prop · GX03106 · 2010-03-16 00:00:00 — arbetet med dialog för samhällets värdegrund är det frågor om Skr. 2009/10:106 demokratin och de mänskliga rättigheterna som står i centrum, medan regeringens dialoger med det civila samhällets organisationer framför allt behandlar frågor om organisationernas villkor samt relationerna mellan det civila samhället, staten och kommunerna inom olika områden. Nyfikenhet och intresse om olikheter och likheter kan stimulera till dialog och till att personer vågar närma sig varandra. kan en dialog inte leda till något meningsfullt samtal om den helt domineras av fördomar eller om parterna avvisar varandra såsom underlägsna eller irrelevanta. Det är en svår balansgång att i ett samtal överbrygga misstro och åsiktsskillnader och upprätthålla tillräcklig respekt eller i vart fall tolerans för att de som deltar i samtalet ska stanna kvar och ha ett utbyte av samtalet. Den som anordnar dialog om värdegrundsfrågor har ett viktigt ansvar att tillföra kunskap och skapa ett gott samtalsklimat där de som deltar vågar ställa frågor om varandra som en grundläggande respekt upprätthålls mellan parterna. Förenklade media- bilder av olika delar av befolkningen, t.ex. personer med funktions- nedsättning, ungdomar och personer med utländsk bakgrund, behöver ofta problematiseras och diskuteras så att stereotypa uppfattningar kan undvikas. Regeringen bedömer att värdegrundsdialogen, i likhet med demokratin i stort, måste ha vissa grundläggande spelregler som bör gälla för dialog som anordnas eller stöds av staten. Detta innebär att dialogen inte kan fortsätta om rasistiska eller tydligt diskriminerande åsikter uttrycks. Det är en självklarhet och en miniminivå att lagstiftningen om hets mot folkgrupp och mot diskriminering ska upprätthållas. Med andra ord går det en gräns mellan personliga åsikter och värderingar å den ena sidan och lagstridiga uttalanden och handlingar, såsom hets mot folkgrupp och olaga diskriminering, å den andra. Målgrupper och samverkanspartner för regeringens Regeringen anser att arbetet med dialog om samhällets värdegrund bör föras så brett som möjligt. Det är också en målsättning att dialog ska föras mellan personer och grupper med olika åsikter, bakgrund, livssituation, erfarenheter och värderingar. I den bemärkelsen är målgruppen för värdegrundssatsningen mycket bred. dock redan tidigare uttalat att det i arbetet med värdegrundsdialog är särskilt viktigt att nå ungdomar. Med ungdomar avses personer i åldrarna Ett av målen för regeringens ungdomspolitik är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Det innebär att ungdomar ska ha samma möjligheter som andra att delta aktivt i den demokratiska processen och att påverka förhållanden i såväl den personliga sfären som i samhället i stort. Det är inte bara en rättighet för unga att delta i beslut som rör deras vardag, utan det är också viktigt för samhället att ta tillvara ungas kunskaper, synpunkter och erfarenheter som en resurs. formas dessutom många av de värderingar som en människa bär med sig livet igenom. Därför är unga en viktig målgrupp för arbetet med värdegrundsfrågor. Dialogen om samhällets bas i form av reglerna om demokratin och de mänskliga rättigheterna måste således aktivt involvera unga och fästa avseende vid deras uppfattningar och reflektioner i dessa frågor. Skolan är en viktig plats för dialog med och bland unga, såsom även nämns nedan. Dialog med och bland unga kan även bl.a. äga rum inom ramen för ungas egna organisationer, inom ramen för fritidsverksamhet och mellan ungdomar och myndigheter. Regeringen har redan tidigare förklarat att det är viktigt i arbetet med värdegrundsdialog att försöka nå människor som i vanliga fall inte deltar i det offentliga samtalet eller i den politiska processen. Det är väl känt att det demokratiska deltagandet är högre bland grupper som är väl etablerade i samhället och som t.ex. har arbete, utbildning och familj än bland dem som har en svagare socio-ekonomisk ställning. Detta gäller såväl valdeltagande som demokratisk deltagande i en vidare bemärkelse, t.ex. deltagande i det civila samhällets organisationer. Vidare kan nämnas att personer med funktionsnedsättning ofta har svårigheter att delta i samhällsdebatten och demokratiska församlingar på grund av hinder i den fysiska omgivningen. Bland ungdomar finns skillnader mellan olika grupper vad avser graden av deltagande i politiska aktiviteter, såsom namninsamlingar, delta i möten och demonstrationer och att ta kontakt med politiker. Framför allt deltar unga med föräldrar som har högre utbildning i högre utsträckning än unga med föräldrar utan högre utbildning. Flera studier visar att utbildningsnivån, såväl bland ungdomar som deras föräldrar, är avgörande för politiskt intresse, valdeltagande och kunskap om demokratiska processer. En annan del av befolkningen som mer sällan deltar i det offentliga samtalet eller den politiska processen är människor som invandrat till . Människor kan ha skilda och goda skäl att inte delta i det demokratiska samtalet, den politiska processen eller det civila samhällets organisatio- ner. Värdegrundsdialogen bygger självklart på frivilligt deltagande. Det är dock viktigt att upplevda hinder och trösklar för deltagande i värdegrundsdialogen kan identifieras och undanröjas. Detta kan under- lättas om värdegrundsdialogen inte endast involverar dem som själva söker sig dit utan även omfattar uppsökande verksamhet. Vidare kan icke-traditionella metoder och arenor för dialog behöva användas, t.ex. inom kulturlivet eller i sammanhang där människor vistas i sin vardag. De huvudsakliga målgrupperna är delvis överlappande och utesluter inte varandra. En och samma verksamhet kan nå flera målgrupper . Ambitionen att nå ut brett i samhället och bidra till möten mellan människor med olika bakgrund, erfarenheter, livssituationer och värderingar innebär också att verksamheter som fokuserar på att involvera de huvudsakliga målgrupperna bör omfatta fler delar av befolkningen. Den verksamhet som genomförts inom ramen för värdegrundsdialogen har främst bedrivits av eller fokuserat på organisationer inom det civila samhället, skolor och kommuner. Inom det civila samhället bedrivs kontinuerligt ett omfattande och aktivt värdegrundsarbete på olika sätt. Det finns en rad organisationer inom det civila samhället som har formulerat sitt uppdrag utifrån demokratin och de mänskliga rättigheterna, antingen generellt eller kring någon mer specifik rättighet eller fråga. Inom dessa organisationer finns en stor sakkunskap och omfattande erfarenhet av samtal och dialog i frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Organisationerna inom det civila samhället är också mer generellt bildade på grundval av ett gemensamt engagemang kring en fråga som formulerats som en värde- grund eller bas för organisationen. De behöver därför kontinuerligt ta ställning till principiella frågor och hantera åsikts- och värderings- skillnader inom ramen för en demokratisk process. Organisationerna inom det civila samhället har vidare haft en historiskt stor betydelse och har fortfarande en viktig roll som demokratiskola. Ytterligare ett skäl till att organisationer inom det civila samhället är viktiga som samverkanspartner inom värdegrundsdialogen är att de har stor betydelse för människors nätverk och delaktighet i samhället. I arbetet för social sammanhållning har organisationerna inom det civila samhället således en central roll. Det är viktigt att notera att det civila samhällets organisationer inte ska ses som en målgrupp i sig utan snarare som en arena eller kanal för värdegrundsarbetet. Målen att förankra och levandegöra demokratin samt att öka kunskapen och bredda insikten om de mänskliga rättigheterna måste avse den enskilda människan. I ett arbete för att förankra och levandegöra samhällets värdegrund vore det riskabelt att se grupper eller organisationer som mottagare. Många organisationer arbetar med att sprida kunskap och information om demokrati och mänskliga rättigheter. Ställningstaganden som rör innebörden av demokratiska spelregler och de mänskliga rättigheterna bör dock ytterst göras individuellt, även om var och en tar emot information och intryck från ett flertal källor. Människor har många olika identiteter och kan identifiera sig med olika grupper vid olika tillfällen. Individen går in och ut ur olika gemenskaper. Identitet är också något som förändras och beroende på sammanhang. Skolorna är en självklar plats för att nå unga människor. Dialog om demokratin och de mänskliga rättigheterna kan ske såväl inom ramen för undervisningen som i skolmiljön vid sidan om den ordinarie undervisningen. Såsom beskrivs i avsnitt 4.7 har skolan enligt läroplanerna tydliga uppdrag om demokrati och mänskliga rättigheter. Kommunerna är det sammanhang där en stor del av människors vardag utspelar sig. För att värdegrundsdialogen ska nå ut brett och kunna söka upp människor i sammanhang där de redan befinner sig är det nödvändigt att ett samarbete sker med kommunerna och Kommuner och Landsting (SKL). Kommunerna och SKL bedriver ett aktivt arbete för demokratin och de mänskliga rättigheterna (se vidare avsnitt 4.8). Regeringens arbete med värdegrundsdialog har främst varit inriktat på att stimulera till erfarenhetsutbyte och kontaktskapande mellan de aktörer som redan är verksamma inom området dialog om demokratin och de mänskliga rättigheterna. Detta har framför allt skett genom webbplatsen Dialogvärdegrund.nu (avsnitt 4.3), konferenser om värdegrundsfrågor och dialog (avsnitt 4.4 och 4.5) och det s.k. idérum- met, som är en rådgivande grupp som knutits till arbetet (avsnitt 4.6). Vidare har värderingsstudier genomförts och sammanställts som ett underlag för arbetet (avsnitt 4.2). Dialog och annat arbete med frågor om värdegrund, demokrati och mänskliga rättigheter bedrivs inom flera områden och av en rad aktörer utifrån olika utgångspunkter och med skiftande fokus. I syfte att belysa det sammanhang i vilket värdegrundsdialogen bedrivits ges nedan (avsnitten 4.7 och 4.8) inte endast beskrivningar av regeringens arbete, utan även av ett urval verksamheter som bedrivits av myndigheter och andra aktörer. 4.2Studier om befolkningens attityder och värderingar Svårigheter att dra generella slutsatser från värderingsstudier Det finns vissa svårigheter som bör nämnas när det gäller studier av värderingar. Ett problem har att göra med att enkätstudier är en vanlig metod för att mäta värderingar. Vid enkätundersökningar är antalet personer som deltar av nödvändighet begränsat, vilket gör bedömningar av befolkningens värderingar i stort något osäkra, även om undersök- ningen grundar sig på ett representativt urval personer. Vidare bör påpekas att de generaliseringar som görs kan bli för grova. Det beror på att urvalet ofta blir för litet för att resultatet ska kunna brytas ned i delar av befolkningen som skiljer sig med avseende på exempelvis kön, ålder eller bostadsort. Ett annat problem rör ämnets karaktär. Värderingar är svåra att mäta och frågornas formulering kan bli alltför avgörande för resultatet. Dessutom finns det risk för att de tillfrågade personerna svarar som de tror att frågeställaren vill att de ska svara, eller så som de tror är rätt utifrån ett större samhälleligt perspektiv, även om de personligen har en annan ståndpunkt. Ytterligare ett problem kan vara att frågorna missuppfattas, vilket kan vara svårt att avgöra vid enkätstudier. Inom ramen för värdegrundssatsningen har både befintligt material om befolkningens värderingar studerats och nytt material tagits fram som underlag för dialogarbetet. En del av detta material beskrivs nedan, liksom vissa resultat från större internationella studier där olika länders befolkningar jämförts med avseende på värderingar. Resultaten ska alltså läsas och tolkas med försiktighet. kan påpekas att ju fler värderingsstudier som genomförs, desto bättre underlag skapas för att dra slutsatser. Om vissa resultat återkommer i flera värderingsstudier, är det t.ex. troligt att dessa resultat faktiskt återspeglar befolkningens värde- ringar i en särskild fråga. Det främsta syftet med att studera och ta fram studier inom ramen för värdegrundssatsningen har varit att skapa diskussionsunderlag för dialogarbetet. Genom att ge en översiktlig information om var attityd- och värderingsskillnader finns kan de ge indikationer om hur dialogarbete i frågor om demokrati och mänskliga rättigheter kan utformas för att bidra till reflektion och en levande debatt. om kunskaper, attityder och värderingar om demokratin och de mänskliga rättigheterna gav regeringen i uppdrag att sammanställa och systematisera resultaten från ett antal stora med- borgarundersökningar för att ge en aktuell bild av den svenska befolkningens kunskaper, attityder och värderingar avseende demokratin och de mänskliga rättigheterna. Uppdraget redovisades i en rapport (2008:4). Den analys som beskrivs i rapporten bygger på ett flertal undersökningar genomförda , bl.a. European Social Survey (2002, 2004, 2006), World Values Studies WVS (2005), International Social Survey Program ISSP (2004), Valundersökningen (19852006) samt Attityd- och värderingsstudie (2007). gör i rapporten den övergripande observationen att i princip alla svarande tycks vara positiva om frågor ställs om stödet för abstrakta principer, såsom demokrati, minoriteters rättigheter eller jämställdhet. Om däremot grupper pekas ut i frågor, exempelvis religiösa grupper, är det fler som redovisar en skeptisk hållning och som exempelvis kan tänka sig inskränkningar av rättigheter och friheter. En annan erfarenhet är att skilda uppfattningar blir mest synliga i situationer när olika mänskliga rättigheter och principer ställs mot varandra. Enligt rapporten är stödet för demokratin som princip väl utbrett i . Mycket få svarande ansåg att det finns styrelseskick som är bättre än det demokratiska. angav en tredjedel av de svarande att det är bra med ett styre där experter och inte valda företrädare beslutar vad som är bäst för landet. Åsikten att expertstyre är bra fick mest stöd av svarande med endast grundskole- eller gymnasieutbildning. Mer generellt uppvisade svarande med högre utbildning bättre kunskaper om politik och ett starkare stöd för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna än andra svarande. Skillnaderna mellan svarande som studerade på högskole- respektive yrkesförberedande program var anmärkningsvärt stora, enligt rapporten. Både unga kvinnor och unga män som studerade på de yrkesförberedande programmen redovisade bristfälliga kunskaper om demokrati. Förutom utbildning utgjorde även bostadsort en tydlig skiljelinje avseende attityder till politiska fri- och rättigheter samt till övriga mänskliga rättigheter. Stödet var mer omfattande bland svarande i storstäderna jämfört med svarande i mindre orter. Som exempel på värderingsskillnader avseende mer konkreta frågor kan följande nämnas. Mötes- och demonstrationsfriheterna har enligt undersökningarna ett mycket starkt stöd på ett generellt plan i . När det gäller extremistgruppers rätt att hålla offentliga möten ville dock en majoritet av de svarande kunna förbjuda grupper som genom sin verksamhet vill störta det politiska systemet med våld. En majoritet ville också kunna förbjuda grupper med fördomar på grund av etnicitet eller hudfärg att hålla offentliga möten. Däremot ansåg inte majoriteten att religiösa extremister ska hindras från att hålla offentliga möten. Manliga svarande ville i högre utsträckning än kvinnor förbjuda religiösa extremister att hålla möten, men när det gällde grupper med fördomar på grund av etnicitet eller hudfärg var det framför allt kvinnor och personer med endast grundskoleutbildning som var för ett förbud. Omkring hälften av de svarande i undersökningarna ville förbjuda antidemokratiska partier, vilket ligger under genomsnittet för de europeiska länder som ingår i studien . Skillnaderna är små när det gäller hur svarande från olika delar av befolkningen har svarat på denna fråga. Stödet för principen om likabehandling är mycket starkt inom alla delar av befolkningen, såsom dessa representerats bland de svarande i de redovisade undersökningarna. De skillnader som fanns mellan svarande från olika delar av befolkningen var mycket små. Stödet ökade dock något med stigande ålder. visade unga ett mer omfattande stöd för sexuella minoriteters rättigheter samt för jämställdhet än äldre. Enligt studien var personer födda i mer benägna att stödja jämställdhet än utlandsfödda. Frågan om värderingar kring jämställdhet grundades i studien på en sammanlagd bedömning av hur de svarande reagerade på tre påståenden. Dessa frågor var för det första Det spelar ingen roll om det är mannen eller kvinnan som tjänar mest pengar i hushållet, för det andra Män och kvinnor bör få lika lön för lika arbete och för det tredje Det har gått för långt med jämställdhet i det här landet i många avseenden. Vad gäller den sistnämnda frågan fanns de största åsiktsskillnaderna mellan boende i storstäder å den ena sidan och boende i glesbygd och mindre kommuner å den andra. Minoritetsskydd i beslutsprocesser ansågs mest viktigt av svarande i åldersgruppen eller äldre. Kvinnor ansåg i något högre grad än män att det är viktigt att respektera minoriteters rättigheter. Personer med endast grundskoleutbildning ansåg att det är viktigare att värna minoriteters rättigheter än vad svarande med högre utbildning gjorde. Den fråga som ställdes gjorde inte skillnad mellan olika minoriteter utan gick endast ut på hur viktigt det är att myndigheter respekterar och värnar minoriteters rättigheter. Av de svarande ansåg att det aldrig är rätt att bryta mot en lag när samvetet kräver det, medan svarade att det kan vara rätt. Kvinnor var mer benägna än män att hålla med om att lagar alltid ska följas. Yngre svarande var mindre benägna att hålla med om att lagar alltid ska följas jämfört med äldre. Nio av tio svarande ansåg att det aldrig är rätt att bruka våld i politiskt syfte. Ytterligare en slutsats som dras i rapporten är att det ibland är svårt att med statistisk säkerhet uttala sig om skillnader i attityder, värderingar och kunskaper mellan mindre delar av befolkningen och majoriteten, Skr. 2009/10:106 eftersom antalet svarspersoner som tillhör de mindre befolknings- grupperna blir för litet. Detta kan exempelvis gälla skillnader mellan personer med svensk och utländsk bakgrund. Gruppen utrikes födda eller personer med utländsk bakgrund är dessutom väldigt heterogen, varför mer generella slutsatser inte kan dras. Synovates undersökning av attityder och kunskaper om värdegrund och mänskliga rättigheter Undersökningsföretaget genomförde 2008 en undersökning om attityder och värderingar i frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Slutsatserna från undersökningen vilar på en enkätunder- sökning riktad till 3 000 personer i åldrarna . Nästan alla svarande i undersökningen ansåg att det är viktigt att människor möts och samtalar. Tre av tio svarande deltog i samtal om viktiga frågor mellan människor med helt olika uppfattning, men som ändå lyssnade på varandra. Sju av tio svarande deltog återkom- mande i sådana samtal, men nästan tre av tio deltog mycket sällan. Äldre och personer utan högre utbildning var enligt undersökningen mer sällan med i denna typ av samtal. Undersökningen visade på ett betydande stöd för övergripande demokratiska principer bland de svarande. Nästan alla svarande ansåg exempelvis att människor måste ha möjlighet att vara med och påverka beslut också mellan valen, att man ska följa majoritetens beslut och att även extremister måste få komma till tals. Tre av tio svarande ansåg dock att det ibland är bra om en liten grupp tar ansvar och bestämmer vilka regler som ska gälla. Sju av tio svarande ansåg att det måste gå att förbjuda rasistiska organisationer, medan övriga ansåg att inga organisationer ska kunna förbjudas. av de svarande ansåg att det måste gå att förbjuda demonstrationer som hotar allmän ordning. Tre av tio svarande ansåg att bara den som inte angriper den svenska demokratin ska ha laglig rätt att demonstrera Undersökningen visade också på relativt tydliga åsiktsskillnader i följande frågor: av de svarande instämde helt eller delvis i påståendet att kameraövervakningen måste öka för att motverka brott, men två av tio ansåg att samhällets kontroll av medborgarna inte får öka. Fem av tio svarande ansåg att staten ska arbeta med jämställdhet även i sammanhang där de inblandade inte vill det, medan lika många ansåg att människor själva måste få bestämma i frågor om jämställdhet. Åtta av tio svarande instämde helt eller delvis i påståendet att alla ungdomar som är ska ha rätt att bestämma över sin egen sexualitet, men två av tio ansåg att föräldrar ska ha rätt att förbjuda sina barn att ha sex även om barnen är . För tre av tio svarande var det mycket eller ganska viktigt med religion, men för drygt fyra av tio personer var religion mycket eller ganska oviktigt. Religion hade större betydelse för kvinnor och äldre än för män och yngre personer. Drygt sex av tio svarande ansåg att alla barn ska ha rätt att gå i religiöst och ideologiskt neutrala skolor, medan övriga ansåg att föräldrar ska kunna välja skolor med religiös eller ideologiska inriktning. Något fler än hälften av de svarande ansåg att samhället inte ska bestämma vilka religiösa symboler människor får använda. Knappt hälften ansåg att det ska vara förbjudet att bära slöja i skolan och på arbetet. av de svarande ansåg att läkare inte ska ha rätt att av samvetsskäl vägra att utföra aborter. Om åsiktsskillnaderna jämförs mellan svarande från olika delar av befolkningen kan det konstateras att skillnaderna mellan kvinnor och män i regel var små. Det fanns större skillnader mellan yngre och äldre svarande, där de yngres uppfattningar enligt Synovate kan beskrivas som mer frihetliga. Personer i åldrarna ansåg t.ex. i högre grad än äldre att samhället inte ska bestämma vilka religiösa symboler människor får använda, att samhällets kontroll av medborgarna inte får öka och att man måste få säga vad man vill även om andra anser att det är kränkande. Tydliga värderingsskillnader tycktes också finnas mellan svarande med högre utbildning och de som hade endast grundskole- eller gymnasie- utbildning. Svarande med universitets- eller högskoleutbildning uttryckte oftare att de litar på andra människor än vad svarande utan sådan utbildning gjorde. Svarande med universitets- eller högskoleutbildning sade sig också i högre utsträckning fästa vikt vid att människor från olika miljöer möts samt ansåg oftare att det är viktigt att förstärka etniska minoriteters rätt till sitt eget språk och kultur. World Values Survey är en följd av undersökningar som utvecklats för att mäta dominerande värderingar i olika länder, bl.a. om religion, politik och ekonomiskt och socialt liv. Enligt undersökningarna kan två dominerande dimensioner beskriva de stora värderingsskillnaderna mellan människor i olika delar av världen. Den ena dimensionen står för graden av sekularisering, vilken speglar värderingar med koppling till religion och tradition kontra en sekulär hållning. Den andra dimensionen avspeglar graden av individualisering, dvs. värderingar kopplade till överlevnad kontra självförverkligande. Studien visar naturligtvis på genomsnittliga värden i varje land och är på så sätt en stark förenkling. De traditionella värderingarna centreras kring religion och familj. De utmärks av att religion och gudstro spelar en central roll i livet, av en stark uppslutning kring och hög värdering av kärnfamiljen och av respekt för auktoriteter.