prop · GX03120 · 2010-04-01 00:00:00 — Med vård på sjukhus jämställs tillfällig vård i övergångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldrapenning från barnets födelse till dess att det fyller även när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Vid adoption utges sådan tillfällig föräldrapenning om barnet inte fyllt . Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. kan besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som anges i fjärde stycket. 1.det inte finns någon fader som har rätt till tillfällig föräldrapenning, 2.modern är avliden, 3.fadern avstår från sin rätt till tillfällig föräldrapenning enligt fjärde stycket och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå, eller 4.fadern inte kan eller på grund av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud eller liknande eller på grund av andra särskilda omständligheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt enligt fjärde stycket. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn skall vad som sägs i femte stycket om fader och moder i stället gälla adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Det som sägs i fjärde och femte styckena om en fader gäller även en förälder enligt 1 kap. 9 § . Hel tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som avstår från förvärvsarbete. Tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels tillfällig föräldrapenning utges till en förälder som arbetar högst en fjärdedel, hälften, tre fjärdedelar respektive sju åttondelar av den tid föräldern skulle ha arbetat om han eller hon inte vårdat barnet. Bestämmelserna i 7 § andra stycket gäller i tillämpliga delar även i fråga om tillfällig föräldrapenning. Om inte annat följer av tredje eller fjärde stycket eller 14 a § ska till grund för beräkningen av beloppet för hel tillfällig föräldrapenning för dag läggas det tal som erhålls när av den sjukpenning- grundande inkomsten av anställning delas med årsarbetstiden. Vid beräkningen tillämpas 3 kap. 10 a § fjärdesjätte styckena på motsvarande sätt för den tid som förmånen avser. utges på grundval av inkomst av utges på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete beräknas hel annat förvärvsarbete beräknas hel förmån för dag efter av förmån för dag efter av grundande inkomsten, delad med grundande inkomsten, delad med närmaste hela krontal. närmaste hela krontal. penningen kan utges under högst Ska tillfällig föräldrapenning utges på grundval av sjukpenning- grundande inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete beräknas den del av förmånen som svarar mot inkomst av anställning enligt andra stycket medan den del av förmånen som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligt tredje stycket. 1.Denna lag träder i kraft och gäller sjukfall som inträffar . 2.4 kap. 10 § första stycket 5 tillämpas vid vårdbehov som uppstår från och med ikraftträdandet. 3.Vid ikraftträdandet övergår tidigare vald karenstid till att gälla enligt 3 kap. 4 § första stycket 1p. 4.Anmälan enligt 3 kap. 2 a § fjärde stycket och 3 kap. 11 § som inkommit till före får gälla från . Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1991:1047) om sjuklön att 1 och 17 §§ ska ha följande lydelse. En arbetstagare har enligt vad som följer av denna lag rätt att vid sjuk- dom behålla lön och andra anställningsförmåner (sjuklön). Lagen inskränker inte den rätt till sjuklön som kan finnas enligt någon annan lag. Denna lag tillämpas inte på som inkomst av annat förvärvs- arbete enligt 3 kap. 2 a § fjärde (1962:381)om Försäkring mot kostnader för En arbetsgivare vars samman- kostnader för sjuklön enligt 6 § kalenderår inte beräknas överstiga 130 gånger det för året gällande prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lönekostnaden för samtliga arbets- försäkring kan försäkra sig hos givare i landet, erhåller efter för sjuklön enligt denna lag. ersättning för överskjutande del av sjuklönekostnaden enligt vad som föreskrivs i andra stycket. (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift samt från sjuklön till arbetstagare för vilka skatt enligt lagen (1990:659) om beslut enligt 13 § gäller. Regeringen eller den myndighet meddelar närmare föreskrifter om villkor för försäkringen. rätten till ersättning för sjuklöne- rätten till ersättning för sjuklöne- kostnader som kan följa av EG- fördragets regler om statligt stöd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Försäkring enligt den äldre lydelsen i 17 § får inte tecknas efter utgången av december månad 2009. Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om socialavgiftslagen (2000:980) att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 29 §, av följande lydelse. På ersättning till försäkrad vars inkomst ska anses vara inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 kap. 2 a § fjärde stycket lagen (1962:381)om allmän försäkring, ska 3 kap. 13 § samt 15-17 §§ denna lag tillämpas vid erläggande av arbetsgivaravgifter. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1994:1920) om allmän löne- avgift att 1 § ska ha följande lydelse. Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala arbetsgivaravgifter skall betala allmän löneavgift. Löne- avgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen. I underlaget enligt första stycket skall dock inte ingå ersättning till sådana personer som avses i 2 kap. 27 § socialavgiftslagen. Den vars arbetsgivaravgifter ska beräknas enligt 2 kap. 29 § social- avgiftslagen (2000:980), ska tillämpa 2 § när löneavgiften ska bestämmas. Denna lag träder i kraft . Som hushållsarbete räknas dock inte det arbete för vilket försäk- ringsersättning lämnats eller bidrag eller annat stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting. Denna begränsning gäller inte i de fall försäkrings- ersättning lämnats för sådan vård av barn som avses i 4 kap. 10 § första stycket femte punkten lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslag till lag om ändring i lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete att 4 § ska ha följande lydelse. 4 § Med hushållsarbete avses i denna lag -städarbete eller annat rengöringsarbete som utförs i bostaden, -vård av kläder och hemtextilier som utförs i bostaden, -matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden, -snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden, -häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden, -barnpassning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande, -annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i samband med promenader, bankbesök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden. Som hushållsarbete räknas dock inte det arbete för vilket försäk- ringsersättning lämnats eller bidrag eller annat stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring dels att 29, 34, 35 och 37 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 12 a, 34 a, 35 a, 37 a, 37 b och 39 a §§. Som tid med förvärvsarbete anses även tid som medhjälpande make eller maka arbetat i enskild näringsverksamhet, även om denna visat underskott. Denna bestämmelse ska även tillämpas på sambor. Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande före arbetslöshetens inträde vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av dagsförtjänst. Bestämmelser om beräkningen av dagsförtjänsten för företagare och anställda som deklarerar inkomst av näringsverksamhet finns i 37 §. Bestämmelser om beräkningen av dagsförtjänsten för företagare och anställda som deklarerar inkomst av näringsverksamhet finns i 37 §. Med företagare avses i denna lag personer som äger eller är delägare - direkt eller indirekt - i närings- verksamhet som de är personligen verksamma i och som de har ett väsentligt inflytande över. Med företagare avses i denna lag fysisk person som direkt eller indirekt bedriver sådan närings- verksamhet som avses i 13 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som denne personligen utfört arbete i och har ett väsentligt inflytande över. Nödvändiga åtgärder av förvaltande karaktär eller åtgärder som vidtagits på inte arbete enligt första stycket. lag även person som utför arbete under villkor som är jämförbara med dem som gäller för upp- dragstagare som bedriver närings- i första stycket i övrigt är Med företagare avses i denna lag Med företagare i 34 § avses inte personer som äger eller är delägare fysisk person som i näringsverk- - direkt eller indirekt - i närings- samhet utför arbete av ideell verksamhet som de är personligen verksamma i och som de har ett Med företagare avses inte heller väsentligt inflytande över. fysisk person som verkar i sådant företag som är att anse som arbetsintegrerande socialt företag. företag avses företag som driver gripande ändamål att i arbetslivet integrera personer, som har stora svårigheter att få eller behålla ett arbete, samt vars stadgar före- skriver att uppkommet överskott i företaget ska investeras i före- tagets egna eller liknande verk- näringsverksamhet är inte att anse som företagare efter överlåtelsen. Detsamma gäller för medlem i ekonomisk förening när medlem- skapet i föreningen upphört. personen har fortsatt att utföra arbete i företaget eller i före- inflytande över verksamheten, ska han eller hon dock alltjämt anses En företagare skall, om inte något annat anges i andra stycket, anses vara arbetslös när före- tagarens personliga verksamhet i rörelsen vid en samlad bedömning kan anses ha upphört annat än Företagare som upphör att bedriva näringsverksamhet ska anses vara arbetslös, om det inte vidtas några åtgärder i närings- verksamheten. En företagare som tillfälligt upphör att bedriva verksamhet i rörelsen skall anses vara arbetslös under förutsättning att uppehållet i rörelsen inte till någon del är av säsongkaraktär och att någon verk- samhet inte bedrivs i rörelsen. En företagare som återupptagit verksamheten efter ett tillfälligt upphörande med ersättning enligt detta stycke har rätt till ersättning endast om förutsättningarna enligt första stycket är uppfyllda. Ersätt- ning enligt detta stycke får bara utnyttjas en gång per rörelse. upphört anses inte som åtgärder i ska göras första gången närings- stycket göras först sedan minst fem år förflutit från det att den upp- närstående person till denne. Om företagare inte är att anse som arbetslös enligt 35 § ska företagaren anses som arbetslös när dennes personliga verksamhet i näringsverksamheten vid en samlad bedömning kan anses ha upphört definitivt. När underlaget bestäms för beräkningen av dagsförtjänsten skall för företagare dagsförtjänsten bygga på den genomsnittliga inkomsten före avvecklingsåret. Om företagaren har lagt ned sin verk- samhet från det att företagaren startade den kan ersättningen baseras på före- tagarens tidigare anställning. När underlaget bestäms för beräkningen av dagsförtjänsten ska för företagare dagsförtjänsten grundas på den inkomst från verk- samheten som framgår av Skatte- verkets senaste taxeringsbeslut, under förutsättning att detta beslut avser innevarande eller före- gående taxeringsår. Om det är mer förmånligt för den sökande, ska beräkningen av dagsförtjänsten i stället grundas på genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens inkomster från verksamheten, om dessa är beslutade av . hänsyn till förändringar i den av verksamhet beräknas enligt första Om företagaren har lagt ned sin det att företagaren startade den, får ersättningen baseras på före- tagarens tidigare anställning eller, om det är förmånligare för före- När dagsförtjänst ska fastställas utifrån en kombination av verk- samhet i företag och anställning ska dagsförtjänsten från verksam- heten först beräknas enligt 37 § och därefter multipliceras med 22. Den beräknade månadsinkomsten multipliceras inom ramtiden som sökanden bedrivit verksamheten. Den beräknade inkomsten från verksamheten läggs därefter samman med den sammanlagda inkomsten som sökanden haft av anställning inom ramtiden. Den sammanlagda inkomsten delas slutligen med tolv och beräknas därefter enligt 29 §. Näringsverksamhet, som den bedrivit vid sidan av sitt huvud- sakliga arbete, ska inte påverka sökandes rätt till ersättning enligt Om inkomsten från närings- inträde överstiger ett belopp som dagpenningen , ska dag- penningen minskas med det över- skjutande beloppet. Denna lag träder i kraft och gäller försäkringsfall som inträffar . Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Trygghetssystemen för företagare (2008:89) Efter remiss har yttranden inkommit från , Brottsföre- byggande rådet, Datainspektionen, , Ekobrotts- myndigheten, , Hovrätten över och , Justitiekanslern, i , Länsrätten i , , , , Social- styrelsen, , , , , Statskontoret , juridiska fakulteten, , , , Verket för näringslivsutveckling, , Arbets- domstolen, Arbetsförmedlingen, , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, marknadspolitisk utvärdering, Arbetslöshetskassornas samorganisation, , FöretagarFörbundet, Företagarna, , Lands- organisationen i , , Nationellt Resurs- , , , Kommuner och Landsting, Akademikers Central- organisation, och . Yttranden har också inkommit från Småföretagarnas Arbetslöshetskassa, , , , och , Den Nya Välfärden, , Konsthantverkare och Industriformgivare, och Föreningen . Sammanfattning av promemorian Sjukpenninggrundande inkomst, karenstider och egenavgifter för egenföretagare (dnr N2008/6738/ENT) I denna promemoria lämnas vissa förslag till ändringar av de bestämmelser i framför allt lagen (1962:381) om allmän försäkring som rör sjukpenninggrundande inkomst och karenstider för den som har inkomst av annat förvärvsarbete, dvs. främst egenföretagare som bedriver näringsverksamhet i form av enskild firma eller handelsbolag. Vidare föreslås sänkta egenavgifter till följd av ändrade karenstider. För försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning och som bedriver näringsverksamhet föreslås, räknat från den månad då den försäkrade har gjort eller borde ha gjort anmälan för registrering enligt 3 kap. 2 § skattebetalningslagen (1997:483), den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. För den egenföretagare som för tid efter perioden om 24 måna- der har en verksamhet som befinner sig i uppbyggnadsskede föreslås en individuell prövning ske enligt nuvarande regler om detta. En grundläggande karenstid föreslås i sjukförsäkringen för försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete. De ska också kunna välja en längre karenstid om 14, 30, 60 eller . Reglerna om allmänt högriskskydd föreslås ändras så att en egenföre- tagare som har haft fler än tio sjukperioder under en löpande tolv- månadersperiod har rätt till ersättning för samtliga karensdagar från och med den elfte sjukperioden. Reglerna om särskilt högriskskydd föreslås ändras så att en egenföre- tagare som donerar organ eller vävnader eller lider av en sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder , och av denna anledning beviljats sådant högriskskydd av , får sjukpenning även under den grundläggande karenstiden. Vidare föreslås en särskild reglering om uppsägningstid vid begäran om kortare karenstid. Förslaget innebär att uppsägningstiden motsvarar det antal dagar med vilken karenstiden förkortas. Vidare föreslås sjukförsäkringsavgiften i egenavgifterna sänkas till följd av att det för försäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete föreslås att den grundläggande karenstiden utökas från en . Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Författningsförslag i promemorian Sjukpenninggrundande inkomst, karenstider och egenavgifter för egenföretagare (dnr N2008/6738/ENT) Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 4, 4 b, 7 b, 9 a och 11 §§ samt 22 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ska ha följande lydelse. Sjukpenningrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte inkomst som avses i 10 kap. 3 § 13 inkomstskattelagen (1999:1229) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 15 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte sådan ersättning enligt gruppsjukförsäkring eller trygghetsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt. Den sjuk- penninggrundande inkomsten fastställs av . Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete ska därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger prisbasbeloppet. Det belopp som sålunda ska undantas ska i första hand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbete. Ersätt- ning för utfört arbete i annan form än pension räknas som inkomst av anställning, såvida ersättningen uppgår till , även om mottagaren inte är anställd hos den som utger ersättningen. I nu angivna fall ska den som utför arbetet anses såsom arbetstagare och den som utger ersättningen såsom arbetsgivare. Kan ersättning för arbete för någon annans räkning inte antas uppgå till , ska ersättningen från denne inte tas med vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten i annat fall än då den utgör inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning ska bortses från ersättning 1 Senaste lydelse 2008:861. som enligt 2 a § ska anses som inkomst av annat förvärvsarbete samt ersättning som idrottsutövare får från sådan ideell förening som avses 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen inte kan antas uppgå till minst ett halvt Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning bortses även från ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att tillgodose ekonomiska intressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinstandelsstiftelse) eller från en annan juridisk person med motsvarande ändamål, om ersättningen avser en sådan anställd och inte utgör ersättning för arbete för den juridiska personens räkning. gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till den juridiska personen varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande del av de anställda. arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag ska vid beräkningen inte bortses från ersättning som den juridiska personen lämnar till sådan företagsledare eller delägare i företaget eller en person som är närstående till någon av dem. fåmanshandelsbolag, företagsledare och närstående person avses sjukpenninggrundande inkomst av anställning ska alltid bortses från ersättning från en vinstandelsstiftelse som härrör från bidrag som arbets- Beräkningen av den sjuk- Beräkningen av den sjuk- penninggrundande inkomsten ska, där förhållandena inte är kända för där förhållandena inte är kända för kassan kan inhämta av den kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den eller som kan framgå av den gjorts av den försäkrades inkomst. gjorts av den försäkrades inkomst. Semesterlön får inte inräknas i den För försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning till högre belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete verksamhet ska, om 24 månader räknat från den månad begränsning ska gälla semes- då den försäkrade har gjort eller Inkomst av arbete för borde ha gjort anmälan för egen räkning får ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning (1997:483), för liknande arbete för annans komsten beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Semesterlön får inte inräknas i den till högre belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete Prop. 2009/10:120 . En liknande Bilaga 5 begränsning ska gälla semes- Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst enligt denna paragraf ska det bortses från inkomst som hänför sig till sådant förvärvsarbete som avses i 16 a kap. 2 §. Lydelse enligt prop. För dagar i en sjukperiod gäller, om inte annat följer av 1010 b §§, 1. att sjukpenning inte lämnas för 1. att sjukpenning som svarar mot inkomst av anställning inte lämnas för , och att sjuk- penning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete inte lämnas om inte annat anges i 11 § första stycket. 2.att hel sjukpenning för de därpå följande utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, 3.att hel sjukpenning för de därpå följande utgör 75 pro- cent av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365, och 4.att sjukpenning för de därpå följande dagarna inte lämnas. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Sjukpenning enligt första stycket 2 får inte lämnas om den försäkrade redan har fått sådan sjukpenning för sammanlagt under en ramtid som omfattar de 450 närmast . Har den försäkrade fått sjukpenning enligt första stycket 3 eller 7 b §, ersättning för merutgifter enligt 7 a § eller rehabiliterings- penning enligt 22 kap. 7 §, ska dagar med sådan ersättning likställas med dagar med sjukpenning enligt första stycket 2. Detta gäller även under sådan sjuklöneperiod som avses i sjunde stycket. Om det finns synnerliga skäl får sjukpenning enligt första stycket 2 lämnas efter ansökan av den försäkrade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats . Om sjukpenning enligt första stycket 2 inte kan lämnas, får sjukpen- ning enligt första stycket 3 lämnas efter skriftlig ansökan av den försäk- rade. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod under förutsättning att sjukpenning för maximalt antal dagar inte redan har lämnats.