prop · GX03224 · 2010-06-02 00:00:00 — Den tekniska infrastrukturen kan utgöra ett mönster för den tekniska infra- struktur som behövs för en fungerande allmän e-förvaltning och även bygga vidare på den för ett sådant syfte. Direktivet medverkar också till effektivare e-förvaltningsprocesser. Skapandet av Inspire-infrastrukturen kommer att innebära ett effektivare tillhandahållande och ett ökat nyttjande av geografisk miljöinformation. E-förvaltningsprocesser som är beroende av geografisk miljöinformation kommer att effektiviseras. Genomförandet av Inspiredirektivet kommer att utgöra ett gott exempel på hur ökad tillgänglighet av information generellt kan öka effektiviteten i nationella och internationella e-förvalt- ningsprocesser. Direktivets genomförande har också positiva effekter på arbetet med regelförenkling. Ett företag vars verksamhet på ett direkt eller indirekt sätt bidrar till att öka och bredda användningen av offentlig information (i detta fall geografisk information) i samhället genom att skapa informa- tionstjänster eller produkter, måste ägna både tid och resurser för att först och främst orientera sig i det komplexa regelverket som gäller för informationsförsörjande myndigheter. Företaget måste vända sig till olika myndigheter för att hitta rätt information, och uppfylla olika förutsättningar eller villkor som myndigheterna ställer p.g.a. relevanta författningar för att få tillgång till informationen. Inspiredirektivet inne- bär att myndigheter måste samarbeta med varandra för att skapa enhet- lighet i sina rutiner och tjänster för tillgång till och användning av infor- mation. Inspiredirektivet reglerar inte näringslivets tillgång till den geo- grafiska informationen, men arbetet med införandet av harmoniserade tjänster och enkla regler för tillhandahållande mellan myndigheter kom- mer att ha indirekta positiva effekter också för den privata sektorn. Direktivet innebär att berörda myndigheter (ca 20 bedöms direkt beröras som informationsansvariga) måste använda betydande resurser för att skapa metadata för sin information och sina tjänster, harmonisera eller standardisera information samt skapa och upprätthålla olika sök-, vis- nings- och nedladdningstjänster m.m. Allt detta ska ske enligt de genom- förandebestämmelser som Europeiska kommissionen tar fram. innebär också att dessa insatser samordnas nationellt och att rapportering sker till EU. Kostnaderna för att genomföra direktivet uppskattas för be- rörda svenska myndigheter uppgå till ca 100 miljo- Den största andelen av kostnaderna faller på Lantmä- teriet (ca ). regeringen avsatt för perioden 20102012 för genomförandet av Inspiredirektivet. Medlen ska användas för att samord- na genomförandet, för att ta fram den nationella portalen samt för att finansiera vissa andra merkostnader som följer av direktivet. kostnader som uppstår i respektive myndighet och hur de särskilt avsatta medlen ska fördelas mellan respektive myndighet kommer att klargöras i ett senare skede av genomförandearbetet. Övriga merkostnader ska finan- sieras inom myndigheternas befintliga ramar eller inom ramen för ut- giftsområde 20, Allmän miljö- och naturvård. Genomförandet av direktivet kommer att innebära en ökad kostnads- effektivitet i hanteringen av geografisk information. gjorts visar att det är sannolikt att de totala nyttorna för att genomföra direktivet överstiger de totala kostnaderna. ingarna ligger i början av perioden, medan resultaten i sin helhet visar sig Kommissionen har genomfört en utvidgad konse- kvensanalys för Inspire. Konsekvensanalysen visar att nödvändiga inves- teringar kommer att belasta den offentliga sektorn med motsvarande ca en procent av dagens totala kostnader för geografisk information. arna omfattar bl.a. miljövinster, vinster i många andra delar av den offentliga sektorn och vinster för näringslivet. Nyttan av Inspire uppkommer inom många olika samhällssektorer, bl.a. genom tillgången till bättre beslutsunderlag och minskade arbetsin- satser för att få tillgång till informationen och att anpassa information från olika källor så att den går att kombinera. exempelvis uppkomma inom följande områden: informationssökning och tillgång till information för miljökon- sekvensbedömningar, fastighetsvärdering, kreditgivning, plan- läggning, tillståndsförfaranden, planering av infrastruktursats- miljöövervakningsuppgifter och skogsbruksplanering, förvärv och planering av exempelvis skyddsvärda naturområden samt övriga naturvårdsuppgifter, samverkan mellan olika aktörer för att undvika dubbelarbete vid insamling och förvaltning av informationen, förebyggande arbete och eftervård vid miljöskador vid t.ex. Prop. 2009/10:224 översvämningar, stormar och kemikalieutsläpp, samt samverkan med andra europeiska länder och EU-rapportering. Myndigheter och offentliga aktörer på alla nivåer (EU, nationell, regional och lokal) utgör den största användargruppen av den information och de tjänster som omfattas av Inspiredirektivet. Direktivet tillämpas på geo- grafisk information som myndigheter förfogar över och på utbyte av in- formation myndigheterna emellan. Den offentliga informationens till- gänglighet kommer att öka väsentligt och möjligheten att enkelt, både tekniskt och avtalsmässigt, få tillgång till harmoniserad information från flera tillhandahållare kommer att få stor betydelse i olika offentliga verk- samheter. Användningen av den digitala informationen bedöms också öka som en följd av direktivet. Direktivet och den nationella infrastruk- turen för geografisk information som byggs upp får som effekt att myn- digheter som utnyttjar informationen kan göra stora vinster i form av minskade arbetskostnader, minskad tidsåtgång och en högre kvalitet i t.ex. beslutsunderlag inom olika verksamheter. Även forskning och ut- bildning kommer att dra stor nytta av samlad tillgång till harmoniserad information, vilket i sin tur kommer att ge förutsättningar för effektivi- seringar av informationshanteringen inom såväl offentlig som privat verksamhet. Ett genomförande av Inspiredirektivet bidrar till högre ef- fektivitet och kvalitetshöjning i genomförandet av den offentliga verk- samheten. Ett problem i sammanhanget är dock att kostnader och nytta i stor utsträckning uppkommer hos olika aktörer, dvs. de myndigheter som har stora kostnader för att anpassa sin information etc. inte är desamma som får del av vinsterna eller nyttan. I den remiss som genomfört beträffande konse- kvenser av Inspire (M2008/413/H) har myndigheterna bl.a. pekat på föl- jande nyttor: kostnadseffektiv och förenklad tillgång till information och tjänster leder till ökad nytta för alla användare. Åtkomsten till andra myndigheters information förenklas vilket leder till en effektivare verksamhet, samverkan med myndigheter i övriga europeiska länder under- lättas genom enhetliga specifikationer för olika datateman, enk- lare åtkomst genom nationella geodataportaler och harmonise- rade villkor för användning av information, mindre dubbelarbete vid all insamling och förvaltning av infor- mation, ökad effektivitet i verksamheten genom att metadata kommer att finnas för information och tjänster, avtalshantering för användning av geografisk information kom- mer att underlättas, standardisering och harmonisering underlättar utbyte av geogra- fisk information, den förbättrade tillgången till information leder till bättre beslut och till kostnadsbesparingar, genom samordning och kvalitetssäkring av geografisk informa- Prop. 2009/10:224 tion kan rationalisering ske och ekonomiska vinster inhämtas, ärendehantering kan automatiseras och informationskvaliteten förbättras. Medborgare, forskning och utveckling och det privata näringslivet Allmänheten kommer i enlighet med direktivet att ha tillgång till infor- mationen genom olika tjänster på Internet. Universitet och högskolor kommer att kunna använda informationen i utbildning och forskning i olika discipliner till bl.a. gränsöverskridande analyser. Privata aktörer kommer att erbjudas avtalad tillgång till information och tjänster via Geodataportalen. Detta skapar också förutsättningar för utveckling av olika typer av medborgartjänster som underlättar kontakterna mellan medborgare, företag och myndigheter. Den sociopolitiska vinsten av direktivets genomförande inbegriper bl.a. nytta för medborgarna, t.ex. bättre tillgång till information, bättre insyn, större möjlighet att delta och påverka, och nytta för näringslivet, t.ex. grund för fler innovationer, nya affärsmöjligheter, nya tillämpningar som ger fler arbetstillfällen. För forskning och utveckling kommer direktivet att innebära nya och ökade möjligheter till analyser och annan använd- ning av information av hög kvalitet. Inspire förbättrar möjligheterna för det privata näringslivet att exploa- tera offentlig information i enlighet med PSI-direktivet, genom en bättre tillgänglighet till harmoniserad information och grundläggande tjänster. Det blir också möjligt för den privata sektorn att publicera sin informa- tion tillsammans med offentlig information. Inspire förbättrar även möjligheterna att uppfylla åtagandena enligt Århuskonventionen (artikel 59) om medborgarnas tillgång till offentlig information, särskilt på miljöområdet. Förslaget till lag om geografisk miljöinformation I paragrafen anges att det i ska finnas en infrastruktur med ett sammanhängande system för tillgång till och utbyte av geografisk miljö- Det finns i paragrafen även en definition av geografisk mil- jöinformation, dvs. geografisk information som har elektronisk form och som är användbar för verksamheter och åtgärder som kan påverka männi- skors hälsa eller miljön. Vilka typer av geografisk miljöinformation som omfattas av lagen framgår av 3 §. Av artikel 4.1 b) i direktivet framgår att det är information i elektronisk form som omfattas. således, liksom Inspiredirektivets (artikel 1), att det ska finnas en infra- struktur för tillgång till och utbyte av geografisk miljöinformation. strukturen och informationen är enligt artikel 1 avsedd att användas för Europeiska unionens miljöpolitik samt för politik och verksamheter som kan påverka miljön. För att den infrastruktur som lagen syftar till ska fungera, ska det finnas ett sammanhängande system för den geografiska miljöinformationen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Överväganden har gjorts i avsnitt 6.1 och 6.2. I paragrafens första stycke anges, utifrån Inspiredirektivets artikel 1 och mot bakgrund av artikel 15 om Europeiska kommissionens Inspire-geo- portal, att det svenska sammanhängande systemet för geografisk miljö- information ska utgöra en del av det motsvarande europeiska systemet. I andra stycket erinras om att regeringen utser den myndighet som ska an- svara för att samordna det svenska sammanhängande systemet och att detta är samordnat med Europeiska unionens system. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Överväganden har gjorts i avsnitt 6.2. I paragrafen anges vilka typer av geografisk miljöinformation som om- fattas av lagen, nämligen sådan geografisk miljöinformation som i fråga om platser eller geografiska områden avser vissa ämnesområden (eller teman) vilka anges i trettiotre punkter. Den geografiska miljöinformation som omfattas av lagens tillämpning har bestämts utifrån definitionerna av rumsliga data och rumsliga datamängder i Inspire-direktivets artikel 3.2 3.3 och hänvisningen i artikel 4.1 d till temana för rumsliga data i direk- tivets bilagor IIII. Varje tema har en egen punkt i paragrafen förutom tema 15 och 16 i direktivets bilaga 3 vilka lagts ihop till en punkt, 28. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.3. I paragrafen ges en definition av informationshanteringstjänst utifrån de- finitionen av rumsliga datatjänster i Inspiredirektivets artikel 3.4, bestäm- melsen i artikel 4.3, och beskrivningen av nättjänsterna i artikel 11. Det finns ingen skillnad av betydelse mellan direktivets rumsliga datatjäns- ter och nättjänster varför båda uttrycken fått det övergripande namnet informationshanteringstjänst i lagen. Paragrafen har numrerats om i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.4. I paragrafens första stycke som hänför sig till bl.a. artiklarna 3.9, 4.1 a och c, 4.2, 4.3 samt 4.4 anges att myndigheter, kommuner eller enskilda organ som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter, i den omfattning som följer av föreskrifter i anslutning till lagen, ska medverka i det samman- hängande systemet för geografisk miljöinformation genom att hålla sin geografiska miljöinformation och sina informationshanteringstjänster till- gängliga för andra som medverkar i eller använder systemet. I andra stycket anges utifrån direktivets artikel 4.6 att i fråga om kom- muner kan informationsansvaret bara avse uppgifter (dvs. geografisk mil- jöinformation) som kommuner med stöd i annan författning är skyldiga att samla in eller informera om. Bestämmelser om föreskrifter i anslutning till lagen finns i 8 och 9 §§. Vilka som utses till informationsansvariga kommer att framgå av den förordning om geografisk miljöinformation som regeringen meddelar i anslutning till lagen. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.5. I paragrafen finns en definition av metadata och anges att informations- ansvariga myndigheter, kommuner och enskilda organ som fullgör of- fentliga förvaltningsuppgifter ska tillhandahålla metadata (dvs. upplys- ningar som beskriver den geografiska miljöinformationen och de infor- mationshanteringstjänster som de har informationsansvar för). Bestäm- melsen genomför Inspiredirektivets artikel 3.6 och artikel 5 som rör metadata. Ytterligare bestämmelser om metadata kommer att framgå av den för- ordningen om geografisk miljöinformation som regeringen meddelar i anslutning till lagen och av genomförandebestämmelser från Europeiska kommissionen. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.7. Enligt Inspiredirektivets artikel 3.10, artikel 4.1 c ii och artikel 12 andra meningen ska medlemsstaterna under vissa förutsättningar tillåta tredje part att medverka i det sammanhängande systemet genom att göra sin geografiska miljöinformation och sina informationshanteringstjänster till- gängliga där. Paragrafen är ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att i det enskilda fallet besluta att någon som inte är informationsansvarig får medverka i det sammanhäng- ande systemet för geografisk miljöinformation. Av artikel 12 andra meningen framgår att detta förutsätter att deras geografiska miljöinformation och informationshanteringstjänster följer genomförandebestämmelserna, särskilt med avseende på de krav som gäller för metadata, nättjänster och interoperabilitet. Bestämmelser om förutsättningar för frivillig medverkan kommer att framgå av den förord- ning om geografisk miljöinformation som regeringen meddelar i anslut- ning till lagen. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.9. Direktivet anger bl.a. i artiklarna 14.1, 14.2, 14.4 och 17.3 vissa förutsätt- ningar för uttag av avgifter och uppställande av andra villkor som exem- pelvis licenser. Dessa förutsättningar gäller avgifter och villkor för infor- mationsansvariga myndigheters, kommuners och enskilda organs till- gängliggörande av geografisk miljöinformation och informationshanter- ingstjänster gentemot allmänheten och inom samarbetskretsen. fen anges att den som är informationsansvarig får ta ut avgifter för att tillhandahålla geografisk miljöinformation och informationshanterings- tjänster. Vidare finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om grunder för uttag av avgifter, begränsningar i rätten att ta ut avgifter och andra villkor som kan ställas upp. Kommuner får, om inte annat framgår av föreskrif- ter om begränsningar och andra villkor, ta ut avgifter enligt de grunder som kommunen själv bestämmer. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.8. I paragrafen finns bestämmelser om bemyndigande till regeringen att meddela de föreskrifter som i övrigt behövs för genomförandet av Inspi- redirektivet. Första punkten gäller föreskrifter om kommuners och en- skilda organs informationsansvar samt hur informationsansvaret ska för- delas mellan dessa (inbegripet frågor om vilken information och vilka in- formationshanteringstjänster som ska tillgängliggöras elektroniskt i det sammanhängande systemet). Andra punkten gäller föreskrifter om skyl- digheter för kommuner och enskilda organ att delta i samarbetet i det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation (datadelning enligt direktivets artikel 17). Föreskrifter om samarbete kan komma att träffa även kommuner och organ som inte har något informationsansvar. Samarbetet, som avser tillgängliggörande av geografisk miljöinformation gentemot informationsansvariga i och EU samt EU:s institutio- ner och organ samt andra i och EU som deltar i systemet utan att vara informationsansvariga, har behandlats i avsnitt 6.6. Bemyndigandet ger inte någon möjlighet för regeringen att överlåta föreskriftsrätten till en myndighet. Med hänsyn till regleringen i 8 kap. 1 och 3 §§ offentlighets- och sekretesslagen och den föreslagna sekretess- brytande bestämmelsen för samarbetet i samma lag måste föreskrifterna meddelas på lägst förordningsnivå. Frågan har behandlats i avsnitt 7.4.6. Regeringen kommer, med stöd av 8 kap. 13 § regeringsformen, att meddela föreskrifter om statliga förvaltningsmyndigheters informations- ansvar och samarbetsskyldigheter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kommer att meddela tillämpningsföreskrifter t.ex. vad avser hur informationsan- svaret och samarbetsskyldigheterna närmare ska fullgöras, samt om me- tadata enligt 6 § och frivillig medverkan enligt 7 §. Överväganden har gjorts i avsnitt 6.5, 6.6, 6.7 och 6.9 I paragrafen erinras om att bestämmelser om sekretess i det allmännas verksamhet och hos vissa enskilda organ finns i offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400). De enskilda organ som avses är de som anges i 2 kap. 35 §§ offentlighets- och sekretesslagen. De sekretessbrytande regler som direktivet ställer krav på vad gäller myndigheter och övriga som omfattas av offentlighets- och sekretesslagen förs in i den lagen. För informationsansvariga enskilda organ som inte faller under offentlighets- och sekretesslagens tillämpningsområde finns bestämmelser om möjlig- heter att begränsa tillgängliggörandet av information i 1114 §§ lagen om geografisk miljöinformation. I 12 § första stycket och 14 § första stycket finns bestämmelser om begränsning av tillgängliggörande på grund immateriella rättigheter som omfattar myndigheter, kommuner och enskilda organ. Paragrafen har sitt ursprung i de möjligheter som Inspiredirektivet ger i artikel 13.1 första stycket att begränsa allmänhetens tillgång vid fullgör- andet av informationsansvar genom sådana informationshanteringstjäns- ter som gör det möjligt att i metadata söka efter geografisk miljöinforma- tion och informationshanteringstjänster. Informationsansvariga enskilda organ (som inte faller under offentlig- hets- och sekretesslagens tillämpningsområde, se 10 § andra stycket) får endast begränsa allmänhetens tillgång till metadata om geografisk miljö- information och informationshanteringstjänster via s.k. söktjänster, i de fall tillgången kan skada internationella förbindelser, allmän säkerhet el- ler totalförsvaret. (De sekretessbrytande regler som direktivet ställer krav på avseende allmänhetens tillgång till metadata vad gäller myndigheter och övriga som omfattas av offentlighets- och sekretesslagen förs in i den lagen.) Totalförsvaret motsvarar såväl militär verksamhet (militärt försvar) som civil verksamhet (civilt försvar). Direktivets allmän säkerhet får anses vara vidare än det i svensk rätt använda rikets säkerhet som främst avser frågor om hot mot rikets yttre säkerhet. Med allmän säker- het kan avses även hot mot den inre säkerheten i ett land, t.ex. mot kri- tisk infrastruktur. Att en intresseavvägning ska ske med hänsyn till all- mänhetens intresse av att informationen är tillgänglig i det sammanhäng- ande systemet framgår av 13 §. Paragrafen har behandlats i avsnitt 7.1. Paragrafen har sitt ursprung i de möjligheter som Inspiredirektivet ger i artikel 13.1 att begränsa fullgörandet av informationsansvar genom öv- riga informationshanteringstjänster, dvs. allmänhetens tillgång till geo- grafisk miljöinformation och metadata i det sammanhängande systemet för geografisk information via andra informationshanteringstjänster än söktjänster. Utöver frågor om sekretess ger direktivet möjlighet att be- gränsa tillgängliggörandet av geografisk miljöinformation och metadata gentemot allmänheten om det skulle skada immateriella rättigheter (artik- larna 2.2, 4.5 och 13.1 andra stycket). Denna möjlighet regleras för samt- liga informationsansvariga aktörer i lagen om geografisk miljöinforma- tion. I första stycket anges därför att när en myndighet, en kommun eller ett enskilt organ som avses i 5 § fullgör sitt informationsansvar genom en informationshanteringstjänst som gör det möjligt att elektroniskt visa eller ladda ned geografisk miljöinformation eller metadata, att elektro- niskt omvandla eller bearbeta informationen eller att elektroniskt koppla ihop olika sådana funktioner med varandra, får allmänhetens tillgång be- gränsas i den mån som tillgången kan skada immateriella rättigheter. fråga om immateriella rättigheter inom ramen för samarbetet hänvisas till 14 §. I andra stycket anges vidare att för informationsansvariga enskilda organ (som inte faller under offentlighets- och sekretesslagens tillämp- ningsområde, se 10 § andra stycket) får det elektroniska tillgängliggör- andet av geografisk miljöinformation och metadata via övriga informa- tionshanteringstjänster, begränsas enligt ett antal angivna grunder. I fråga om totalförsvaret och allmän säkerhet hänvisas till författningskom- mentaren till 11 §. Att en intresseavvägning alltid ska ske vid bedöm- ningen om geografisk miljöinformation ska tillgängliggöras eller inte framgår av 13 §. Paragrafens första stycke har behandlats i avsnitt 7.3 och andra stycket i avsnitt 7.1. Paragrafen har sitt ursprung i direktivets artikel 13.2 och medför att be- stämmelserna i 10 och 11 §§ ska tillämpas restriktivt. Därför anges i punkten 1 att en avvägning ska göras med hänsyn till allmänhetens in- tresse av att information (och metadata) är tillgängliga i det samman- hängande systemet för geografisk miljöinformation vilket medför att all- mänhetens tillgång inte får begränsas om det är uppenbart att uppgiften har sådan betydelse från miljösynpunkt att intresset av allmän kännedom om uppgifterna väger tyngre än de intressen som anges i 10 eller 11 §. Vidare anges i punkten 2 att allmänhetens tillgång till geografisk miljöin- formation och metadata som avser utsläpp i miljön inte får begränsas med stöd av 12 § andra stycket 36. Med utsläpp avses såväl utsläpp som redan ägt rum som framtida utsläpp. Det krävs dock att det rör sig om utsläpp av någon konkret betydelse för miljön för att paragrafen ska bli tillämplig. En bestämmelse om intresseavvägning enligt direktivet avseende all- mänhetens tillgång till geografisk miljöinformation eller metadata för myndigheter och övriga som omfattas av offentlighets- och sekretessla- gen förs in i den lagen. Paragrafen har behandlats i avsnitt 7.1. I paragrafens första stycke (som tar sikte på direktivets artikel 2.2 och 4.5) anges att när en myndighet, en kommun eller ett enskilt organ enligt föreskrifter i anslutning till denna lag fullgör en skyldighet att samarbeta om geografisk miljöinformation eller informationshanteringstjänster får fullgörandet begränsas i den mån som fullgörandet kan skada immateri- ella rättigheter. Andra stycket har sitt ursprung i de möjligheter som direktivet ger i artikel 17.7 att begränsa fullgörandet av skyldigheten att samarbeta om information och tjänster.