prop · GY0320 · 2010-10-18 00:00:00 — Det är således endast som kan påkalla ett disciplinärt förfarande. I andra stycket sägs att nämnden dessutom prövar efter ansökan av den legitimerade om legitimationen ska återkallas och efter ansökan av den tidigare legitimerade om en ny legitimation ska meddelas. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsens innehåll behandlas i avsnitt 4.10. 5 § består av en ordförande och åtta andra ledamöter. De utses av regeringen . Ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter ska ha särskild sakkunskap om och praktiskt erfarenhet av skol- eller förskoleverksamhet och lärares eller förskollärares uppdrag. För ordföranden ska utses en eller flera ställföreträdare. En sådan ställföreträdare ska vara eller ha varit ordinarie domare. För varje annan ledamot ska det finnas ett tillräckligt antal ersättare som ska utses som ledamoten. Paragrafen har nytt innehåll. På Lagrådets inrådan har bestämmelsen förts in i lag. I första stycket stadgas att ska bestå av en ordförande och åtta andra ledamöter, att ordföranden och ledamöterna ska utses av regeringen , att ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare och att övriga ledamöter ska ha särskild sakkunskap om och praktisk erfarenhet av skol- eller förskoleverksamhet och lärares eller förskollärares uppdrag. Sammansättningen av nämnden är avsedd att säkerställa den juridiska kompetensen och att garantera sakkunskaper på området. Av andra stycket framgår att för ordföranden ska det utses en eller flera ställföreträdare. En sådan ställföreträdare ska vara eller ha varit ordinarie domare. För varje annan ledamot ska det vidare finnas ett tillräckligt antal ersättare som ska utses som ledamoten. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.10. 6 § är beslutför med ordföranden och minst sex andra ledamöter. Till sammanträde med nämnden ska samtliga ledamöter kallas. Om en ledamot anmäler förhinder, ska en ersättare kallas. I fråga om omröstning i ska bestämmelserna i 29 kap. om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas. Ordföranden ska säga sin mening först. Paragrafen har nytt innehåll. På Lagrådets inrådan har bestämmelsen förts in i lag. Av paragrafens första stycke framgår att är beslutför med ordföranden och minst sex andra ledamöter. När nämnden sammankallas ska samtliga ledamöter kallas och om en ledamot anmäler förhinder ska en ersättare kallas. Av andra stycket följer att i fråga om omröstning ska bestämmelserna i 29 kap. om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas. Ordföranden ska säga sin mening först. De valda omröstningsreglerna är avsedda att garantera rättssäkerheten för den enskilde. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.10. 7 § Ordföranden får ensam fatta beslut 1.som inte innefattar slutligt avgörande i sak, dock inte beslut om föreläggande att genomgå läkarundersökning enligt 27 kap. 13 §, 2.om återkallelse på egen begäran av legitimation, eller 3.om återkallelse av legitimation när den legitimerade inte följt föreläggande om läkarundersökning. Ärenden som har avgjorts enligt första stycket ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. Paragrafen är ny. På Lagrådets inrådan har bestämmelsen förts in i lag. I första stycket regleras de fall då ordföranden ensam får fatta beslut. Dessa avser beslut som inte innefattar slutligt avgörande i sak, dock inte beslut om föreläggande att genomgå läkarundersökning enligt 27 kap. 13 §. Vidare avses beslut om återkallelse på egen begäran av legitimation och beslut om återkallelse av legitimation när den legitimerade inte följt föreläggande om läkarundersökning. Syftet med denna reglering är att nämndens ordförande under handläggningen ska kunna fatta vissa beslut och att inte betunga nämnden med beslut som gäller återkallelse på egen begäran. Av andra stycket framgår att ärenden som avgjorts enligt första stycket ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.10. 8 § En anmälan eller ansökan till ska göras skriftligen och innehålla uppgifter om 1.vem anmälan eller ansökan avser och uppgifter om yrke, adress och arbetsplats, 2.vad som yrkas i ärendet, och 3.de omständigheter som åberopas till stöd för anmälan eller ansökan. Om en part företräds av ombud ska fullmakt ges in. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att anmälan eller ansökan ska göras skriftligen och innehålla vissa sakuppgifter. När det gäller yrkandet ska detta vara om en varning ska meddelas, en återkallelse ska ske eller om en ny legitimation ska meddelas. Beträffande disciplinpåföljd finns det möjlighet för att i första hand yrka återkallelse och i andra hand att varning ska meddelas. Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. I andra stycket anges att ett ombud ska styrka sin behörighet genom att ge in fullmakt till nämnden. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 9 § Är en anmälan eller ansökan så ofullständig att den inte kan läggas till grund för en prövning i sak, ska förelägga anmälaren eller den sökande att inom komma in med kompletterande uppgifter. Av föreläggandet ska det framgå att ärendet annars inte tas upp till prövning. Paragrafen är ny. Enligt paragrafen ska avstå från att pröva ett ärende, om anmälan eller ansökan är så ofullständig att det inte är möjligt att pröva ärendet i sak. Anmälaren eller sökanden ska dock ges möjlighet att inom komma in med kompletteringar. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 10 § Anmälan och, i förekommande fall, bifogade handlingar ska överlämnas till den lärare eller förskollärare som anmälan avser. Mottagaren ska föreläggas att svara inom . En sådan underrättelse behövs inte om det är uppenbart att anmälan inte kan bifallas eller att underrättelsen är onödig. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att om en anmälan kommer in beträffande en legitimerad lärare eller förskollärare ska han eller hon underrättas om anmälan och de handlingar som getts in till stöd för anmälan. I samband med detta ska den enskilde föreläggas att svara inom . Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av andra stycket framgår att en underrättelse enligt första stycket inte Prop. 2010/11:20 behövs om det är uppenbart att anmälan inte kommer att bifallas eller om underrättelsen av andra skäl bedöms vara onödig. En anmälan ska dock alltid kommuniceras med den enskilde om det kan bli fråga om att meddela varning eller återkalla legitimationen. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 11 § Den som förelagts att svara ska göra det skriftligen, om inte bestämmer att svaret får lämnas vid en munt- lig förhandling. Av svaret ska det framgå om den svarande godtar eller motsätter sig den åtgärd som sätts i fråga. I det senare fallet bör den svarande ange skälen för sin inställning och de omständigheter som åberopas. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att den som ska svara ska göra det skriftligt, om inte har för avsikt att hålla muntlig förhandling och det med hänsyn till utredningen eller yttrandets innehåll är lämpligast att svaret ges vid den muntliga förhandlingen. I andra stycket anges att svaranden ska godta eller motsätta sig den åtgärd som sätts i fråga. Om svaranden motsätter sig åtgärden ska skälen för detta och de omständigheter som åberopas framgå av svaret. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 12 § Förfarandet vid är skriftligt om inte annat följer av 16 §. Paragrafen är ny och har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Av paragrafen framgår att förfarandet i är skriftligt om inte annat framgår av 16 §. Där anges att muntlig förhandling kan hållas i vissa fall. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 13 § får förelägga den legitimerade, eller den som söker om legitimation, att genomgå viss läkarundersökning om det behövs för att utröna dennes lämplighet att bedriva undervisning. Paragrafen är ny. Om den enskildes lämplighet ifrågasätts på medicinsk grund ska ha möjlighet att förelägga den enskilde att underkasta sig viss läkarundersökning om det behövs för att utröna dennes lämplighet att bedriva undervisning. Detta är en ingripande åtgärd och bör, som framgår av 28 kap. 4 § skollagen (2010:800), kunna över- klagas särskilt. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 14 § Om en fråga kräver särskild sakkunskap, får inhämta yttrande från myndigheter och andra med sådan särskild sakkunskap. I fråga om sakkunniga gäller 40 kap. 27 och 12 §§ i tillämpliga delar. De som är skyldiga att lämna yttrande har rätt till ersättning för sitt utlåtande endast om det är särskilt föreskrivet. Andra sakkunniga har rätt till ersättning av allmänna medel för sitt uppdrag. Nämnden får bevilja förskott på sådan ersättning. Paragrafen är ny. I första stycket anges att vid behov har möjlighet att inhämta yttranden från myndigheter och andra sakkunniga. Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av andra stycket framgår att vissa av bestämmelser om sakkunniga och deras skyldighet att avge yttrande ska gälla. I tredje stycket anges att den som är skyldig att lämna yttrande har rätt till ersättning om det är särskilt föreskrivet. I fjärde stycket regleras att andra sakkunniga har rätt till ersättning. När det gäller sådana sakkunniga kan bevilja förskott om ersättning. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 15 § I fråga om jäv mot den som handlägger ärenden i Lärarnas an- svarsnämnd ska bestämmelserna i 4 kap. om jäv mot domare tillämpas. Paragrafen är ny. I paragrafen anges att det är be- stämmelser om jäv, inte förvaltningslagens, som ska gälla beträffande . Detta överensstämmer med vad som gäller för likartade nämnder. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 16 § och ska hålla muntlig förhandling om en enskild part begär det, förhand- lingen inte är obehövlig och inte särskilda skäl talar mot att förhandlingen hålls. Till muntlig förhandling ska den som är part kallas. Av kallelsen ska framgå att nämnden kan handlägga och avgöra ärendet även om en part uteblir från förhandlingen. Paragrafen motsvarar nuvarande 27 kap. 4 § och delar av 27 kap. 6 § som Prop. 2010/11:20 avser muntlig förhandling vid . första stycket framgår den enskilde legitimerades rätt till muntlig förhandling. Kravet på muntlig förhandling är detsamma som i förvaltningsprocesslagen (1971:291). I andra stycket stadgas att parterna ska kallas till den muntliga förhandling samt att det av kallelsen ska framgå att nämnden kan handlägga och avgöra ärendet även om en part uteblir från förhandlingen. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 17 § Muntlig förhandling ska vara offentlig. Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att lämnas någon uppgift för vilken sekretess gäller enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), får ordföranden vid förhandlingen besluta att förhandlingen ska hållas inom stängda dörrar. Paragrafen motsvarar nuvarande 27 kap. 5 § som reglerar förfarandet vid . I paragrafen anges att en muntlig förhandling ska vara offentlig, men att ordföranden vid i vissa fall kan besluta om stängda dörrar. Utgångspunkten bör vara att förhandlingen är offentlig men om ordföranden bedömer att sekretessbelagda uppgifter kommer att behandlas vid förhandlingen kan denne förordna att förhandlingen ska hållas inom stängda dörrar. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 18 § En enskild part, som inställt sig till muntlig förhandling, får tillerkännas ersättning av allmänna medel för kostnad för resa och uppehälle, om nämnden finner att parten skäligen bör ersättas för sin inställelse. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om ersättning och för- skott. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 27 kap. 6 §. Av paragrafen framgår att en enskild får beviljas ersättning för sitt uppdrag i ett ärende vid eller och att förskott kan utgå. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Efter Lagrådets granskning har en mindre felaktighet rättats till. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 3 § Beslut av får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol om beslutet gäller 1.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §, 2.avslag på en ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation enligt 2 kap. 16 §, 3. avslag på en ansökan om komplettering av legitimation enligt Prop. 2010/11:20 2 kap. 16 §, eller 4. avslag på en ansökan om utnämning till lektor enligt 2 kap. 24 §. I paragrafen anges att utöver beslut om vitesföreläggande får även Statens skolverks beslut om att avslå en ansökan om lärar- eller förskol- lärarlegitimation, ansökan om komplettering av legitimation och utnäm- ning till lektor överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.2. Beslut av lärarnas ansvarsnämnd 4 § Beslut av får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Lärarnas ansvarsnämnds beslut får överklagas endast av 1.Statens skolinspektion för att tillvarata allmänna intressen, och 2.den lärare eller förskollärare som beslutet riktar sig mot. Beslut av som inte innebär att ett ärende av- görs, får överklagas endast i samband med överklagande av det slutliga beslutet i ärendet. Ett beslut som inte är slutligt får dock överklagas särskilt när nämnden 1.ogillat en invändning om jäv mot en ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns hinder mot prövningen, 2.avvisat ett ombud eller ett biträde, 3.förelagt någon att genomgå läkarundersökning, eller 4.förordnat om ersättning för någons medverkan i ärendet. ska vara motpart till den lärare eller förskollärare som överklagat ansvarsnämnds eller en domstols slutliga beslut enligt denna lag. Beslut av gäller om inte annat anges i beslutet. Paragrafen är ny. I paragrafens första stycke anges att beslut av får överklagas hos de allmänna förvaltningsdomstolarna, dvs. till förvaltningsrätt, kammarrätt och slutligen Regeringsrätten. För prövning hos de högre instanserna krävs prövningstillstånd. Av paragrafens andra stycke framgår att nämndens beslut får över- klagas endast av den beslutet riktar sig mot och . Den som anmält en fråga till har således inte rätt att överklaga. Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I tredje stycket regleras möjligheten att överklaga beslut som inte är slutliga. Det gäller beslut om att nämnden ogillat en invändning om jäv, avvisat ett ombud eller biträde, förelagt någon att genomgå en läkar- undersökning eller förordnat om ersättning för någons medverkan i ären- det. Överklagande i dessa frågor hindrar inte den fortsatta handlägg- ningen av ärendet. Av fjärde stycket framgår att som anmälare till Prop. 2010/11:20 ska vara den enskildes motpart vid en eventuell I avsaknad av en sådan regel skulle Lärarnas ansvars- nämnd enligt de allmänna bestämmelserna i förvaltningslagen vara den enskildes motpart vid de allmänna förvaltningsdomstolarna. Av femte stycket framgår att Lärarnas ansvarsnämnds beslut ska gälla om inte annat anges i beslutet. Detta för att det inte är lämp- ligt att en lärare eller förskollärare som fått beslut om återkallelse av sin legitimation skulle få behålla legitimationen det är möjligt att överklaga beslutet. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.12. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) 33 § I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet enligt 2 kap. 13 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, för- skollärare eller fritidspedagog före ska för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag tillämpas i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före ska för anställningen vara behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av . Första och andra styckena gäller inte lärare som uppfyller kraven i 2 kap. 17 § andra stycket i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning som lärare för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. Kravet i 2 kap. 16 § på genomförd introduktionsperiod gäller inte lärare eller förskollärare som 1.har avlagt behörighetsgivande examen eller har fått ett behörighetsbevis av , och 2.före har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare varvid den senaste anställningen inte får ha upphört mer än han eller hon ansökte om legitimation. I paragrafens första stycke ersätts termen utbildning med legitimation. I andra stycket, som är nytt, föreskrivs att lärare, som saknar legitima- tion för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före , ska för anställningen vara behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av . Av tredje stycket framgår att det är de lärare som avses i 2 kap. 17 § Prop. 2010/11:20 andra stycket som avses med undantaget. I fjärde stycket, som är nytt, föreskrivs att kravet på genomförd introduktionsperiod inte gäller lärare eller förskollärare som har avlagt behörighetsgivande examen eller har fått ett behörighetsbevis av och som före har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare, varvid den senaste anställningen inte får ha upphört mer än han eller hon ansökte om legitimation. Stycket har utformats i överensstämmelse med Lagrådets förslag, med viss smärre justering. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 5. 7.3Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess till skydd för enskild i utbildningsverksamhet m.m. 7 § Sekretess gäller hos i ärenden som uppkommit där till följd av överklagande av beslut samt i till- synsverksamhet hos och Myndigheten för samt hos i ärenden om legiti- mation, för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I paragrafens första stycke har lagts till. Sekretessen enligt 23 kap. 7 § ska alltså även omfatta uppgifter om en- skilds personliga förhållanden vid . Sekretess gäller om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Med enskild avses i detta sammanhang inte den anställde, dvs. den legitimerade läraren eller förskolläraren, utan endast sådana personer som är enskilda i förhållande till skolan eller förskolan, t.ex. föräldrar och elever. Sekretessen när det gäller den legitimerade regleras i 23 kap. 7 a och 7 b §§. Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.14. 7 a § Sekretess gäller hos i ärende om legiti- mation för uppgift om den legitimerades hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att denne eller någon när- stående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen är ny. Sekretess kan enligt första stycket gälla i ärenden hos för uppgift om den legitimerades hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om denne eller någon närstående till denne kan antas lida betydande men om uppgifterna röjs. Det raka kvali- Prop. 2010/11:20 ficerade skaderekvisitet innebär att det endast är särskilt integritets- känsliga uppgifter som kan hemlighållas, exempelvis uppgifter om all- varlig brottslighet eller om missbruk. Av andra stycket framgår att sekretessen inte gäller beslut i ärende och av tredje stycket att sekretessen gäller i högst . Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.14. 7 b § Sekretess gäller hos i ärende om legiti- mation för uppgift om den legitimerades eller den sökandes hälsotill- stånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att denne eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen är ny. Sekretess kan enligt första stycket gälla i ärenden hos för uppgift om den legitimerades eller sökandes hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om denne eller någon närstående till denne kan antas lida betydande men om uppgifterna röjs. Liksom när det gäller den nya 23 kap. 7 a § innebär det raka kvalifice- rade skaderekvisitet att det endast är särskilt integritetskänsliga uppgifter som kan hemlighållas, exempelvis uppgifter om allvarlig brottslighet eller om missbruk. Av andra stycket framgår att sekretessen inte gäller beslut i ärende och av tredje stycket att sekretessen gäller i högst . Paragrafens innehåll behandlas i avsnitt 4.14. Sammanfattning av remisspromemorian Legitimation för lärare och förskollärare (/2818/S) Förslagen i remisspromemorian har tagits fram inom Utbildnings- departementet med utgångspunkt i betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52). Det finns flera syften med att införa ett legitimationssystem. Alla elever och barn ska undervisas av väl kvalificerade lärare och förskol- lärare som har prövats och visat sig vara lämpliga för yrket. Genom legi- timationen skapas en dubbel kvalitetssäkring av den blivande lärarens eller förskollärarens lämplighet, dels i lärar- eller förskollärarutbild- ningen, dels under introduktionen i yrket. En legitimation ska också kunna återkallas om det visar sig att en lärare eller förskollärare är lämplig för yrket, vilket för ökad rättssäkerhet för elever och barn. Legitimationssystemet kan därigenom också bidra till att statu- sen på lärar- och förskolläraryrkena höjs, så att möjligheterna att rekry- tera personer som har något av yrkena som sitt förstahandsval kan bli bättre än . I promemorian föreslås att det ska krävas legitimation som lärare respektive förskollärare för att få anställas i skolväsendet utan tidsbegränsning. Av legitimationen ska det framgå i vilken verksamhet eller i vilka skolformer, årskurser och ämnen läraren eller förskolläraren är behörig att undervisa. En legitimation ska kunna kompletteras om läraren eller förskolläraren genom kompletterande kurser skaffat sig ytterligare behörighet. Det ska vara som utfärdar legiti- mationer och upprättar ett register med uppgifter om legitimerade, eller tidigare legitimerade, lärare och förskollärare. Förutsättningarna för att kunna ansöka om legitimation föreslås vara att lärare ska ha en lärarexamen och förskollärare en förskollärarexamen. Examen kan ha uppnåtts på olika vägar. Läraren respektive förskollära- ren kan ha gått ett program som lett till examen eller ha en annan hög- skoleutbildning som gett tillräckliga ämneskunskaper och därefter ha gått en kompletterande pedagogisk utbildning. En lärare kan också ha yrkes- kunskaper som validerats och därefter ha gått en pedagogisk utbildning som lett till en examen. Han eller hon ska därefter ha tjänstgjort minst ett läsår eller motsvarande på heltid under stöd av en (introduktions- period). Introduktionsperioden ska i huvudsak omfatta undervisning, och uppgifter som tillhör undervisningen, som svarar mot lärarens eller för- skollärarens examen. ska rektorn eller förskolechefen ha bedömt lärarens eller förskollärarens lämplighet. En lärare eller förskol- lärare kan också ha ett utländskt behörighetsbevis, t.ex. en utländsk lärar- examen eller legitimation, som grund. Endast legitimerade lärare föreslås, med ett par undantag, självständigt få sätta betyg.