prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Förslagen i nämnda proposition innebär en ytterligare utvidgning av kommunernas bidragsskyldighet till att gälla även familjedaghem samt flerfamiljslösningar och andra verksamheter (barnomsorgspeng). Kommunen ska lämna bidrag under vissa förutsättningar till pedagogisk omsorg, som anordnas av enskild. Bidrag ska lämnas om kommunen har tillförsäkrats insyn i verksamheten, den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksamhet, verksamheten inte medför påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet, verksamheten är öppen för alla barn och att avgifterna inte är oskäligt höga. Något krav på att söka kommunens godkännande ska inte finnas, men godkännande ska vara en förutsättning för att enskilda verksamheter ska ha rätt till offentliga bidrag för de barn som tas emot. Regeringen har i propositionen Bidragsvillkor för fristående verksamheter (prop. 2009/10:157) föreslagit att bidrag till pedagogisk omsorg ska bestämmas på samma sätt som för enskilda förskolor, fritidshem och förskoleklasser. Enligt den s.k. likabehandlingsprincipen ska bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag. I de fall då det saknas en motsvarande verksamhet ska kommunen bestämma bidraget efter vad som är skäligt med hänsyn till den enskilda verksamhetens innehåll och omfattning. En kommuns beslut om bidragets storlek kan i enlighet med regeringens förslag i propositionen överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Om kommunen väljer att ge bidrag till sådan enskild förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg som kommunen inte är skyldig att ge bidrag till bör bidraget bestämmas på samma sätt. Ett sådant beslut kan överklagas endast genom laglighetsprövning. Bidraget består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Tilläggsbelopp ska lämnas för barn som har ett omfattande behov av särskilt stöd. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för ett barn i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Deltar barnet i två enskilda verksamheter eller i en enskild och en verksamhet, ska hemkommunens samlade bidragsskyldighet per barn inte vara högre än om barnet deltagit endast i en verksamhet. För en utförligare beskrivning av bidragsreglerna, se prop. 2009/10:157. För fritidshem som anordnas av enskild huvudman kommer huvud- männen att vara garanterade bidrag från kommunen enligt kapitlet om fritidshemmet. får huvudmannen rätt att erbjuda elever öppen fritidsverksamhet i stället för fritidshem. Av den anled- ningen behövs även en bestämmelse som garanterar enskilda huvudmän bidrag för öppen fritidsverksamhet. Kommunen ska, under vissa förutsättningar, kunna lämna bidrag även till andra verksamheter som anordnas av enskild. Det gäller öppen för- skola, öppen fritidsverksamhet, som anordnas av enskild som inte är huvudman för en fristående skola, samt omsorg under tid då för- skola och fritidshem inte erbjuds. Bidrag kan lämnas om kommunen har Prop. 2009/10:165 tillförsäkrats insyn i verksamheten och de kvalitetskrav som anges upp- Bidragsbeloppet ska bestämmas på i huvudsak samma sätt som ovan angetts avseende pedagogisk omsorg. 30Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering I ett system där ansvaret för verksamheten är decentraliserat till kommuner och enskilda huvudmän och som bygger på principen om mål- och resultatstyrning krävs en tydlig och effektiv uppföljning, utvär- dering, granskning och tillsyn. En likvärdig skola kräver att rättssäker- heten och kvaliteten i verksamheten kan säkerställas. För elevernas skull är det av yttersta vikt att tidigt uppmärksamma och påpeka brister i en skola. De krav som ställs i skollagen och andra föreskrifter måste hävdas aktivt och staten måste kräva att åtgärder vidtas, när kraven inte är upp- fyllda. I skrivelsen En tydlig, effektiv och rättssäker tillsyn (skr. 2009/10:79) redovisar regeringen generella bedömningar om hur en tillsynsreglering bör vara utformad. Bland annat formuleras ett enhetligt tillsynsbegrepp, och det redogörs också för vilka ingripandemöjligheter och befogenheter en tillsynsmyndighet bör ha. Bedömningarna i denna skrivelse har i flera fall varit vägledande när förslagen till lagreglering av tillsynen inom skolområdet har utformats. 30.1.1Dagens reglering av tillsynsansvaret har tillsyn över och svarar för kvalitetsgranskning inom skolväsendet m.m. Skolinspektionens tillsynsansvar regleras huvudsakligen i förordningen (2009:1215) med instruktion för . Enligt denna ska myndigheten granska kvaliteten i skol- väsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt ha tillsyn över: det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna anordnade för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, kommunernas skyldighet att hålla sig informerade om icke skolplik- tiga ungdomar (kommunernas informationsansvar), hur kommunen fullgör sitt tillsynsansvar i fråga om enskilda för- skolor och enskilda fritidshem samt enskilda förskoleklasser som Skolinspektionen inte har tillsyn över, kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får före- skriven utbildning, utbildning vid fristående skolor (enligt 9 kapitlet skollag), utbildning vid riksinternatskolor, utbildningen vid särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med Prop. 2009/10:165 särskilda bestämmelser om vård av unga, sjukhusundervisning eller motsvarande för skolpliktiga elever, kommunens handläggning av frågor som rör fullgörande av skol- plikten på annat sätt än som annars anges i skollagen, vissa andra utbildningar och verksamheter i den omfattning som följer av särskilda bestämmelser eller särskilda beslut. Tillsynen över verksamhet med enskild huvudman regleras även i lag. Av 9 kap. 11 och 13 §§ skollagen (1985:1100) framgår att fristående skolor för barn och ungdom ska stå under tillsyn av Skolinspektionen. Vidare framgår av 2 a kap. 15 § samt 2 b kap. 8 § skollagen att kommunerna har tillsyn över enskild förskola, enskilt fritidshem eller enskilt bedriven pedagogisk omsorg samt enskild förskoleklass om denna inte står under tillsyn av Skolinspektionen. Inspektionen prövar ärenden om godkännande av utbildningar som motsvarar förskoleklassen som bedrivs av fristående skolor, fristående skolor som motsvarar eller särskolan och internationella skolor på grundskolenivå, samt återkallande av sådant godkännande. Skolinspektionen prövar även ärenden om rätt till bidrag till fristående skolor motsvarande gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan och inter- nationella skolor på gymnasienivå, samt återkallande av sådan rätt. 30.2Tillsynsbegreppet ska definieras i skollagen Regeringens förslag: Med tillsyn ska i skollagen avses en själv- ständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksam- het som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra före- skrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan be- hövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- slag, men hade en annorlunda språklig utformning. Remissinstanserna: Statskontoret anser att skillnaden mellan tillsyn, uppföljning och utvärdering bör tydliggöras. ser positivt på förslaget. Specialpedagogiska skolmyndigheten anser att det bör uppmärksammas att olika ingår i begreppet annan föreskrift. () anser det oklart hur långt Skolinspektionen kan agera inom ramen för sin tillsyn vid gransk- ning av planer mot kränkande behandling. DO menar därför att frågan bör klargöras och ser positivt på att Skolinspektionen ges en sådan möjlighet. kommun anser att det är otydligt hur den nationella uppföljning och utvärdering som ska ansvara för för- håller sig till den kvalitetsgranskning som Skolinspektionen ska genom- föra. Kommunen anser att tillsynen bör utformas så att den täcker be- hovet av granskning. och Kunskapsskolan i anser att förhållandet mellan tillsyn och insyn bör tydlig- Skälen för regeringens förslag: I skrivelsen En tydlig, effektiv och Prop. 2009/10:165 rättssäker tillsyn (skr. 2009/10:79) redovisar regeringen sina bedömningar om hur en tillsynsreglering bör vara utformad. Enligt regeringens bedömning i denna skrivelse bör begreppet tillsyn främst användas för verksamhet som avser självständig granskning för att kontrollera om tillsynsobjekt uppfyller krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter och vid behov kan leda till beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelser. Vad som avses med tillsyn påverkar tillsynsmyndigheternas arbete och de granskade huvudmännens skyldigheter. har vissa befogenheter inom ramen för sin tillsyn, men inte inom annan verksam- het som myndigheten bedriver. Det finns därför ett behov av att kunna avgöra vad myndighetens tillsynsuppgift omfattar. Regeringen anser att begreppet tillsyn i skollagen bör definieras som en självständig gransk- ning för att kontrollera om utbildning eller annan verksamhet som granskas uppfyller krav som följer av lagar och andra föreskrifter samt beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Denna definition överensstämmer med det enhetliga tillsynsbegrepp som föreslås i skr. 2009/10:79. 30.2.1Ansvaret för tillsyn ska regleras i skollagen Regeringens förslag: ska utöva tillsyn över skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet enligt denna lag. Skolinspektionen ska också utöva till- syn över utbildning som leder fram till International Baccalaureate. Skolinspektionen ska dessutom utöva tillsyn över hur kommunen fullgör sitt ansvar för att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning samt kommunens handläggning av frågor som rör full- görande av skolplikten på annat sätt. Myndigheten ska vidare ha till- syn över hur hemkommunen informerar sig om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åt- gärder. Skolinspektionens tillsyn över de ovan nämnda områdena gäller inte i den mån tillsynen är en särskild uppgift för en annan till- synsmyndighet. Varje kommun ska inom sitt område utöva tillsyn över fristående förskolor, fristående fritidshem vars huvudman kommunen har god- känt och pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har för- klarat berättigad till bidrag. Kommunens tillsyn omfattar dock inte tillsyn över att bestämmelserna om åtgärder mot kränkande behand- ling följs. Skolinspektionen ska utöva tillsyn över hur kommunen fullgör detta tillsynsansvar. ska ha tillsyn över elevhemsboende för elever med funktionsnedsättning som bedrivs enligt avtal med staten. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker att ansvaret för tillsyn regleras i lag. Regleringen ses som angelägen mot bakgrund av de sanktioner som föreslås i anslutning till tillsyn. Statskontoret ser positivt på att tillsynen regleras i skollagen. Däremot saknas, enligt Statskontoret, en djupare analys av den statliga tillsynen och hur den avgränsas från den tillsyn som utövas av huvudmän och andra myndigheter. instämmer i vikten av att myndigheter med ansvar för tillsyn över samma tillsynsobjekt samverkar om tillsynen. välkomnar att ansvaret för tillsyn regleras i skollagen. anser att Skolin- spektionen ska utöva tillsyn över samtliga verksamheter inom skolväsen- det då lika villkor ska råda oavsett huvudman. Skälen för regeringens förslag finns inte någon lagreglering av Statens skolinspektions tillsyn över verksamheter med offentlig huvudman. I skollagen regleras enbart till- synen över fristående skolor samt offentlig förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg, medan den statliga tillsynen i övrigt regleras i förordning, främst förordningen (2008:613) med instruktion för Statens skolinspek- tion. Av skollagen framgår även att varje kommun utövar tillsyn över enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som kommunen har godkänt. Behovet av att i lag reglera tillsynsmyndighetens mandat att utöva tillsyn har påtalats inte bara av (SOU 2002:121) utan även av (RRV 2001:24), revisorer (2001/02:13), (SOU 2002:14) och dåva- rande (Statlig tillsyn av kommunerna, delrapport ). Avsaknaden av lagreglering skiljer skolområdet från andra samhälls- områden. Det är enligt regeringens mening angeläget att ansvaret för tillsynen över skolväsendet och annan verksamhet som regleras i skol- lagen tydligt framgår av lagen. Enligt regeringens uppfattning motiveras en lagreglering av tillsynen främst av att de sanktioner som tillsynen är förenad med kan vara mycket ingripande för såväl enskilda som offent- liga huvudmän. En utgångspunkt för förslaget till ny skollag är också att regleringen av verksamhet i offentlig och enskild regi bör vara så lika som möjligt. Ett första steg är att tillsynen i båda fallen regleras i lag. Det är dock inte möjligt att skapa en i alla avseenden helt likformig reglering för offentlig och enskild verksamhet, bl.a. på grund av att offentliga huvudmän har ett mer långtgående ansvar att erbjuda alla barn och ungdomar utbildning än enskilda huvudmän. Regeringen föreslår att det statliga mandatet att utöva tillsyn och granska verksamhetens kvalitet ska regleras i skollagen. Tillsynen ska avse efterlevnaden av skollagen, föreskrifter som meddelats med stöd av lagen samt bestämmelser om utbildningen som kan finnas i annan för- fattning. Regeringen föreslår vidare att denna lag ska ange de områden som staten ska utöva tillsyn över. Bestämmelserna ska utformas så att det tydligt framgår att staten ska ha tillsyn över skolväsendet, i den mån kommunen inte har tillsyn över verksamheten, samt verksamhet enligt reglerna om särskilda utbildningsformer (24 kap. i den nya skollagen) och annan pedagogisk verksamhet med offentlig huvudman (25 kap. i den nya skollagen). Regeringen föreslår att kommunen ska ha tillsyn över sådan verksam- het vars huvudman kommunen godkänner, dvs. fristående förskolor och fristående fritidshem samt pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen förklarat berättigad till bidrag. För förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg är detta reglerat i 2 a kap. 15 § skollagen och för förskoleklassen i 2 b kap. 8 § samma lag. Skolinspektionen ska ha tillsyn över hur kommunen fullgör sitt tillsynsansvar i fråga om fristående förskolor och fristående fritidshem och sådana förskoleklasser samt annan pedagogisk verksamhet som staten inte har tillsyn över. Regeringen föreslår vidare att det i lag regleras att tillsynsmyndigheten ska ha tillsyn över hur kommunen fullgör sitt ansvar för att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning i enlighet med vad som framgår av lagen. Myndigheten ska också ha tillsyn över kommunens handläggning av frågor som rör fullgörande av skolplikten på annat sätt än som annars anges i skollagen. Regeringen föreslår även att Skolin- spektionen ska ha tillsyn över hur hemkommunen fullgör sitt ansvar enligt 29 kap. 9 § att löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är syssel- satta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. I enlighet med regeringens förslag i prop. 2009/10:131 föreslås Social- styrelsen ha tillsyn över elevhemsboende för elever med funktionsned- sättning, som bedrivs enligt avtal med staten. Omfattning och avgränsning för tillsyn enligt denna lag Enligt förslaget till ny skollag kommer tillsynen att omfatta verksamhet med såväl offentlig som enskild huvudman. Regeringen bedömer att detta sätt att reglera det statliga tillsynsansvaret möjliggör tillsyn över efterlevnaden av såväl skollagen som föreskrifter vilka meddelats med stöd av denna. Detta gäller också, i de fall där det är relevant, andra be- stämmelser av betydelse för verksamheten. Den huvudsakliga utgångs- punkten för tillsynen bör vara skollagen och tillhörande författningar. Det är emellertid viktigt att tillsynsmyndigheten, när det är påkallat, kan rikta kritik även från ett mer allmänt förvaltningsrättsligt perspektiv. I sitt remissyttrande över betänkande påpekade ombudsmän () att med de bestämmelser om tillsyn som kommittén föreslog, skulle vissa förvaltningsrättsliga frågor kunna komma att falla utanför det som omfattas av tillsynen, t.ex. skyldigheten att svara på brev eller handläggningen av en framställan om att få ta del av allmän handling. JO ansåg det rimligt att en ordinarie tillsynsmyndig- het inte bara prövar frågor som hänför sig till författningarna på själva sakområdet utan att myndigheten även från ett mer allmänt förvaltnings- rättsligt perspektiv kan granska verksamheten. JO underströk också att det är angeläget att det klargörs vad tillsynsuppdraget innebär. Regeringen instämmer i JO:s uppfattning. Den statliga skolmyndig- hetens tillsyn begränsas dock om tillsynen faller inom någon annan myndighets särskilda område. Detta kan inträffa om andra myndigheter har tillsynsansvar, t.ex. Datainspektionen när det gäller hantering av personuppgifter och när det gäller arbetstids- och arbetsmiljölagstiftningen. Det är av stor vikt att myndigheter med ansvar för tillsyn över samma Prop. 2009/10:165 tillsynsobjekt samverkar om tillsynen. Detta gäller t.ex. elevhälsan. del av elevhälsans personal som utgör hälso- och sjukvårdspersonal står t.ex. under tillsyn i yrkesutövningen. Skolhälsovården är en gren inom hälso- och sjukvården. För verksamheten gäller de författningar av allmän karaktär som är giltiga för all annan hälso- och sjukvård, t.ex. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och allmänna råd (SOSFS 1997:8) om verksamhetschef inom hälso- och sjukvård. har befogenhet att meddela föreskrifter och allmänna råd om skolhälsovården. Regeringen föreslår inga förändringar i denna ansvarsfördelning vid övergången till en samlad elevhälsa. Förslaget till ny skollag innebär inte heller någon förändring i ansvars- fördelningen mellan Skolinspektionen, som har tillsyn över utbildningen, och den myndighet som i övrigt ansvarar för tillsynen över sådana sär- skilda ungdomshem som avses i 24 kap. 8-9 §§. Från har tillsynsansvaret för de särskilda ungdomshemmen övergått från till i enlighet med förslagen i regeringens proposition Samordnad och tydlig tillsyn av 2008/9:160). Enligt förvaltningslagen (1986:223) ska varje myndighet lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. Samverkan mellan myndigheter bör ske för att deras verksamhet ska bli mer effektiv, men också för att det ska bli enklare för enskilda att ha kontakt med myndigheterna. Regeringens förslag: En tillsynsmyndighet ska för sin tillsyn ha rätt att på plats granska sådan verksamhet som står under dess tillsyn. Till- synsmyndigheten ska i den omfattning det behövs för tillsynen, ha rätt till tillträde till de byggnader, lokaler och andra utrymmen som an- vänds i verksamheten. Den vars verksamhet granskas ska på begäran av tillsynsmyndig- heten lämna upplysningar samt tillhandahålla handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Regeringen ska få meddela före- skrifter om att även annan som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat material som avser den granskade verksamheten och behövs för tillsynen ska vara skyldig att på tillsynsmyndighetens begäran lämna upplysningar, handlingar och annat material. ska få förelägga de uppgiftsskyldiga att full- göra denna skyldighet. Föreläggandet får förenas med vite. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilka upplysningar, handlingar och annat material som ska lämnas. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: stödjer förslaget att Skol- inspektionen ges ett tydligt lagstöd för sin uppgiftsinsamling. dock, enligt myndigheten, viktigt att materialet även kan omfatta sådant som inte är redan upprättade dokument. tillstyrker förslaget, men understryker att uppgifts- skyldigheten endast ska omfatta personer som har nödvändig och aktuell information om just den specifika verksamheten som granskas. Enligt är det i förslaget oklart vem som kan bli föremål för vitesförläggande om att lämna upplysningar. uppmärk- sammar också att skyldigheten att lämna uppgifter i vissa fall kan komma i konflikt med lojalitetsplikten mot arbetsgivaren. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens mening ska vissa befogenheter för tillsynsmyndigheten ges stöd i lag. Det gäller bl.a. till- synsmyndighetens rätt till tillträde till lokaler och andra utrymmen som används för verksamheten samt skyldigheten för huvudmännen att lämna upplysningar och tillhandahålla de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Med annat material avses här såväl befintliga dokument som sammanställningar som huvudmannen kan behöva upp- rätta på grund av tillsynsmyndighetens begäran. skollag finns sådana bestämmelser endast för kommunernas tillsyn över enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (2 a kap. 15 §) samt för länsstyrelsernas tillsyn över elevhemsboendet vid viss utbildning för elever med funktionsnedsättning (15 kap. 7 § andra stycket). I den nya skollagen ska samma regel om tillträdesrätt gälla för alla tillsynsorgan. Det finns inte några hinder för tillsynsmyndigheten att genomföra ett tillsynsbesök oanmält, vare sig med nuvarande regler eller med de för- ändringar, som föreslås här. När en elev, en elevs vårdnadshavare eller någon annan gör en anmälan måste behovet av ett tillsynsbesök bedömas i varje enskilt fall. Regeringen föreslår också att regeringen ska bemyndigas att i förord- ning föreskriva att även andra personer än huvudmannen ska vara skyl- diga att lämna upplysningar eller tillhandahålla handlingar eller annat material. Det kan röra sig om utomstående personer som till följd av entreprenadavtal, uppdragsavtal eller på något annat sätt har särskild kännedom om huvudmannens verksamhet eller innehar handlingar och annat material som rör verksamheten och därför kan lämna upplysningar och handlingar som har betydelse för tillsynen. Den närmare avgräns- ningen av denna uppgiftsskyldighet får bestämmas i samband med att sådana föreskrifter utfärdas, för det fall att regeringen väljer att utnyttja bemyndigandet. I detta sammanhang bör även frågor som t.ex. hur upp- giftsskyldigheten förhåller sig gentemot en lojalitetsplikt mot arbets- givaren närmare analyseras. Regeringens förslag: ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och vägledning. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Arbetsgruppen föreslog att tillsynsmyndigheten vid konstaterade brister i första hand skulle försöka åstadkomma rättelse genom påpekan- Prop. 2009/10:165 den. Remissinstanserna: betonar värdet av att det ges någon vägledning om i vilken situation tillsynsmyndigheten ska åstad- komma rättelse genom ett påpekande. Skälen för regeringens förslag: Eftersom tillsynens främsta uppgift är att verka i förebyggande syfte, bör tillsynsmyndigheten normalt kunna ge råd och vägledning med stöd av de regler som styr verksamheten för att ge huvudmannen möjlighet att frivilligt avhjälpa brister. I många fall är orsaken bristande kunskap om regelverket och i sådana fall kan ett beslut om ingripande undvikas. Regeringen anser dock att arbetsgruppens uttryckssätt är mindre väl valt och kan missförstås. I stället bör termerna råd och vägledning användas för att betona att det i dessa fall inte handlar om ett formellt ingripande utan ett mer formlöst agerande inom ramen för tillsynens förebyggande syfte. måste kunna lämna upplysningar om vilka regler som gäller i ett visst fall och bistå med råd om hur och var man kan finna vägledning för sina överväganden i ett konkret fall. Det är dock inte lämpligt att tillsynsmyndigheten upp- träder som konsult och uttalar sin åsikt om hur huvudmannen ska hand- lägga ett konkret ärende.