prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — att undvika subventionering har även möjlighet att ta ut avgifter av kunder som inte är myndigheter eller av verksamheter inom andra samhällssektorer än den statliga. uppgick avgifterna inom Statens internbank (och därmed inleveransen på inkomsttitel) till . beräknas motsvarande avgifter till respektive år. Tabell 10.7 In- och utlåningsverksamheten i Statens internbank Verksamheten insättningsgaranti och investerarskydd finansieras via förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande avgifter placeras på räntebärande konto i eller i skuldförbindelse utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som omfattas av garantin respektive skyddet. Tabell 10.8 Insättningsgaranti och investerarskydd 1 Beloppet motsvaras normalt av föregående års anslagsförbrukning. Tabell 10.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltnings- projekt genomförs. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , 2013 till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet omfattar krediter till Sjunde AP-fonden för att finansiera verksamheten och fördela kostnaderna för att bygga upp Sjunde AP-fondens verksamhet över tiden. Detta i syfte åstadkomma neutralitet mellan generationer av pensionssparare. Skulden för uppbyggnaden av Sjunde AP-fondens verksamhet ska amorteras på ett rättvist sätt mellan generationerna. Målet med Sjunde AP-fondens verksamhet (uppdraget) är att uteslutande förvalta premiepensionsmedel i pensionsspararnas intresse för att uppnå en långsiktigt hög avkastning, i syfte att tillförsäkra andelsägarna en så bra pension som möjligt i förhållande till risken i placeringarna. Risk och avkastning ska tolkas i termer av utgående pensioner. Hänsyn till miljö och etik ska tas i placeringsverksamheten, utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Sjunde AP-fonden förvaltar premiepensionsmedel av betydande storlek för ett stort antal personer. Många av dessa har inte aktivt valt Sjunde AP-fonden utan litar på att staten ordnat med en god förvaltning. Det är därför viktigt att allmänheten har stort förtroende för fondens sätt att sköta förvaltningen av premiepensionsmedlen, att avkastningen är god, att det finns välfungerande kontrollsystem och administrativa rutiner samt att kostnaderna är låga. Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens resultat redovisas i en särskild skrivelse till , senast i skr. 2009/10:130 Redovisning av AP fondernas verksamhet , avsnitt 5.4 utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning. Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade ålderspensionssystemet. En del av pensionsavgiften (eller av pensionsunderlaget) ger rätt till premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond förvaltas medlen av Sjunde AP fonden. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder, en aktiefond och en räntefond, med vilka de sammantaget erbjuder sex olika placeringsalternativ. Vid utgången av 2009 omfattade premiepensionssystemet 6,2 miljoner premiepensionssparare med ett samlat fondinnehav om . Av detta förvaltade Sjunde AP-fonden eller av kapitalet för 2,6 miljoner andelsägare. Sjunde AP fondens andel av det totala premiepensionskapitalet har dock minskat . Till följd av förändringar i premiepensionssystemet (prop. 2009/10:40, bet. 2009/10:SfU9, rskr. 2009/10:112) ersattes det tidigare förvalsalternativet (Premiesparfonden) med en fond med generationsprofil (). Utöver förvalsalternativet, som också är valbart, erbjuder Sjunde AP-fonden tre 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 s.k. fondportföljer: AP7 Offensiv, AP7 Balanserad och AP7 Försiktig. AP7 Såfa och de olika fondportföljerna består av två olika fonder, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Dessa två fonder är också direkt valbara i premiepensionssystemet. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten från grunden. Med syfte att åstadkomma neutralitet mellan generationer sprids kostnaderna under uppbyggnadsskedet över . För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i . disponerar Sjunde AP-fonden dels en låneram på högst för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten, dels ett räntekonto med kredit på högst . Förvaltningsavgiften uppgår för AP7 Aktiefond till av förvaltat kapital och för AP7 Räntefond till av förvaltat kapital. Med den utgångspunkten har Sjunde AP fondens avgiftsintäkter beräknats till . har verksamhetens kostnader uppskattats till , varav räntekostnader utgör . Det balanserade underskottet, som uppgick till vid utgången av 2009 och väntas därmed öka till . Sjunde AP-fondens behov av krediter är lägre än det balanserade underskottet, främst därför att externa förvaltare ersätts kvartalsvis i efterskott. 11.3.2 Analys och slutsatser Årsresultaten i Sjunde AP-fonden var negativa från starten av verksamheten fram . Under 20052007 var årsresultaten positiva. Negativa ekonomiska resultat till följd av marknadsutvecklingen 20082010 förväntas bidra till ett balanserat underskott på vid utgången av 2010 samt ett ökat kreditbehov genom att Sjunde AP-fonden måste nyupplåna medel i stället för att amortera. Beräkningar utifrån en rad antaganden, innefattande bl.a. in- och utflöden i fonderna, förväntad avkastning och kostnadsutveckling, visar att Sjunde AP-fonden kommer att redovisa successivt förbättrade årsresultat efter 2010. Detta beror främst på att fondkapitalet förväntas öka , genom årliga tillflöden av kapital och en förväntat långsiktigt positiv avkastning. Med utgångspunkt i att behandla olika generationer av pensionssparare lika har Sjunde AP-fonden fastställt att det balanserade underskottet ska vara eliminerat till 2020. Prognosen är mer osäker än till följd av flera faktorer, däribland effekten av de genomförda förändringarna i Premiepensionssystemet. Prognosen är i detta avseende känslig för förändrade val i premiepensionssystemet, vilka slår igenom på Sjunde AP-fondens förvaltade kapital. AP-fondens intäkter är helt beroende av det förvaltade kapitalets storlek, medan kostnaderna är det till ungefär hälften. Denna osäkerhet behöver ses i kombination med osäkerheten kring utvecklingen på de finansiella marknaderna. Den tidigare omläggningen av avtal med externa kapitalförvaltare innebär också en osäkerhet kring kostnaderna. I de nya avtalen ingår resultatberoende avgifter som utbetalas om berörda förvaltare överträffar vissa angiva mål. Den högre avgiften belastar fondförvaltaren Sjunde AP-fonden, medan den motsvarande högre avkastningen tillfaller fonderna och därmed fondspararna. Ur ett helhetsperspektiv gynnar de resultatberoende avgifterna fondandelsägarna och de tillförsäkras att de högre avgifterna endast utbetalas under förutsättning att en tillräckligt god avkastning uppnås. En tillfällig höjning av fondavgiften, i syfte hantera osäkerheten om intäkterna, bedöms inte vara förenlig med ambitionen att behandla olika generationer lika. En höjning av fondavgiften är också svår att genomföra praktiskt mot bakgrund av rabattsystem. Systemet innebär att fondförvaltarna måste lämna rabatt på ordinarie förvaltningsavgifter som överstiger för räntefonder och för övriga fonder. Systemet är utformat för att vara anpassat till de stordriftsfördelar som uppstår i fondförvaltning. Generellt gäller därför att bolag med ett högre förvaltat kapital betalar en högre rabatt än ett bolag med ett mindre förvaltat kapital. Syftet med rabattsystemet är att tillförsäkra premiepensionsspararna låga avgifter. AP-fonden innebär systemet att endast en marginell andel tillfaller Sjunde AP fonden vid en eventuell höjning av förvaltningsavgifter. Som framgått ovan förändrades Sjunde AP-fondens uppdrag, fonder och produkter , inom ramen för förändringar i premiepensionssystemet. Frågan är vilka krav den nya förvaltningsmodellen ställer på Sjunde AP-fonden för att vara framgångsrik. Sjunde har ansvaret för att fastställa och utvärdera fondernas övergripande mål. Regeringen i sin tur är ålagd att i efterhand utvärdera verksamheten och kommer i det sammanhanget att följa upp frågan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 möjlighet för regeringen att med mycket kort varsel fatta beslut om att utöka krediten om förutsättningarna skulle ändras, t.ex. genom ett utflöde av fondkapital från Sjunde AP-fonden eller en negativ utveckling på de finansiella marknaderna. En oförändrad ram på avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms vara tillräcklig. Kredit på räntekonto och låneram för Sjunde AP-fonden Regeringens förslag: För Sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten till ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i till ett belopp av . Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av dels osäkerheten kring effekterna av ett förändrat uppdrag för Sjunde AP-fonden, dels osäkerheten kring den framtida marknadsutvecklingen, bedömer regeringen att det, i likhet med föregående år, finns behov av en högre säkerhetsmarginal för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet kraftigt minskar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i omfattande högst . Regeringen avser dock att bevilja Sjunde AP fonden en ram för kredit på räntekonto om , dvs. samma nivå som . Den högre ramen utgör en 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12 Kapitalhöjningar i vissa internationella finansiella institutioner Området omfattar deltagande i kapitalhöjningar i vissa internationella finansiella institutioner: Internationella återuppbyggnads- och (), Europeiska () och Nordiska investeringsbanken (NIB). Budgetförslaget och regeringens överväganden gällande kapitalhöjningen i återfinns under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd avsnitt 3.7 eftersom den del av kapitalhöjningen i som ska inbetalas kommer att belasta biståndsbudgeten. Målet för de internationella finansiella institutionernas verksamhet är att främja en hållbar ekonomisk utveckling och bidra till finansiell stabilitet. Målet med kapitalhöjningarna är att institutionerna ska kunna bedriva sin verksamhet ändamålsenligt och effektivt inom sina mandat samt bidra till att hantera effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen. Regeringen lämnade skrivelsen Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna under 20082009 till (skr. 2009/10:153, yttr. 2009/10:FiU4y, bet. 2009/10:UU18, rskr. 2009/10:345). I skrivelsen redogörs för institutionernas verksamheter samt för regeringens bedömning av dessa. Institutionerna har i samband med krisen svarat upp väl mot ökade behov av utlåning. De har dock stadgemässiga utlåningsbegränsningar och interna finansiella ramverk för att fastställa att utlåningen är finansiellt hållbar. Den ökade utlåningen har medfört att institutionerna närmat sig tröskelvärdena för de utlåningsvolymer som bedöms som långsiktigt hållbara. För att kunna möta det ökade behovet av finansiering, och därigenom bidra till krisbekämpningen samt till en hållbar ekonomisk utveckling i medlemsländerna, har institutionerna efterfrågat kapitalhöjningar. 12.3.2 Analys och slutsatser Som en följd av den finansiella och ekonomiska krisen har de internationella finansiella institutionernas betydelse i det globala finansiella systemet ökat. Bristen på krediter på marknaden har gjort att efterfrågan på lån från institutionerna ökat i såväl avancerade ekonomier som medel- och låginkomstländer. Institutionerna har generellt sett hanterat krisens stora utmaningar väl. Behovet av finansiering väntas kvarstå på en relativt hög nivå . , när situationen normaliserats, bör behovet av finansiering minska. Kapitalhöjningarna bör därför till en del 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ha en temporär karaktär. Genom de föreslagna kapitalhöjningarna får de finansiella institutionerna ökade resurser att möta de behov som krisen fört med sig. De internationella finansiella institutionerna fyller en viktig funktion i det internationella samarbetet. Kärnan i deras verksamhet är finansiering av samhällsnyttiga projekt i verksamhetsländerna inom områden som infrastruktur, miljö, klimat, social infrastruktur (t.ex. sjukvård och bostäder) och innovation samt finansiering för utveckling av den privata sektorn. Fokus ligger på regioner och sektorer där utbudet av marknadsfinansiering är lågt. Finansieringen är till stor del av långfristig karaktär och leder ofta till att även kommersiella aktörer bidrar med finansiering eftersom dessa ser institutionernas deltagande som en kvalitetsstämpel som främjar god riskdelning. Förutom finansiering bidrar institutionerna även med rådgivning och tekniskt stöd. Deras insatser finansieras huvudsakligen genom upplåning på de internationella finansiella marknaderna, men även genom avkastning på det ägarkapital som betalats in av medlemsländerna och av inkomsterna från de olika verksamheterna. De internationella finansiella institutionerna spelar en värdefull roll för att främja en hållbar ekonomisk utveckling, en global ekonomisk och finansiell stabilitet och en övergång till marknadsekonomi samt för att bekämpa fattigdom. G20, en informell grupp av världens största ekonomier, har i samband med finanskrisen blivit ett centralt organ för global koordinering av krishanteringen. I samband med sina möten enades länderna inom G20 om att säkerställa att de internationella finansiella institutionerna har tillräckliga resurser för att möta det ökade behov av finansiering som har följt med finanskrisen. Finanskrisen har medfört att de internationella finansiella institutionerna behövt axla en större roll då privat finansiering kraftigt minskade. G20 anser att ökade resurser samt en ökad effektivitet, legitimitet och anpassningsförmåga är nödvändiga för att göra institutionerna till effektiva verktyg för att bidra till ekonomisk återhämtning och motarbeta framtida kriser. Liknande slutsatser har dragits i samband med möten i respektive institutions policyskapande organ, där samtliga medlemsländer inklusive är representerade. Mot denna bakgrund har flera internationella finansiella institutioner efterfrågat kapitalhöjningar. Kapitalhöjningar har redan beslutats i Europeiska investeringsbanken (prop. 2008/09:116, bet. 2008/09:FiU36, rskr. 2008/09:200) och Asiatiska (prop. 2009/10:1 utg.omr. 7, bet. 2009/10:UU2, rskr. 2009/10:88). Kapitalhöjningar är även aktuella i Afrikanska och (se utg.omr. 7 avsnitt 3.7). har verkat för att institutionerna ska ha tillräcklig kapacitet för att kunna hantera nya utmaningar, men har intagit en restriktiv hållning till kapitalhöjningar. har betonat att förslag om permanenta kapitalhöjningar ska baseras på noggranna analyser av institutionernas långsiktiga resursbehov och av hur de begränsade resurserna ska kunna används så effektivt som möjligt. Tillfälligt ökade kreditvolymer bör reduceras när behoven åter har normaliserats. har vidare betonat att institutionerna ska utveckla och effektivisera sin verksamhet i enlighet med varje institutions komparativa fördel och kärnmandat samt att verksamhetens resultat noggrant ska följas upp. Institutionerna bör med sin finansiering bidra till att åtgärda marknadsmisslyckanden och ge ett mervärde jämfört med annan finansiering samt fungera som en hävstång för andra, särskilt privata, aktörers medverkan som finansiärer. har fått ett bra genomslag för dessa synpunkter och utformningen av kapitalhöjningarna svarar mot det som verkat för. Därför anser regeringen att de aktuella kapitalhöjningarna i , och bör genomföras så att dessa institutioner ska kunna svara upp mot de ökade krav som ställs till följd av finanskrisen. Regeringen har därför i institutionernas beslutande organ ställt sig bakom förslagen till kapitalhöjningar. De internationella finansiella institutionernas ägarkapital består dels av en mindre del inbetalt kapital, dels av en större del garantikapital. Det inbetalda kapitalet disponeras av institutionerna i den löpande verksamheten, medan garantikapitalet stärker institutionernas kreditvärdighet och ger lägre upplåningskostnader på marknaden, vilket möjliggör goda lånevillkor för Garantikapitalet betalas inte ut till institutionerna utan medlemsländerna förbinder sig att tillhandahålla det vid behov. I de fall låntagare inte kan betala tillbaka lån täcks förlusterna först och främst av institutionens reserver. De aktuella institutionerna har från sina vinster ackumulerat betydande reserver som fungerar som riskbuffertar. Det är först om institutionerna drabbas av mycket stora förluster som medlemsländernas garantikapital skulle kunna behöva tas i anspråk. Det faktum att institutionerna är prioriterade fordringsägare, samt deras långa erfarenhet av att bedöma och hantera kreditrisker, ger goda förutsättningar för att garantiåtagandena inte ska behöva tas i anspråk. De finansiella institutionernas utlåningsbegränsningar ska vidare säkerställa att utlåningen är hållbar. Utlåningsbegränsningarna utgår vanligtvis från att utlåningen sätts i relation till ägarländernas totala kapitalinsats (dvs. både inbetalt och garanterat kapital) och institutionens uppbyggda reserver. Det har inte förekommit att garantikapital i någon av de aktuella institutionerna behövt infrias. De aktuella höjningarna av garantikapital påverkar inte statsbudgetens saldo, statsskulden eller det finansiella sparandet. Det beror på att garantikapital till vissa internationella finansiella institutioner är undantagna från de krav på avsättningar till garantireserv som generellt gäller för statliga garantier (prop. 2001/02:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 7.2.3, bet. 2001/02:FiU1 s. 290 292). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 12.1 ägarkapital i NIB, och , före och efter de föreslagna kapitalhöjningarna Källa: Egna beräkningar. Anmärkning: Beloppen i svenska kronor är avrundade och beroende av växelkursen med euro och dollar. Procentsiffrorna avser garantikapitalets andel av det totala kapitalet. 12.5.1Kapitalhöjning i Europeiska () Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Europeiska () samt bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp om högst . Skälen för regeringens förslag: uppdrag är att främja övergången till marknadsekonomi i de tidigare planekonomierna i och . ska enligt sina stadgar göra en översyn av sitt kapital minst . Den fjärde översynen, CRR4, tidigarelades med anledning av G20:s ovannämnda uppmaning till de internationella finansiella institutionerna att se till att deras kapital är tillräckligt för att de ska kunna medverka i krisbekämpningen. Utfallet av kapitalöversynen, som avser 2011 2015, innefattar överenskommelser om bankens verksamhetsvolymer, strategiska inriktning, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 geografiska prioriteringar samt kapitalhöjningens finansiella konstruktion och villkor. När det gäller verksamhetsvolymen (lån, aktiekapital, garantier) är avsikten att banken ska kunna ha en volym på 20102012 och 20132015. Denna volym är väsentligt högre än den som gällde före den ekonomiska och finansiella krisen. har ett krav i sina stadgar på att utestående lån, aktiekapital och garantier högst får motsvara summan av garantikapitalet, det inbetalda kapitalet och bankens reserver. Bankens prognoser visar att de planerade verksamhetsvolymerna inte är möjliga utan en höjning av kapitalet. Efter omfattande analysarbete och diskussioner mellan bankens medlemsländer slutfördes översynen vid bankens årliga guvernörsmöte . Guvernörsstyrelsen fattade då beslut om en 50-procentig höjning av bankens kapital med till totalt . verksamhet är inriktad på den privata sektorn. Den strategiska inriktningen för CRR4- perioden innefattar stöd till institutionsuppbyggnad, företagssektorn, den finansiella sektorn, energieffektivitet och utbyggnad av infrastruktur. Genomgående gäller att ska främja miljömål. Geografiskt görs för CRR4-perioden en prioritering av de verksamhetsländer som ligger tidigt i transitionsprocessen (, , , och ) samt därutöver västra och det nya verksamhetslandet . När det gäller kapitalhöjningens finansiella konstruktion och villkor valdes en icke tidigare använd modell som ansågs lämplig med hänsyn till det delvis tillfälliga behovet och statsfinansiella begränsningar hos ägarna. Höjningen fördelas på i inbetalt kapital och i garantikapital. Det inbetalda kapitalet ökas genom en överföring från bankens reserver, dvs. Andelen garantikapital är hög jämfört med tidigare tillskott av ägarkapital i banken, då andelen uppgått till . Med den valda konstruktionen behövs inte någon inbetalning från ägarna. Höjningen av garantikapitalet ska enligt guvernörsstyrelsens beslut ha en temporär karaktär. Skälet till detta är att höjningen motiveras av den globala krisen. När effekterna av krisen klingat av i verksamhetsregionen bör banken återgå till sin tidigare verksamhetsvolym. Då bör också en del av garantikapitalet kunna återföras till ägarna. De exakta reglerna och villkoren för återföringen utgör en del av guvernörsstyrelsens överenskommelse om kapitalhöjningen. En beräkning av återföringens storlek ska göras 2015, enligt vilken av det icke utnyttjade stadgeenliga kapitalet ska vara kvar i banken, medan det överskjutande kapitalet återförs. Återföringen förväntas enligt dagens prognoser bli av kapitalhöjningen, men kan bli större, mindre eller helt utebli beroende på variationer i bankens utlåning, resultat och växelkursutveckling i förhållande till prognoserna. Hänsyn kommer även att tas till bankens finansiella ställning och det rådande ekonomiska läget. har i samband med kapitalöversynen ställt sig positivt till att tillförsäkras resurser för att fortsätta med sin tillfälliga, extraordinära aktivitetsökning för att motverka krisen i en region som till stor del utgör närområde. har vidare stött inriktningen att ingen direkt inbetalning från ägarna ska göras och har verkat för en återföring av det garantikapital som inte behövs efter krisen. För svensk del innebär medverkan i kapitalhöjningen att har möjlighet att teckna upp till 20 529 andelar om vardera i garantikapital, dvs. Vidare har tilldelats 2 303 andelar om vardera , dvs. sammanlagt , i inbetalt kapital genom överföring från bankens reserver. kapitalandel i uppgår till och förblir oförändrad om deltar i kapitalhöjningen fullt ut (under förutsättning att samtliga ägare tecknar maximalt antal andelar, vilket förväntas ske). Regeringen anser att utför en viktig uppgift och att banken har svarat för viktiga bidrag i krisbekämpningen. insatser för finansiell stabilitet i har haft direkta, gynnsamma effekter på svensk ekonomi. Den ekonomiska krisens effekter ser ut att dröja kvar längre i verksamhetsregion än i andra delar av världen, och de finansiella marknaderna i regionen förväntas inte kunna fungera normalt förrän återhämtningen kommit längre. Det är därför viktigt att genom kapitalhöjningen får finansiella möjligheter att upprätthålla och utöka sin verksamhetsvolym. Genom att teckna ytterligare garantikapital tar på sig mer risk.