prop · GX03204 · 2010-04-20 00:00:00 — Den ekonomiska information om företagen som revisorn granskar används för statistik som används bl.a. för planeringen av det allmännas verksamhet. Den föreslagna inskränkningen av revisionsplikten bedöms inte påverka kvaliteten på denna statistik på något märkbart sätt. I övrigt bedöms det inte uppkomma några konsekvenser för det all- männa. 13.5Konsekvenser för revisorerna och redovisnings- konsulterna Antalet godkända och auktoriserade revisorer uppgår till omkring 4 000, varav 1 750 godkända och 2 250 auktoriserade. Antalet registrerade revi- sionsbolag uppgår till ett drygt hundratal. 14 Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, Evaluering af erfaringer med lempet revisionspligt, notat 8. . har minskat något . Drygt hälften av de kvalificerade revisorerna är verksamma i de fem största revisionsföretagen. Som anges ovan är det osäkert i vilken utsträckning de aktiebolag som är revisionspliktiga kommer att utnyttja möjligheten att välja bort revision. Tveklöst är det dock fråga om ett betydande bortfall av bruttointäkter för revisionsbranschen som helhet. En annan osäkerhetsfaktor är i vilken utsträckning de aktiebolag som väljer bort revision kommer att lägga den inbesparade kostnaden (revi- sionsarvodet) på köp av andra tjänster från revisionsbyrån. Inom revi- sionsbranschen finns en hög kompetens på t.ex. redovisnings- och skatte- områdena. Vidare torde reformen ge upphov till en efterfrågan på nya typer av granskningstjänster. Till exempel kan revisorer, som ett alternativ till den lite dyrare lagstyrda revisionen, erbjuda en översiktlig granskning som innebär att revisorn gör en analys av en finansiell rapport och på grund- val av analysen avger en granskningsberättelse. En revisor som biträtt bolaget med att sammanställa eller upprätta en finansiell rapport kan bekräfta detta genom att avge ett intyg. På det hela taget kan revisions- branschen ta fram och sälja nya tjänster som är skräddarsydda för när- ingslivets behov och härigenom i vart fall delvis kompensera sig för bort- fallet av revisionsklienter. Lagändringarna leder sannolikt, även med beaktande av vad som sägs ovan, till att antalet kvalificerade revisorer minskar. Den största omställningen torde krävas av små revisionsbyråer med stark inriktning på revision och med många små revisionsklienter. Såd- ana revisorer som redan i förhållandevis stor utsträckning ägnar sig åt annat än revision, t.ex. redovisningstjänster, kan också få svårigheter att uppfylla det krav på utövande av revisionsverksamhet som ställs enligt föreskrifter. Enligt dessa ska en revisor, för att erhålla fortsatt godkännande eller auktorisation, som föregår ansökan ha utövat revisionsverksamhet omfattande minst (1 §, RNFS 2001:3). Vid sidan av revisorskåren finns ett stort antal konsulter och rådgivare som på uppdragsbasis hjälper företag med bl.a. redovisning och skatte- rådgivning. På redovisningsområdet organiserar Redovisnings- konsulters förbund ca 4 300 redovisningskonsulter. Även FAR SRS har tillbaka redovisningskonsulter som medlemmar. Båda organisationerna benämner sina medlemmar som måste uppfylla vissa krav på utbildning m.m. auktoriserade redovisningskonsulter. Förutom de auktoriserade redovisningskonsulterna finns ett stort antal rådgivare och konsulter som inte är medlemmar av någon organisation. För redovisningskonsulter och andra rådgivare innebär regeringens för- slag större möjligheter att konkurrera med revisorskåren, eftersom de företag som väljer bort revision i en del fall kommer att stå utan någon extern rådgivare i fråga om t.ex. redovisning och skatter, ett tomrum som kan fyllas av dessa konsulter. kommer det sannolikt att bli en ökad konkurrens mellan olika rådgivare inom nämnda områden med inriktning på de små aktiebolagen. Den nya situationen kan väntas leda till omstruktureringar i branschen. Regeringen avser att i samband med att utredningens slutbetänkande behandlas återkomma till den för reform- ens konsekvenser relevanta frågan om aktiebolagslagens jävsbestämmel- Prop. 2009/10:204 ser. 14.1Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Vissa bestämmelsers tillämpning när bolaget saknar revisor 1 kap. 12 b § Bestämmelserna i denna lag om bolagets revisor och om den revisions- berättelse som bolagets revisor lämnar gäller endast om bolaget enligt lag ska ha revisor eller ändå har en revisor. Utöver att lämna en revisionsberättelse ska revisorn dvs. or enligt flera bestämmelser i lagen lämna ett yttrande över ett visst för- Exempelvis ska revisorn enligt 13 kap. 6 § lämna ett yttrande över viss information som styrelsen ska ge i samband med en nyemission Sådana bestämmelser kan inte tillämpas, om bolaget inte har någon revisor och inte heller är skyldigt att ha någon revisor. detta i och för sig kan anses följa av lagens uppbyggnad, har det ansetts motiverat att tydliggöra det i förevarande paragraf, som är ny. Bolagets skyldighet att ha revisor följer av lag, inte endast om bolaget är revisionspliktigt utan också om bolaget underskrider det i 9 kap. 1 § angivna gränsvärdet men inte i bolagsordningen har angett att det inte ska ha någon revisor. Ett bolag har en revisor endast om revisorns upp- drag är att utföra en granskning som uppfyller kraven på revision (jfr för- fattningskommentaren till 9 kap. 1 a §). Vid sidan av dessa bestämmelser ska det enligt lagen i vissa fall lämn- as ett revisorsyttrande av en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag som får, men inte behöver, vara bolagets revis- Exempelvis ska en apportredogörelse granskas av en eller flera revis- orer (13 kap. 8 §). Den typen av bestämmelser ska naturligtvis tillämpas även i fortsättningen. Att bolaget inte har någon revisor och inte heller är skyldigt att ha det befriar i sådana fall inte bolaget från kravet på att ett yttrande ska lämnas av en revisor. Inte heller lagens bestämmelser om revisionsberättelse kan tillämpas, om bolaget inte har och inte heller ska ha någon revisor. när det i 7 kap. 10 § sägs att styrelsen ska lägga fram revisionsberättelsen Om bolaget har en revisor, ska samtliga lagens bestämmelser om revis- or och revisionsberättelse tillämpas. Bestämmelser om bolagets revisor och revisionsberättelse finns även i andra författningar som avser aktiebolag, se t.ex. 8 kap. 3 § årsredo- visningslagen (1995:1554) och 2 kap. 15 a § (2005:559). Inte heller dessa bestämmelser gäller om bolaget inte har någon revisor och inte heller är skyldigt att ha revisor. Detta följer Prop. 2009/10:204 indirekt av förevarande paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 9. 2 kap. 5 § I stiftelseurkunden ska stiftarna ange 1.hur mycket som ska betalas för varje aktie (teckningskursen), och 2.fullständigt namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelse- datum och postadress för styrelseledamot samt, i förekommande fall, revisor, styrelsesuppleant, revisorssuppleant och lekmannarevisor. Om revisorn är ett registrerat revisionsbolag, ska dess organisationsnummer anges. I förekommande fall ska det även anges om 1.en aktie ska kunna tecknas med rätt eller skyldighet att betala aktien med annan egendom än pengar, 2.en aktie ska kunna tecknas med rätt eller skyldighet för bolaget att överta egendom mot någon annan ersättning än aktier, 3.en aktie ska kunna tecknas med andra villkor, 4.bolaget ska ersätta kostnader för bolagets bildande, och 5.någon på något annat sätt ska få särskilda rättigheter eller förmåner av bolaget. En sådan bestämmelse som avses i andra stycket ska återges i sin hel- het i stiftelseurkunden. Teckningskursen enligt första stycket 1 får inte understiga aktiens kvotvärde. Kvotvärdet ska därvid beräknas på grundval av bolagsordn- ingens uppgifter om aktiekapital och antal aktier. Om det i bolagsordn- ingen föreskrivs ett minimikapital och ett maximikapital och ett lägsta och högsta antal aktier, ska beräkningen ske genom att det högsta angiv- na aktiekapitalet divideras med det högsta antalet aktier eller det lägsta angivna aktiekapitalet med det lägsta antalet aktier. Paragrafen innehåller huvudsakligen en uppräkning av de uppgifter som ska ingå i stiftelseurkunden. I första stycket 2 föreskrivs att stiftelseurkunden ska ange person- uppgifter för bl.a. bolagets revisor. Eftersom ett privat aktiebolag inte all- tid är skyldigt att ha en revisor (se 9 kap. 1 §), har bestämmelsen ändrats. Genom ändringen görs kravet på att stiftelseurkunden ska ange person- uppgifter för revisorn beroende av stiftarnas ställningstagande i fråga om huruvida bolaget ska vara underkastat revision eller inte. Om bolaget inte ska ha någon revisor, behöver någon uppgift inte tas med i stiftelseurkund- en. Motsvarande ordning gäller i fråga om styrelsesuppleanter, revisors- suppleanter och lekmannarevisorer. Paragrafen har vidare justerats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 3 kap. 1 § 1. bolagets firma, 2. den ort i där bolagets styrelse ska ha sitt säte, 3. föremålet för bolagets verksamhet, angivet till sin art, 4. aktiekapitalet eller, om detta utan ändring av bolagsordningen ska kunna bestämmas till ett lägre eller högre belopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet inte får vara mindre än en fjärdedel av maximikapitalet, 5.antalet aktier eller, om det i bolagsordningen har angetts ett minimi- kapital och ett maximikapital, ett lägsta och högsta antal aktier, varvid relationen mellan minimikapitalet och det lägsta antalet aktier ska vara densamma som relationen mellan maximikapitalet och det högsta antalet aktier, 6.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter, 7.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelsesuppleanter, om sådana ska finnas, 8.antalet eller lägsta och högsta antalet revisorer, om revisor ska finnas enligt 9 kap. 1 §, 9.hur bolagsstämma ska sammankallas, och 10.den tid som bolagets räkenskapsår ska omfatta. När antalet styrelseledamöter och styrelsesuppleanter anges enligt första stycket 6 och 7, ska arbetstagarrepresentanter som utses enligt lag- en (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda inte räknas med. I fråga om publika aktiebolag gäller även 11 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som ska anges i en bolags- ordning. Genom ändringen i första stycket 8 har en anpassning skett till att samtliga aktiebolag inte måste ha en revisor. Ett bolag som enligt lag ska ha revisor (se 9 kap. 1 §) ska ange antalet eller lägsta och högsta antalet revisorer i bolagsordningen. Lagens huvudregel är enligt 9 kap. 1 § första stycket att bolaget ska ha minst en revisor. Om ett privat aktiebolag som inte är revisionspliktigt väljer att inte ha någon revisor, ska detta förhållande anges i bolagsordn- ingen. Denna skyldighet följer dock inte av förevarande paragraf, som endast anger bolagsordningens allmänna obligatoriska innehåll, utan av 9 kap. 1 § andra stycket (jfr t.ex. 4 kap. 2 §). Om bolaget har ändrat bolagsordningen och angett att bolaget inte ska ha revisor, ska ändringen anmälas för registrering i aktiebolagsregistret och får ändringen inte verkställas förrän den har registrerats (5 §). Även beslutet att entlediga revisorn ska registreras (9 kap. 48 §, jfr även 9 kap. 1 § femte stycket). Oavsett vad som anges i bolagsordningen om revisorer och revision, kan bolagsstämman alltid välja en revisor med uppgiften att utföra revi- sion i enlighet med lagen (se 9 kap. 1 a §). En sådan åtgärd föranleder inte att en bestämmelse måste tas in i bolagsordningen enligt första stycket 8. Inget hindrar att det i bolagsordningen föreskrivs att bolaget ska anlita en revisor för någon annan typ av granskning än revision enligt lagen. Inte heller en sådan revisor omfattas av kravet i första stycket 8. Paragrafen har vidare justerats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 7 kap. 34 § Om styrelsen finner att en upplysning som har begärts enligt 32 § inte kan lämnas till aktieägarna utan väsentlig skada för bolaget, ska den aktie- ägare som har begärt upplysningen underrättas om det. Styrelsen ska lämna upplysningen till bolagets revisor, om aktieägaren begär det från underrättelsen enligt första stycket. Upp- lysningen ska lämnas till revisorn efter aktieägarens begäran om det. Om bolaget i fall som avses i 9 kap. 1 § andra stycket inte har någon revisor, ska styrelsen i stället informera aktieägaren om möjligheten att föreslå att en revisor utses enligt 9 kap. 9 a §. Om en revisor utses enligt 9 kap. 9 a §, ska styrelsen lämna upplysningen till honom eller henne. Paragrafen innehåller bestämmelser om förfarandet då styrelsen finner att en upplysning som en aktieägare har begärt vid stämman inte kan lämnas ut utan väsentlig skada för bolaget. Av andra stycket framgår att aktieägaren i denna situation har rätt att begära att upplysningen i stället lämnas till revisorn. För det fall att ett icke revisionspliktigt bolag inte har någon revisor, anges i det nya tredje stycket att styrelsen ska upplysa aktieägaren om dennes möjlighet att föreslå att en revisor ska utses av . En aktieägarminoritet har nämligen möjlighet att genomdriva att utser en revisor. Om en sådan revisor utses (se 9 kap. 9 och 9 a §§), ska styrelsen lämna upplysningen till honom eller henne. För det fortsatta förfarandet gäller 35 §. Paragrafen har vidare justerats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 9. Skyldighet att ha revisor 9 kap. 1 § Ett aktiebolag ska ha minst en revisor, om inte annat följer av denna paragraf. I bolagsordningen för ett privat aktiebolag får det anges att bolaget inte ska ha någon revisor. Andra stycket gäller inte om bolaget uppfyller mer än ett av följande villkor: 1.medelantalet anställda i bolaget har under vart och ett av uppgått till mer än 3, 2.bolagets redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , 3.bolagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . Tredje stycket gäller även för moderbolag i en koncern, om koncernen uppfyller mer än ett av de villkor som anges där. Vid tillämpningen ska fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom internvinster, elim- ineras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag, liksom förändring av internvinst. Om ett privat aktiebolag vid utgången av ett räkenskapsår har en revisor registrerad i aktiebolagsregistret, ska bolaget alltid ha en revisor som lämnar en revisionsberättelse för det räkenskapsåret. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka aktiebolag som ska ha minst en revisor. Av första stycket framgår att lagens huvudregel är att ett aktiebolag ska ha minst en revisor. För många bolag är det dock möjligt att i bolags- ordningen ange att bolaget inte ska ha någon revisor. I andrafjärde styckena anges vilka bolag som denna möjlighet står öppen för. För vissa aktiebolag uppställs särregler om skyldigheten att ha revisor i andra lagar. Så är t.ex. fallet för flertalet bolag på det finansiella området. Se t.ex. 10 kap. 9 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och 3 kap. 5 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. Enligt andra stycket får det i bolagsordningen för ett privat aktiebolag anges att bolaget inte ska ha någon revisor. Möjligheten att välja bort revision står endast öppen för privata aktie- bolag. Ett publikt aktiebolag ska alltid ha minst en revisor. Detta gäller oavsett om bolaget uppfyller gränsvärdet i tredje stycket eller inte. Enligt 32 kap. 3 § får inte heller ett aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning välja bort revision. Enligt 8 § andra stycket får det, om bolaget ska ha flera revisorer, anges i bolagsordningen att en eller flera av revisorerna, dock inte alla, ska utses på annat sätt än genom val på bolagsstämman. Exempelvis kan en kommun eller en franchisegivare ha getts rätt att utse en revisor i bolaget. Bolaget är naturligtvis förhindrat att ta in en bestämmelse i bolags- ordningen om att bolaget inte ska ha någon revisor, om det finns en annan bestämmelse i bolagsordningen som är av det slag som avses i det nämnda lagrummet. Bestämmelsen i bolagsordningen ska utformas så att det tydligt fram- går att bolagsorganet revisor saknas, t.ex. genom att det sägs att bolaget inte ska ha någon revisor eller att bolaget inte ska vara föremål för revi- sion. En förutsättning är självfallet att bolaget inte är revisionspliktigt. Annars är en sådan bestämmelse i bolagsordningen utan verkan, eftersom den strider mot denna lag. En bestämmelse om att bolaget inte ska ha någon revisor som var gällande när den beslutades upphör att gälla, om bolaget senare uppfyller det gränsvärde som enligt tredje stycket gäller för revisionsplikt. Om ett privat aktiebolag får välja bort revision men inte gör det, gäller lagens bestämmelser om revision fullt ut. När ett privat aktiebolag har ändrat bolagsordningen och där angett att bolaget inte ska ha någon revisor, ska det beslutet i likhet med beslutet att entlediga revisorn anmälas för registrering i aktiebolagsregistret. Ett beslut om ändring av bolagsordningen får inte verkställas innan det har registrerats i aktiebolagsregistret (3 kap. 5 §). Det får dock anses vara godtagbart att ett beslut om att entlediga revisorn fattas på samma bolagsstämma som beslutet att ändra bolagsordningen. Bolaget ska genast anmäla båda besluten för registrering (se nämnda paragraf och 9 kap. 48 §). Tredje stycket innehåller ett gränsvärde som begränsar den valfrihet som andra stycket medför. Bolaget ska ha minst en revisor, om bolaget uppfyller gränsvärdet. Gränsvärdet består av tre delvärden som anges i punkterna 13. De tre delvärdena knyter an till medelantalet anställda i bolaget, bolagets bal- ansomslutning och bolagets nettoomsättning. Skyldigheten att ha revisor inträder om minst två av de tre delvärdena är uppfyllda. Om endast ett delvärde uppfylls, behöver bolaget däremot inte ha någon revisor. Vidare förutsätts det för vart och ett av delvärdena att den angivna nivån har uppnåtts i sträck. Ett gränsvärde av samma slag, men med högre delvärden, finns i bl.a. 13 § och i 1 kap. 3 § första stycket 4 årsredovisningslagen (1995:1554). Tredje stycket har utformats med dessa bestämmelser som förebild. När det gäller sättet att beräkna gränsvärdet kan hänvisas till prop. 2005/06:116 s. 129 f. Om ett aktiebolag, som har en bestämmelse i bolagsordningen om att bolaget inte ska vara underkastat revision och som inte har uppfyllt gränsvärdet, fastställer en årsredovisning som innebär att bolaget för andra året i sträck uppfyller vart och ett av minst två delvärden, åligg- er det styrelsen att se till att en revisor väljs för det påföljande räken- skapsåret. Årsredovisningen för det räkenskapsåret (år 3) ska alltså bli föremål för revision. Om så inte sker, får förelägga bolaget att inkomma med en reviderad årsredovisning. får också förelägga bolaget att utse en revisor. Ett privat aktiebolag som är moderbolag i en koncern är i vissa fall revisionspliktigt, även om bolaget inte uppfyller gränsvärdet i tredje stycket. Så är enligt fjärde stycket fallet, om koncernen som helhet upp- fyller gränsvärdet som anges i tredje stycket. Koncerninterna transaktion- er ska elimineras efter det att koncernföretagens balansomslutning och nettoomsättning har summerats enligt tredje stycket (se prop. 2005/06:116 s. 130). Bolagets ställningstagande i fråga om revision förutsätts i första hand göras på årsstämman (jfr 21 § och 7 kap. 10 §). Årsstämman, vid vilken årsredovisningen och revisionsberättelsen ska läggas fram, ska hållas från utgången av varje räkenskapsår. Normalt bör allt- så ett beslut om att ändra bolagsordningen och att entlediga revisorn kunna registreras före utgången av räkenskapsåret. Inget hindrar dock att bolaget beslutar att ändra bolagsordningen och att entlediga revisorn vid en annan bolagsstämma. Med tanke på bl.a. sådana fall finns i femte stycket en stupstock för bolagets val att avstå från revision. Enligt bestämmelsen ska ett privat aktiebolag ha minst en revisor med avseende på ett visst räkenskapsår, om bolaget den på det räkenskaps- året har en eller flera revisorer registrerade i aktiebolagsregistret. Års- redovisningen för räkenskapsåret ska bli föremål för revision, om bolaget inte iakttar tidsfristen. Stupstocken ska inte tolkas motsatsvis. Även ett bolag som inte har någon revisor registrerad i aktiebolagsregistret vid utgången av ett räken- skapsår kan vara skyldigt att ha en revisor som lämnar en revisionsberätt- else. Så är fallet t.ex. om ett bolag som underskrider gränsvärdet men som inte valt bort revision inte har någon revisor registrerad därför att revisorn har avgått före räkenskapsårets slut och bolaget ännu inte har hållit en extra bolagsstämma för val av en ny revisor. 2009/10:204 får i sådant fall förelägga bolaget att utse en ny revisor (jfr 25 kap. 11 § första stycket 1). Det följer av stupstocken att, om bolagets revisor avgår eller entledigas efter räkenskapsårets utgång, bolaget måste utse en ny revisor, oavsett vad som sägs om revision i bolagets bolagsordning. Detsamma gäller om beslutet att entlediga revisorn inte har registrerats vid utgången av räken- skapsåret. Revisorn som lämnar revisionsberättelsen behöver inte vara samma revisor som vid räkenskapsårets slut var registrerad i aktiebolagsregistret. Inget hindrar heller att en tidigare registrerad revisor som entledigats utses på nytt (jfr dock 21 a §). En revisor som har utsetts med tillämpning av stupstocken är bolagets revisor i lagens mening (bolaget ska ha en revisor). Lagens bestämmel- ser om revision gäller fullt ut. Sålunda är revisorn t.ex. skyldig att enligt 4244 §§ anmäla en misstanke om brott. Uppdraget får avslutas först sedan revisionsberättelsen för det föregående räkenskapsåret har lämnats. Paragrafen har vidare justerats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 7.2 och 7.3. 9 kap. 1 a § Även om bolaget i bolagsordningen har angett att bolaget inte ska ha någon revisor, får bolagsstämman besluta att utse en revisor. Enligt paragrafen, som är ny, får bolagsstämman alltid utse en revisor, även om det i bolagsordningen har tagits in en bestämmelse om att bolaget inte ska ha någon revisor (se 1 §). Till skillnad från ett beslut om att ändra bolagsordningen kan beslutet om att utse revisor fattas på bolagsstämman utan krav på kvalificerad majoritet (jfr 7 kap. 4042 §§). Om bolagsstämman med tillämpning av paragrafen väljer en revisor, gäller lagens regelverk om revision fullt ut. Revisorn blir alltså bolagets revisor i lagens mening. Bolaget ska anmäla vem som har utsetts till revisor för registrering i aktiebolagsregistret (se 47 §). Sedvanliga bestäm- melser om revisorns mandattid gäller. Bolaget kan självfallet anlita en revisor för att utföra en begränsad granskning som inte uppfyller de krav på revision som ställs i lag och som inte leder fram till att en revisionsberättelse lämnas. Paragrafen tar inte sikte på sådana revisorer, som inte heller ska registreras i aktie- bolagsregistret. Det får anses åvila revisorn att se till att det står klart för bolaget om det uppdrag som han eller hon står i begrepp att åta sig inne- fattar en fullständig revision enligt lag och god revisionssed eller om det är fråga om någon annan slags granskning. Vidare ska det framgå av den granskningsrapport som revisorn avger huruvida det är fråga om en revi- sionsberättelse eller inte. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 9 kap. 8 § En revisor väljs av bolagsstämman. Om bolaget ska ha flera revisorer, får det i bolagsordningen föreskrivas att en eller flera av dem, dock inte alla, ska utses på annat sätt än genom val på bolagsstämma. I ett bolag som avses i 2 § 4 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. får utse en eller flera revisorer att delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. I 9, 9 a, 25 och 26 §§ finns bestämmelser om att i vissa fall ska utse en revisor. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som utser revisor. ing i fjärde stycket som består i att ytterligare en paragraf tas med i upp-