prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Även för- ändringar som ökar skador p.g.a. sjukdomar och skadegörare innebär krav på anpassning. Bevarandet av traditionella växtsorter och husdjurs- raser har även kulturhistorisk betydelse. De åtgärder som har genomförts som en del av insatserna för att nå Ett rikt odlingslandskap har förbättrat kunskapen om och tillgängligheten till de genetiska resurserna men ytterligare insatser krävs för att preciseringen om genetiska resurser ska kunna nås. Delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker Delmålet innebär att ska samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdad ängsmark ska utökas med och arealen av de mest hotade typerna betesmark ska utökas med . Målet är möjligt att nå inom tidsramen med pågående insatser. Det rå- der en viss osäkerhet om hur stor den totala arealen av ängs- och betes- marker är. Arealen med ängs- och betesmarker för vilka det utgår miljö- ersättningar inom ramen för Landsbygdsprogrammet 2007-2013 är något lägre än under föregående programperiod. Skälen för den minskade anslutningsgraden är inte känd. Det finns också en mindre areal med ängs- och betesmarker som brukas men för vilka brukaren av olika skäl valt att inte ansluta sig till miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. Delmål 2 om småbiotoper Delmålet innebär att mängden småbiotoper ska bevaras i minst den om- fattning som fanns och skulle det finnas en stra- tegi för hur mängden småbiotoper ska kunna öka. Målet är möjligt att nå. Prognosen för när delmålet kan nås är dock förknippad med osäkerhetsfaktorer. Data som funnits tillgängliga för skötseln av småbiotoperna omfattar de objekt för vilka enskilda lantbru- kare erhållit miljöersättningar inom Landsbygdsprogrammet. Det har varit svårt att bedöma vilka objekt som tillkommit respektive försvunnit ur ersättningssystemet. Statens jordbruksverks strategi för fler småbioto- per i odlingslandskapet är en grund för det fortsatta arbetet med småbio- toper. Eftersom småbiotoperna i odlingslandskapet erbjuder viktiga livsmil- Prop. 2009/10:155 jöer för många växt- och djurarter är det viktigt med ytterligare åtgärder som syftar till att bevara sådana biotoper. Till exempel bidrar småvatten och bäckar i jordbrukslandskapet till en variation i landskapet och är vik- tiga för biologisk mångfald samt för minskad övergödning av haven. Delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement Delmålet innebär att ska mängden kulturbärande land- skapselement som vårdas öka i hela landet. Delmålet är inte möjligt att nå till 2010. De kulturbärande elementen är spår från tidigare markanvändning och utgör dessutom viktiga livsmiljöer för många växt- och djurarter. Därför är det viktigt med ytterligare åtgärder som bidrar till att bevara dessa. Åtgärderna rör två typer av landskapselement. Linjeformade landskaps- element är t.ex. öppna dräneringsdiken, fägator och ägogränser. Punkt- formade landskapselement är bl.a. fornminnen, odlingsrösen, åkerholmar och konstruktioner med anknytning till jordbruket. Båda typerna av kul- turbärande element kan utgöra odlingshinder. Graden av åtagande som enskilda lantbrukare gör varierar beroende på typen av landskapselement och mellan olika regioner i landet. taget för hela landet har anslutningsgraden för punktformade landskaps- element varit lägre än för linjeformade landskapselement. att programperioden för landsbygdsprogrammet inleddes ändrades reglerna för miljöersättningar för kulturbärande landskapselement med syftet att öka anslutningsgraden. Det är svårt att bedöma hur anslutningen till åtgärden skulle ha utvecklats utan dessa ändringar. utvärderingen efter halva programperioden kommer att belysa huruvida det finns ytterligare förändringar av regelverket som kan vidtas för att stärka skötseln av odlingslandskapets kulturbärande landskapselement. Delmål 4 om växt- och husdjursgenetiska resurser Delmålet innebär att ska det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och att det ska finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska hus- Vi bedömer att delmålet kan nås. Ett omfattande arbete med att inventera, samla in och dokumentera odlad mångfald har gjorts inom ramen för Programmet för Odlad Mång- fald (POM). Insamlat frömaterial bevaras vid Nordiskt Genresurscenter (NordGen) och arbete har genomförts med att ta fram former för beva- randet av vegetativt material. En handlingsplan för en långsiktigt hållbar förvaltning av husdjurs- genetiska resurser har tagits fram. Denna kommer att utgöra grund för det fortsatta arbetet med att säkerställa bevarandet av de Inom ramen för landsbygdsprogrammet utgår ersättning till djurhållare av svenska lantraser som finns upptagna på EU:s lista över utrotningshotade raser. erbjuder även möjligheter för föreningar att söka medel för åtgärder som stärker bevarandet av svenska husdjursraser. Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter Enligt delmålet skulle åtgärdsprogram finnas och ha in- letts för de hotade vilda växt- och djurarter som har behov av riktade åt- Delmålet är uppnått i och med att 68 åtgärdsprogram har tagits fram och riktade åtgärder inletts med insatser för mer än 150 arter i odlings- I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) fastslås att det fortsatta arbetet med att ta fram och genom- föra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med delmål 2 om mins- kad andel hotade arter under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djur- Delmål 6 om värdefulla ekonomibyggnader Enligt delmålet skulle ett program finnas för hur lant- brukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas tillvara. Delmålet är uppnått i och med att ett program har tagits fram och arbetet med att bevara de kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader- na sker i enlighet med programförslaget. Utvecklingen inom jordbruket har lett till att vissa ekonomibyggnader saknar användning och därför riskerar att förfalla eller rivas. Många av dessa utgör dock en viktig del av odlingslandskapets hel- En mångfald i bebyggelsemiljön har betydelse för män- niskors upplevelse av landskapet och utgör en viktig del av landsbygdens 19.3 Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap behövs ytterligare insatser som bevarar odlingsland- skapets natur- och kulturmiljövärden. I det nationella Landsbygdspro- grammet 2007-2013 prioriterar regeringen åtgärder som stärker odlingslandskapets natur- och kulturvärden. För att nå målet behövs fortsatta, ambitiösa och riktade åtgärder som syftar till att vidmakt- hålla och öka variationsrikedomen av livsmiljöer i odlingslandskapet där hela landskapsbilden beaktas. Kvalitativ uppföljning av genom- förda åtgärder är nödvändig för att säkra natur- och kulturmiljö- värdena långsiktigt. bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. redovisar åtgärdsförslagen huvudsakligen i strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Reger- ingen har valt att behandla åtgärdsförslag under respektive miljökvali- tetsmål. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser delar bedömning att ytterligare insatser behövs för att miljökvalitetsmålet ska lantbruk vid Prop. 2009/10:155 pekar på att kunskapsförmedling mot lantbrukarna är viktigt. banken vid pekar på möjligheterna att sam- ordna miljömålsuppföljningen med den biogeografiska uppföljning som f.n. planeras för arter och naturtyper i EU:s habitatdirektiv. i menar att ekologisk produktion bidrar till biologisk mångfald i jordbrukslandskapet. Synpunkten delas av Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald som i tillägg utvecklar detta genom att understryka att ekologisk produktion innebär hållbar användning av vatten, näringsämnen och energi. ArtDatabanken vid lantbruks- universitet och i efterfrågar en redo- görelse för de förändringar som den nya betesmarksdefinitionen innebär för möjligheterna att nå målet. Skälen för regeringens bedömning Fortsatt bevarande och restaurering av ängs- och betesmarkerna är prio- riterat. Åtgärder som stimulerar hävd av betes- och slåttermarker är där- för fortsatt viktiga. Alternativa metoder som kompletterar bete och ängs- slåtter ska utvecklas och användas för att stärka hävden av dessa marker. Bevarande och skötsel av kulturelement, värdefulla träd, obrukade ytor, vägkanter, kantzoner, våtmarker, småvatten, husbehovstäkter och by- tomter är viktiga åtgärder för att upprätthålla en variationsrikedom av livsmiljöer. Åtgärder som syftar till att skapa nya småbiotoper är också av stor betydelse. Det är viktigt att följa upp det nationella programmet för odlad mångfald (POM). Beträffande husdjursgenetiska resurser är ett hållbart bruk och bevarande viktigt och formerna för detta ska utvecklas. Insatser som leder till att odlingslandskapets byggnader och bebyggelse- miljöer värnas och utvecklas är fortsatt viktiga. Stärkta natur- och kulturmiljöer Odlingslandskapet är ett resultat av den historiska markanvändningen och den verksamhet som bedrivs . Kulturspåren antyder att mark- användningen i stora delar av landet tidigare varit mer varierad än vad som oftast är fallet i det moderna jordbruket. jordbrukssektorn har lett till större brukningsenheter, en ökad speciali- sering av produktionen och nya brukningsmetoder. har lett till en minskad variation av livsmiljöer i odlingslandskapet vilket missgynnat många arter som är knutna dit. Det är viktigt att slå fast att ett aktivt jordbruk och betande djur i landskapet är en förutsättning för att miljökvalitetsmålet ska nås och åtgärder bör genomföras som syftar till att bevara eller stärka odlingslandskapets natur- och kulturvärden. Ett ökat fokus bör ligga på att säkerställa spridningsvägarna för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet på ett sätt som gör att land- skapets kulturhistoriska sammanhang förblir tydligt. Baserat på de regio- nala landskapsstrategier som tagits fram av länsstyrelserna och annan kunskap ska lantbrukarna kunna få rådgivning hur olika typer av miljö- och kulturåtgärder ska kombineras och genomföras så att ett landskaps- övergripande helhetsperspektiv kan fås där spridningsvägarna för den biologiska mångfalden säkerställs. Det är dock viktigt med flexibilitet så att unika platsspecifika värden inte förloras genom ett alltför likriktat genomförande av åtgärderna. För att en likriktning ska kunna undvikas är det viktigt att väga in landskapets kulturhistoriska sammanhang i bedöm- ningen av hur åtgärderna ska genomföras. måste en sådan flexibilitet kombineras med ett kontinuerligt arbete för att förenkla regel- verk och dess tillämpning så att den administrativa bördan lättas för de företag som ska genomföra åtgärderna i praktiken. Detta är en förutsätt- ning för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. En rad åtgärder med syftet att vända den negativa utvecklingstrenden för arter i odlingslandskapet har tagits fram och omfattningen av dessa har varit tillfredställande. Det är svårt att följa de kvalitativa förändring- arna och bedöma hur åtgärderna ger resultat i form av att negativa utvecklingstrender har vänts för enskilda arter. I det fortsatta arbetet måste de gjorda insatserna följas upp och utvärderas för att säkra natur- och kulturmiljövärdena långsiktigt. kommer därför att få i uppdrag att efter samråd med utvärdera hur befintliga övervaknings- och uppföljningssystem ger möjligheter att ut- värdera effektiviteten i genomförda miljöåtgärder i odlingslandskapet samt att föreslå eventuella förbättringar. Det är fortsatt viktigt att stimulera utvecklingen av betesförmedlingar som gör det möjligt att effektivt flytta runt betande djur mellan marker som ägs av olika brukare. Likaså bör utreda om alternativa metoder kan utvecklas för att sköta ängs- och betesmarker. Alternativa användningsområden för det skördade växtmaterialet i t.ex. biogasanläggningar bör utvärderas ekonomiskt. Certifierad ekologisk produktion ska stimuleras som ett sätt att öka variationsrikedomen av livsmiljöer i odlingslandskapet. Insatser som leder till att landsbygdens bebyggelse uppmärksammas bidrar till en attraktiv livsmiljö och stimulans för regional utveckling. Växt- och husdjursgenetiska resurser Det nationella Programmet för Odlad Mångfald (POM) är ett viktigt instrument i arbetet med att bevara den odlade mångfalden. Inventering- en av det odlade materialet förväntas avslutas och ett säkert bevarande och nyttjande är nästa steg. Vidare är den nya nationella handlingsplanen för husdjursgenetiska resurser en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet med de husdjursgenetiska resurserna. Samarbete med Nordiskt Genresurscenter (NordGen) är en viktig förutsättning för att uppnå dessa syften. En viktig del i arbetet med att bevara växt- och husdjursgenetiska resurser sker genom frivilliga insatser från allmänheten. Enskilda hobby- odlare och trädgårdsföreningar gör en stor insats för att bevara och sprida gamla sorter av prydnads- och nyttoväxter. Ett par mindre fröfirmor har ett omfattande utbud av äldre sorter av bl.a. grönsaker. På motsvarande sätt görs viktiga insatser från enskilda och lantrasföreningar för att bevara hotade svenska lantraser. Utvecklingen av markanvändningen i hela EU har betydelse för den bio- logiska mångfalden i . Statusen för flera av de fågel- och insekts- arter som flyttar över nationsgränserna inom eller vidare till andra länder och kontinenter är beroende av hur markanvändningen ut- vecklas nationellt och regionalt. Kunskapen om de enskilda faktorer som påverkar flyttande arter i en negativ riktning är inte alltid kända. är det viktigt att utforma åtgärder som inverkar gynnsamt på den enskilda utveckling under de perioder som den vistas i ett visst område. Samverkan mellan medlemsstaterna inom EU och internationellt är där- för en förutsättning för att nå framgång. Träd och buskar i betesmarkerna tillämpas nya definitioner för stödberättigande inom gårdsstödet i den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare. kriterierna gäller betesmarker och slåtterängar och reglerar bl.a. i vilken omfattning träd och impediment får förekomma på en betes- eller slåt- termark för att den ska berättiga till gårdsstöd. inom gårdsstödet påverkar möjligheterna att upprätthålla hävden av vissa har vi därför genomfört ändringar av landsbygds- programmet för att höja ersättningsnivån i miljöersättningarna för de mest värdefulla betesmarkerna och slåtterängarna i syfte att säkerställa fortsatt hävd av dessa marker. En uppföljning av konsekvenserna av den nya definitionen och föränd- ringarna i miljöersättningarna är nödvändig för att se i vad mån detta påverkat möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet. Vi har därför uppdragit åt att följa utvecklingen för träd-, busk- och impe- dimentsrika betesmarker och slåtterängar som inte uppfyller gårdsstödets Uppdraget omfattar också att analysera konsekvenserna av eventuella anpassningsåtgärder som lantbrukare har vidtagit för att möta de nya kriterierna. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finan- sieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. De insatser som görs för att stärka odlingslandskapets natur- och kul- turvärden utgår till största delen som miljöersättningar inom landsbygds- Den förstärkning av programmet som gjorts genom en överföring av de s.k. modulerade medlen från direktstöden till budgeten för landsbygdsutveckling möjliggör förstärkta insatser inom särskilt utpekade utmaningar som är viktiga för odlingslandskapets vär- Det gäller bl.a. klimat, förbättringar av vattenhushållningen och skyddet av biologisk mångfald. Produktionen av miljötjänster och kollektiva nyttigheter är en kom- pletterande inkomstkälla för många lantbruksföretag vilket ytterligare stärker förutsättningarna att på lång sikt nå framgång i bevarandearbetet. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Bakgrunden redovisades i kapitel 19 i propositio- nen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 159 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt fyra delmål om skador på mark och vegetation, buller, natur- och kulturvärden och åtgärdsprogram för hotade arter (prop. 2004/05:150 s. 173 ff., bet. 2005/ 06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 20.1Precisering av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö innebär bl.a. att: -fjällens karaktär av betespräglat storslaget landskap med vid- sträckta sammanhängande områden bibehålls, -fjällens biologiska mångfald bevaras och utvecklas, -främmande arter och stammar och genetiskt modifierade orga- nismer som kan hota den biologiska mångfalden inte intro- duceras, -kulturmiljövärden, särskilt det samiska kulturarvet, bevaras och utvecklas, -rennäring, turism, jakt och fiske och annat nyttjande av fjällen liksom bebyggelse och annan exploatering bedrivs med hänsyn till naturens långsiktiga produktionsförmåga, biologisk mång- fald, natur- och kulturmiljövärden samt värden för friluftsliv, -låg bullernivå eftersträvas, -hotade arter och arter som drabbats av stark tillbakagång har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga ut- bredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras, -lokala bestånd av fisk och andra vattenlevande arter i fjällens sjöar och vattendrag bibehålls, -arealen områden med stora upplevelsevärden eller höga natur- och kulturmiljövärden som är fria från buller och andra störningar ökar, och -fjällekosystemen nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: ställer sig positivt till den nya preciseringen av miljökvalitetsmålets innebörd om hållbart nyttjande av fjällekosystemet men menar att en operativ definition av vad detta inne- De är också positiva till att preciseringen om förslitning av fjällvegetation utgår då den var svårtolkad och vilade på osäker veten- Flera andra remissinstanser stöder förändringarna beträf- Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. s. 159 ff. och av propositionen Svenska miljömål ett gemensamt upp- drag (prop. 2004/05:150 s. 173 ff.). Eftersom frågan om förslitningen av fjällvegetationen och lavtäckets utbredning är lokal och inte gäller för fjällen som helhet kan preciseringen utgå. på ett långsiktigt hållbart sätt förs in som en ny precisering. står den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålets innebörd. Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö om ytterligare åtgärder vidtas. Delmålen om skador på mark och vegetation och om natur- och kulturvärden kommer inte att nås inom angiven tidsram, medan delmålet om buller kan nås . Delmålet om åtgärdsprogram för hotade arter är uppnått. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i anser att ut- vecklingen inte är så positiv som beskriver, bl.a. då bul- lerstörningar och markslitage är omfattande. lyfter fram betydelsen av kunskap om bl.a. klimatför- Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald anser att biologisk mångfald inte får en allsidig belysning i utvärderingen och har en slagsida mot renbete som en förutsättning för kalfjällets fortbe- kommun saknar belysning av turism. logiska Förening kommenterar faktorer som påverkar möjligheterna att nå målet och menar att mineralprospektering inte borde ske i skyddad menar att utmaningen är att inte- grera natur- och kulturvård och hållbart nyttjande. Vidare vill de att fjälljordbruk ska nämnas i målet. Databanken vid SLU delar i stort bedömningen över uppföljning av nuvarande delmål, men gör faktapåpekanden och önskar även få belyst att terrängkörning kan påverka djurlivet. ArtDatabanken vid SLU menar att biologisk mångfald och ekosystem- tjänster ofta kommer till korta mot kortsiktiga ekonomiska intressen och ser särskilt det växande trycket på fjällen som oroväckande. och ArtDatabanken vid SLU delar i stort bedöm- Prop. 2009/10:155 ningen av uppföljning av nuvarande delmål om natur- och kulturvärden. De påpekar att fisktomma sjöar är viktiga och inte ingår i något mål. Skälen för regeringens bedömning Det är möjligt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö om ytterligare åtgärder vidtas. Det förutsätter att berörda sektorer och samhället som helhet vid nyttjandet av fjällvärlden visar den hänsyn som följer av delmålen. Kunskaperna om åtgärder mot negativa effekter på fjällmiljön av ett förändrat klimat behöver dock utvecklas. De regionala miljö- och hushållningsprogram som gemensamt upprät- tats av länsstyrelserna i , , och Norr- bottens län (fjällänen) började tillämpas . Syftet är att för- bättra förutsättningarna för en hållbar utveckling i fjällmiljön. Av sär- skild betydelse är den föreslagna modellen för samverkan kring fjäll- frågor, fjällanpassad resurs- och utvecklingsplanering samt fortsatt kun- skapsuppbyggnad. Det finns ett stort behov av ny och fördjupad kunskap om fjällens vegetation och kulturmiljöer, bl.a. om de samiska kulturmiljöerna och de kulturmiljöer som anknyter till det fjällnära jordbruket. Mer kunskap be- hövs även om förekomsten av buller och markskador. Länsstyrelsernas program och samebyarnas miljöplaner utgör tillsammans väsentliga hjälpmedel för en långsiktigt hållbar markanvändning i fjällen. För att ett betespräglat landskap ska bibehållas krävs renskötsel som bedrivs och utvecklas på ett sätt som är hållbart för miljön och säkerställer att den samiska kulturen fortlever. Det fjällnära jordbruket bidrar till positiva värden som bl.a. bevarande av biologisk mångfald och en levan- de landsbygd. Vattnen i fjällen utgör en särpräglad och viktig biotop. I motsats till förhållandena på land är vattenmiljöerna i stor utsträckning skadade genom ingrepp för vattenkraftproduktion. Detta gäller framförallt större älvar och sjöar, där den naturliga miljön är nästan helt utslagen. Åtgärder måste vidtas för att i möjligaste mån minska skadorna och för att bevara och vid behov restaurera icke utbyggda vatten. Fjällens vattenmiljöer behandlas under detta miljökvalitetsmål, men delmålen under Levande sjöar och vattendrag är viktiga även för Stor- slagen fjällmiljö. Fjällens skogar behandlas närmare under miljökvali- tetsmålet Levande skogar. Delmål 1 om skador på mark och vegetation Delmålet innebär att skador på mark och vegetation ska vara försumbara . Delmålet kommer inte att nås inom tidsramen. Terrängkörning och annan för mark och vegetation skadlig verksamhet leds inte i tillräcklig omfattning bort från känsliga områden där den ska- dar marken och vegetationen. Även skador på mark och vegetation vid kraftreglering bör uppmärksammas. Delmål 2 om buller Delmålet innebär att buller från motordrivna fordon i terräng och från luftfartyg ska minska och uppfylla kravet att av terräng- skotrarna i trafik ska uppfylla högt ställda bullerkrav (lägre än ). Vidare ska buller från luftfartyg vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörnings- förordningen (1978:594) och inom av nationalparks- En övervägande del av de snöskotrar som säljs antas uppfylla Utvecklingen går åt rätt håll och delmålet torde kunna nås under förutsättning att gränsvärden för buller för nya terrängskotrar införs i EG-direktivet 2000/14/EC i enlighet med Natur- vårdsverkets förslag till Kommissionen 2005. Det totala antalet skotrar