prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — BNP, arbetade timmar och sysselsatta.................................................................. Förändring i sysselsatta mellan och Förändring i inskrivna vid arbetsförmedlingen som andel av befolkningen i Sysselsättning i kommunsektorn ......................................................................... Arbetskraften och sysselsatta ............................................................................... Centrala avtal och löneökning.............................................................................. Reallön och nominell lön...................................................................................... KPI, KPIF och KPIF exklusive energi................................................................. Enhetsarbetskostnad, produktivitet och timlön ................................................. Marginalskatt på arbetsinkomster med de markerade Förhöjt grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler (grå linje), enligt förslaget i promemorian (svart streckad linje) och enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag (svart linje)..................... Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst 2011 för personer efter decilindelad inkomst................................................................. Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst 2011 till följd av det ytterligare förhöjda grundavdraget efter kön och åldersgrupp ........................ Prognosfel för totala skatteintäkter 19992008 .................................................... Skatt på arbete 20002014 ...................................................................................... Arbetade timmar, timlön och lönesumma ............................................................. Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete................. Antal personer som betalar statlig inkomsskatt.................................................... Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex.......................................... Skatt på företagsvinster........................................................................................... Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från Mervärdesskatteintäkterna från hushållens konsumtion uppdelat på olika Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statsbudgeten för vissa utgiftsområden.............................................. Skatteintäkter och statsbidrag 20022014 ............................................................. Volymindex för grundskola, äldreomsorg och hälso- och sjukvård..................... konsumtion i fasta priser..................................................................... Olika beräkningar av konsumtion i fasta priser ................................. Styckkostnader i förskola, grundskola och äldreomsorg...................................... Barnantal och kostnader i förskolan ...................................................................... 9.9 Elevantal och kostnader i .................................................................. Antalet äldre och kostnader i äldreomsorgen ..................................................... Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting ................................................................................... Kommunfinansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn....... Antal arbetade kommunfinansierade timmar och antalet arbetade timmar i Sysselsättningen i kommunerna och i kommunsektorn som helhet (inkl. Inkomster och utgifter ......................................................................................... Statsbudgetens saldo 20002014.......................................................................... Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella Den offentliga sektorns tillgångar och skulder 1998-2009 ................................ Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ............................................... Statsskuldens utveckling 20002014 ................................................................... Den konsoliderade bruttoskulden....................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande 2010 i EU länderna ..................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld ................................. Myndigheternas investeringslån juni 2000juni 2009 ........................................ 1.1Politiska utgångspunkter och offentliga finanserna ska uppvisa balans och från kris mot full sysselsättning Regeringens främsta mål är att föra till full sysselsättning. Alla som kan arbeta ska också kunna få ett jobb. Ingen klyfta är så stor som den mellan dem som har arbete och dem som står utanför arbetsmarknaden. Att ge fler möjlighet till jobb är därför den mest grundläggande rättvisefrågan. Vägen till full sysselsättning handlar om att fortsätta att stärka arbetslinjen och att minska utanförskapet. Det ska löna sig bättre att arbeta och utbilda sig. Det ska bli lättare och billigare att anställa. Fler företag ska starta och växa i . Regeringen har genomfört kraftfulla insatser för att möta den finansiella och ekonomiska krisen och bekämpa arbetslösheten. De aktiva insatserna har varit möjliga tack vare en ansvarsfull politik som värnat de offentliga finanserna och satt jobben främst. är nu på väg ur krisen. Ekonomin och arbets- marknaden återhämtar sig oväntat starkt. Återhämtningen ska värnas och arbetslösheten ska hindras från att bita sig fast på en hög nivå. Arbetet med att förbättra ekonomins funktionssätt, minska utanförskapet samt varaktigt öka arbetsutbudet och sysselsättningen fortgår. Redan genomförda reformer ska vårdas. Osäkerheten om utvecklingen i vår omvärld är stor. Många länder har stora offentligfinansiella problem. Återhämtningen är därför bräcklig. förmåga att kunna möta en ny ekonomisk nedgång måste säkras. Inriktningen i politiken är att de överskott på av BNP i linje med överskottsmålet. Ett osäkert framtida reform- utrymme, som dessutom uppstår först mot slutet av mandatperioden, bör inte intecknas för snabbt. Regeringen presenterar dels konkreta och detaljerade förslag och , dels reformambitioner som gäller för mandatperioden, som bara genomförs i den takt överskott kan säkras. De skarpa åtgärder som föreslås i denna budgetproposition uppgår till . Inriktningen är att ytterligare förbättra villkoren för arbete och företagande och att värna och utveckla välfärden. Kraftfulla åtgärder vidtas för att arbetslösheten inte ska fastna på en hög nivå. Riktade insatser behövs för långtidsarbetslösa, ungdomar och personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Förslagen innebär bl.a. förstärkta resurser för arbetspraktik och coachning, ekonomiska stimulanser till unga som inte fullgjort sin grund- eller gymnasieskola att slutföra sina studier och en förstärkning av det särskilda anställningsstödet. Invandrare utgör en stor resurs för ekonomi och för mångfalden i samhället. Invandringen bidrar till att motverka ett minskat arbetsutbud när antalet äldre i befolkningen ökar. Det är nödvändigt att öka arbets- kraftsutbudet för att trygga välfärden och för att lindra belastningen på de offentliga finanserna till följd av den åldrande befolkningen. Dessutom visar forskning att invandring bidrar till ökad utrikeshandel och därmed ökad tillväxt genom att personer med utländsk bakgrund besitter goda kunskaper om bl.a. affärskultur, politik och språk i sina tidigare hemländer. framgångsrik integration av invandrare och flyktingar bygger på möjlighet till arbete och egen försörjning. Många invandrare har en fast förankring på arbetsmarknaden och det är avgörande för nyanländas etablering att få möjlighet att arbeta . Ett ökat och snabbt arbetsmarknadsinträde medför omedelbara positiva kommunala och statliga ekonomiska effekter i form av både ökade skatteintäkter och minskade transfererings- kostnader. Det är mot denna bakgrund angeläget att ta tillvara de nyanländas potential, men även att fortsätta arbetet med en förbättrad integration. Regeringen sätter utbildningen i fokus. I denna budgetproposition föreslås och aviseras bl.a. insatser för fortbildning av lärare, utökad undervisningstid i matematik i och ett lärlingssystem i gymnasiet. Ett omfattande reformarbete har pågått inom trygghetssystemen under den gångna mandat- perioden. Den passivitet som tidigare präglade processen har ersatts med aktiva åtgärder. Stora förändringar leder alltid till oro för att enskilda kommer i kläm, något man måste vara ödmjuk inför. är den politiska uppgiften framför allt att vårda de reformer som genomförts och se till att de får avsedd effekt och inte oönskade effekter. Regeringen vidtar ytterligare åtgärder för att minska krisens ofärdseffekter och värna den offentligt finansierade välfärden. I denna budgetproposition läggs förslag om bl.a. ytterligare sänkt inkomstskatt för pensionärer och höjda bostadsbidrag till familjer med barn. Kommunsektorn tillförs ett extra statsbidrag 2011 på för att stödja välfärden och jobben. En rad nya åtgärder föreslås för att förbättra sjukvården och äldreomsorgen. ska ta ett särskilt ansvar för att bekämpa hoten mot klimatet och vår miljö. I regeringens förslag ingår bl.a. åtgärder för att minska utsläppen från bilar och satsningar på havsmiljö, miljöteknik och energiforskning. För hela mandatperioden presenterar regeringen skarpa förslag och reformambitioner som uppgår till ca . I reformambitionerna ingår stimulans av jobb och minskat utanförskap genom bl.a. ytterligare sänkt skatt med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare samt halverad moms för restaurang- och cateringtjänster. Regeringen vill införa en allmän inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Hur en sådan ska utformas utan att få negativa effekter på arbetsmarknadens funktionssätt är dock komplicerat och frågan utreds av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Reformambitionerna betingas av ordning och reda i de offentliga finanserna. Det kan bli nödvändigt att avstå från att genomföra reformer eller skjuta på dem, eller tillföra ytterligare finansiering, om den ekonomiska utvecklingen blir svagare än väntat. På detta sätt tar regeringen fortsatt ansvar för och värnar en trygg utveckling där fler kommer i arbete och välfärden kan stärkas. Återhämtning ska vårdas och arbetslösheten pressas tillbaka har klarat sig bättre än de allra flesta andra länder genom den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen . Återhämtningen i den svenska ekonomin är bredare och kraftigare än vad som bedömdes ekonomiska vårproposition. Både den inhemska efterfrågan och exporten är viktiga drivkrafter i konjunkturåterhämtningen. Den smärtsamma finanspolitiska konsolidering som pressar många andra länders ekonomier kommer inte att bli nödvändig i . Tack vare den starka offentligfinansiella positionen tillhör ett av de OECD- länder som kunnat bedriva den mest expansiva finanspolitiken för att dämpa fallet i produktionen och sysselsättningen. Välfärdens kärna har värnats och drastiska nedskärningar har kunnat undvikas. Regeringen har riktat särskilda insatser till grupper som drabbats mer än andra av krisen. De omfattande reformer som regeringen har genomfört under den gångna mandatperioden för att stärka arbetslinjen ökar inte bara den varaktiga sysselsättningen utan bidrar även till att lindra krisens effekter. BNP bedöms öka 2010, vilket är en upprevidering med 2,3 procent- enheter jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Tabell 1.1 Nyckeltal för svensk ekonomi Procentuell förändring om annat ej anges -5,1 -5,7 -3,3 -2,5 -1,6 -1,1 -0,5 -2,1 -2,6 -0,3 -1,2 -1,3 -0,4 1I procent av potentiell BNP. 3I procent av arbetskraften, . 4Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 6Offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP. 7I procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningen fortsätter att öka i högre takt än tidigare beräknat och arbetslösheten faller tillbaka snabbare än tidigare bedömts (se diagram 1.1 och 1.2). Arbetslösheten bedöms bli 2010, vilket är betydligt lägre än bedömningen i den ekonomiska vår- propositionen 2010 då arbetslösheten förutsågs bli 2010. förväntas nedgången av arbetslösheten bli förhållandevis måttlig eftersom arbetskraften fortsätter att växa, bl.a. till följd av regeringens politik. De bestående negativa ekonomiska effekterna av krisen bedöms bli mindre än vad som har antagits. Procent av arbetskraften år Källor: , och egna beräkningar. Tusental personer, 15-74 år Källor: , och egna beräkningar. De ekonomiska problemen är inte över. Även om BNP och sysselsättningen ökar i oväntat god takt innebär det stora fallet i BNP i krisens inledning att resursutnyttjandet i ekonomin alltjämt är lågt. befinner sig fortfarande i en lågkonjunktur med hög arbetslöshet. Osäkerheten är stor om utvecklingen i vår omvärld, inte minst till följd av de offentligfinansiella problemen i många andra länder. Det pekar på att riskerna för en svagare återhämtning i och har ökat jämfört med bedömningarna i den ekonomiska vårpropositionen. Hårt skuldsatta länder ska finansiera sina underskott som många europeiska banker ska refinansiera sin verksamhet. Det innebär en risk för att det blir svårare och dyrare att låna och det kan i sin tur skapa förnyad stress på finansmarknaderna. Det finns därför skäl att vara fortsatt vaksam. Återhämtningen kan emellertid ske snabbare än prognostiserats. Framåtblickande indikatorer är mycket positiva. Sammantaget överväger dock de negativa riskerna för den ekonomiska utvecklingen. Detta kan leda till att återhämtningen i fördröjs eller, i värsta fall, till en andra konjunkturnedgång. Den ekonomiska politiken måste därför utformas med stor försiktighet och med tillräckliga säkerhetsmarginaler för att minimera riskerna. Säkerställa överskott har högsta prioritet starka offentligfinansiella läge har visat sig vara helt avgörande för att möta den finansiella och ekonomiska krisen. Det gäller att säkerställa förmåga att kunna möta en eventuell ny ekonomisk nedgång. Överskotts- målet ska upprätthållas och uppsatta utgiftstak Överskott i de offentliga finanserna ska säkras relativt snabbt. Välfärdens kärnverksamhet och åtgärder för att minska krisens ofärdseffekter prioriteras högt i denna budgetproposition. Större skattesänkningar, som bl.a. syftar till att fortsatt minska utanförskapet och öka sysselsättningen, kan genomföras först när stabila överskott uppnåtts och ett varaktigt reformutrymme är säkerställt. Den snabba återhämtningen av svensk ekonomi innebär en stark återhämtning av de offentliga finanserna. Inklusive de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition, bedöms det finansiella sparandet åter uppvisa överskott 2012, som ökar till av BNP 2014. Det kan innebära att det uppstår ett utrymme för nya reformer under mandat- perioden. Situationen präglas emellertid av stor osäkerhet. Riskerna är betydande. En ny nedgång i konjunkturen kan leda till varaktigt högre arbetslöshet och därmed ett minskat utrymme för reformer. Det är därtill mycket vanskligt att uppskatta utrymmet för permanenta reformer eftersom det är svårt att skilja på strukturella och konjunkturella förändringar av det finansiella sparandet. Detta är särskilt svårt vid så kraftiga konjunktursvängningar som under den senaste finansiella och ekonomiska krisen. Ett varaktigt reformutrymme uppstår bara om det sker en strukturell förbättring av det finansiella sparandet. Till denna osäkerhet ska läggas utgiftsrisker i bl.a. sjukförsäkringssystemet, t.ex. att sjuktalen utvecklas annorlunda än väntat. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är nödvändigt att ha en säkerhetsmarginal i förhållande till överskottsmålet vid den bedömning som görs av vad som kan vara ett väl avvägt reformutrymme för mandatperioden. Regeringen menar också att ett sådant utrymme inte bör intecknas på förhand utan i stället stämmas av löpande inför varje nytt budgetår. Det är mer ansvarsfullt att minska ett för högt varaktigt sparande genom att genomföra angelägna struktur- och välfärds- reformer när ett varaktigt reformutrymme är säkerställt, än att tvingas till nedskärningar. De åtgärder som föreslås och aviseras i denna budgetproposition, som i huvudsak gäller 2011, uppgår till . Det bedöms vara väl avvägt både med hänsyn tagen till att finanspolitiken på kort sikt inte ska vara för åtstramande i ett läge med fortsatt svagt resursutnyttjande och till att överskott ska säkerställas relativt snabbt i de offentliga finanserna. Reformutrymmet för resterande del av mandatperioden bedöms preliminärt uppgå till ca . Bedömningen baseras på att en säkerhetsmarginal bör upprätthållas till överskottsmålet på 2014. Det kan senare visa sig att utrymmet blir mindre eller större. De skarpa åtgärder som föreslås i denna proposition består i huvudsak av förslag till anslagsförändringar och förändringar av skatteregler , men också till en viss del av aviseringar av vissa utgiftsreformer som träder i kraft och som därmed ingår i förslaget till preliminära utgiftsramar för åren efter 2011. Därutöver redovisar regeringen ett antal reformambitioner för åren efter 2011 som inte påverkar de i denna proposition beräknade inkomsterna och utgifterna. Möjligheterna att genomföra förslagen villkoras dock strikt av att de offentliga finanserna inte äventyras. Regeringens åtgärder i denna budgetproposition Regeringen prioriterar i budgetpropositionen reformer med följande inriktning: -Full sysselsättning och minskat utanförskap. -Ökad kunskap. -och utveckla välfärden och minska krisens ofärdseffekter. -Förbättra miljö och klimat. Tabell 1.2 Reformer i budgetpropositionen -Indirekta effekter av -0,7 -0,6 -0,3 2,01,2 Anm: Beloppen är avrundade. 1Beloppen avser förslag som lämnas i hösttilläggsbudgeten . 2Beloppet påverkar inte det finansiella sparandet. Full sysselsättning och minskat utanförskap Regeringens viktigaste mål är att öka den varaktiga sysselsättningen och att minska utanförskapet. En viktig uppgift nu är att vidta de åtgärder som behövs för att arbetslösheten inte ska bita sig fast. Insatser bör genomföras för att såväl öka arbetsutbudet som att öka efterfrågan på arbetskraft. Detta gäller särskilt för grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen presenterar i denna proposition åtgärder utformade för korttidsarbetslösa, ungdomar och långtids- arbetslösa. Förstärkta resurser föreslås för arbetspraktik och coachning, ökade incitament för unga som saknar grund- eller gymnasie- utbildning att slutföra sina studier, fler utbildningsplatser på yrkesvux samt för en förstärkning av det särskilda anställningsstödet 2011 och 2012. Volymerna i de arbetsmarknads- politiska programmen ska efter hand återgå till nivåerna innan krisen. För att fortsätta att bekämpa utanförskapet för de utrikes födda föreslås bl.a. förbättringar av sfi-lärarnas kompetens inom ramen för lärarlyftet, förstärkning av instegsjobben och ökade resurser till skolor i utsatta områden.1 Det är avgörande att säkra att jobben ökar tidigt i återhämtningen och att flaskhalsar inte hindrar en snabb och stark sysselsättnings- tillväxt. För att bl.a. underlätta rörligheten på arbetsmarknaden stimuleras utbudet av bostäder genom höjt schablonavdrag vid andrahands- uthyrning av privatbostad. Ett dynamiskt näringsliv med nya och växande företag ökar sysselsättningen och bidrar till finansieringen av vår gemensamma välfärd. Regeringen föreslår därför ytterligare reformer för att förbättra villkoren för företagare. För att stärka innovationsklimatet föreslås bl.a. en satsning på rådgivnings- och mentor- verksamhet, innovationsfinansiering genom och ytterligare satsningar på regelförenkling för företagen. En särskild satsning görs om för att stärka utvecklingskraften i norra inland, genom satsningen Inlandsinnovation. Utbildningspolitiken ställs i fokus för regeringens fortsatta reformarbete. Ett väl fungerande utbildningssystem är avgörande för en ökad varaktig sysselsättning och ett minskat utanförskap samt stärker konkurrens- kraft. På samma sätt är forskning, utveckling och innovation centrala delar av tillväxtpolitiken. Tyngdpunkten i satsningarna inom utbildnings- området ligger på . Både kvantiteten av och kvaliteten på utbildningen ska öka. Inom utbildningsområdet föreslår regeringen satsningar som bl.a. innefattar fortbildning för lärare, utökad undervisningstid i matematik i , ett utbyggt lärlingssystem i 1 Sfi = Svenska för invandrare. gymnasiet och på komvux samt införande av betyg från årskurs 6. Studiemedlen höjs fr.o.m. . Regeringen föreslår vidare bl.a. att elevhälsan i skolan och kvaliteten i högskolan ska stärkas. och utveckla välfärden och minska krisens ofärdseffekter Den ekonomiska krisen har drabbat många människor hårt. Många har förlorat jobbet och är fortfarande arbetslösa. Andra har tvingats till krävande omställningar för att försörja sig och sin familj. För vissa grupper har inkomsterna utvecklats svagt eller fallit till följd av krisen och arbetslösheten. Regeringen fortsätter därför att prioritera att minska krisens ofärdseffekter. Inkomstkatten för pensionärer ska sänkas genom ytterligare en höjning av det förhöjda grundavdraget. För att framför allt stärka ensamstående föräldrars ekonomiska situation föreslås att barndelen i bostadsbidraget höjs. Välfärdens kärnverksamhet och åtgärder för att minska krisens ofärdseffekter prioriteras högt i denna budgetproposition. En god folkhälsa motverkar klyftor i samhället, minskar riskerna att människor lämnar arbetslivet , ger bättre livskvalitet och ger friska år att lägga till ett längre liv. Stärkt hälsa hos barn och unga ökar möjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden och få ett bättre liv. Inom hälso- och sjukvården föreslås satsningar med inriktning på bl.a. ökad patientsäkerhet och ett tredje steg i tandvårdsreformen. Inom äldrepolitiken föreslås bl.a. prestationsbaserade statsbidrag till kommuner och landsting för att stärka helhetssynen i vården och omsorgen om äldre. För att värna välfärden och jobben föreslås att kommunsektorn 2011 tillfälligt tillförs ett extra statsbidrag på , utöver de och framåt som aviserats tidigare. Förbättra miljö och klimat Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver globala lösningar. Fortsatta satsningar behövs för att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen av växthusgaser. Fr.o.m. möjliggörs en ökning av den skattebefriade låginblandningen av biodrivmedel i bensin och diesel. Vidare föreslås att ett demonstrationsprogram för elbilar och laddhybrider skapas samt att en supermiljöbilspremie för bilar med låga utsläpp införs. Satsningar föreslås också beträffande havsmiljö, miljöteknik och energiforskning. En handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier ska utarbetas. Regeringens politik ska även fortsättningsvis inriktas mot strukturellt riktiga reformer som ytterligare stärker ekonomins funktionssätt. Regeringens reformambitioner för mandat- perioden genomförs bara i den takt överskott kan säkras. Politikens huvudinriktning är alltjämt att stärka arbetslinjen. Alla som kan ska ges chansen att delta i arbetslivet. På detta sätt minskas klyftorna och så kan välfärden finansieras uthålligt. När sysselsättningen ökar och arbetslösheten faller är det centralt att säkra att arbetsmarknaden fungerar väl så att uppgången inte bryts . Att stimulera arbetsutbudet, fortsatt stärka drivkrafterna att arbeta och till yrkesmässig och geografisk rörlighet samt skapa bättre förutsättningar att anställa och starta företag är avgörande för en rättvis fördelning och en utveckling av välfärden. För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att starta och driva företag vill regeringen ytterligare förstärka jobbskatte- avdraget.