på utgiftsreformer och besparingar, en förändrad makroekonomisk utveckling, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångshändelser och s.k. tekniska justeringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statsbudgetens saldo på kort sikt. Dock innebär förändringen att statsbudgetens utgifter minskade med ca 2003 i förhållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien vilket gör det svårt att jämföra utgifterna . För att underlätta jämförelser redovisas därför utgifterna även rensade från större tekniska förändringar, dessa går att finna i tabell 2 och är kursiva. Förklaringar till de redovisade tekniska förändringarna finns beskrivna i fotnoter till tabell 1. 2008/09:100 BILAGA 3 Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. Justeringen är gjord med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde då ändringen trädde i kraft. I tabell 2 kan fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden ses som ett uttryck för de politiska prioriteringarna som har gjorts . Några av de större förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. minskar utgiftsandelen kraftigt för följande utgiftsområden: 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. ökar bl.a. utgiftsandelen för följande utgiftsområden: 7 Internationellt bistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 16 Utbildning och universitetsforskning och 25 Allmänna bidrag till kommuner. påverkas utgifterna i varierande grad av den makroekonomiska utvecklingen. Förändringar av arbetslöshet och av antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program påverkar utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ett exempel är den ökande arbetslöshet som följt i spåren av finanskrisen. Bedömningen är dock att arbetslösheten vänder nedåt för att sedan fortsätta i samma riktning till 2014. Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem. Ett exempel på stora volymförändringar 2014 finns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Ett exempel på en engångshändelse som påverkat de takbegränsade utgifterna är den extra amortering om på infrastrukturlån som gjordes på utgiftsområde 22 Kommunikationer. 2008/09:100 BILAGA 3 Tabell 1 Utgifter, 20002014 Utfall 20002009, prognos 2010 och beräknat 20112014. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, tros- bostadsförsörjning, byggande samt -1,0 -0,9 Källor: och egna beräkningar. 2008/09:100 BILAGA 3 Tabell 2 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 20002014 Utfall 20002009, prognos 2010 och beräknat 20112014. Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats enligt de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, trossamfund försörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd -0,1 -0,1 Källor: och egna beräkningar. 2008/09:100 BILAGA 3 Nedan följer kommentarer till de utgiftsområden som uppvisar de mest betydande förändringarna som andel av de takbegränsade utgifterna . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas utgifterna minska för utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 2000 till 2014. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökade från av bruttonationalinkomsten (BNI) av BNI 2009. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med . Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . Detta kan främst förklaras av ökade utgifter för statlig assistansersättning, tandvårdsförmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Utgifterna under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas minska med ca 20002014, främst till följd av minskad sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar var som högst 2002 med 94,5 miljoner. har de kontinuerligt minskat till 36,3 miljoner dagar 2009 och förväntas att fortsätta sjunka till 28,8 miljoner dagar 2014. Utgifterna under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ökade kraftigt . aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension) ökade från ca 430 000 personer 2000 till ca 550 000 personer 2006. bedöms detta antal minska, dels av demografiska skäl, dels som en effekt av regeringens reformer. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna bedöms minska med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Antalet personer utan inkomstrelaterad ålderspension minskar gradvis, som den genomsnittliga nivån på inkomstrelaterad ålderspension ökar. Det leder till högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, vilket i förlängningen minskar behovet av garantipension och bostadstillägg som ingår i statsbudgeten. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Utgifterna under anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade sammantaget med ca . Arbetslösheten har ökat för att sedan sjunka fram . Den finansiella krisen ledde till att arbetslösheten återigen ökade . Den beräknas börja minska och falla . I och med att flera anställningsstöd avvecklats och det särskilda anställningsstödet flyttats från inkomsttill utgiftssidan redovisas inga arbetsmarknadspolitiska program på statsbudgetens inkomstsida . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Flera stora reformer har genomförts . Bland annat infördes maxtaxa inom barnomsorgen 2002 och en satsning på fler lärare och andra specialister i skolan genom ett riktat bidrag till personalförstärkning i skolan . Under 20052007 genomfördes även en riktad satsning på personalförstärkning i förskolan. Ökningen förklaras vidare av en permanent utökning av antalet högskoleplatser samt ökade satsningar på forskning. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. 2008/09:100 BILAGA 3 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under anslaget 1:1 Räntor på statsskulden har sjunkit från 2000 till 2009. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. Utgifterna under utgiftsområdet beräknas minska till 2014, vilket främst beror på att statsskulden minskar. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Utgiftsökningen beror dels på att antalet pensionärer ökar, dels på att den genomsnittliga pensionen ökar.