prop · GX03149 · 2010-03-23 00:00:00 — I denna bilaga anges enligt 1 kap. 1 § de universitet och högskolor som av inrättats som självständiga lärosäten samt deras benämning. Tekniska högskolan (universitet) Förslag till lag om införande av lagen om självständiga lärosäten Härigenom föreskrivs följande. 1 § Lagen om självständiga lärosäten träder i kraft . 2 § Genom lagen om självständiga lärosäten upphävs högskolelagen (1992:1434). 3 § Med högskola avses i denna lag universitet och högskolor under statligt huvudmannaskap enligt högskolelagen (1992:1434). Med lärosäte avses de lärosäten som verkar enligt lagen om självständiga lärosäten. 4 § Högskolorna upphör som myndigheter och övergår till att verka som lärosäten. 5 § Ett lärosäte inträder i de avtal som motsvarande högskola före den tidpunkten har träffat för statens räkning. De rättigheter och skyldigheter som tillkommer staten och som avser en särskild högskola övergår till motsvarande lärosäte. Staten är dock också fortsatt ansvarig för de ekonomiska förpliktelser som hänför sig till tiden före denna övergång. För anställningsavtal och anställningsförhållanden finns särskilda bestämmelser i 10 §. 6 § De tillstånd att utfärda examina som har beviljats en högskola övergår till motsvarande lärosäte. Detsamma gäller andra tillstånd som regeringen eller en myndighet har beviljat en högskola. 7 § som vid utgången av förvaltas av en högskola ska förvaltas av motsvarande lärosäte. Motsvarande ska gälla om en högskola ska utse en styrelseledamot i en stiftelse. 8 § Regeringen beslutar om vilken lös egendom som ska överlåtas av staten till lärosätena samt villkoren för överlåtelsen. Regeringen får besluta att fast egendom som ägs av staten och förvaltas av får överlåtas till detta lärosäte. Regeringen får också besluta om villkoren för överlåtelsen. 9 § En högskola är skyldig att ordna sin verksamhet så att motsvarande lärosäte fullt ut kan inleda sin verksamhet . En högskola får fatta de beslut och vidta de övriga åtgärder som krävs redan innan lagen om självständiga lärosäten träder i kraft. 10 § De rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och anställningsförhållanden som gäller för arbetstagare vid en högskola före övergår till motsvarande lärosäte, om inte arbetstagaren väljer att motsätta sig övergången. Arbetstagaren ska till arbetsgivaren anmäla om han eller hon inte vill att anställningsavtalet ska övergå till den nya arbetsgivaren. Anställningen ska i så fall anses upphöra . 11 § Vid tillämpningen av 28 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ska de anställningsavtal och anställningsförhållanden som avses i 10 § anses ha övergått enligt 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. 12 § De som vid utgången av 2010 är studenter vid en högskola ska anses vara studenter vid motsvarande lärosäte. 13 § Den som före har påbörjat en utbildning enligt äldre bestämmelser och den som har antagits till en sådan utbildning men fått anstånd till tid därefter att påbörja utbildningen, har rätt att slutföra sin utbildning och få examen enligt de äldre bestämmelserna, dock längst till utgången av . 14 § Bestämmelserna i 6 kap. lagen om självständiga lärosäten ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter . De äldre bestämmelserna ska tillämpas vid antagning till utbildning som börjar före . Handläggning av ärenden m.m. 15 § De ärenden som i enlighet med lag eller annan författning handläggs hos en högskola vid utgången av ska överlämnas till motsvarande lärosäte för fortsatt handläggning. De äldre bestämmelserna ska tillämpas vid lärosätets prövning och handläggning av dessa ärenden. 16 § De äldre bestämmelserna gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats av en högskola före . 17 § Regeringen får intill utgången av meddela föreskrifter om 1.lärosätenas bokföring, ekonomiska redovisning och budgetunderlag, 3.regionala etikprövningsnämnder och särskilda inrättningar vid lärosätena, och 4.hur de personalföreträdare som anges i 2 kap. 6 § lagen om självständiga lärosäten ska utses. 18 § Regeringen får intill utgången av meddela föreskrifter om verksamheten vid lärosätena och Försvarshögskolan. 19 § Regeringen får intill utgången av meddela föreskrifter om hur studenternas representanter i lärosätenas styrelser och andra organ ska utses. I sådana föreskrifter får regeringen överlämna åt studentsammanslutningar att utse ledamöter. Denna lag träder i kraft . Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Självständiga lärosäten (SOU 2008:104) ombudsmän (), (), , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern (), , , , , , exportråd, Invest in (), Försvarsmakten, , för arbetsliv och socialvetenskap, och allergiforskning, , , , , , i , i , Kammarkollegiet, Statskontoret, , , , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , Verket för högskoleservice, , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , Högskolan på , , , , , , , , Kungl. i , , , i , , i , , Stiftelsen , Kungl. , , , i , , Kungl. , , , av högre utbildning och forskning (STINT), och kompetensutveckling, , Kungl. Skogs- och lantbruksakademien, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Kungl. , Verket för innovationssystem (), (f.d. Verket för näringslivsutveckling ), , , , , , , , , läns landsting, , Samverkansorganet i , , akademikers centralorganisation (), (), i (LO), , universitets- och högskoleförbund, Kommuner och Landsting och (). Spontana remissvar har inkommit från Ingenjörer, , , Länsbibliotekarier, Teknikföretagen, , , och , , studentkårers centralorganisation (SSCO), Naturvetarna, vid , , , studentkår, , LADOK- konsortiet, vid och Facket för Service och Kommunikation (). Sammanfattning av betänkandet Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) förslag till en ny sammanhållen karriärväg för kvalitet beskrivs i det följande. Adjunkter med grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå Utredningen gör bedömningen att disputerade lärare är en viktig kvalitetsfaktor i högre utbildning. som odisputerade adjunkter fortsatt behövs inom högskolan, är det en viktig strukturell förutsättning att dessa som huvudregel uppfyller förutsättningarna för tillträde till utbildning på forskarnivå. Utredningen föreslår därför att s.k. grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå införs som ett behörighetskrav för adjunkt. Ny anställning som postdoktor - första karriärsteget En anställning som postdoktor införs som ett första karriärsteg. Anställningen kan till skillnad från allmän visstidsanställning grundad på LAS förlängas med upp till i samband med t.ex. föräldraledighet och omfattande undervisning. Postdoktorsanställningen ska ge möjlighet för den nyexaminerade doktorn att vidareutveckla, kommunicera och nyttiggöra sin forskning samt ge möjlighet till reflektion och ställningstaganden rörande karriärens fortsatta inriktning. Anställningen kan också användas för att kombinera verksamhet inom och utanför akademin. Anställning som postdoktor ska kunna sökas av dem som disputerat senast innan ansökningstillfället och ska utlysas och tillsättas i öppen konkurrens. Betydligt fler än de som sedan fortsätter i en akademisk karriär bör få sådan anställning. Postdoktorsanställningen bidrar till att skingra det postdoktorala molnet och ersätta underhandsrekrytering i allmän visstidsanställning med rekrytering i öppen konkurrens. Den blir därmed ett tydligt och attraktivt karriärsteg för både kvinnor och män som dessutom främjar mobiliteten i det tidiga skedet av karriären. Biträdande lektor ersätter forskarassistenten Anställning som biträdande lektor ersätter forskarassistenten. Bägge är tydliga meriteringsbefattningar för den akademiska karriären och ändringarna i LAS kan antas medföra en ökad användning av dessa i stället för allmän visstidsanställning, då bägge kan pågå under betydligt än 24 månader. Anställning som biträdande lektor som innefattar en rätt till prövning för tillsvidareanställning, är en attraktiv anställning för både kvinnor och män. Internationella paralleller visar att anställningen också är ett viktigt Risken för att personalbehoven snabbt skulle fyllas upp genom en rekrytering på detta sätt, som i förlängningen ofta men inte alltid övergår i en tillsvidareanställning, motbevisas av de beräkningar för den närmaste tioårsperioden som utredningen redovisar i bilaga 8 Rekrytering och pensionering i högskolan det närmaste decenniet. forskarassistenten kan, i kombination med övriga möjligheter till tidsbegränsad anställning, leda till oförsvarligt långa serier av upprepade Anställning som biträdande lektor ska kunna sökas av dem som disputerat senast innan ansökningstillfället och ska, liksom postdoktorsanställning, utlysas och tillsättas i öppen konkurrens. Även här finns utrymme för förlängning av anställningstiden, som i princip är , vid särskilda skäl. Anställningen som biträdande lektor blir ett tydligt och attraktivt karriärsteg för både kvinnor och män som leder till fast anställning inom rimlig tid och främjar mobiliteten i det tidiga skedet av karriären, som den är ett kvalitetsdrivande rekryteringsinstrument både nationellt och internationellt med potentialen att bli ett alternativ till inLASning på framför allt lektorsbefattningen. Biträdande professor nytt karriärsteg Den biträdande lektorn prövas för befordran till biträdande professor, ett nytt karriärsteg som behövs för en progressiv karriärgång. karriärsteget utgör inte någon större förändring i förhållande till dagens befattningsstruktur, utan kan ses som en utveckling av docentprövningen. För de som är docenter bör ett starkt förenklat förfarande kunna användas vid befordran till biträdande professor. biträdande professor ska naturligtvis också kunna användas för extern På samma sätt som gäller för professor ska det inte vara möjligt med inLASning via vikariat eller allmän visstidsanställning till anställningen som biträdande professor. Anställning som biträdande professor bidrar till att göra karriärgången progressiv och konsekvent, ökar attraktiviteten genom ytterligare ett karriärsteg och underlättar nationell och internationell rekrytering av begåvade forskare som ännu inte nått professorsnivån och verkar därigenom kvalitetsdrivande och rörlighetsbefrämjande. En sammanhållen anställning i flera steg med rätt till befordran Flödesschemat ovan över den föreslagna befattningsstrukturen kan tolkas så att de grönfärgade fälten representerar en sammanhållen anställning i Den gröna färgen markerar tillsvidareanställning. Rätten till befordran bidrar starkt till den akademiska karriärens attraktivitet liksom till jämställdheten i högre befattningar. förslag innebär att för den tillsvidareanställda läraren står vägen till befordran efter egen kompetens öppen. Denna rätt till befordran omfattar givetvis också det nya karriärsteget biträdande professor. anmärkts torde just befordran från lektor till biträdande professor i framtiden kunna ersätta dagens docentprövning. Vidare föreslås, att annan vetenskapligt kompetent person med tillsvidareanställning t.ex. efter inLASning på en forskaranställning efter ansökan ska kunna befordras till anställning tillsvidare som biträdande professor eller Möjligheten att befordra även annan vetenskapligt kompetent personal än lärare motverkar permanentandet av en skuggstruktur av annan undervisande och forskande personal, och kan utgöra en viktig brygga från omgivande arbetsmarknader in i den akademiska karriären. Uppföljningar av befordringsreformen har visat att denna i mångt och mycket blivit en titelreform. Enligt utredningens uppfattning är detta i själva verket en förutsättning för den bibehållna rätten till befordran. Föränderliga verksamhetsförutsättningar kräver ett tydligt utrymme för strategiska arbetsledningsbeslut och är inte förenliga med ett starkt är det naturligt att med befordran följer en viss löneutveckling och att arbetsgivaren använder personalen efter deras kompetens. Anställningsprocessen avreglering och ökat självbestämmande föreslår att en tydlig karriärgång och befattningsstruktur fortsatt regleras i högskoleförordningen. Lärosätena bemyndigas emellertid att i sina anställningsordningar utfärda föreskrifter om andra lärarkategorier, med undantag av professor, än de som anges i högskoleförordningen, jämte de behörighets- och bedömningsgrunder som ska gälla vid anställning och befordran av sådana lärare. I anställningsordningen ska också de regler som lärosätet tillämpar när det gäller beredning av anställning och befordran liksom positiv särbehandling finnas. Där får högskolan också utfärda närmare föreskrifter om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som ska gälla beträffande de lärarkategorier som regleras i högskoleförordningen. Överprövning av anställningsbeslut ska fortsatt kunna ske genom (), men alltså mot bakgrund av såväl reglerna i högskoleförordningen som de i lärosätets lokala anställningsordning. Utredningen konstaterar i denna del att tillämpningen av den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (EMRK), liksom utvecklingen i rörande överprövning av statliga anställningsbeslut i allmänhet, har medfört att utredningen inte nu kunnat komma till någon annan slutsats. För framtiden bör det emellertid finnas utrymme att i en bredare kontext statlig anställning i allmänhet överväga om inte överprövningens räckvidd ska begränsas och inte längre innefatta en fullständig omprövning av det överklagade beslutet utan främst kassation (upphävande) och/eller skadestånd såsom i övriga . Behörighetsgrunderna för anställning som professor, biträdande professor och lektor föreslås omfatta vetenskaplig, pedagogisk och annan skicklighet och förutsätter högskolepedagogisk utbildning. Behörig att anställas som adjunkt är enligt huvudregeln den som har grundläggande behörighet för studier på forskarnivå. För meriteringsanställningarna postdoktor och biträdande lektor gäller att krav på doktorsexamen och vetenskaplig skicklighet är den avgörande bedömningsgrunden. Liksom tidigare ska ämnet för anställningen efter befordran som huvudregel vara detsamma som i den tidigare anställningen, men det kan ändras genom beslut av rektor. Rektor avgör också ämnesbenämningen vid befordran av annan vetenskapligt kompetent person än lärare. Beredning av anställningsärenden regleras lokalt Högskoleförordningens många regler kring själva anställningsförfarandet, inklusive de om sakkunnigförfarandet, föreslås i stor utsträckning utgå och ersätts av lokal reglering i lärosätets anställningsordning. Högskoleförordningen innehåller dock fortsatt regler om krav på ledigkungörande av anställningar liksom en regel om att organ som bereder anställningsärenden, liksom eventuella sakkunniggrupper, ska vara jämställt sammansatta. De specifika behörighetsregler och bedömningsgrunder som finns för olika lärarbefattningar, liksom de principer som allmänt gäller för myndighetsutövning, kommer även fortsatt att kräva en ingående beredning av anställningsärenden i högskolan och som i många fall inbegriper extern bedömning av något slag. Detta gäller i synnerhet meriteringsanställningen biträdande lektor och befattningarna biträdande professor och professor de anställningar där inLAS-ning inte är möjlig. Lärosätets trovärdighet i nationell och internationell kontext kräver också en omsorgsfull reglering av anställningsförfarandet i anställningsordningen. Möjligheten att kalla en viss person till anställning som professor införs. Regeln är utformad som ett jämställdhetsverktyg. Om ojämn könsfördelning föreligger kan en person av underrepresenterat kön alltid kallas. Vid ojämn könsfördelning kräver kallelse annars synnerliga skäl. Är utgångsläget i stället en jämn könsfördelning räcker det med särskilda skäl. Det är alltid rektor som fattar det strategiskt viktiga beslutet att kalla en professor och denna beslutsrätt kan inte delegeras. Kallelse förutsätter att personen i fråga har behörighet för anställning som professor och dessutom bedöms lämplig vid en prövning enligt de bedömningsgrunder som lärosätet har ställt upp. Regeln i 4 kap. 16 § högskoleförordningen utgår eftersom oklarheterna kring positiv särbehandling lett till att den inte längre används. Det utrymme som finns för positiv särbehandling bör fortsatt regleras lokalt, i lärosätets anställningsordning. Rekryteringsmål bör fortsatt uppställas, både av regeringen och lokalt. Enligt 2 § LAS gäller att särreglering i t.ex. högskoleförordningen tar över enligt principen om lex specialis. Särreglerna om visstidsanställning hittar vi i 4 kap. 30 § högskoleförordningen. Utöver de där uppräknade situationerna får anställning tidsbegränsas enligt LAS om det inte är fråga om professor eller enligt utredningens förslag biträdande professor. föreslår vissa förändringar i 30 §, såsom att möjligheten till en ettårig inledande provanställning för adjunkter och lektorer utgår, liksom den till visstidsanställning av den som har tillsvidareanställning vid annan högskola. Den bortre parentesen slopas vid adjungeringar, som alltid förutsätter att den anställda har sin huvudsakliga verksamhet på annat håll utanför högskoleväsendet. Anställningstiden för gästlärare förkortas till medan den särskilda regeln om lärare inom konstnärlig verksamhet behålls i princip oförändrad, liksom regeln om timlärare. Av rättviseskäl, och därför att bl.a. Visstidsdirektivet kräver att den svenska lagstiftaren inför kännbara och effektiva påföljder också när det gäller missbruk av reglerna om upprepade visstidsanställningar inom den offentliga sektorn, föreslår utredningen att en rad skyddsregler rörande tidsbegränsade anställningar i LAS också görs tillämpliga på visstidsanställningar enligt högskoleförordningen. Vid missbruk ska skadestånd kunna utgå. Ökad flexibilitet genom kollektivavtalsreglering Att tillåta anpassning av arbetsrättslig lagstiftning genom kollektivavtal är karakteristiskt för den svenska arbetsrätten. föreslår att det ska bli möjligt att ersätta också de särskilda reglerna om visstidsanställning i 30 § högskoleförordningen med kollektivavtal om arbetsmarknadens parter är överens om detta. Detta ligger i linje med att regleringen inom högskolesektorn bör närma sig den på arbetsmarknaden i allmänhet och öppnar för en flexiblare anpassning till högskolans särskilda behov allmänt, områdesspecifikt och lokalt. Den särskilda förordningen om anställningar beslutade av forskningsråd anpassas till den av föreslagna Möjligheten att anställa professorer på begränsad tid föreslås utgå. Lärare och forskare en strategisk resurs I den europeiska kommissionens rekommendation om den Europeiska stadgan för forskare och Riktlinjer för rekrytering av forskare (se kapitel 2 Europeiska Unionen och de gemenskapsrättsliga ramarna) lyfts en stimulerande forskningsmiljö och attraktiva karriärsystem fram som en integrerad del av institutionell kvalitetssäkring. Ett strategiskt förhållningssätt till personalfrågor alltifrån rekrytering och arbetsledning till karriärstöd och kompetensutveckling är både ett nödvändigt och naturligt led i det skifte från ständig tillväxt till en utveckling präglad av balanserad excellens, som högre utbildning och forskning befinner sig i. Utredningens bedömning är att universitet och högskolor måste ta fullt arbetsgivaransvar för all egen personal, oavsett varifrån finansieringen kommer, och därmed stå samma risk som andra arbetsgivare i förhållande till framtidens oförutsägbarhet. Ett vidare strategiskt arbetsgivaransvar måste tillskapas och detta vilar ytterst på lärosätets styrelse. Det är också denna som beslutar om den så viktiga anställningsordningen. I kapitel 8 Lärare och forskare en strategisk resurs beskrivs hur pensionsavgångar och dagens rekryteringsvägar relaterar till den av utredningen föreslagna befattningsstrukturen. Syftet är att ge exempel på hur dimensioneringen kan bli om den dominerande rekryterings- och karriärvägen i stället skulle vara postdoktor - biträdande lektor - biträdande professor - professor. menar, att det är en viktig kvalitetsfråga att en väsentligt större del av nyrekryteringen än går över meriteringsanställningar som utlysts i öppen konkurrens. I den Europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare framhålls betydelsen av att arbetsgivarna såväl som finansiärerna utarbetar strategier för karriärutveckling för forskare. Alla forskare ska, i alla skeden av sin karriär, ges möjlighet till fortbildning och förbättrad anställningsbarhet. Karriärrådgivning bör därför införas vid samtliga lärosäten. Det förslag som utredningen lagt fram bör uppfattas som en sammanhängande helhet och det största genomslaget för ökad kvalitet fås givetvis om förslagen i betänkandet genomförs i ett samlat åtgärdspaket. Utredningen föreslår som en lämplig tidpunkt för ett sådant genomförande. Det kan emellertid övervägas att genomföra delar av utredningens förslag tidigare. De förslag vars implementering enligt utredningens mening särskilt brådskar gäller införandet av meriteringsbefattningen som postdoktor samt riktade insatser för att inlemma vissa LAS-forskare i den reguljära verksamhetsstrukturen. Lagförslag i betänkandet Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) Förslag till Lag (2009:000) om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434) dels att 3 kap. 5 § ska upphöra att gälla, dels att 3kap. 2, 3 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap. 6 a §, samt ikraftträdande- och övergångsbestämmelse av följande lydelse. Anställning som professor är den främsta anställningen som lärare. skall det normalt ingå både ska det normalt ingå både utbildning och forskning. utbildning och forskning. Bara den som har visat Bara den som har visat annan erforderlig skicklighet får regeringen bestämmer får utfärda bedömningsgrunder som ska gälla I fråga om anställning av vid anställning av professorer. I fråga om anställning av verksamhet gäller i stället för verksamhet gäller i stället för andra och tredje styckena de andra och tredje styckena de Lag (1997:797) En professor skall anställas tills En professor ska anställas tills inte någonting annat följer av inte någonting annat följer av En professor får anställas för en En professor får anställas för en bestämd tid, om det är fråga om bestämd tid, om det är fråga om 1. konstnärlig verksamhet, 1. konstnärlig verksamhet, av någon som har sin huvudsakliga verksamhet utanför högskoleväsendet, eller 3. anställning som gästlärare av en person som uppfyller behörighetskraven för professor (gästprofessor). Lag (1997:797) Vid högskolorna skall det, utöver professorer, finnas lektorer anställda. En lektor skall, utom i de fall då lektorn anställs för arbete inom konstnärlig verksamhet, ha vetenskaplig kompetens eller annan yrkesskicklighet, om inte regeringen föreskriver någonting annat. En lektor skall också ha pedagogisk skicklighet. I en lektors arbetsuppgifter skall det, utom på det konstnärliga området normalt ingå både utbildning och forskning. Om inte något annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen, bestämmer varje högskola själv vilka kategorier av lärare utöver professor och lektor som skall anställas där, samt om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som skall gälla vid anställning av sådana lärare. 3. anställning som gästprofessor Om inte något annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen, bestämmer varje högskola själv vilka kategorier av lärare utöver professor och lektor som ska anställas där, samt om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som ska gälla vid anställning av sådana lärare. I en vetenskapligt kompetent lärares arbetsuppgifter ska det, utom på det konstnärliga området, normalt ingå både utbildning och forskning. 1.Denna lag träder i kraft .