prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Målsättningen med FPI är, liksom för den generella pris- och löneomräkningen, att politiska beslut och prioriteringar kring ökningar eller minskningar av resurser inom verksamhets- området ska avse reella förändringar. Syftet med FPI i den statliga budgetprocessen är därmed att skilja ut inflation från den totala förändringen av kostnaderna inom materielanslagen. Kostnads- förändringar utgörs av både en pris- och en volymkomponent. En ökning av kvalitet är inte en prisförändring, utan en volymökning. Detta är väsentligt inte minst inom försvaret där teknisk utveckling och prestandahöjning medför kostnadsökningar, som således beror på volym och inte ska täckas av en automatisk prisomräkning. Den nuvarande utformningen av FPI har sin grund försvarsbeslut (prop. 1991/92:102 avsnitt 8.2, bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337338). I regeringens förslag till statsbudget för /96 lämnades vidare vissa förslag till revideringar av indexberäkningen där bl.a. en särskild omräkning avseende föreslogs (prop. 1994/95:100 bilaga 5, bet. 1994/95:FöU4, rskr. 1994/95:338). För de under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar tillämpas mot denna bakgrund följande FPI: inhemsk tillgång (ITPI) samt en fast del. av kronkurs mot US-dollar ur Entreprenadindex (E84). Det system för FPI som finns är därmed betydligt mer komplext än den ordning som tillämpas för övriga statsförvaltningen. De senaste årens omräkningar har även resulterat i kraftiga skillnader i priskompensation mellan olika år. Detta har bidragit till att omräkningarna varit svårprognostiserade, vilket har försvårat planeringsmöjligheterna för myndigheterna. I tabell 8.14 redovisas de tio senaste omräkningarna avseende försvarets materiel- anslag. Som jämförelse presenteras också ett teoretiskt utfall utifrån den metod som regeringen presenterar i denna proposition. Tabell 8.14 Omräkning av försvarets materielanslag Källor: och egna beräkningar. Som ovan anförts är styrning av FPI betydligt mer detaljerad än styrningen av den pris- och löneomräkning som tillämpas för övriga statsförvaltningen. Enligt regeringen saknas tungt vägande skäl mot att låta de riktlinjer som har beslutat för ramarna för myndigheternas förvaltningskostnader även ligga till grund för prisomräkningen av försvarets materielanslag. En sådan ordning skulle innebära att styrning av pris- och löneomräkningen av anslagen blev mer enhetlig. Enligt de nämnda riktlinjerna ska myndigheternas verksamhet prövas som en helhet och anslagsnivån vara ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksamheten. Vidare ska prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn utgöra en utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att de riktlinjer som ligger till grund för den generella pris- och löneomräkningen även bör tillämpas vid prisomräkningen av försvarets materielanslag. Regeringen bör ha möjlighet att, på samma sätt som för den generella pris- och löneomräkningen, vid behov justera omräkningsprinciperna. Därmed skapas ett flexiblare system som gör det enklare för regeringen att möta framtida ändrade förutsättningar. Regeringen avser även fortsätt- ningsvis att redovisa för utfallet av pris- och löneomräkningen samt den metod som använts. Vid tillämpningen av de riktlinjer som regeringen nu föreslår bör utgångspunkterna vara att ökad transparens skapas genom ett enklare och tydligare omräkningsförfarande. Vidare bör prisomräkningen baseras på officiell statistik, i likhet med det generella pris- och löneomräkningssystemet. Regeringens bedömning av den närmare utformningen av FPI redovisas nedan. I dagens system för omräkning av inhemsk materiel ingår för arbetare inom verkstadsindustrin som en komponent. I dagens system ingår även en fast del som inte omräknas. Syftet med detta har varit att ge uttryck för ett krav på produktivitetsutveckling, men detta har visat sig vara ett otydligt styrmedel. Befästningsindex mäter kostnaden för ny- produktion av byggnader specifika för försvaret och är en sammanvägning av underindex ur entreprenadindex. Byggnationer av denna typ sker mycket sällan, vilket innebär att andelen som omräknas med befästningsindex är mycket liten och dess årliga bidrag till omräkningen av inhemsk försvarsmateriel är försumbart. I rapporten föreslås ett förändrat FPI avseende inhemsk materiel, inklusive befäst- ningar, som innebär en framtida omräkning utifrån årliga genomsnittliga förändringar av producentprisindex (PPI) för näringslivet. PPI speglar prisförändringen inom varuproduktionen i den konkurrensutsatta delen av ekonomin. Indexet kan också antas ge en liknande omräkningsnivå i jämförelse med dagens system. Alternativa index med liknande egenskaper har övervägts. PPI har dock fördelen att det uppvisar en relativt låg jämfört med alternativa index, som till exempel eller HMPI. En låg förbättrar myndigheternas budgeteringsförutsättningar i det korta och medelfristiga perspektivet. Regeringen gör sammanfattningsvis bedöm- ningen att PPI i störst utsträckning uppfyller de målsättningar regeringen har för omräkningen av utgifter för inhemsk materiel och därför bör användas för detta samt att den nuvarande särskilda omräkningen avseende befästningar bör slopas och i stället inkluderas i omräkningen av utgifterna för inhemsk materiel. Enligt dagens försvarsprisindex görs för importerad försvarsmateriel en särskild kompensation för att justera omräkningen utifrån förändrade valutakurser avseende svenska kronor och amerikanska dollar. Denna särskilda justering får till följd att förändringar i dollarkursen dubbelräknas eftersom valutakurs- förändringar även beaktas via . Detta leder till omotiverat stora svängningar i de årliga omräkningstalen för importerat försvarsmateriel. Även den särskilda omräkningen för Gripen- projektet har som utgångspunkt att kompensera för valutakursförändringar avseende svenska kronor relativt ett antal relevanta valutor. Även denna omräkning leder till omotiverat stora svängningar i omräkningstalen. De relativt stora svängningarna i FPI är till allra största del hänförliga till de särskilda mekanismer för valutakurs- kompensation som finns i dagens system. Regeringen gör bedömningen att omräkning av importerad försvarsmateriel även fortsättnings- vis bör baseras på för verkstadsindustrin, men att de särskilda valutakompensationerna bör slopas. Med ett större inslag av valutasäkring kan dessutom svängningarna i inköpskostnader dämpas. Sammanfattningsvis anser regeringen att FPI, med tillämpning av de föreslagna riktlinjerna, bör utformas enligt följande. -Index för inhemsk försvarsmateriel ersätts med PPI för näringslivet baserat på årsgenomsnitt. -Index för importerad försvarsmateriel ersätts med importprisindex () av- seende verkstadsindustrin (SNI 25-30 och 33)baserat på årlig genomsnittlig utveckling. Den särskilda dollar- korrektionen slopas. förutsägbarheten genom ett förenklat beräkningsförfarande där två indexserier vägs samman. Regeringens ambition är att så långt som möjligt underlätta myndigheternas planerings- förutsättningar. Det reviderade FPI ökar avsevärt transparensen och förutsägbarheten i de årliga omräkningarna avseende försvarets materielanslag. visar den analys som ESV har gjort att det aggregerade omräknings- talet under det senaste årtiondet i stort är utgiftsneutralt vid jämförelse mellan den nuvarande metoden och det förslag till metod som lämnas här. Regeringen gör vidare, i likhet med ESV och vissa av remissinstanserna, bedömningen att prisutvecklingen för krigs- materiel utifrån befintligt statistikunderlag är svår att exakt uppskatta. Det är dock regeringens bedömning att det reviderade FPI förbättrar kopplingen mellan faktisk prisutveckling och omräkningen av materielanslagen. 8.3Uppföljning av statsbudgetens utgifter och takbegränsade utgifter I statsbudgeten uppgick utgifterna på utgiftsområdena till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. 21,8 miljarder kro- nor lägre. De takbegränsade utgifterna (utgiftsområde 125 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten) beräknades i budgetpropositionen till 1 . I den nu aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till för samma -Den särskilda Gripen-omräkningen slopas. år, dvs. lägre (se tabell Dessa utgifter bör ingå i omräkningen för importerad materiel. -Den särskilda omräkningen för befäst- ningar slopas och ingår i stället under posten för inhemsk materiel. Revideringarna syftar till att öka förutsäg- barheten i omräkningen genom en övergång till årliga genomsnittliga förändringar i index jämfört med dagens system där månadsutfall jämförs. Vidare syftar ändringarna till att öka De lägre utgifterna beror främst på att utgifterna under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv bedöms bli betydligt lägre än anvisade medel i statsbudgeten . Detta är en direkt följd av att utvecklingen på arbetsmarknaden varit betydligt starkare än vad som beräknades i budget- propositionen , vilket medfört lägre arbetslöshet och färre personer i arbets- marknadspolitiska program. bedöms utgifterna för främst arbetslöshets- ersättning och aktivitetsstöd bli betydligt lägre än anvisade medel i statsbudgeten . I prognoserna har hänsyn tagits till beslut i enlighet med propositionen Vårtilläggs- budget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348), propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220) samt förslagen i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2). Vidare har hänsyn tagits till nya bedömningar av volymerna i de rättighetsstyrda transfererings- systemen och förändrade makroekonomiska förutsättningar m.m. Tabell 8.15 Takbegränsade utgifter -21,8 -17,2 -4,6 -0,7 -17,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU10, rskr. 2009/10:172). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I tabell 8.17 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, anvisade och före- slagna medel på tilläggsbudget summerat per utgiftsområde och de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt för ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som ursprungligen anvisade på stats- budgeten (se diagram 8.1). Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Diagram 8.1 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statsbudgeten för 20101 för vissa utgiftsområden -1,6 Hälsovård, sjukvård och -1,0 -1,4 -17,3 -1,0 -1,3 -4,6 -1,5 -20,0 -15,0 -10,0 -5,0 1Ursprunglig statsbudget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, bet 2009/10:FiU10, rskr.2009/10:172). Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Huvudförklar- ingen är de förseningar som uppstått i leveransen av helikoptersystem 14. Leveransförseningarna gör att utbetalningarna uteblir och att utgifterna till följd av detta bedöms bli 1,5 mil- jarder kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten . Utgifterna skjuts i stället framåt i tiden. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Framför allt beror detta på att antalet asylsökande ökade snabbt och att nivån varit fortsatt hög . För att möta de ökade utgifterna har beslutat att öka anslagen 1:1 , 1:2 Ersättningar och bostads- kostnader samt 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden med sammanlagt (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror främst på att utgifterna för anslagen 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning, 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. och 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken förväntas bli lägre än bedömningen i budgetpropositionen. För assistansersättningen beror den lägre utgiftsprognosen främst på att det fastslagna schablonbeloppet för personlig assistans blev något lägre än bedömningen i budgetpropositionen . Även bedöm- ningen av det totala antalet beviljade timmar personlig assistans har reviderats ned något jämfört med bedömningen i budget- propositionen. Nedrevideringen av utgiftsprognosen för tandvårdsförmånerna beror på ett lägre utfall än bedömningen i budgetpropositionen . För stimulansbidrag inom äldrepolitiken beror nedrevideringen främst på lägre utfall än bedömningen i budget- propositionen för investeringsstödet till byggande av särskilt boende och trygghets- bostäder. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Huvudförklaringen är lägre utgifter för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. för vilket utgifterna bedöms bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten . Den främsta orsaken till att utgifterna bedöms bli lägre är lägre sjukfallsvolymer än bedömningen i budgetpropositionen . Även utgifterna för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bedöms bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten . Nedrevideringen av utgiftsprognosen förklaras huvudsakligen av ett något lägre nybeviljande av sjukersättning samt en ned- revidering av medelersättningen för personer med sjuk- och aktivitetsersättning jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror huvudsakligen på att utvecklingen på arbets- marknaden nu är betydligt mer positiv än den bedömning som gjordes i budgetpropositionen , vilket medfört lägre arbetslöshet och färre personer i arbetsmarknadspolitiska program. Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Den största delen av revideringen beror på lägre utgifter för Utgifterna för aktivitets- stödet bedöms bli lägre. Även utgifterna för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning har reviderats ner med jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. Denna nedrevidering beror på att utfallet för lönegarantiersättningen varit mycket lågt till följd av färre antal konkurser och bättre konjunkturläge än bedömningen i budgetpropositionen . Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 1:2 Studiemedel m.m. som avser det s.k. prioriterade studiebidraget förväntas bli lägre till följd av att prognosen för antalet studerande med detta bidrag nu är lägre än i budgetpropositionen . bedöms utgifterna för det generella studiebidraget bli högre än bedömningen i budgetpropositionen, främst till följd av den tillfälliga satsningen på fler utbildningsplatser inom yrkesvux som regeringen föreslår i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2). Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Den viktigaste förklaringen till nedrevideringen är att utgifterna för anslaget 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. bedöms bli lägre än bedömningen i budgetpropositionen . En viktig förklaring är ändrade växelkurs- antaganden. En starkare krona gentemot euron jämfört med bedömningen i budget- propositionen innebär att utgifterna blir lägre. Även utgifterna för anslaget 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter bedöms bli lägre än bedömningen i budgetpropositionen. Huvudförklaringen är att behovet av interventioner har varit lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. De högre utgifterna beror dels på det kapitaltillskott till (publ) om som beslutat om (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU 35, rskr. 2009/10:220), dels det kapitaltillskott på till den verksamhet för finansiering och annan verksam- het för att främja innovation och företagande i norra inland (stödområde A) som före- slås i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2). Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Nedrevideringen beror huvudsakligen på att lånebehovet varit lägre än bedöm- ningen i budgetpropositionen , samt att inhemska och utländska räntesatser reviderats ner. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Huvudförklaringen till nedrevideringen är att EU:s utgifter blev lägre än vad som tidigare beräknats som de särskilda inkomsterna till EU-budgeten 2009 blev högre. Den lägre medlemsavgiften 2009 för och andra medlemsstaters medlemsavgifter regleras dock kassamässigt först , varför effekten på statsbudgeten uppkommer först . Även nya prognoser från om avgiften 2010 bidrar till att utgiftsprognosen revideras ner jämfört med budget- propositionen. Jämfört med bedömningen i budget- propositionen har en starkare krona gentemot euron bidragit till lägre utgifter för EU-avgiften. I statsbudgeten var den beräknade för- ändringen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under pos- ten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statsbudgeten som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i statsbudgeten till - (dvs. anslagsbehållningarna bedömdes öka med ). I den aktuella prognosen för innevarande budgetår ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under respektive utgifts- område. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till tilläggsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 8.16). Tabell 8.16 Beräknad förändring av anslagsbehållningar Ramanslag (Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig statsbudget Anvisat på tilläggsbudget för 20102 Förslag till hösttilläggsbudget för 20103 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -4,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101). 2Enligt beslut efter förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99 bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) samt beslut om tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ) 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU 35, rskr. 2009/10:220). 3Enligt förslag i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) Statsbudgetens utfall visar att anslagsbe- hållningarna uppgick till /10. kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på statsbudgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I enlighet med de beslut om tilläggsbudget som har fattat har anvisade medel ökat med sammanlagt . I propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) föreslås ytterligare ökade anslag med sammanlagt (exklusive statsskuldsräntor). De beräk- nade indragningarna av anslagsmedel uppgår till , varav merparten berör rättighetsstyrda transfereringsanslag som t.ex. det under utgiftsområde 14 uppförda anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt det under utgiftsområde 10 uppförda anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 8.17 Utgifter 2010 Anslagsbehållningarna /11 beräknas uppgå till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /10 och /11. -0,3 -0,5 Skatt, tull och exekution -0,2 -0,4 -0,6 -0,6 Försvar och samhällets krisberedskap -1,6 -1,6 -0,5 -0,1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -1,0 -1,0 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -1,4 -1,7 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,3 -0,4 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,4 -17,3 -17,4 -1,0 -1,2 -0,6 -0,9 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,1 -0,1 Allmän miljö- och naturvård -0,6 -0,6 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -1,3 -1,3 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -4,6 -4,6 Avgiften till Europeiska unionen -1,5 -1,5 -4,3 -21,8 -29,3 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -17,2 -24,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,7 -17,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut med anledning av Budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU10, rskr. 2009/10:172). 2Där 0,0 anges har tilläggsbudget beslutats eller förslag till tilläggsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat på statsbudgeten enligt beslut efter förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) av beslutad tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220) samt förslag i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) Det ekonomiska läget i kommunsektorn 9 Det ekonomiska läget i kommunsektorn Kommunsektorn förväntas redovisa ett resultat som 2010 uppgår till . Resultatet beräknas vara fortsatt positivt 20112014 men lägre än 2010. Kommunsektorns bidrag till den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas till mellan -0,av BNP under 20102014. Tillfälliga statsbidrag, som kronor 2011, bidrar till att inkomsterna i kommunsektorn hålls uppe. Skatteunderlaget i kommunsektorn för- väntas öka relativt svagt . beräknas skatte- underlaget öka starkare. Den kommunala konsumtionen bedöms öka måttligt . En förklaring är den ekonomiska nedgången i ekonomin, som har medfört att inkomsterna utvecklas svagt jämfört med . I följande avsnitt redovisas en samlad bedöm- ning av det ekonomiska läget i kommunsektorn. Avsnittet beskriver kommunsektorns finanser, men också dess bidrag till BNP och utvecklingen av sysselsättningen i den kommunalt finan- sierade verksamheten. Kommunsektorns inkomster bestäms i hög utsträckning av den samhällsekonomiska utveck- lingen. Inkomsterna från skatter svarar för av sektorns inkomster. Vid sidan av skatteinkomsterna svarar statsbidragen för de största inkomsterna. uppgick statsbidragen till , eller av de totala inkomsterna. Av dessa var generella bidrag medan var riktade bidrag. Sammantaget växte skatteunderlaget och statsbidragen 2009. Diagram 9.1 Skatteintäkter och statsbidrag 20022014 Årlig procentuell förändring, löpande priser. Utfall , prognos för 20102014. finansierad verksamhet väntas bli lägre 2010 sierade verksamheten bedöms minska med Skatteintäkter och statsbidrag sammantaget dock stabiliseras redan i slutet av året för att sedan öka med 6 000 Anm.: Skatteunderlag och statsbidrag är justerade för regleringar som påverkar det Statsbidragen inkl. generella och riktade bidrag, men exkl. kompensation för mervärdesskatt. Källor: och egna beräkningar. 9.1.1Kommunsektorns skatteintäkter lägre 2010 än 2008. Det kommunala skatteunderlaget består främst av utbetalda löner, dvs. lönesumman, men också av skattepliktiga transfereringar och inkomster från näringsverksamhet. Lönesumman ökar dels av att antalet arbetade timmar ökar och dels av att timlönerna ökar.