prop · GX03149 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:149 En akademi i tiden ökad frihet för universitet och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag och gör bedömningar som syftar till att öka friheten för statliga universitet och högskolor inom ramen för den nuvarande myndighetsformen. Skälen är bl.a. universitets och högskolors grundläggande uppgift att vara en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhällsutvecklingen samt regeringens bedömning att lärosätenas frihet och självbestämmande behöver öka för att ska kunna bedriva utbildning och forskning av internationellt Förslagen och bedömningarna i propositionen innebär långtgående avregleringar när det gäller organisation, läraranställningar och Utöver det som gäller för styrelse och rektor föreslås att ett lärosäte själv ska få bestämma sin interna organisation. frågor som kräver en bedömning av utbildning och forskning ska dock fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Studentinflytandet ska också tryggas. När det gäller läraranställningar ska det i högskolelagen (1992:1434) anges att det för utbildning och forskning ska finnas professorer och lektorer anställda som lärare. Regeringen bedömer att därutöver bör lärosätena själva få bestämma vilka kategorier av lärare som ska anställas och vilka möjligheter till befordran som ska finnas för lärarna. Lärosätena bör i stor utsträckning själva få reglera anställningsförfarandet. Vidare bör flera av de särskilda reglerna i högskoleförordningen (1993:100) om tidsbegränsade När det gäller utbildningen görs bedömningen att vissa grundläggande bestämmelser bör finnas kvar, men att i övrigt bör detaljregleringen av utbildningen minska. De föreslagna Prop. 2009/10:149 lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen gör regeringen även bedömningen att vissa av de ekonomiadministrativa bestämmelserna som gäller för statliga universitet och högskolor behöver anpassas till de särskilda förhållanden som gäller inom utbildning och forskning. Vidare redovisar regeringen sin syn på resultatstyrningen inom högskoleområdet. Regeringens bedömning är bl.a. att regleringsbreven för universitet och högskolor bör minska i omfattning. Målen för antalet examina bör också avskaffas. I stället bör universitet och högskolor få ett större ansvar att planera och dimensionera utbildningarna. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ....................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ................................... Ärendet och dess beredning ........................................................... Universitet och högskolor behov av ökad frihet ......................... Universitet och högskolor vägar till ökad frihet.......................... Ökad frihet inom myndighetsformen .............................. Minskad styrning av universitet och högskolor............... Regelstyrningen av högskoleområdet.............................. Bestämmelser om högskoleverksamheten...... Resultatstyrningen av högskoleområdet.......................... Universitetens och högskolornas organisation............................... Avreglering av den interna organisationen...................... Ökad frihet att utforma den interna Vissa beslut kräver akademisk kompetens ..... En avreglerad organisation.............................................. Rektor och rektors ställföreträdare .................................. 6.4Krav på svenskt medborgarskap för rektor och 7 Läraranställningar vid universitet och högskolor........................... Översikt över nuvarande bestämmelser........................... Ökad frihet när det gäller läraranställningar.................... Behörighet, bedömningsgrunder och befordran .............. 7.8Anpassningar till gällande allmänna arbetsrättsliga 8 Andra avregleringar ....................................................................... Minskad detaljreglering av utbildningen......................... Vissa ekonomiska frågor ................................................................ Finansiering av anläggningstillgångar ............................. 9.3Möjlighet att delta i föreningar, bolag och andra Medel för innovationsverksamhet.................................... Möjlighet för lärosäten att tillskjuta medel Möjlighet för lärosäten att ta emot vinstmedel från holdingbolag.......................... Andrahandsuthyrning av bostäder till studenter............... Möjlighet att ta ut vissa avgifter av andra Ekonomiskt mål för verksamheten.................. Regeringens tillstånd att disponera ackumulerade överskott eller underskott......... 10 Mål, uppföljning och kvalitetskontroll ........................................... 10.2Mål för antal examina på grundnivå och avancerad Uppföljning och kvalitetskontroll .................................. Genomförande och konsekvenser................................................. Konsekvenser för statliga universitet och Konsekvenser för lärare ................................ Konsekvenser för studenter........................... Konsekvenser för andra myndigheter............ Konsekvenser för jämställdheten .................. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) ................................................................. Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet Självständiga lärosäten (SOU Bilaga 3 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) ................................................................. Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) ................................................................... Lagförslag i betänkandet Karriär för kvalitet (SOU Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Karriär för kvalitet (SOU Ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. (U2010/222/UH)..................................... Lagförslag i promemoria Ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. (U2010/222/UH)..................................... Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över promemoria Ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. (U2010/222/UH)..................................... Sammanfattning av delbetänkandet Ett utvecklat grundutbildning (SOU 2005:48) ........................................ Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över delbetänkandet Ett utvecklat grundutbildning (SOU 2005:48) ........................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2.lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, 3.att tidigare ställningstagande om att en tillsvidareanställd lektor under vissa förutsättningar ska anställas som professor inte längre ska gälla (avsnitt 7.5). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434)1 dels att 1 kap. 5 a §, 3 kap. 5 § och 5 kap. 7 § ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 2 kap. 7 § och 5 kap. 2 § ska betecknas 2 kap. 9 § och 2 kap. 8 §, dels att 2 kap. 5 och 6 §§, nya 2 kap. 8 och 9 §§ samt 3 kap. 2 och 3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 7 §, av följande lydelse. Lydelse enligt prop. Det ska finnas minst en fakultetsnämnd vid varje universitet och vid varje högskola där det får utfärdas examina på forskarnivå, om inte annat följer av tredje stycket. Fakultetsnämnderna ska ansvara för forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och utbildning på forskarnivå, om inte annat anges i tredje stycket. Nämnderna ska också ansvara för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, om inte eller högskolan inrättar särskilda organ för utbildning på dessa nivåer. Högskolorna ska därutöver alltid ha särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för forskning som inte hör till ansvarsområdet för någon fakultetsnämnd. och högskolor med konstärlig utbildning får det i En högskola beslutar om sin interna organisation utöver styrelse och rektor, om inte något annat är föreskrivet. När högskolan beslutar om sin organisation ska 6 och 7 §§ gälla. 1 Senaste lydelse av 1 kap. 5 a § 2008:575 3 kap. 5 § 1997:797 5 kap. 7 § 2003:1121. stället för en fakultetsnämnd finnas ett organ som ansvarar för konstnärlig forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig utbildning på forskarnivå. Om det inte inrättas något särskilt organ för den konstnärliga utbildningen på grundnivå och avancerad nivå, ska organet svara också för denna utbildning. Universiteten och sådana högskolor som får utfärda examina på forskarnivå, ska besluta vilka fakultetsnämnder som ska finnas och vilket ansvarsområde som varje nämnd ska ha. Vid högskolor som inte är universitet får ansvarsområdet för utbildning på forskarnivå dock bara avse de områden inom vilka högskolan har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. Till ledamöter i en fakultetsnämnd får följande personer väljas: 1.vetenskapligt eller konstnärligt kompetenta lärare inom fakultetsnämndens ansvarsområde, 2.andra personer som är vetenskapligt eller konstnärligt kompetenta, och 3.personer som annars är lämpliga för uppdraget. Flertalet av ledamöterna ska dock vara sådana vetenskapligt eller konstnärligt kompetenta personer som avses i första stycket 1 eller 2. Ledamöterna ska väljas av vetenskapligt eller konstnärligt kompetenta lärare inom fakultetsnämndens ansvars- 2 Senaste lydelse 2009:764. Beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens, om besluten kräver en bedömning av 1.uppläggning, genomförande av eller kvalitet i utbildningen, eller 2.organisation av eller kvalitet i såväl forskningen som det konstnärliga utvecklingsarbetet. Om den bedömning som avses i första stycket ska göras av en grupp av personer, ska majoriteten av personerna i gruppen ha vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Styrelsen får dock besluta att en sådan majoritet inte behövs om det finns särskilda skäl. Av ledamöterna i de särskilda organ som avses i 5 § ska flertalet Studenterna har rätt att vara representerade i sådana organ. Studenterna har rätt att vara eller beredning sker som har 5 kap. 2 § Sådana ledamöter i styrelsen och meddelar föreskrifter om vem som studenterna skall utses i den 2 kap. 7 § av styrelse, fakultetsnämnd och För utbildning och forskning ska det finnas professorer och lektorer skall det normalt ingå både utbildning och forskning. 3Senaste lydelse av tidigare 2 kap. 7 § 2007:511. 4Senaste lydelse 1997:797. föreskrifter om de behörighetskrav Prop. professorer och lektorer. I fråga om anställning av verksamhet gäller i stället för andra och tredje styckena de En professor skall anställas tills En professor ska anställas tills inte någonting annat följer av inte någonting annat följer av En professor får anställas för en bestämd tid, om det är fråga om 1. konstnärlig verksamhet, 2. adjungering till professor), eller av en person som uppfyller behörighetskraven för professor (gästprofessor). Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 1997:797. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina6 ska upphöra att gälla vid utgången av 2010. 6 Senaste lydelse av 3 a § 2008:576. 3 Ärendet och dess beredning Prop. Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare för att lämna förslag till en eller flera verksamhetsformer för statliga universitet och högskolor (dir. 2007:158). Utredningen antog namnet . Utredningen redovisade sitt betänkande Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1, och utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U2008/8128/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Genom beslut förordnade chefen för en expertgrupp inom Utbildnings- departementet (dnr U2009/3376/) med uppgift att bistå departementet i beredningen av förslagen i betänkandet Självständiga lärosäten (SOU 2008:104). Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av dagens befattningsstruktur vid universitet och högskolor (dir. 2006:48). Utredningen antog namnet . Regeringen beslutade om förlängd tid för uppdraget genom tilläggsdirektiv (dir. 2007:82). Utredningen redovisade sitt betänkande Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4, och utredningens lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. (dnr U2007/7970/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. () har en promemoria utarbetats med förslag till ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. (dnr U2010/222/UH). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7, och dess lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U2010/222/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen (dir. 2004:49). förlängd tid för uppdraget genom tilläggsdirektiv (dir. 2005:24). resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48) . En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 10. I denna proposition behandlas utredningens förslag om examensmål. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U2005/5237/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11. Universitet och högskolor behov av ökad påverkas starkt av den globala utvecklingen. utmaningar för vårt land. I en rapport world in 2025 har Europeiska kommissionen beskrivit utvecklingen ur ett europeiskt perspektiv (Generaldirektoratet för forskning, 2009). hur utvecklingskraften globalt i många avseenden förflyttas i riktning mot länder i och . Även när det gäller forskning är bedömningen att och kommer att förlora sin dominerande Det av regeringen tillsatta bygger i sin slutrapport (Ds 2009:21) på samma analys av den globala utvecklingen sett ur ett svenskt perspektiv. Rådet lyfter fram betydelsen för att satsa på kunskap och innovation som en viktig förutsättning för att kunna hantera de risker och möjligheter som den globala utvecklingen medför. Ur detta perspektiv har våra universitet och högskolor en central betydelse för välfärd, tillväxt och utveckling. driver på samhällets modernisering och förnyelse. lärosäten tillägnar sig kunskap, utvecklas som individer och får bättre förutsättningar att möta vår tids stora utmaningar och snabba förändringar i livsvillkor. viktiga garanter för oberoende forskning av hög vetenskaplig kvalitet. måste lärosätena kunna vara en integrerad del av samhället för att både kunna förmedla kunskap och fånga upp för samhället angelägna frågeställningar som i sin tur kan berika forskningen. blir morgondagens innovation och morgondagens innovation ger Men för att våra studenter ska få bästa möjliga utbildning och för att forskningen ska kunna utvecklas och komma till nytta på bästa sätt genom t.ex. forskningsbaserad innovation, krävs rätt kompetens, fungerande och stödjande strukturer, kapital och ett regelverk som är främjande snarare än hindrande. och högskolor måste mot denna bakgrund ha bästa möjliga förutsättningar för att kunna bedriva sin verksamhet De arbetar, och måste göra så än mer , i en Hur regeringen styr och vilka regler som gäller för lärosätena påverkar hur väl dessa kan svara upp mot sina uppdrag och hur väl de kan vara en aktiv och progressiv kraft i det internationella och ständigt föränderliga kunskapssamhället. Under den förra borgerliga regeringen beträddes en ny väg som hade som mål att öka lärosätenas autonomi genom att avreglera och förenkla regelverket som två fria stiftelsehögskolor skapades. brukar kallas högskolereform var en frihetsreform inriktad på utbildningens frihet där reglering av allmänna utbildningslinjer ersattes med en examensordning. I fokus var bl.a. studenternas rätt att fritt välja vad de vill läsa och lärosätenas frihet att utforma utbildningen för att nå de av och regeringen satta målen. grundlades som är fortsatt giltiga för regeringens politik. följde maktskiftet innebar dock en återreglering inom många områden. i denna proposition syftar till att fortsätta på den tidigare inslagna vägen i syfte att förbättra villkoren för den högre utbildningen Prop. 2009/10:149 och forskningen. Regeringen har i olika propositioner gjort bedömningen att den politiska styrningen ska minska och att universiteten och högskolorna ska ges ett ökat självbestämmande över Det finns flera skäl för detta. För det första anser regeringen att ökad frihet är viktigt med hänsyn till universitetens och högskolornas särskilda roll i samhället. För det andra ser regeringen ökad frihet som ett sätt att åstadkomma hög kvalitet i verksamheten. tredje behöver universitet och högskolor enligt regeringens mening ökad frihet för att kunna både samverka och konkurrera effektivt i dagens globaliserade och föränderliga värld. Dessa skäl utvecklas i det följande. Universitets och högskolors särskilda roll i samhället En grundläggande uppgift för universitet och högskolor i ett demokratiskt kunskapssamhälle är att vara en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhällsutvecklingen. Denna uppgift kan vara svår att förena med generella regler för myndighetsstyrning. för att tänka nya tankar, ifrågasätta invanda mönster eller identifiera och reflektera kring utmaningar och möjligheter vi ännu inte sett men som kan bli avgörande är att samhällets mest kunskapsintensiva institutioner så långt möjligt står fria från direkt statlig styrning och har frihet att gå dit det kritiska tänkandet och kunskapsutvecklingen leder. Universitets och högskolors självständighet är med andra ord en viktig Som framhölls i samband med högskolereform bör frihet vara och varje statlig styrning bör motiveras särskilt. Statens uppgift ska vara att skapa förutsättningar för utbildning och forskning av högsta kvalitet. Det är en viktig utgångspunkt för När det gäller forskningens frihet har regeringen i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) föreslagit att den ges ett uttryckligt grundlagsskydd genom att en ny bestämmelse om forskningens frihet införs i regeringsformen. bestämmelsen slår fast att forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. En sådan bestämmelse finns i 1 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434). Enligt bestämmelsen ska för forskningen som allmänna principer gälla att forskningsproblem får fritt väljas, att forskningsmetoder får fritt utvecklas och att forskningsresultat får fritt publiceras. Ett andra skäl till ökad frihet är enligt regeringens mening att en långtgående decentralisering av verksamhetsnära beslut främjar utvecklingen av kvaliteten i utbildning och forskning. reglering av riksdag och regering ger universitet och högskolor bättre förutsättningar att anpassa verksamheten efter dess förutsättningar och behov och av allt snabbare förändringar i dessa. förutsätter frihet att hitta nya former, dra lärdomar av vad som har gjorts, förändringar i avnämarnas behov eller studenternas efterfrågan, Prop. m.m. Att frihet är en förutsättning för kvalitet var även en bärande tanke i Behovet av ökad frihet för universitet och högskolor för att förbättra kvaliteten är även något som lyfter fram i sin slutrapport (Ds 2009:21). Det finns studier som visar på sambandet mellan autonomi, kvalitet En fristående studie från tankesmedjan (European and Global Economic Laboratory) visar på ett tydligt samband mellan lärosätenas autonomi och deras kvalitet och huvudslutsatsen är att satsningar på universitetssystemen i blir betydligt effektivare om de kombineras med ökad autonomi (Why reform Europes universities?, 2007). placerar sig väl i förhållande till många länder i denna studie, men det är enligt regeringens mening viktigt att fortsätta förändringsarbetet så att även fortsatt kommer väl ut jämfört med andra länder. En konsekvens av att friheten ökar och den politiska styrningen minskar är att universitetens och högskolornas eget ansvar ökar markant. Det skapar enligt regeringens mening förutsättningar för en långsiktig Regeringens förslag och överväganden i denna proposition utgår från att universitet och högskolor är redo att ta ett större Det innebär också att ökade krav ställs på Nya villkor nya frihetsbehov Förutsättningarna för att bedriva högskoleverksamhet förändras . Nya krav och förväntningar på högskolesektorn tillkommer, omvärlden utvecklas i snabb takt och den spelplan som lärosätena rör sig på blir För att klara av att möta de nya utmaningarna och de ökade krav som ställs på förmåga till både samverkan och konkurrens behöver statliga universitet och högskolor ökade möjligheter att agera Behoven varierar dock inom sektorn beroende på lärosätenas ambitioner och behov. Sedan 1977 års högskolereform gäller att högskolans två huvuduppgifter är utbildning samt forskning och utvecklingsarbete. högskolans uppgift att samverka med det omgivande samhället som innebar ett mandat till högskolan att samverka med näringslivet och Samverkansuppgiften är en integrerad del av verksamheten vid universitet och högskolor. Regeringen har betonat att lärosätena är viktiga aktörer i innovationssystemet och en viktig motor i den regionala utvecklingen. Statsmakterna har genomfört särskilda insatser för att möjliggöra samverkan mellan lärosätena och omvärlden. holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor och strategiska forskningsstiftelser har inrättats i detta syfte. Samverkansuppgiften preciserades 2009 till att även omfatta att lärosätena ska verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan 2008/09:50, 2008/09:UbU4, 2008/09:160). En nära samverkan med företag har kommit att bli en av universitetens och högskolornas verksamhet. några av lärosätena innefattar det att via holdingbolag driva en kommersiell verksamhet i tidiga skeden. Behovet att utveckla denna verksamhet och finna nya former underströks starkt i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Även inom Europeiska unionen (EU) betonas samverkan mellan utbildning, forskning och innovation, den s.k. kunskapstriangeln, allt mer. Den var en av huvudfrågorna under det svenska ordförandeskapet i EU . för ekonomiskt samarbete och utveckling () lyfter man också fram högskolans roll i innovationssystemet och redogör för de utmaningar som universitet och högskolor står inför och menar att lösningen ligger i bl.a. ökad autonomi för lärosätena (Tertiary Education for the , 2008). Regeringen menar att universitet och högskolor behöver ökad frihet för att kunna spela en viktig roll i samverkan med samhället i övrigt och uppfylla de ökande förväntningarna på att nyttiggöra forskning och vara motorer i utvecklingen. Få verksamheter inom svensk statsförvaltning har en så skiftande finansieringsbild som universitet och högskolor. Olika former av offentliga medel står visserligen för av finansieringen av verksamheten vid universitet och högskolor, men medlen fördelas numera i stor utsträckning i konkurrens mellan lärosätena. När det gäller forskning och forskarutbildning har finansieringen från olika externa aktörer ökat betydligt mer än de direkta statsanslagen.