prop · GY031d20 · 2010-10-12 00:00:00 — Systemet med energideklarationer kommer att utvecklas , i syfte att fler energieffektiviseringsåtgärder i deklarationerna ska bli genomförda. () har fått i uppdrag att utvärdera satsningen på hållbara städer, särskilt avseende stödets kostnadseffektivitet. KI menar bland annat att stödet till hållbara städer är ett dyrare alternativ för att minska utsläpp av växthusgaser än genom koldioxidskatt eller handel med utsläppsrätter. Stödet är även dyrare än tidigare, likartade, investeringsprogram. Därutöver uppmärksammar KI att den del av åtgärderna som leder till minskade utsläpp i verksamheter som omfattas av EU:s system för utsläppshandel inte leder till lägre utsläpp globalt utan endast kan medföra omflyttningar av utsläppen inom systemet. KI:s slutsats är att stödet till hållbara städer inte är ett kostnadseffektivt klimatpolitiskt styrmedel och att en fortsatt satsning därför inte kan motiveras enbart utifrån minskningen av växthusgaser. KI påpekar å andra sidan att stödet, utöver utsläppsminskningar, även syftar till att nå andra mål, bl.a. social hållbarhet, innovationer, teknikspridning och export. KI menar att stödet möjligtvis kan motiveras utifrån övriga positiva effekter men, på grund av att dessa effekter inte är kvantifierade, är det omöjligt att uttala sig om stödets övergripande kostnadseffektivitet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 även utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik.) Angående förutsättningarna för att uppnå delmålet om inomhusmiljö gäller att en mycket stor andel av alla befintliga byggnader fortfarande uppvisar problem med inomhusmiljön. är det vanligt att ventilationskontroller och radonmätningar inte utförs i samband med att nya byggnader uppförs, trots att bestämmelser för detta funnits . I regeringens proposition En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366) har dock nya tydliga instrument skapats för att bl.a. frågan om kontroll av byggkrav som påverkar säkerhet och hälsa t.ex. gällande radon, ventilation, fukt, bärighet och brandsäkerhet ska finnas med i den kontrollplan som byggnadsnämnderna beslutar. Dessutom ska numera särskilda kontroller utföras av sakkunniga som ska kunna styrka sin kompetens med ett certifikat, utfärdat av ett ackrediterat certifieringsorgan. 3.5.16 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller hejdande av förlust av biologisk mångfald, minskad andel hotade arter samt hållbart nyttjande. Trenden för biologisk mångfald är fortfarande negativ. Bedömningen är att delmålet om hejdad förlust av biologisk mångfald inte kommer att nås inom tidsramen. Ett arbete pågår internationellt med att formulera ett nytt mål om att stoppa förlusten av biologisk mångfald, vilket ska ersätta det mål som gäller fram till utgången av 2010. För delmålet om minskad andel hotade arter bedöms det möjligt att nå delmålet inom tidsramen. Delmålet om hållbart nyttjande av naturresurser kommer inte att nås inom tidsramen. Enligt en analys av den biologiska mångfald som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv visar bland annat att nästan tre fjärdedelar av naturtyperna och ungefär hälften av arterna inte har långsiktigt livskraftiga bestånd. presenterade ArtDatabanken vid en ny förteckning över rödlistade, dvs. utrotade, hotade, sårbara eller nära hotade, arter i . Av cirka 55 000 flercelliga arter är nära hälften () bedömda enligt de olika rödlistekriterierna. Antalet arter som uppfyller kriterierna för att rödlistas är 4 127. Enligt ArtDatabanken har andelen av de bedömda arterna som rödlistats ökat marginellt , från till . Målet om hejdad förlust av biologisk mångfald enligt det s.k. 2010-målet kommer inte att nås. Situationen har dock förbättrats för däggdjur, groddjur och sötvattensfiskar medan utvecklingen går åt motsatt håll för fåglar och arter. Detsamma gäller för lavar, mossor och svampar som är knutna till gammal skog med lång kontinuitet. Regeringen bedömer att det är mycket svårt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv inom en generation även om ytterligare åtgärder vidtas. Skydd av områden och insatser för att minska andelen hotade arter behöver kompletteras med ett hållbart nyttjande av naturresurser och ekosystem i ett landskapsperspektiv. Arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter fyller här en viktig funktion inom skyddade områden men de har också mycket stor betydelse utanför de skyddade områdena. Programmen omfattar cirka 400 arter och det finns flera goda exempel på att dessa insatser givit resultat. Genom övergripande strategisk planering av hur naturresurserna kan nyttjas på landskapsnivå ökar förutsättningen för att hejda utarmningen av den biologiska mångfalden. länsstyrelsernas arbete med regionala landskapsstrategier är viktiga instrument i ett hållbarhetsperspektiv. Länsstyrelsernas arbete med åtgärdsplaner för vattenkvaliteten utgör också betydelsefulla redskap för hållbart nyttjande. En utredning ska tillsättas med uppdrag att utveckla en strategi med verktyg för att synliggöra värdet av ekosystemtjänsterna, och deras relevans för olika sektorer och näringar. Strategin ska kopplas till insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen. saknas en samlad, djupgående analys av hur väl det svenska naturvårdsarbetet och åtgärder som sker inom ramen för sektorsansvaret sammantaget uppfyller de krav som bör ställas på en grön infrastruktur. Regeringen har därför lämnat ett gemensamt uppdrag till , , och att i samarbete med bland annat ArtDatabanken analysera hur väl det svenska naturvårdsarbetet och åtgärder enligt sektorsansvaret uppfyller kraven på en grön infrastruktur samt bedöma om ytterligare åtgärder bör vidtas. sker förhandlingar om ett nytt globalt mål, eller en långsiktig vision, för biologisk mångfald och en ny strategisk plan för konventionen om biologisk mångfald (CBD). EU antog ett nytt övergripande mål för arbetet inom unionen, och en förnyad EU- gemensam strategi ska presenteras under vintern 2010-2011. De internationella målen och handlingsplanerna utgör ett viktigt ramverk för arbetet med miljökvalitetsmålen, i synnerhet för Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen verkar för att strategin och målen ska återspegla kopplingarna mellan biologisk mångfald och ekosystemtjänster och avgörande utmaningar för mänskligheten som bl. a. klimatförändringar, ekonomiskt välstånd, livsmedelssäkerhet, hälsa och utrotning av fattigdom. Den ekonomiska utvecklingen ska ske inom välmående ekosystems kapacitet att leverera varor och tjänster. Mänskligheten ska kunna leva av naturkapitalets avkastning utan att tära på själva kapitalet. Att nå enighet om ett bindande avtal under CBD om rätten till genetiska resurser blir viktigt för att uppnå konventionens mål. En överenskommelse nåddes om att förbättra kunskapsunderlaget för alla berörda konventioner och FN-organ genom att inrätta en mellanstatlig plattform för kunskap om 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES). Regeringen anser att IPBES bör etableras genom ett samarbete mellan och berörda organisationer inom FN, framför allt , FAO och UNDP. Detta behövs för att få grepp om utarmningen av naturkapitalet och nå FN:s millenniemål och de mål för biologisk mångfald som beslutas i Konventionen om biologisk mångfald 2010 . En tydlig vilja till finansiering blir avgörande för att etablera IPBES. Därför aviserar regeringen att ska bidra till IPBES verksamhet, när den etableras. Regeringen avser dessutom att verka för att svenska vetenskapliga institutioner kan ta en aktiv roll i arbetet inom IPBES. Formerna för deltagande i det internationella arbetet med kunskapsunderlag om biologisk mångfald bör ses över när IPBES etableras. sker slutförhandlingar om en ansvarsordning för Cartagenaprotokollet om biosäkerhet. Målsättningen är att förhandlingarna ska avslutas vid Cartagenaprotokollets femte partsmöte . Regeringen bedömer att det är viktigt att bidra till konstruktiva förhandlingar så att förhandlingarna kan avslutas. Att det finns en ansvarsordning för handel med genetiskt modifierade organismer (GMO) är viktigt för många av de utvecklingsländer som är drivande i förhandlingen. har tillkännagivit att regeringen bör tydliggöra och komplettera regelsystemen för genmodifierade organismer i foder, livsmedel och industriråvaror samt se till att myndigheterna följer gällande regler för etiska bedömningar och riskbedömningar vid prövning av GMO-ärenden (bet. 2007/08:MJU1, rskr. 2007/08:94, 2007/08:95, 2007/08:96). Regeringen har därför uppdragit åt Statskontoret att se över styrning och samordning av GMO- frågorna. Uppdraget redovisades till regeringen . Regeringen har till följd av tillkännagivande sedan beslutat om en ändring av förordningen om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (SFS 2002:1086), som tydliggör ansvar i miljöriskbedömningar. Vidare gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka uppgifter verket bedömer behövs i riskbedömningen av GMO för att kunna ta naturvårdshänsyn till olika effekter. Därutöver skulle redovisa vilka element som verket bedömer bör ingå i övervakningen av GMO som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 introduceras i miljön för försök eller i kommersiell odling. Redovisning inkom till regeringen . Efter komplettering kommer redovisningen att behandlas i . Den tätortsnära naturen innehåller frilufts-, kulturmiljö- och naturvärden som skapar förutsättningar för god folkhälsa, social sammanhållning, tätorters attraktivitet, besöks- och turistnäring och klimatanpassning. I propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28) lyfter regeringen särskilt fram frågan om insatser för tätortsnära natur i och med att den lokala och kommunala naturvårdssatsningen () återupptogs . Bevarande av tätortsnära natur har stor betydelse för att bibehålla och stärka biologisk mångfald i människors närmiljö. Samspelet mellan biodiversiteten inom t.ex. koloniträdgårdar och villaområden och den allmänna tätortsnära naturen skapar ytterligare förutsättningar för en biologisk mångfald. Miljöledningsuppdragen till myndigheterna inleddes och har medfört många framsteg när det gäller myndigheternas miljöpåverkan. I miljöledningssystemet hanteras såväl direkta som indirekta miljöeffekter av myndigheternas verksamheter och arbetet med att minska miljöpåverkan blir mer systematiskt. Myndigheterna har genomfört en miljöutredning och infört policy, mål, handlingsprogram och uppföljningsrutiner för miljöarbetet. Totalt 19 myndigheter är certifierade enligt standarden ISO 14001 eller registrerade enligt Scheme, Emas, som är EU:s miljöledningssystem. Emas är ett frivilligt, marknadsbaserat styrmedel som ger företag och organisationer en struktur att arbeta med sin miljöpåverkan på ett effektivt sätt. Beslut om en reviderad Emasförordning togs av rådet och . De ändringar som har gjorts i förordningen avser bl.a. geografisk räckvidd, stärkt mekanism för regelefterlevnad, redovisning av kärnindikatorer samt riktlinjer för bästa praxis när det gäller miljöledning. Det ska också bli lättare för småföretag att Emasregistrera sig. Regeringen föreslog i propositionen Ett sammanhängande system för geografisk miljöinformation (prop. 2009/10:224) som rymmer de författningsförslag som krävs för att genomföra och rådets direktiv /2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) i svensk rätt. Syftet är att skapa en infrastruktur för geografisk information så att förändringar i miljön ska kunna följas, för att naturolyckor ska kunna förutses, förebyggas och hanteras och för att EU:s miljöpolitik ska kunna utformas och genomföras effektivt. Det praktiska genomförandet av EU-direktivet sker inom ramen för arbetet med den nationella geodatastrategin, i samverkan mellan Lantmäteriet, , kommunerna och ca 20 myndigheter. Den svenska noden för Inspire utgörs av Internetportalen . Som ett led i arbetet med klimatanpassningen har Lantmäteriet börjat bygga en ny nationell höjdmodell. Ramavtal har tecknats med en extern leverantör om laserskanning från flygplan och inmätning av stödytor. Från och med ingången av 2010 kan höjddata tillhandahållas till externa användare. Cirka en tredjedel av yta beräknas ha skannats in i databaser . Särskilt prioriterade är Vänernområdet, , samt Torneälv med tillflöden. AB har fortsatt sitt arbete med regeringens handlingsplan för att stödja offentliga upphandlare att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Vidareutveckling och uppdatering har skett av miljökriterierna. Ytterligare satsningar har gjorts inom utbildning och information. Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta ingår regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till utgången av 2010. I regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet (skr. 2009/10:226) lämnas en samlad redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete . har ansvarat för att ta fram underlag och vidta åtgärder inom sitt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ansvarsområde för att bidra till regeringens regelförenklingsmål. Huvudinriktningen för har varit att identifiera nya förenklingsåtgärder som har stor effekt i närtid för företagen i fråga om minskning av de administrativa kostnaderna, men även om förenkling av regler som på annat sätt påverkar företagens vardag. Det har också varit viktigt att fullfölja tidigare redovisade åtgärder och förslag. På miljöområdet uppstår de största kostnaderna för företagen i samband med miljöfarlig verksamhet och tillståndsprövningen av den verksamheten. har därför prioriterat dessa frågor i regelförenklingsarbetet. har fört en löpande dialog med näringslivet för att skapa ett enklare och mer ändamålsenligt regelverk. har 190 regelförenklingsförslag kommit från näringslivet. Flera av förslagen är genomförda, t.ex. förenklade regler för täkter och ändrade regler för prövningen av miljöfarliga verksamheter. bereds ett flertal av de andra föreslagna åtgärderna. uppskattade kostnaderna för svenskt näringsliv på miljöområdet till . En stor del av kostnaderna har sin grund i EU-rättsliga krav. Tabell 3.3 visar beräkningar av förändringen av de administrativa kostnaderna på miljöområdet samt den prognos som är gjord . De administrativa kostnaderna inom miljöområdet har minskat med eller , . Den största förändringen, en minskning med drygt 66 , är de ändringar som har skett av prövningen av miljöfarliga verksamheter. Även ändringar om anmälningspliktiga vattenverksamheter och förändrade regler om täkter har inneburit stora minskningar av kostnaderna för företagen. I syfte att förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av miljömål, fastighetsmål och målen enligt (2010:900) bildas fem nya domstolar (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27 och 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:364 och 2009/10:366). De nya domstolarna ska benämnas mark- och miljödomstolar. Lagförslagen föreslås träda i kraft . I propositionen gör regeringen också bedömningen att tillståndsprövningen av de s.k. B-verksamheterna ska koncentreras till sju miljöprövningsdelegationer som är placerade vid länsstyrelserna i , , , , , och . Regeringen bedömer att en koncentration av prövningen av B-verksamheter kan antas leda till en mer kvalificerad, enhetlig och effektiv prövning av dessa verksamheter. kommer arbetet med en ny förordning om miljöprövningsdelegationer pågå inom . Målsättningen är att en koncentration av B- verksamheterna ska kunna träda i kraft eller . Se även under utgiftsområde 1 , utgiftsområde 4 Rättsväsendet samt utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande och konsumentpolitik. Tabell 3.3 Förändring av de administrativa kostnaderna 2006-2010 Förändring i och procent 2006-2010 (prognos) Myndigheternas miljöledningsinformation sammanställs av till regeringen. Verkets sammanställning visar också en rankinglista över hur långt myndigheterna kommit i miljöledningsarbetet. I prestationer presenterades en sammanställning av svenska myndigheters miljöpåverkan inom tre specifika områden: tjänsteresor, energiförbrukning och miljökrav i upphandling. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 På så sätt blir det lättare att se förändringar i myndigheternas miljöpåverkan, vilket ökar motivationen till ett bra miljöarbete på myndigheterna. Den föreslagna lagen om geografisk miljöinformation (prop. 2009/10:224) kommer att förbättra tillgängligheten till geografisk information inom EU, avhjälpa problem vid informationsutbyte mellan myndigheter samt höja kvaliteten på information. Cirka 20 svenska myndigheter har geografisk information som ska ingå i den infrastruktur som byggs upp. Det gäller myndigheter med information om t.ex. fastighetsindelning, vägar och vattendrag, skyddade områden, meteorologiska och hydrologiska förhållanden samt miljöfarliga anläggningar. Arbetet med att ta fram en ny nationell höjdmodell är viktigt för klimatanpassningen i syfte att kunna förutse, hantera och förebygga översvämningar, ras och skred. har utvärderat arbetet med regeringens handlingsplan för miljökrav vid offentlig upphandling. I rapporten till reviderad handlingsplan för miljöanpassad offentlig upphandling bedömer verket att arbetet med handlingsplanen fortlöper väl och bör fortsätta i samma riktning. För att åstadkomma en märkbar förändring i företagens vardag måste de krav som ställs på företagen utformas på ett enkelt och ändamålsenligt sätt. Utgångspunkten för regelförenklingsarbete har varit att reglerna inte ska vara mer komplicerade än vad som krävs med hänsyn till skyddet för miljön och människors hälsa. Lagstiftningen inom miljöområdet berör i stort sett alla företag i . har näringslivet aktivt bidragit till regelförenklingsarbete genom att dels delta i samrådsmöten, dels genom den mängd förenklingsförslag som överlämnats till departementet. Många åtgärder som är genomförda motsvarar de förenklingar som näringslivet har föreslagit eller efterfrågat. återstår mycket arbete för att nå målet om att minska de administrativa kostnaderna för företagen inom område. Trenden har dock varit positiv och en bra grund har lagts för ett fortsatt regelförenklingsarbete. trädde den nya förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier i kraft. Den innebär att det numera finns ett producentansvar för batterier vilket i sin tur innebär förändringar i hanteringen av Batterifonden. har på regeringens uppdrag föreslagit vad innestående medel i Batterifonden ska användas till (M2010/1035/Kk). Förslaget bereds i . Den nya förordningen innebär att miljöavgiften på bly- och kvicksilverbatterier har avskaffats. Därmed har fonden fr. o m. 2009 inte några intäkter utöver ränteintäkterna från . Fram till hade regeringen enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att samla in och omhänderta förbrukade batterier. Avgifterna fonderades i Batterifonden som förvaltas av . Importörer och tillverkare betalade kvartalsvis in avgifter till för överlåten mängd miljöfarliga batterier, både för lösa batterier och för sådana som levereras i varor. Avgifterna särredovisas på avgifter för blybatterier och avgifter för miljöfarliga s.k. småbatterier. Med småbatterier avses slutna nickelkadmium-batterier, miljöfarliga alkaliska batterier, silveroxidbatterier och zinkluftsbatterier. har medel ur Batterifonden använts för insamling av blybatterier, bidrag till kommunerna för batterisortering, extern information samt till handläggning. De medel som är utbetalda till kommuner gäller det arbete som utfördes . Detsamma gäller medel till extern information. Kärnavfallsfonden har till uppgift att förvalta de medel som ska betalas av den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor. Avgifterna ska bl.a. finansiera kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall, kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverken samt kostnader för forskning och utveckling i samband med detta. Avgiften beräknas utifrån förväntade kostnader. För kärnkraftsverken som är i drift baseras avgiften på den mängd energi som levereras. Medlen i kärnavfallsfonden används bl.a. av kärnkraftsföretagen för sådana kostnader som syftar till en säker hantering och slutförvaring av det använda kärnbränslet. Återstående medel fonderas för framtida behov. Ett liknande finansieringssystem för finansiering av hanteringen av visst avfall från tidigare statlig verksamhet infördes . samlas även de medlen i Kärnavfallsfonden och förvaltas av fondens styrelse. Kärnavfallsfonden anger i resultatredovisningen att fonden tillfördes avgiftsinbetalningar på (). Utbetalningarna uppgick till (). har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende , , samt Kärnavfallsfonden. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har lämnat granskningsrapporten Vad är utsläppsrätter värda (RiR 2009:21). har granskat regeringens och ansvariga myndigheters rapportering och hantering av nationella innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. rekommenderar bl.a. att regeringen redovisar samlade nationella innehav av olika typer av utsläppsrätter och dessas värde till och att regeringen underställer ett förslag till beslut om hantering av ett kommande överskott av utsläppsrätter. Vidare behöver det regleras rättsligt vem som är 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kontoinnehavare för statens konton i det svenska utsläppsregistersystemet, . har med anledning av givit regeringen tillkänna att frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut (bet. 2009/10:MJU21, rskr. 2009/10:223). Det faktiska överskottet kan fastställas sedan avräkning skett 2014 och regeringen avser att återkomma till i frågan. Beträffande utsläppskrediter som härrör från projektbaserade flexibla mekanismer innebär beslut att det svenska klimatmålet delvis uppnås genom flexibla mekanismer som CDM. När det gäller redovisningen av överskottet återfinns denna i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten (skr. 2009/10:101, s. 76). Regeringens ambition är att ska vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling. Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, levande havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det övergripande målet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Miljöutmaningarna är gränsöverskridande. För att nå resultat är det internationella samarbetet avgörande. EU är plattform för en svensk miljöpolitik där ambitionerna stegvis flyttas fram och gemensamma lösningar söks inom EU och internationellt. Miljö- och klimatutmaningarna kan användas som en ekonomisk hävstång för grön tillväxt. ska som rikt, industrialiserat och högteknologiskt land utvecklas mot en grönare ekonomi i samklang med jordens klimat- och miljövillkor som brukar naturen utan att den förbrukas. Utvecklingen, med en allt större tjänstesektor och växande företag inom miljöteknik, bidrar till miljöarbetet i och bidrar genom export till det globala arbetet för världen miljö.