prop · GY031d102 · 2010-10-12 00:00:00 — Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män 2010/11:1 BILAGA 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Jämställdhet på den svenska arbetsmarknaden..................................................... Arbetslösheten minskar snabbare för män............................................ Grunden till ett jämställt arbetsliv läggs i skolan.................................. En könsuppdelad arbetsmarknad........................................................... Kvinnor förvärvsarbetar mindre än män.............................................. Utanförskapet större för kvinnor ........................................................ Män har högre lön än kvinnor.............................................................. jämställt i ett internationellt perspektiv.................................. Disponibel inkomst för kvinnor och män .......................................................... 2.1Individuell disponibel inkomst jämnare fördelad än Justerad disponibel inkomst högre för sammanboende ..................... Brist på jämställdhet även för äldre kvinnor och män ........................ 2.4Socialförsäkringarna jämnar ut inkomstskillnaderna mellan Mäns uttag av föräldrapenning fortsätter att öka ............................... Män betalar mer skatt än kvinnor ........................................................ Den ekonomiska jämställdhetspolitikens inriktning och effekter.................... En strategi för jämställdhet inom arbetsmarknad och näringsliv ...... Jämställdhet bra för tillväxten .............................................................. Drivkrafterna till arbete har förbättrats mest för kvinnor ................. Arbetsutbudseffekterna är större för kvinnor än för män ................. 3.5På sikt ger reformerna samma inkomstökning för kvinnor och Om lönegapet minskade skulle arbetsutbudet öka............................. Underbilaga: Begrepp och data...................................................................................... 2010/11:1 BILAGA 3 Befolkningen fördelad efter utbildningsinriktning och kön 2009 ........................... Chefer efter sektor och kön 2008 ............................................................................ Anställda och företagare 2009 .................................................................................. Antal helårsekvivalenter i åldrarna som försörjs med sociala ersättningar och bidrag 2009 ................................................................................ Genomsnittlig arbetsinkomst och lön för kvinnor och män 2009......................... Lönegap per sektor 20052009................................................................................. Sysselsättningsgrad och löneskillnader i EU 2008 .................................................. Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2008 ....................................... Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2008 ..................................... Disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och åldersgrupp 2008.......... Skattepliktiga transfereringar 2008 .......................................................................... Föräldrapenning 1997 och 2008 ............................................................................... Marginaleffekt för olika hushållstyper 2010............................................................ Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2010 ...................................... Arbetsutbudseffekter av regeringens politik 20062010........................................ U.1 Disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag 2008 .............. U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2006 2010/11:1 BILAGA 3 Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning 19852009......................... Könsfördelning inom de 10 största yrkesgrupperna 2008 ....................................... Kvinnors lön i procent av mäns lön 19922009...................................................... Utbildningspremier för kvinnor och män............................................................... Lönespridning för kvinnor och män 2008............................................................... Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 19912010.......................... Relativ justerad disponibel inkomst i olika hushållstyper 2008............................. Uttag av föräldrapenningdagar fördelat efter kön 19742009............................... Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20062010................................................................................ I ett internationellt perspektiv är ett förhållandevis jämställt land. kan det konstateras att sysselsättningsgraden för kvinnor är lägre än för män. Kvinnor har dessutom lägre lön jämfört med män och mindre ekonomiska resurser. Finanskrisen och den därefter följande lågkonjunkturen har präglat . Arbetslösheten börjar nu minska, i synnerhet för män. var den säsongrensade arbetslösheten för personer för kvinnor och för män. Regeringens politik för ökad ekonomisk jämställdhet handlar framför allt om att minska utanförskapet och öka sysselsättningen vilket gynnar kvinnor mer än män. Minskade marginaleffekter har förbättrat drivkrafterna till arbete . Genom att minskningen har varit större för kvinnor än för män har drivkrafterna till en mer jämställd arbetsfördelning förbättrats. För att skapa förutsättningar för samordning, analys och uppföljning av insatser inom jämställdhetsområdet har regeringen beslutat om en strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198). Källan till den ekonomiska ojämställdheten står att finna på arbetsmarknaden men grunden läggs redan i skolan. Från gymnasiet och uppåt är utbildningsvalen starkt könsbundna. Kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning och har lägre lön än män. De arbetar oftare i yrken med låga löner och i den offentliga sektorn där lönerna i genomsnitt är lägre än i den privata. Kvinnor arbetar i högre grad deltid än män, men står för huvuddelen av det obetalda hemarbetet. När man lägger samman obetalt och betalt arbete, arbetar kvinnor och män ungefär lika mycket. Om man räknar om alla löneinkomster till heltid var den genomsnittliga månadslönen för kvinnor av männens 2009. Om man även korrigerar lönerna för olika lönepåverkande faktorer, t.ex. yrke, utbildning och ålder genom s.k. standardvägning, uppgick kvinnors månadslön till av männens 2009. 2010/11:1 BILAGA 3 1Jämställdhet på den svenska arbetsmarknaden Den svenska arbetsmarknaden kännetecknas av en könsmässig segregering. Kvinnor arbetar oftare i yrken med låga löner och i den offentliga sektorn där lönerna i genomsnitt är lägre än i den privata. Kvinnor är underrepresenterade i ledande positioner, i synnerhet inom privat sektor. Kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning och har lägre lön än män. Kvinnor arbetar i högre grad deltid än män, men står för huvuddelen av det obetalda hemarbetet. Lön och företagarinkomst är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Den är också grunden för ersättning från sjuk- och arbetslöshetsförsäkring samt framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden återspeglas därför även i dessa system. Vid analys av den ekonomiska jämställdheten är därför utvecklingen på arbetsmarknaden central.1 1.1Arbetslösheten minskar snabbare för män Den internationella finanskris som inleddes och den därefter följande lågkonjunkturen har även drabbat . har det ekonomiska läget stabiliserats och sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar åter. Effekterna av lågkonjunkturen kommer dock att synas framöver. Under 1990-talskrisen drabbades mansdominerade yrken först. I en senare fas kom krisen även att påverka kvinnodominerade yrken och skillnaden i arbetslöshet mellan könen utjämnades efterhand. Den kris som inleddes följde till en början samma mönster och arbetslöshetsuppgången var betydligt större för män . Bland annat till följd av att regeringen som en del av krisbekämpningen har tillfört kommunsektorn ytterligare medel har minskningen av sysselsättningen i kommunerna blivit begränsad. Genom att en stor andel av de anställda i kommunerna är kvinnor har detta förhindrat att många kvinnor förlorat sina anställningar. 1 Redogörelsen fokuserar därför på personer i förvärvsaktiv ålder, men uppgifter avseende pensionärer finns bl.a. i avsnitt 2.3 i denna bilaga. 2010/11:1 BILAGA 3 var återhämtningen på arbetsmarknaden starkare för män än för kvinnor. Antalet arbetslösa och den relativa arbetslösheten fortsätter att minska, i synnerhet för män. var den säsongrensade arbetslösheten för personer för kvinnor och för män.2 Många av dem som blir arbetslösa utgörs av visstidsanställda vars kontrakt inte förlängs. De som ännu inte trätt in på arbetsmarknaden drabbas också av en svag arbetsmarknad, t.ex. ungdomar och utrikes födda. Arbetslöshet vid ung ålder ökar kraftigt risken för arbetslöshet senare i livet.3 Diagram 1.1 Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning 19852009 Personer , procent. Anm: Nivåklassificeringen är gjord enligt Svensk utbildningsnomenklatur SUN 2000. Stora skillnader mellan kvinnors och mäns utbildningsval 1.2Grunden till ett jämställt arbetsliv Det finns stora skillnader mellan kvinnors och Kvinnor har högre utbildning än män Kvinnornas utbildningsnivå är i genomsnitt högre än männens. En klart högre andel kvinnor än män har eftergymnasial utbildning. har andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning trendmässigt ökat snabbare än andelen för män. Av dem som tog examen i högskolan /09 var kvinnor, att jämföra sedan.4 Trenden mot allt högre utbildning fortsätter. förväntas av kvinnorna ha en eftergymnasial utbildning jämfört 1990. Motsvarande siffror för männen är 36, . Andelen kvinnor på de traditionellt sett manliga eftergymnasiala utbildningarna beräknas öka. Däremot förväntas inte männens andel inom de traditionellt kvinnliga eftergymnasiala utbildningarna att öka.5 mäns utbildningsval inom gymnasie- och högskolan. Inom gymnasieskolan uppvisar t.ex. endast 3 av 17 nationella program en könsfördelning i intervallet av respektive kön. Tabell 1.1 Befolkningen fördelad efter utbildningsinriktning och kön 2009 Samhällsvetenskap, juridik, Lant- och skogsbruk samt Hälso- och sjukvård samt Anm: Avser alla utbildningsnivåer. Indelningar enligt SUN 2000. När det gäller kvinnors och mäns val av utbildningsinriktning har inte mycket förändrats Källa: , . 3IFAU 2004:13, Har ungdomsarbetslöshet långsiktiga effekter? 4Högskoleverkets rapport 2010:10 R Årsrapport . 5Statistiska centralbyrån 2010, Utbildning: Könsstruktur per utbildning och yrke 19902030, Temarapport 2010:1. under det senaste decenniet.6 Detta gäller såväl gymnasiesom högskolan. I gymnasieskolan läser kvinnor i högre utsträckning på något av de studieförberedande programmen, men det är särskilt de yrkesförberedande programmen som är kraftigt könsuppdelade efter ett traditionellt mönster. De traditionella studievalen består även inom högskolan. Kvinnor är överrepresenterade inom pedagogik och lärarutbildning och inom hälso- och sjukvård och social omsorg och män är överrepresenterade inom teknik och tillverkning. Andelen kvinnor bland de examinerade har ökat inom de flesta studieinriktningarna. Förutom inom teknikområdet har detta medfört en snedare könsfördelning än . Kvinnor har högre betyg Fler kvinnor än män går alltså vidare till högskolan från gymnasiet. Detta förklaras delvis av att män i genomsnitt har lägre betyg än kvinnor, men sannolikt också av att flera av de mansdominerade programmen leder till ett yrke som inte kräver någon högskoleutbildning. För att förbättra jämställdheten i skolan har regeringen tillsatt en delegation för jämställdhet i skolan (dir 2008:75). presenterades ett delbetänkande som bland annat pekar på skillnaderna i prestationer mellan flickor och pojkar.7 Flickor har haft bättre betyg än pojkar . Beräkningar för ett urval av ämnen visar att skillnaderna var ungefär desamma . Flickor har bättre meritvärdespoäng i , och skillnaden i kurspoäng från gymnasieskolan är lika stor. Könsskillnaden i betyg är i det närmaste och oberoende av elevernas socioekonomiska bakgrund. Efter det könssegregerade utbildningssystemet följer en könsuppdelad arbetsmarknad. Fördelningen av kvinnor och män inom olika 6 Ändrad klassificering försvårar jämförelser över en längre tidsperiod. 7, Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? (SOU 2009:64). Se även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i denna proposition. 2010/11:1 BILAGA 3 sektorer, näringsgrenar, yrken, chefspositioner och företagsformer är ojämn. Kvinnor och män har olika yrken Arbetsmarknaden i och de övriga nordiska länderna är mer könssegregerade än inom många andra OECD-länder.8 De flesta yrken domineras i hög grad av antingen kvinnor eller män. Kvinnor arbetar oftast i några få stora yrkesgrupper medan män jobbar i flera och mindre yrken.9 Detta blir tydligt då man ser på de tio största yrkesgrupperna, som tillsammans omfattar av alla anställda kvinnor, men av alla anställda män, se diagram 1.2. Andelen kvinnor och män som arbetar i kvinnorespektive mansdominerade yrkesgrupper har varit relativt stabil . Även i yrkesgrupper där andelen anställda var jämnt fördelad mellan könen var förändringarna totalt sett små. I den mån förskjutningar skett handlar det om att kvinnor har gått in i mansdominerade yrken, medan män generellt förblivit i de traditionellt manliga yrkena. Diagram 1.2 Könsfördelning inom de 10 största yrkesgrupperna 2008 Undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl. Vårdbiträden, personliga assistenter m.fl. Hotell- och kontorsstädare m.fl. En bidragande faktor till den internationellt sett höga förvärvsfrekvensen bland kvinnor kan vara att en betydande del av de tjänster som i utförs av kvinnor som avlönat marknadsarbete, i högre grad utförs av kvinnor som oavlönat arbete i länder utanför . 8Melkas H., ., Occupational segregation by sex: in Nordic countries i Woman, gender and work ed. Loufti F. L. 2010. 9Medlingsinstitutet , Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2009? 2010/11:1 BILAGA 3 vara en orsak till den internationellt sett starkt könsuppdelade arbetsmarknaden i , där många kvinnor arbetar med omsorg av barn och äldre inom den offentliga sektorn.10 Kvinnor fortsätter att öka i manliga yrken För den som väl skaffat sig en utbildning är det kostsamt och tidskrävande att byta yrkesinriktning. Det tar därför innan förändringar inom utbildningssystemet får fullt genomslag på arbetsmarknaden. En följd av att kvinnor i allt högre grad utbildar sig till traditionellt manligt dominerade yrken på eftergymnasial nivå är att kvinnornas andel i dessa yrken successivt ökar. Inom många yrkesgrupper kan man se följderna av denna utveckling, där männen är i majoritet i den äldsta åldersgruppen och kvinnorna dominerar i den yngsta. Särskilt tydligt märks detta inom yrken som kräver eftergymnasial kompetens, t.ex. agronomer, arkitekter, ekonomer, jurister, naturvetare och teologer.11 Däremot förväntas inte andelen män öka inom de traditionella kvinnoyrkena i samma utsträckning. Männen behåller eller till och med förstärker sin klara dominans inom de tekniskt industriella utbildningarna på gymnasienivå. Privat sektor domineras av män offentlig sektor av kvinnor arbetade av kvinnorna i privat och i offentlig sektor, medan av männen arbetade i privat och i offentlig sektor. I kommun- och landstingssektorn utgjorde kvinnor en stor majoritet av de anställda. Den statliga sektorn var könsmässigt neutral, medan den privata sektorn hade en övervikt av män, 61 procent.12 Det är vanligare att män har högre befattningar än kvinnor Förutom att kvinnor och män arbetar i olika sektorer och yrken så finns det en hierarkisk skiktning i respektive sektor, där män i större utsträckning än kvinnor finns på högre befattningar eller chefsposter. Detta återspeglas även i lönestatistiken. Kvinnliga och manliga chefer har olika chefsfunktioner och arbetar inom olika slags organisationer. Bland kvinnor är det vanligast att arbeta som ekonomi- eller administrativ chef medan män oftast arbetar som försäljnings- eller marknadschefer. Kvinnor är oftast chefer inom offentlig verksamhet, exempelvis vård och omsorg, utbildning och offentlig förvaltning medan män oftare är chefer inom byggverksamhet eller tillverkning, el-, värme- och vattenförsörjning.13 Tabell 1.2 Chefer efter sektor och kön 2008 Män är överrepresenterade som chefer i alla sektorer, se tabell 1.2. Det kan därför finnas fog för påståendet att det finns en s.k. glashiss som gör det lättare för män att göra karriär i kvinnoyrken.14 Totalt var av alla chefer män och kvinnor 2008. Skillnaden var störst i privat sektor, medan könsfördelningen var något jämnare i offentlig sektor. Jämnast var könsfördelningen i staten där av cheferna var kvinnor och män. I privat sektor var endast var fjärde chef kvinna 2008. Störst var ojämställdheten på de allra högsta chefsposterna. Bland börsföretagens totalt 269 verkställande direktörer var endast 8 kvinnor 20092010. Bland styrelseledamöterna i börsföretagen var kvinnor och män.15 10Melkas H., ., Occupational segregation by sex: in Nordic countries i Woman, gender and work ed. Loufti F. L. 2010. 11Statistiska centralbyrån har skrivit fram könsstrukturen per utbildning och yrke till 2030 i Temarapport 2010:1 Utbildning: Könsstruktur per utbildning och yrke 19902030. 13Enligt , Välfärd, 2010:2. 14SOU 2004:43 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 15Enligt , På tal om kvinnor och män 2010. Företagare är oftast män Av dem som var sysselsatta i var av männen företagare att jämföra för kvinnorna.16 Det innebär att cirka en fjärdedel () av företagarna var kvinnor och tre fjärdedelar () män. Antalsmässigt domineras näringslivet av småföretag med färre än 50 anställda. Bland småföretagare är män och kvinnor. Branschmässigt är kvinnors och mäns företagande könsuppdelat på samma sätt som arbetsmarknaden i övrigt. Den största andelen företagande kvinnor och män finns i åldersintervallet , respektive . Bland dem som startade företag 2009 var en tredjedel kvinnor.17 Tabell 1.3 Anställda och företagare 2009 Tusental och procent. Anm: Företagare inklusive medhjälpande hushållsmedlemmar. Källa: , . Kvinnor och män har olika motiv till varför de vill starta eget. För kvinnor är möjligheten att förverkliga sina idéer det viktigaste. Nästan lika viktigt är möjligheten att få arbeta självständigt. För män är möjligheten att arbeta självständigt det vanligaste motivet och det näst vanligaste är att förverkliga sina idéer. Ungefär lika många män som kvinnor uppger att motivet till att starta eget är arbetslöshet eller risk för arbetslöshet.18 Arbete inom privat sektor eller på en marknad som domineras av små företag ökar benägenheten att bli egenföretagare.19 En orsak till att kvinnor inte blir företagare lika ofta som män kan därför vara att kvinnor ofta arbetar inom yrken eller sektorer där det är svårt för företagare eller mindre företag att etablera sig. Regeringen har genomfört en satsning om under föregående mandatperiod för att främja kvinnors före- 2010/11:1 BILAGA 3 tagande samt för att stärka kunskap och forskning om kvinnors företagande. 1.4Kvinnor förvärvsarbetar mindre än män Kvinnor har lägre arbetskraftsdeltagande Trots att andelen kvinnor i arbetskraften i är bland de högsta i världen, är andelen lägre än för män.20 ingick 2,3 miljoner kvinnor och 2,5 miljoner män i arbetskraften. Det motsvarar av kvinnorna och av männen i åldern 1664 år.21 Kvinnornas arbetskraftstal ökade , som det i stort sett var oförändrat för män. upphörde ökningen av kvinnornas arbetskraftsdeltagande, och har legat lägre än männens. Diagram 1.3 Arbetskraftsdeltagande 19702009 Andel av befolkningen , procent. Källa: , . Kvinnor förvärvsarbetar färre timmar än män För män minskade den genomsnittliga arbetstiden från till ca och förblev sedan ungefär oförändrad fram . Därefter minskade den 2009. Även för kvinnor minskade medelarbetstiden något , från ca 32 . Därefter ökade den vid 19Eklund S., Vejsiu A. Drivkrafter att starta företag: ett genusperspektiv, Ekonomisk debatt 2009:3. 20Internationella uppgifter publiceras bl.a. i Employment Outlook . 21Om inte annat anges bygger avsnittet på Arbetskraftsundersökning (). Samtliga uppgifter avser personer 16 . För att få jämförbarhet över tiden har siffror enligt den äldre definitionen kedjats till den nya ILO-definitionen. 2010/11:1 BILAGA 3 , men har sedan minskat något och är nu ca . Skillnaderna i arbetstid mellan könen har minskat successivt, och kvinnor ökade sin arbetstid i förhållande till män från . Diagram 1.4 Medelarbetstid 19702009 Genomsnittligt antal timmar för personer i arbete . Källa: , . Det är främst kvinnor som arbetar deltid Den viktigaste orsaken till att män i genomsnitt förvärvsarbetar fler timmar än kvinnor är att många kvinnor arbetar deltid. Kvinnor arbetar deltid, frivilligt eller ofrivilligt, i betydligt större omfattning än män. Av de sysselsatta arbetade av kvinnorna och av männen deltid 2009.22 Motiven till att kvinnor och män arbetar deltid skiljer sig åt. Den vanligaste orsaken för kvinnor att arbeta deltid är att ta hand om barn. För män är den vanligaste orsaken att heltidsjobb saknas. Bland de pappor som jobbar deltid är det en femtedel som gör det för att ta hand om barn.23 Frivilligt deltidsarbete kan bli en inkörsport till ofrivillig deltidsarbetslöshet, i synnerhet för kvinnor. Under vissa faser av livet väljer många att arbeta deltid, i synnerhet kvinnor med små barn. Detta medför att kvinnor ofta söker sig till branscher och yrken där det är vanligt och accepterat med deltidsanställningar, t.ex. detaljhandeln eller vård- och omsorgssektorn. är fler kvinnor än män deltidsarbetslösa och vill öka sin arbetstid. En förklaring till detta kan vara att de kvinno- dominerade branscherna anpassats till deltidsarbete och att det därför finns få lediga heltidstjänster att söka. Det finns tecken som tyder på att möjligheten att få arbetslöshetsersättning på deltid gör det svårare för den som arbetar deltid att hitta ett heltidsjobb.24 Begränsningen av rätten till deltidsersättning från arbetslöshetsförsäkringen kan därför bidra till att minska det ofrivilliga deltidsarbetet. Kvinnor utför mer av det obetalda arbetet än män Den ojämställda fördelningen av hushållsarbetet är ett av skälen till kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande och lägre medelarbetstid. De som arbetar oavlönat räknas inte till arbetskraften och får därför ingen inkomst eller pensionsrätt, men bidrar till såväl hushållens som samhällets välfärd i stort. De som förvärvsarbetar mycket har mindre tid till arbete i hushållet. Den ojämna fördelningen av det avlönade marknadsarbetet är därför en spegelbild av det oavlönade hushållsarbetet. Enligt den senast tillgängliga statistiken, som avser 2001, utförde kvinnor och män av det oavlönade arbetet. Totalt sett var det oavlönade arbetet av ungefär samma omfattning som det avlönade. utförde kvinnor nära och män oavlönat arbete. Sammantaget innebär detta att kvinnor och män arbetade ungefär lika mycket, 55 respektive 2001, när avlönat och oavlönat arbete räknas samman.25 Jämfört med tidsanvändningsundersökningen 1990/91 minskade kvinnor sitt obetalda arbete. För män finns ingen motsvarande förändring. Tiden som avsätts varierar kraftigt inte bara mellan kvinnor och män, utan också mellan olika åldersgrupper. I ett längre perspektiv har kvinnors ökade arbetskraftdeltagande gått hand i hand med att hushållsarbetet har effektiviserats. ökade kvinnors löner i jämförelse med männens, vilket skapade incitament att träda ut på arbetsmarknaden. Moderniseringen av de svenska hemmen verkade i samma riktning, eftersom den innebar att en given Med deltid avses en överenskommen arbetstid mindre än .