prop · GY031d19 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ....................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Ansvar och arbetssätt inom politiken.................................................. Politikens inriktning och prioriteringar .............................................. En lärande politik.................................................................................. 1:1 Regionala tillväxtåtgärder............................................................... 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 .... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 20112014, utgiftsområde 19 Regional tillväxt .............. Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad, utgiftsområde 19 Regional tillväxt........ Daglönesumma per anställd...................................................................................... Arbetslösa inkl. personer i konjunkturberoende program ..................................... Beslutade regionala projektmedelmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 2009 fördelat på respektive län och den nationella Indikativ fördelning 20072013 mellan de största prioriterade områdena i de Fördelning beslutade medel 20072013 på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen t.o.m. De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning (beslutade medel )...................................................... De territoriella programmens bidrag till nationella strategin (antal projekt per riktlinje) .......................................................................................................... Beslut och utbetalningar inom EU:s strukturfondsprogram 20072013 (ERUF) ................................................................................................................. Slutlig redovisning av tilldelade och utbetalda medel inom EU:s Slutlig fördelning av EU-medel 20002006 mellan de största områdena inom Mål 1 och Mål 2 programmen (ERUF) ............ Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet för lokala och regionala resurscentra för kvinnor åren 20042009.......................... Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionala företagsstöd 200620091.......... Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, samverkansorganen i och samt /fördelade på län............................................. Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20072009............................. Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2009 .................... Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden åren 20062009 ........... Stöd till kommersiell service fördelat på län åren 20062009............................... Regional projektverksamhet till Kommersiell service, fördelat på län 2008 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ........ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Transportbidrag ........................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013.............................................................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Total finansiering av regional projektverksamhet 2009 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent ........................................... Total finansiering av regional projektverksamhet 2009 fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent ..................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122019 (avsnitt 2.8.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 besluta om bidrag som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 4 2016 (avsnitt 2.8.3), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt följande uppställning: 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar huvudsakligen medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen vilka är finansierade av äldreanslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen. Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politiska områden är av avgörande betydelse för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Dessa resurser finns främst inom näringspolitik, de delar av forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik, transportpolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, miljöpolitik, energipolitik, bostadspolitik, politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post, utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande, politik för regional samhällsorganisation, integrationspolitik samt allmänna bidrag till kommuner. Aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken är bl.a. de regionala självstyrelseorganen (läns landsting och Västra ), de kommunala samverkansorganen, länsstyrelserna1, , Verket för innovationssystem (), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , Myndigheten för , universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, , Trafikanalys, Rikstrafiken, , , , , , , , , , , , , , , , , , Myndigheten för utländska investeringar i samt exportråd. Statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer för att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt. 1 Fr.o.m. komdmer ansvaret för regional tillväxt i berörda län finnas hos landstingen i , och samt hos . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet 1:3 Europeiska regionala utvecklings- 33:05 Europeiska regionala ut- 33:06 Insatser med anledning av Totalt för utgiftsområde 19 Regional Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utfallet uppgick till för och anslagna medel uppgick till . Anslagna medel uppgår till inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utgiftsprognosen uppgår till . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till samt beräknas uppgå till , till och till . Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014, utgiftsområde 19 Regional tillväxt Överföring till/från Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad, utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 2.4 Skatteutgifter netto Regional nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivar- Elförbrukning i vissa kommuner Bidrag till regionala utvecklingsbolag Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vatten- bruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A får göra ett avdrag av avgiftsunderlaget, dock med högst per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Elförbrukning i vissa kommuner för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till /kWh 2010. I samtliga kommuner i , och , samt kommunerna i , i , i samt , , och i är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionala utvecklingsbolag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Målet för politiken är Utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Redovisningen fokuserar på resultat av genomförd politik som i huvudsak finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering. Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politiska områden är emellertid av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta med tanke på att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgär- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 der än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. En utförlig beskrivning av politikens mål finns i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1), utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Resultatredovisningen är disponerad enligt följande: utvecklingen i regioner, strategier för hållbar regional tillväxt samt program och verktyg för hållbar regional tillväxt. Re- sultaten redovisas, där så är möjligt, utifrån prioriteringar i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Slutsatserna från resultatredovisningen återges samlat i avsnittet analys och slutsatser. Utvecklingen beskrivs för de sju s.k. regionfamiljerna storstadsregioner, regionala centra med universitet, övriga regionala centra, lokala varuproducerande centra, lokala tjänsteproducerande centra, små varuproducerande regioner och små tjänsteproducerande regioner. Regionfamiljerna är uppbyggda av lokala arbetsmarknadsregioner som har likartade utvecklingsförutsättningar. I rapporten 2008 (ITPS A2009:005) framgår vilka lokala arbetsmarknadsregioner som ingår i respektive regionfamilj. För att följa utvecklingen i landets olika regiontyper används huvudindikatorerna daglönesumma (summerad lön för de som arbetar i regionen) per anställd. Dessutom används antalet arbetssökande inklusive personer i åtgärder som en s.k. snabb indikator för att mäta de regionala effekterna av den ekonomiska krisen. Dessutom refereras i texterna till ett antal indikatorer inom områden som bl.a. relaterar till prioriteringar i den nationella strategin. Två indikatorområden som studerats specifikt är servicenivå och miljö. I tabell 2.5 redovisas indikatorerna fördelat på indikatorområde/ prioritering i den nationella strategin. Tabell 2.5 Övergripande indikatorer prioritering i den natio- marknaden (efter yrke) Indikatorerna belyser, där så är möjligt, den senaste tioårsperioden. Analysen baseras på en rapport från (): "Indikatorer för uppföljning av regional utveckling" samt uppgifter från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2010. Tabell 2.6 Daglönesumma per anställd Regionala centra med universitet Källa: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Den genomsnittliga daglönesumman per anställd, sett över regionfamiljerna har ökat . Ökningen av daglönesumman per anställd var störst i storstadsregionerna och de små varuproducerande regionerna. Den lägsta ökningen återfinns hos regionala centra med universitet och små tjänsteproducerande regioner. För perioden 19992008 var ökningen större för kvinnor än för män i samtliga regionfamiljer. var dock fortfarande lönesumman per anställd i genomsnitt lägre för kvinnor än för män. till respektive regionfamilj var skillnaden som störst i storstadsregionerna, där skillnaden mellan kvinnor och män var nästan . Den minsta skillnaden återfinns i små tjänsteproducerande regioner. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.7 Arbetslösa inkl. personer i konjunkturberoende program Källa: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Genom att studera antalet arbetslösa och deltagare i konjunkturberoende program vid Arbetsförmedlingen får man en bild av hur många som kan antas stå utanför arbetsmarknaden. arbetskraftsundersökningar () är den officiella arbetsmarknadsstatistiken, men då denna statistik inte är nedbrytbar till arbetsmarknadsregioner har Arbetsförmedlingens statistik i stället använts i detta sammanhang. Denna indikator används med syftet att i någon mån försöka fånga regionala effekter av den ekonomiska krisen, vilken inleddes . I statistiken finns ett mörkertal, vilket utgörs av exempelvis de personer som av olika anledningar inte anmält sig till Arbetsförmedlingen, men som ändå saknar sysselsättning. Jämförs över en längre tidsperiod framgår det att haft en trend med ett minskat antal arbetssökande, även visat på ökningar relativt föregående år. Det totala antalet arbetssökande i var 420 408 individer, vilket innebar en ökning av antalet arbetssökande jämfört med . Ökningen är generellt sett större för män än för kvinnor och gäller särskilt för de mer industribetonade delarna av landet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Lokala varuproducerande regioner och storstadsregioner står för den största procentuella ökningen av antalet arbetssökande över aktuell period som de lokala och små tjänsteproducerande regionerna står för mindre ökningar än riksgenomsnittet. Att det förhåller sig på detta sätt torde kunna förklaras med att de varuproducerande regionerna är mer konjunkturkänsliga än de tjänsteproducerande regionerna som ofta domineras av offentlig sektor. Nivån på arbetslösheten räknat som procent av befolkning 20 till är dock fortfarande högst i de lokala och små tjänsteproducerande regionerna, även om förändringarna under den ekonomiska krisen har jämnat ut förhållandena mellan olika regiontyper. utgör dock ett undantag med klart lägre arbetslöshet än övriga regioner. Under detta tema används indikatorerna antalet snabbväxande företag och antalet nya arbetsställen per invånare i åldersgruppen . indikerar nytänkande och kreativitet. Det är storstadsregionerna som har det största antalet arbetsställen tillhörande snabbväxande företag per invånare. Gapet till övriga regionfamiljer är relativt stort. till förändringen har antalet snabbväxande företag per invånare ökat i alla regionfamiljer, utom storstadsregionerna, där antalet sjunkit . Ökningen i små tjänsteproducerande regioner har varit markant störst. Antalet arbetsplatser som skapats på regional nivå ger en bild av marknadens dynamiska och innovativa kapacitet. Små tjänsteproducerande regioner har haft flest nya arbetsställen 2008 relativt befolkningens storlek, 27 nya arbetsställen per 1 000 invånare. Denna regiontyp är även den enda som anmärkningsvärt avviker från övriga regionfamiljer. Genomsnittet för regionfamiljerna 2008 är 21 nya arbetsställen per 1 000 invånare, vilket innebär en ökning av antalet nya arbetsställen jämfört med . Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud I detta tema används indikatorerna andel av befolkningen i åldern med eftergymnasial utbildning, svag matchning på arbetsmarknaden och förvärvsintensitet. Storstadsregionerna hade 2008 den högsta andelen invånare med minst tre års eftergymnasial utbildning, . Storstadsregionerna stod även för den största ökningen . Nivån ökade i samtliga regionfamiljer . Andelen kvinnor med minst tre års eftergymnasial utbildning är större än vad som är fallet för män i samtliga regionfamiljer. Matchningsindikatorn anger storleken på den regionala arbetsmarknadens bristande förmåga till matchning i förhållande till den regionala potentiella arbetskraften. Matchningen 2008 var som svagast i storstadsregionerna. Övriga regionfamiljer ligger nära varandra och är väl samlade runt ett genomsnitt. Förvärvsintensiteten visar respektive regions befolkning som förvärvsarbetar i åldersgruppen i relation till regionens totala befolkning i denna åldersgrupp. Förvärvsintensiteten var 2008 högst i lokala varuproducerande centra, , och lägst i storstadsregioner och regionala centra med universitet, båda . I alla regionfamiljer är förvärvsintensiteten högre för män än för kvinnor. Det ska dock påpekas att skillnaden i små tjänsteproducerande regioner är mycket liten. Studeras förändringen står det klart att de små tjänsteproducerande och små varuproducerande regionerna haft den största ökningen av förvärvsintensiteten, . Till detta tema används en indikator för arbetspendling över kommungräns. Således är det fråga om faktisk rörlighet och inte en möjlig tillgänglighet som studeras. Denna indikator visar på en fortsatt regionförstoring, vilken stärker arbetsmarknadernas funktionssätt och bidrar till en ökad regional konkurrenskraft. Fler pendlare kan vara ett tecken på ett högt efterfrågetryck på arbetsmarknaden samt på allt mer specialiserade arbetsmarknader. har antalet personer som arbetspendlar över kommungräns ökat med i genomsnitt . Antalet pendlingsrörelser över kommungräns är störst i storstadsregioner och minst i små tjänsteproducerande regioner. Detta har till viss del sin förklaring i att storstadsregioner generellt sett består av till ytan mindre och fler kommuner än vad små tjänsteproducerande regioner gör. Män pendlar i större utsträckning än vad kvinnor gör. Detta även om ökningen 2008 av pendlande kvinnor är större än ökningen av pendlande män . Tillgång till bredband redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Till detta tema används indikatorerna restid till livsmedelsbutik, restid till serviceställe för post och avstånd till grundskola. Antalet dagligvarubutiker i landet har minskat . Detta har inneburit längre avstånd till närmaste butik för många människor i många landsbygdsområden. Ungefär 8 000 personer har 2010 längre än 20 minuters bilfärd till sin närmaste butik, vilket är en ökning med cirka 200 personer . Av dessa hade cirka 1 250 personer dessutom till närmaste butik, vilket är nästan 100 personer fler än föregående år, och cirka 400 fler än 2002. Närmare hälften av de med till närmaste butik är bosatta i små tjänsteproducerande regioner. Huvuddelen av de övriga bor i regionala centra med universitet eller i små varuproducerande regioner. Kommunerna inom regionfamiljen regionala centra med universitet är ytmässigt stora och omfattar även gles- och landsbygdsområden, vilket kan förklara den relativt stora andelen med långa avstånd inom denna kategori. De allra längsta avstånden, , berör i huvudsak personer i små tjänste- eller varuproducerande regioner i de nordligaste länen. I ovanstående underlag ingår inte de cirka 31 600 personer som bor på öar utan fast landförbindelse i Sveriges skärgårdar. Av öborna saknar , eller cirka 7 300 personer, butik på den ö där de bor. har det skett stora förändringar på drivmedelsområdet och omstruktureringen av marknaden pågår fortfarande. Förändringarna har inneburit att antalet försäljningsställen för bensin och diesel minskat kraftigt i både tätorter och i landsbygdsområden. minskade antalet kedjeanslutna försäljningsställen för bensin och diesel från knappt 3 600 till cirka 2 940, vilket är en minskning med drygt 18 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 har antalet försäljningsställen minskat med 27 procent2. Tillgängligheten har påverkats av förändringarna. hade cirka 13 000 personer till närmaste drivmedelsstation. Av dessa 13 000 personer var bosatta i små tjänsteproducerande regioner och i regionala centra med universitet. Närmare 900 personer eller av dem med var bosatta i storstadsregioner. som antalet drivmedelsstationer minskat har möjligheten att tanka alternativa drivmedel förbättrats , framför allt har antalet försäljningsställen för drivmedlet E85 ökat väsentligt. För de allra flesta är tillgängligheten till postservice god. hade av landets befolkning kortare än till närmaste fasta serviceställe för postservice. Drygt 25 000 personer hade mellan 20 och , och knappt 5 000 personer hade eller längre till närmaste serviceställe. Förändringarna är marginella. Av dem med till fast postservice är bosatta i små tjänsteproducerande regioner och är bosatta i regionala centra med universitet. Den stora andelen i den senare kategorin kan förklaras av de geografiskt stora kommunerna inom regionfamiljen. Utöver de med långa avstånd till ett fast serviceställe för post där kunder kan skicka brev och paket, finns det drygt 12 100 personer på öar utan fast landförbindelse som inte har ett fast postserviceställe på den ö där de bor. Totalt betjänas knappt 777 000 hushåll och företag av lantbrevbärare 2009. Dessa hushåll är fördelade på knappt 2 200 lantbrevbärarlinjer3. I vissa områden och på vissa orter som omfattats av Post- och () upphandling av grundläggande betaltjänster utför Posten AB:s lantbrevbäring betaltjänster på uppdrag av och . 2Källa: Svenska . I underlaget saknas uppgifter om de s.k. vita mackarna, dvs. mackar som inte tillhör någon kedja. Enligt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser kartläggning , som även inrymmer mindre fristående försäljningsställen, uppgick antalet försäljningsställen till drygt 3 600. 3Post- och och konkurrens 2010. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 rade har på vissa villkor genom så kallad utsträckt service rätt att få posten utdelad vid bostaden och tillgång till grundläggande betaltjänster även om de bor långt ifrån lantbrevbärarens ordinarie färdväg. fick 1 517 hushåll utsträckt service genom PTS upphandling4. Av de elever som gick i årskurs 16 i 2008 hade knappt 8 100 elever, eller , en mil eller mer till sin skola. Det är drygt 1 600 elever färre än 2002, men cirka 350 fler än 2007.