prop · GX03114 · 2010-03-19 00:00:00 — Lägre medelinkomstländer: , , , , , , , . Låginkomstländer: Ingen export . Export av övrig krigsmateriel (ÖK) De exporterande företagen 2009 Företag med export (mkr) Följande företag exporterade för mellan 1 miljon och 2009: , , , (B4M), , , , , , (transport), , , , , . Ett antal företag exporterade för 2009: AB, , , Applied Composites AB, , , Rhino Bullets, Vallrud Vision , CNC Process i , Bössmakaren Kategorier av försvarsrelaterade produkter EU:s och förteckningar, en ungefärlig jämförelse Omfattning i stort av vapenkategori Haubitsar, granatkastare, pansarvärnsvapen Robotar, raketer, torpeder, bomber 7 c (del) 26a(del),b Krigsfartyg, , fartyg för bevakning Stridsflygplan, övriga flygplan för militärt bruk KS4,10, Höghastighetsvapen med kinetisk energi 26a(del), Smidesstycken, gjutstycken, obearbetade produkter 10 (del) Övrig utrustning, material Kryogen och supraledande utrustning Förteckning över produkter/ämnen med deklarationsskyldighet Tabell 8: jämförelse mellan EU Militära lista och nationella lista (Förordning 1992:1303) viktiga tendenser i den svenska och internationella Nedanstående text utgör ett bidrag från Inspektionen för strategiska produkter (ISP), i vilket myndigheten redovisar sin syn på viktiga tendenser när det gäller den svenska och internationella exportkontrollen Trender i den svenska och internationella exportkontrollen Spridningen av massförstörelsevapen är ett av de allvarligaste hot som världen står inför. Den svenska exportkontrollen avseende produkter med dubbel användning (PDA) syftar ytterst till att förhindra denna spridning och då främst genom att säkerställa att svenska produkter inte hamnar i En effektiv produktkontroll kommer även fortsättningsvis att utgöra basen i den svenska exportkontrollen men det finns en utveckling mot ökad fokus på slutanvändningskontrollen. tillstånd kommer att möjliggöra för ISP att lägga mer tid på att hantera de svåra ärendena men ställer också nya krav på industrin. Ett steg att stärka den svenska exportkontrollen är den ökade myndighetssamverkan inom icke-spridningsområdet som ISP tagit initiativ till genom upprättandet av ett samverkansråd på högre myndighetsnivå. uppgick värdet av försvarsmaterielexporten till ca 13,5 Exporten följde samma mönster , d.v.s. exporten till EU:s medlemsstater (inklusive och ) och stater med vilka har ett väl etablerat samarbete (, , , , och ) dominerar. Ett antal faktorer förväntas påverka exportkontrollen av försvarsmateriel . gäller främst ikraftträdandet av direktivet om överföring av försvarsmateriel inom EU och de kommande förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag (). kom till har det skett en praxisutveckling mot bakgrund av de nya globala hoten mot säkerhet och Försvarsmaktens materielförsörjningsstrategi, där regeringen betonar vikten av Ett övergripande problem som ISP identifierat såväl vad avser exportkontrollen av PDA som försvarsmateriel är att denna urholkas p.g.a. att de företag och personer som bryter mot exportkontroll- regelverket inte påförs påföljd. Detta försvårar ISP:s arbete och riskerar medföra negativa konsekvenser för den svenska säkerhets- och Kampen mot spridning av massförstörelsevapen (MFV) är en central del av såväl som EUs utrikes- och säkerhetspolitik. Utrikesminister slog i utrikesdeklarationen fast att spridning av MFV är ett av de allvarligaste hot som världen står inför och att det internationella arbetet måste intensifieras i syfte att förhindra sådan spridning, bl.a. genom att upprätthålla och stärka icke-spridningsregimerna. Detta kräver givetvis ett starkt engagemang på central politisk nivå, men när det gäller ansvar att på ett praktiskt plan leva upp till våra åtaganden, spelar ISP en central roll. Det är ISPs uppdrag att kontrollera att svensk industri, svenska förmedlare eller svenska forskningsinstitutioner inte bidrar till MFV-spridning genom export av produkter med dubbel användning (PDA) eller teknologier till statliga och icke-statliga aktörer med MFV-ambitioner. ISPs ansvar är då inte bara att identifiera aktörerna och stoppa dem från köp i , utan också att identifiera eventuella frontföretag och mellanhänder i tredje land, att höja medvetenheten hos svenska företag, finansinstitutioner och forskningsinstitutioner, att delta i EUs program för exportkontrollstöd till tredje land samt att bidra till en vidareutveckling av det internationella samarbetet inom icke-spridningsregimerna och inom EU. På motsvarande sätt är det angeläget att svenskproducerad försvarsmateriel inte hamnar i länder där de kan komma att utnyttjas i aggressiva syften eller till förtryck av den egna befolkningen. Prövning av industrins ansökningar om exporttillstånd sker här med utgångspunkt inte bara i de svenska riktlinjerna utan även i EUs gemensamma ståndpunkt med gemensamma regler för export av militär teknik och försvarsmateriel. I tillståndsprövningen ska också hänsyn tas till de försvars- säkerhets- och utrikespolitiska förändringar som sker; t.ex. försvarspropositionernas skrivningar om vikten av internationella samarbeten och regeringsskrivelsen avseende politik för hållbar utveckling. Med dessa utgångspunkter, redovisas i det följande de viktigaste tendenserna i den svenska och internationella exportkontrollen vad avser PDA och försvarsmateriel samt ISPs roll i denna utveckling. Produkter med dubbel användning (PDA) Exportkontrollen PDA hanteras i princip på två sätt; med utgångspunkt i produkten och med utgångspunkt i slutanvändningen. Ett produktspecifikt synsätt innebär att man arbetar med listor som omfattar produkter som bedömts ha signifikant militär betydelse främst vad avser dessas möjliga användning för utveckling och produktion av MFV. I den svenska exportkontrollen PDA är utgångspunkten den lista som finns som bilaga 1 till rådets förordning (EG) 428/2009. Denna lista omfattar de kontrollistor om vilka beslut fattats i de internationella kontrollregimerna; Wassenaar Arrangement (WA), Missilteknologi- regimen (MTCR), (), Australiengruppen (AG) och Kemvapenkonventionen (CWC). Att ta slutanvändningen till utgångspunkt innebär att ISP känner till eller misstänker att produkten kan komma att användas i militära/MFV- projekt i mottagarlandet till vilka inte vill bidra. För att kunna hantera denna kontroll måste ISP och samverkande myndigheter bygga upp kunskap om de företag, organisationer och personer som fungerar som kanaler för upphandling till den icke önskade slutanvändningen. ISP har i enlighet med nämnda EG-förordning även möjlighet att lägga icke listade produkter under kontroll till en definierad mottagare om det föreligger misstanke om att produkten kan komma att användas i ett MFV-program, s.k. catch-all. För att ISP på ett effektivt sätt ska kunna hantera exportkontroll inte minst catch-all instrumentet är ett nära samarbete mellan ISP, , , , FRA och FOI av fundamental betydelse. ISP har utvecklat formerna för globala tillstånd. Sådana tillstånd är breda tillstånd, som ges till företag som har ett väl utvecklat internt kontrollprogram. Tack vare de globala tillstånden frigörs resurser på ISP som kan användas för att hantera de mer komplexa tillståndsfrågorna som det är resurseffektivt för de exporterande företagen. Genom ISPs tillsyn av företagens interna kontrollprogram garanteras en fortsatt hög kvalitet i exportkontrollen. Antalet förfrågningar om förutsättningarna att genomföra en viss export (förhandsbesked) har ökat markant . Detta är en konsekvens av den ökade uppmärksamhet som riktats mot och nukleära- och missilprogram och de FN resolutioner och EU- direktiv, som antagits. handel med har traditionellt varit betydande, men sanktioner genom FN-resolutioner och EUs förordning (EG) 423/2007 har bidragit till att sätta särskild fokus på ekonomiska kontakter med landet. De sanktioner som införts är riktade mot personer och företag som är direkt knutna till eller stöder kärntekniska verksamhet eller utveckling av system för kärnvapenbärare. Det är förbjudet att handla med dem och deras tillgångar och ekonomiska resurser är frysta. Det är även förbjudet att till exportera produkter och teknologi som finns på NSGs och MTCRs listor. Utöver detta finns numera tillståndskrav för vissa produkter och teknik som inte tidigare krävt tillstånd, samt tillståndskrav för tekniskt bistånd och finansiellt stöd med anknytning till dessa. 2009 skedde ytterligare uppdateringar av sanktionerna, vilket inneburit att restriktionerna blivit än mer omfattande. ISP erhöll ett uppdrag av regeringen att såsom behörig myndighet hantera vissa restriktiva åtgärder mot , , , och . Dessa omfattas samtliga av FN-sanktioner utom som omfattas av EU-sanktioner. De nya uppgifterna hänför sig till tekniskt eller finansiellt bistånd med anknytning till viss verksamhet. Produktkontrollen har utvidgats, finansiering har lagts under kontroll och organisationer, företag och personer har listats med vilka det är förbjudet att göra affärer. ersattes den gamla PDA-förordningen 1334/2000 av en ny förordning (EG) 428/2009 om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. medförde vissa förändringar bl.a. genom att transitering, omlastning och förmedling under vissa omständigheter nu lagts under kontroll. Vidare har registreringskrav införts för användning av EU:s generella tillstånd EU001. Detta generella tillstånd tillåter förenklad exporthantering till ett begränsat antal länder utanför EU. Icke-spridningsfrågorna kan förväntas fortsatt stå i fokus. En effektiv produktkontroll kommer även fortsättningsvis att utgöra basen i den svenska exportkontrollen som ISP ser ett behov av ökad fokus på slutanvändningskontrollen. Följande frågor förtjänar särskilt att fram- hållas vad avser den framtida exportkontrollen: Ökat ansvar för industrin Efterhand ställs allt större krav på industrins kunskap om sina kunder och kontroll av hur dessa ska använda försålda produkter. Därmed läggs ett utökat ansvar på företagens interna exportkontrollprogram. I vissa fall kanske ett slutanvändarintyg inte är tillfyllest utan företagen måste lämna garantier för att exporterade produkter verkligen används på avsett sätt i utpekade anläggningar. ISPs roll i denna situation blir att fatta vägledande beslut, att ge breda tillstånd med ramar för verksamheten samt att ge utbildning, information och stöd till företagens exportkontrollansvariga. Ett medel i detta arbete är att utnyttja och styra företagens kontrollprocesser och att följa upp dem vid tillsynsbesök. ISPs tillsynsverksamhet kommer i det perspektivet att bli än mer omfattande och än viktigare. Förfrågningar om export till viss slutanvändare och därmed potentiella catch-all tillämpningar kommer att öka som ett resultat av de informationssatsningar gentemot näringsliv och akademiska institutioner som genomförs av , och i samverkan. På liknande sätt som stoppar och kontrollerar en försändelse kommer också exportkontrollörerna vid de exporterande företagen att tvingas arbeta. Upptäcker de en planerad leverans som på ett eller annat sätt bryter mot det normala mönstret ska de stoppa denna. Exportkontrollören kan då söka råd, stöd och ev. beslut från ISP. Ett led i företagens ökade egenkontroll är också att all personal ska vara medveten om spridningsrisker och exportkontroll. Eventuella bulvanköp via tredje land är ytterligare en faktor. För att motverka denna typ av köp krävs en ökad kunskap om handelsvägar som i sin tur kräver en utveckling av de internationella kontakterna och en förbättrad underrättelseinformation. EG:s Iranförordning 423/2007 utvidgar väsentligt de produkter som ligger under kontroll och förbjuder direkt affärssamverkan eller finansiella kontakter med listade företag och personer. Denna modell för exportkontrollen innebär en ny ansats, som man kan förvänta sig kommer att användas i allt större utsträckning . En konsekvens av att även finansiering av export lagts under kontroll är att banker och finansiella institutioner ofta kräver exportkontrollutfästelser Skr. 2009/10:114 av exportörerna innan de beviljar finansiella garantier för exporten. På regeringens uppdrag lämnade ISP 2008 ett förslag till hur den nationella myndighetssamordningen på icke-spridningsområdet kunde stärkas. Regeringen delade ISPs förslag och gav ISP ansvar för samordningen. har myndighetssamordningen främst fokuserats på den operativa nivån, men som ett sätt att stärka samordningen initierade ISP 2009 ett samverkansråd på högre myndighetsnivå. Rådets uppgift är att koordinera prioriteringar och resursfördelning på respektive myndighet inom icke-spridningsområdet. En särskild utmaning för ISP är att hantera effekterna av den nya signalspaningslagen, då myndigheten inte längre har möjlighet att inrikta FRA. Detta kan få allvarliga konsekvenser för det svenska icke-spridningsarbetet. Försvarsmateriel export och internationella samarbeten 2009 exporterade försvarsmateriel till ett värde av ca 13,5 mdkr, vilket är en ökning jämfört med (12,7 mdkr). beviljades export till 52 länder. Till ytterligare sex länder beviljades endast export av jakt- och sportskytteammunition. Exporten följde 2009 samma mönster , dvs exporten till EUs medlemsstater och ett begränsat antal väl etablerade Till EU - inklusive och - exporterades således försvarsmateriel till ett värde av knappt 7,2 mdkr (av totalexporten) jämfört med 7,4 mdkr 2008 (). största köparna av svensk försvarsmateriel 2009 var (2,5 mdkr), (1.7 mdkr), (1,4 mdkr), (1,0 mdkr) och (0,9 mdkr). Exporten till de nordiska länderna uppgick till 1,7 mdkr (). Även , , , , och var betydande köpare av svensk Fördelningen mellan övrig krigsmateriel (ÖK) och krigsmateriel för strid (KS) innebar en lätt övervikt av KS (). var leveranser av JAS 39 till , till och pansarvärnssystemet till . Det kan noteras att exporten av KS-klassade produkter nästan uteslutande gick till EU (4,25 mdkr) och etablerade samarbetsländer såsom , , , , och Republiken (2,62 mdkr). Värdet på den KS-klassade exporten till dessa länder var 6,9 mdkr, vilket motsvarar av den totala exporten av KS-materiel. Beträffande de största köparländerna i , d.v.s. , och , handlar detta till stor del om följdleveranser till tidigare beställd materiel, bl.a. det till levererade haubitssystemet och till av underhåll, uppgraderingar och kompletteringsbeställningar på det området. levererades flygburen spaningsradar, det s.k. Erieye-systemet, och reservdelar till tidigare levererad utrustning. När det gäller lätta vapen kan noteras att värdet av exporten av granatgevärssystemet , pansarskott AT 4 samt det nya pansarvärnsvapnet NLAW uppgick till 1,4 mdkr. Av detta var närmare 1 mdkr export av NLAW till och . De viktigaste köparländerna i övrigt var , , , och . Regeringen konstaterade i sin proposition 2004/05:5,Vårt framtida försvar, att internationella materielsamarbeten bör fokuseras på de länder som bäst kan tillgodose det nationella behovet av kompetens för materielförsörjningen. De länder som pekades ut var länderna inom sexnationssamarbetet (FA/), d.v.s. förutom även , , , och , samt de nordiska länderna och . På samma sätt konstateras i regeringens proposition för perioden - 2014 (prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar) vad avser försvarsmaktens framtida materielförsörjning, att oavsett anskaffningsform så bör möjligheterna till internationellt samarbete undersökas. Den svenska strävan efter internationella materielsamarbeten ligger också i linje med de europeiska samarbetssträvanden som kommit till uttryck i upprättandet av den europeiska försvarsmaterielbyrån, . Regeringen gör bedömningen att den i verksamma försvars- och säkerhetsindustrin gynnas av en öppnare och mer effektiv försvarsmaterielmarknad genom att en större marknad uppstår med mer jämbördiga konkurrensvillkor. Regeringen har vidare fattat beslut att 2010 inrätta en ny exportstödsmyndighet till stöd för den svenska försvarsindustrins exportansträngningar och för att ansvara för försäljning av materiel, som inte längre utnyttjas av den svenska försvarsmakten. Export av sådan materiel omfattas av samma regelverk som export från försvarsindustrin. ISP förutsätter därför att det kommer att etableras en nära dialog mellan ISP och den nya myndigheten. antogs ett EU-direktiv om underlättande av handeln med försvarsmateriel mellan EUs medlemsstater. Medlemsstaterna måste ha sin lagstiftning på plats . Genom direktivet införs generella tillstånd för överföring av försvarsmateriel främst komponenter -mellan EUs medlemsstater. Vidare kommer en certifieringsprocedur att införas vad avser vissa försvarsindustrier (s.k. systemintegratörer). Direktivet aktualiserar också frågan om svensk tillämpning av EUs militära lista. Detta skulle bl.a. innebära att även tjänsteexport (tekniskt bistånd) läggs under kontroll. En viktig uppgift inför direktivets ikraftträdande blir att besluta vilka komponenter som är av sådan karaktär att de kan överföras med nyttjande av generella tillstånd. EUs uppförandekod har beaktats i ISPs tillståndsprövning. Genom att koden antogs som en gemensam ståndpunkt har den blivit juridiskt bindande. I den gemensamma ståndpunkten läggs ett antal principer fast, bl.a. att medlemsstaterna är beslutna att förhindra export av försvarsmateriel som kan användas för internt förtryck, internationell aggression eller bidra till regional instabilitet. Vidare fastslås staters rätt till självförsvar i enlighet med art 51 i . Ansökningar om exporttillstånd ska prövas från fall till fall utifrån åtta kriterier som bl.a. berör mottagande stats respekt för mänskliga rättigheter och den humanitära rätten, risken att exporten kan bidra till eller utlösa en intern konflikt, risk för aggression mot annan nation och risken för vidareexport utan tillstånd. En prövning av exportens förenlighet med köparlandets utvecklingsnivå ska också göras. Den gemensamma ståndpunkten är ett steg i riktning mot en gemensam europeisk syn på försvarsmaterielexporten. De olika försvars- och säkerhetspolitiska bedömningar som görs av respektive medlemsstat medför dock att tillämpningen av ståndpunkten kan bli olika. Ytterligare en faktor som förväntas påverka den svenska exportkontrollen av försvarsmateriel är det arbete som inletts om ett internationellt vapenhandelsfördrag (, ATT). Förhandlingarna om utformningen av ett sådant fördrag kommer att mynna ut i en . Exporttillstånd enligt krigsmateriellagen kan ges om det föreligger försvars- eller säkerhetspolitiska skäl och det inte finns något utrikespolitiskt hinder. Då synen på dessa politikområden utvecklas över tiden har det nödvändiggjort en anpassning av praxis. I centrum för denna anpassning har stått synen på säkerhet och den försvarspolitiska vikten av internationella samarbeten. Exportkontroll- rådet har löpande gett sin syn på denna utveckling. När krigsmateriellagen trädde i kraft präglades säkerhetspolitiken av det tankevärld. har synen på de säkerhetspolitiska hot som riktas mot gradvis förändrats. kan även naturkatastrofer, terrorism, piratdåd eller internationell organiserad brottslighet utgöra säkerhetspolitiska hot. Exempel på detta är avbrott i energiförsörjningen eller distributionen av livsmedel till följd av störningar i den fria sjöfarten. Detta är uttryck för samma globala perspektiv som engagerar svenska trupper i och som föranleder svenskt deltagande i EUs operation i farvattnen utanför . Försvarsmateriel har således i allt större utsträckning kommit att användas även för kust- gräns- och luftövervakning, vilket i många länder faller inom ramen för civila myndigheters ansvar. Kan t.ex. system som till en början uteslutande nyttjades för militära lägesbedömningar också tillgodose civila behov? Svaret är ja, då övervakningssystem, spaningsradar eller delsystem kan bidra till att motverka terrorism eller piratangrepp på sjöfarten och genom att störa den organiserade brottsligheten i distributionen av narkotika. Även med vidgade användningsområden för dessa system är det givetvis fortsatt ytterst angeläget att den svenska försvarsindustrins produkter inte hamnar i länder där de kan komma till användning i aggressiva syften eller till förtryck av den egna befolkningen. Detta medför att frågan om respekten för mänskliga rättigheter i den mottagande staten ges särskilt utrymme i tillståndsprövningen. Vid diskussion av samrådsärenden i finns underlag från UD, där mottagarlandets respekt för mänskliga rättigheter inklusive styrelseskick särskilt analyseras. I bedömningen tas således hänsyn till mottagarlandets demokratiska utvecklingsnivå och formerna för folkligt inflytande. En annan viktig faktor i bedömningen är regeringens betoning av Skr. 2009/10:114 internationella materielsamarbeten. Även om det svenska regelverket fortsatt är utgångspunkten för ISPs bedömning måste ev. tredjelandsexport vara ett gemensamt avgörande, där hänsyn också behöver tas till synen på export i samarbetslandet. Sker inte det riskerar bli en ointressant partner för utländska industrier. Kring dessa frågor sker en dialog med länderna inom sexnationskretsen, och . har också tecknat överenskommelser om exportkontrollsamarbete med andra viktiga samarbetsländer som och . Mot bakgrund av ett växande samarbete mellan svensk och koreansk () försvarsindustri hölls 2009 också en första dialog med ISPs koreanska systermyndighet. I sin tillståndprövning har ISP även att ta hänsyn till de förändringar som sker i utrikespolitik. Ett sådant exempel är politik för global utveckling som fastställdes i prop. 2002/03:122 och som vidareutvecklats i regeringens skrivelse 2007/08:89. Frågan om hållbar utveckling återfinns även som ett av de kriterier som ska beaktas i EU:s gemensamma ståndpunkt för vapenexport. Som ovan redovisats går huvuddelen av den svenska exporten av försvarsmateriel till EUs medlemsländer och till ytterligare ett begränsat antal viktiga samarbetsländer. I den mån export blir aktuell till känsliga mottagare i t.ex. , och , görs alltid en grundlig analys av den inre situationen i det aktuella landet avseende respekten för mänskliga rättigheter, förhållandet till grannländerna och till den regionala stabiliteten. Vidare görs en bedömning av hur den aktuella utrustningen kan komma att utnyttjas. Till ett visst land kan således export av system tillåtas i syfte att säkra viktiga handelsvägar som export till samma lands markstridskrafter stoppas. ISPs uppdrag är att göra en totalbedömning, där vissa skäl kan tala för att en viss export ska kunna tillåtas medan andra skäl kan tala emot exporten. I mer komplicerade fall hörs alltid . Samma analys och samma bedömningar görs oavsett om det handlar om försäljning eller om att hyra eller låna ut försvarsmateriel. 2009 genomfördes sju sammanträden med . fortlöpande information om exporten av försvarsmateriel och PDA. ges möjlighet att i rådet diskutera nya eller mindre frekventa mottagarländer, liksom export till länder där den politiska situationen fluktuerat på ett sådant sätt att det finns särskilda skäl att pröva Särskilt prövas i vad mån den aktuella materielen kan komma till användning i aggressiva syften mot ett annat land eller mot den egna befolkningen. Av betydelse är även i vad mån hot har identifierats mot säkerhet. beredningen av ärenden är alltid den svenska lagen om krigsmateriel och dess riktlinjer för krigsmaterielexport samt EU:s gemensamma ISP har kunnat konstatera att de anmälningar som görs mot företag som bryter mot exportkontrollagstiftningen ytterst sällan lett till åtal. Detta riskerar att urholka den svenska Skr. 2009/10:114 exportkontrollen, vilket kan få konsekvenser för svensk säkerhets- och Mot den bakgrunden tog ISP 2008 kontakt med , som bestämt att Åklagarkammaren för säkerhetsmål ska handlägga ISPs anmälningar. Detta är en klar förbättring, men även i de mål som tagits upp har slutsatsen varit att brott inte kunnat styrkas eller att överträdelserna ansetts som ringa. Åtal har därför inte väckts. Parallellt har ISP därför gjort en framställning till regeringen om införande av sanktionsavgifter.