prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — menar att det är bättre att utveckla den befintliga uppföljningen och utvärderingen än att införa ytterligare utvärderingar. anser att det mest systematiska sättet att utvärdera myndigheternas miljöarbete är miljö- revision i samband med miljöledningssystemen. lantbruks- universitet förordar att uppdraget läggs på ett eller flera lärosäten eller och att Statskontoret skulle kunna ansvara för den över- gripande samordningen. () föreslår att en myndighet, t.ex. ges ett politikområdesövergripande ansvar för all samhällsekonomisk metod- utveckling för policyanalys. Skälen för regeringens bedömning: Inom miljömålssystemet genom- förs en bred fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå målen. Det saknas dock en oberoende riktad och mer djupgående utvärdering av enskilda insatser. Det finns behov av att utvärdera ett urval styrmedel lik- som myndigheternas arbete inom miljömålssystemet. Arbetet med samhällsekonomiska analyser och utvärderingar av på- gående och redan genomförda åtgärder behöver prioriteras och utvecklas. Vi anser att det är angeläget att styrmedel och åtgärder inom miljö- området regelbundet granskas och utvärderas. Det blir då möjligt att vidareutveckla styrmedel och åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen på Prop. 2009/10:155 ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Sådana utvärderingar bör inkludera en analys av åtgärdernas effekter på samhällsekonomin i stort och genomföras med vetenskapliga metoder. För att säkerställa god kvalitet på analysen är det viktigt att det finns tillgång till relevanta data. Vi avser att återkomma med ett mer preciserat förslag kring formerna för denna utvärdering. Vi ser även behov av oberoende utvärderingar av myndigheternas arbete inom miljömålssystemet. Utgångspunkten kan dels vara ett lärande och utvecklande syfte, dvs. hur myndigheterna samverkar med varandra i frågor som är målövergripande, dels visa på om myndig- heternas resurser används samhällsekonomiskt effektivt i miljö- målssystemet. Sådana utvärderingar kan vara underlag till de fördjupade utvärderingen och svara på vilka bakomliggande drivkrafter som på- verkar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Vi avser därför att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera myndigheternas arbete inom miljö- målssystemet. Statskontoret har ingen utpekad roll inom miljömåls- systemet och har därmed goda möjligheter att utföra en oberoende granskning av arbetet. 4.4.2Naturvårdsverket svarar för samordning av tillämpning av samhällsekonomiska analyser inom miljömålssystemet Regeringens bedömning: får i uppgift att samordna en myndighetsgemensam plattform med forskaranknytning för att ut- veckla tillämpningen av samhällsekonomiska analyser inom miljö- målssystemet. och bedömning överens- stämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att ges uppgiften att samordna den myndighetsgemen- samma plattformen. Remissinstanserna: De flesta instanser som har kommenterat för- slaget att ge i uppdrag att tillhandahålla en myndig- hetsgemensam plattform för samhällsekonomiska konsekvensanalyser, är positiva till förslaget. () anser att det är beklagligt att utredningen inte tydligare specificerar vad som avses med uppdraget. Om uppdraget innebär metodutveckling, är KI en lämplig kandidat förutsatt att institutet får resursförstärkning. Om uppdraget i stället inne- bär ett mer generellt stöd för konsekvensanalys inom miljömålsarbetet anser de att är en bättre lämpad kandidat. Statskontoret anser att förslaget ligger i linje med deras tidigare förslag om att KI bör ges en utökad och förstärkt roll på det miljöekonomiska området. för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad (Formas) ser ett behov av kvalitetssäkring av den föreslagna plattformen för samhällsekonomiska analyser vid KI och menar att flera av de identifierade utvecklingsområdena är mycket forskningsnära och bör utvecklas så att högsta vetenskapliga kvalitet säkerställs. transportforskningsinstitutet(VTI) hade önskat en tydligare beskrivning av ansvarsfördelningen mellan föreslagna ansvar inom Prop. 2009/10:155 miljömålsuppföljningen och KI:s förslagna uppgift. VTI föreslår att en myndighet (t.ex. KI) ges ett politikområdesövergripande ansvar för all samhällsekonomisk metodutveckling för policyanalys. Skälen för regeringens bedömning Samhällsekonomiska konsekvensanalyser är ett hjälpmedel för politiskt beslutsfattande, dvs. utgångspunkten är att belysa de olika avvägningar som måste göras genom politiska beslut. Konsekvensanalysen ska för- bättra kvaliteten på förslagen och öka transparensen i beslutsprocessen. Syftet med en konsekvensanalys är att få ett bra beslutsunderlag för att lösa ett problem på bästa sätt och få bättre regler för samhället som helhet. Konsekvensanalysen ska vara neutral och beskriva alla relevanta effekter och konsekvenser som ett beslut kommer att få. En konsekvens- analys bör omfatta såväl ekonomiska som miljömässiga och sociala aspekter. , Miljömålen allas vårt ansvar (2004) som ut- gjorde underlag till regeringens första fördjupade utvärdering av miljö- kvalitetsmålen (prop. 2004/05:150), visade att många åtgärdsförslag inom miljöpolitiken saknade konsekvensanalyser. I , Miljömålen nu är det bråttom! (2008) beskrivs situationen som bättre. Konsekvensanalyserna är dock av varierande kvalitet. Konsekvensutredningar vid myndigheters regelgivning regleras genom förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning (2007:1244). Ett rådgivande organ, , har inrättats. uppgift är bl.a. att vara rådgivande till regeringen och myndigheter samt att granska kvaliteten på konsekvensutredningar vid regelgivning, vad gäller den administrativa kostnaden för företagen. Konsekvensanalyser inom Europeiska kommissionen På EU-nivå utreder Kommissionen samlat de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av sina förslag. I slutsatser uppmanas medlemsstaterna att på ett balanserat sätt fullt ut utnyttja sådana konsekvensanalyser för att främja väl underbyggda och långsiktiga strategiska beslut. Inom Kommissionen granskas alla dess konsekvensanalyser av en särskild funktion, of Commission. För att garantera en kritisk och likvärdig granskning av alla politikområden består funktionen av ett antal personer från olika generaldirektorat med en biträdande generalsekreterare som ordförande. Samma funktion ger även ett initialt metodstöd och rekommendationer liksom vägledning om hur ambitiös en specifik konsekvensanalys bör vara. Kvalitetsäkrings- funktionen har lett till transparenta analyser och bättre förslag och har ibland inneburit att resultatet blivit andra förslag än de mer rutinmässiga lösningarna. samordnar utveckling av konsekvensanalyser Tillämpningen av de samhällsekonomiska analyserna i miljöarbetet bör fortsätta att utvecklas. Konsekvensanalyser kan användas än mer i miljö- arbetet bl.a. för att precisera etappmål och analysera alternativa styr- För detta behövs metodutveckling för flera av stegen i en konse- Dessutom behövs en entydig användning av begrepp, transparenta metoder och arbetssätt för att öka jämförbarheten mellan För att uppnå detta är en regelbundet uppdaterad omvärlds- bevakning viktig som gemensamt kan utnyttjas av myndigheterna i deras Det är viktigt att myndigheterna i miljömålssystemet har kapacitet att genomföra samhällsekonomiska analyser. Vi avser därför att ge i uppgift att samordna en myndighetsgemensam plattform med forskaranknytning för att löpande utveckla tillämpningen av samhällsekonomiska analyser inom miljömåls- Vi anser även att det är angeläget att ta till vara den kompetens och de erfarenheter som näringslivet besitter när konsekvensanalyser utvecklas och utarbetas. 4.5 Konsekvenser av att revidera miljömålssystemets organisation Den organisatoriska förändringen av miljömålssystemet kommer sam- mantaget att effektivisera miljöarbetet. Genom att och i organisation skilja på uppgiften att följa upp miljökvalitetsmålen i från uppgiften att utveckla strategier och etappmål ges mer utrymme för att genomföra uppgifterna. På så sätt ges större möjligheter till en kvalitetssäkrad uppföljning och utvärdering och till konsekvensanalyserade åtgärder. Det till miljöministern rådgivande forumet med myndighetschefer bidrar till att bevara och utveckla den myndighetssamverkan som miljömålssystemet har bidragit till. Det reviderade miljömålssystemet öppnar även upp för ökad delaktighet för icke-statliga aktörer. 5.1Nationella myndigheter i miljömålssystemet 5.1.1Många olika ansvar i dagens miljömålssystem Integrering av miljöarbetet är centralt för att nå miljökvalitetsmålen Integrering av miljöhänsyn i andra politikområden är ett cen- tralt inslag i miljöpolitiken. Det innebär att målen för miljöpolitiken integreras i andra politikområden och att miljöfrågorna beaktas när en myndighet fullgör sin huvuduppgift. Miljöproblemen kan inte lösas av enbart miljöaktörerna eller genom myndighetsstyrningen. I stället måste miljöhänsyn aktivt integreras i verksamheten inom de områden i sam- hället som påverkar miljön. Detta skapar bättre förutsättningar för beslut som är hållbara i såväl ekonomiskt, socialt som miljömässigt perspektiv. Inom EU finns principen om integrering av miljöhänsyn med i bl.a. fördragen och i det sjätte miljöhandlingsprogrammet. I Amsterdam- fördraget stärktes principen om sektorsintegrering som ledde till miljöintegrering inom transport-, energi- och jordbrukssektorerna. Efter hand har arbetet utvecklats till att omfatta nio områden under ansvariga ministerråd. Lissabonfördraget ändrar inte detta. pekas ofta ut som ett föregångsland när det gäller att utveckla och genomföra sektorsintegrering av miljöhänsyn. Tre olika ansvar i miljömålssystemet I miljömålssystemet finns tre olika ansvar för de nationella myndig- heterna. Det är ansvar för miljökvalitetsmål, ansvar för övergripande miljömålsfråga och särskilt ansvar för miljömålsfrågor. Miljömålsutred- ningen föreslår inga förändringar av de olika ansvaren. De föreslår dock att ansvaret kompletteras genom att det görs tydligt i myndigheternas instruktioner att myndigheterna också ska verka för att miljökvalitetsmål- en nås. För de myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar för miljö- målsarbetet föreslår utredningen att ansvarets benämning ändras till särskilt ansvar för miljöarbete. Utredningen menar att allt miljöarbete är att betrakta som arbete för att uppnå miljökvalitetsmålen, dvs. det är inte uppenbart hur en eventuell gräns mellan de båda uppgifterna kan dras. Utredningen föreslår också att begreppet sektor ska definieras som en myndighets ordinarie verksamhetsområde som beskrivs av de styr- dokument som definierar myndighetens ansvar. Utredningen föreslår inte heller några förändringar av de myndigheter som f.n. har ansvar i miljö- målssystemet, med undantag för att återigen föreslås få ett särskilt sektorsansvar. Med anledning av förslaget att de övergripande Prop. 2009/10:155 miljömålsfrågorna ska utgå ur miljömålssystemet som begrepp (se av- snitt 3.3) och att dessa aspekter integreras i det utvecklade genera- tionsmålet, bör även ansvar för det övergripande miljömålsfrågorna utgå. menar att ansvaret för dessa frågor delvis kan täckas av det särskilda sektorsansvaret för miljöarbetet, men att det behöver utvecklas. Huvudansvaret för miljökvalitetsmålen är utpekat för sju myndigheter i deras instruktioner. ansvarar för tio miljökvalitetsmål. Därutöver har , , , , och geologiska undersökning ansvar för var sitt mål. Bakgrunden beskrivs i kapitel 23 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 226, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). I propo- sitionen anges att ansvaret innebär att tillsammans med berörda sektorer svara för att ge en samlad redovisning av om målen nås, föreslå kom- pletterande insatser och i övrigt verka för att miljökvalitetsmålen nås. I uppgiften skulle även ingå att föreslå nya eller förändrade styrmedel och nya eller förändrade delmål baserade på såväl miljömässiga som samhällsekonomiska konsekvensanalyser. Ansvaret infördes därefter i respektive myndighets instruktion, dock inte i sin helhet. I instruk- tionerna framgår att myndigheterna ansvarar för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information rörande de enskilda miljökvalitetsmålen. Myndigheterna ska rapportera till det miljömålsråd som finns inom och samråda med rådet om vilken rapportering som behövs. Denna betoning på uppföljning och rapportering har bidragit till att miljömålssystemet har fått alltför stort fokus på uppföljning, vilket har resulterat i att för lite resurser har lagts ned på att utforma åtgärder. Myndigheter med ansvar för övergripande miljömålsfrågor I samband med att regeringen utsåg myndigheter med ansvar för miljö- kvalitetsmål utsågs dessutom vissa myndigheter med ansvar för några övergripande miljömålsfrågor. Bakgrunden beskrivs i kapitel 23 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 226, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). fick övergripande ansvar för fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt byggnader, fick ansvar för kultur- miljön och fick ansvar för hälsofrågor. Dessa myndig- heters uppgift skulle vara att tillsammans med de miljömålsansvariga myndigheterna utveckla lämpliga indikatorer för dessa frågor och i övrigt verka för att målen nås på motsvarande sätt som de målansvariga myn- digheterna. Ansvaret är infört i dessa myndigheters instruktioner på sam- ma sätt som för de miljömålsansvariga myndigheterna. Myndigheter med ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbete Myndigheternas ansvar för ekologisk hållbar utveckling introducerades i 1995 i verksförordningen (SFS 1995:1322). Där fanns bl.a. ett krav på att myndigheter skulle beakta de krav som ställs på verksamheten i fråga om bl.a. en ekologisk hållbar utveckling Ett särskilt sektorsansvar för eko- logisk hållbar utveckling preciserades 1998 för 24 utpekade myndigheter. Ansvaret omformades 2004 till ett särskilt sektorsansvar för miljö- 18 myndigheter fick då detta ansvar och ansvaret knöts Bakgrunden beskrivs i propositionerna Svenska miljömål Miljöpolitik för ett hållbart samhälle (prop. 1997/98: 145) och Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05: I myndighetsförordningen (SFS 2007:515) som ersatte verks- förordningen, har ansvaret för tvärgående frågor, bl.a. myndigheternas ansvar för ekologisk hållbar utveckling eller miljöansvar, överförts till andra relevanta styrdokument. I det särskilda sektorsansvaret för miljömålsarbetet ingår uppgifterna att genomföra åtgärder för att myndigheten och aktörerna inom sektorn ska integrera miljöfrågorna i sin verksamhet, bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen samt att föra en dialog med de miljömålsansvariga Myndigheterna har också i uppgift att bidra till uppfölj- ningen av miljökvalitetsmålen och rapportera om sitt arbete med särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet till . svaret är infört antingen i myndigheternas instruktioner eller i reglerings- breven på olika sätt. De myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbete i nuvarande system har inget emot att ha kvar an- De anser att ansvaret har inneburit en ökad tydlighet i myndig- heternas ansvar relativt andra myndigheter och organisationer samt bidragit till ökad tyngd för miljöarbetet inom myndigheten. flera av myndigheterna problem med begreppet sektor. alltid tydligt avgränsad för myndigheterna. Vi anser att myndigheternas ansvar i miljömålssystemet ska fortsätta att utvecklas och presenterar i avsnitt 5.1.2 ett förslag till en mer verksamhetsanpassad myndighetsstyr- ning som tydliggör myndigheternas fortsatta miljöansvar. Regeringens bedömning: De tre olika ansvar som de nationella myn- digheterna inom miljömålssystemet har haft, dvs. miljökvalitetsmål, ansvar för övergripande miljömålsfrågor samt särskilt sektorsansvar för miljömålsarbete, samlas till ett ansvar. som har ansvar i miljömålssystemet får fortsättningsvis detta Därutöver ges tre nya myndigheter ansvar i miljömålssystemet, , och Myndigheten för till- växtpolitiska utvärderingar och analyser. Denna grupp med myndigheter benämns myndigheter med ansvar i miljömålssystemet. Ansvaret innebär att myndigheten inom sitt verksamhetsområde ska verka för att målen inom miljömålssystemet nås. samråda med och bistå med de underlag som behövs vid den samlade uppföljningen och utvärderingen av målen. mentariska beredningen bör i samverkan med myndigheter inom miljö- målssystemet ta fram förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder inom av regeringen prioriterade områden i enlighet med regeringens direktiv till beredningen och myndigheterna. De myndigheter som har ansvar för ett eller flera miljökvalitetsmål ansvarar även fortsättningsvis för sam- ordningen av uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Omfattningen och avgränsningar av respektive myndighets ansvar pre- ciseras närmare i berörda myndigheternas relevanta styrdokument. bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är positiva till att ansvaret in- om miljömålssystemet tydliggörs i myndigheternas instruktioner samt att ansvaret föreslås innefatta att verka för att nå miljömålen. Många in- stanser poängterar vikten av tydliga ansvarsförhållanden mellan myn- digheterna för ett effektivt miljömålssystem. Några instanser framför att utredningen inte tillräckligt väl har belyst ansvarsfördelningen samt vilka konsekvenser ett förändrat ansvar medför, framför allt resursmässigt. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker att de övergripande miljö- målsfrågorna utgår ur miljömålssystemet, som enskilda komponenter. och avstyrker förslaget. De övergripande miljömålsfrågorna kan enligt mening endast utgå om samtliga övergripande miljömålsfrågor lyfts in som strecksatser i generationsmålet samt att ansvar för dessa fördelas på berörda myndigheter. De myndigheter som har ansvar för ett miljökvalitetsmål anser att de även fortsättningsvis ska ha det ansvaret. Några instanser framför att ansvaret mellan myndigheterna bör kunna bli tydligare, t.ex. ansvaret för delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Majoriteten av de myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbete i nuvarande system har inget emot att ha kvar ansvaret eller att benämningen ändras till ansvar för miljöarbete i stället för miljömålsarbete. Flertalet myndigheter med sektorsansvar, bl.a. och , framför att sektorsansvaret har inneburit en ökad tydlighet i myndigheternas ansvar relativt andra myn- digheter och organisationer samt bidragit till ökad tyngd för miljöarbetet inom myndigheten. och är tveksamma till ändringen av benämningen till särskilt sektoransvar för miljö om det leder till en precisering av sektorsansvaret innebörd. geologiska under- sökning (SGU) framför att ett generellt och tydligt uppdrag att bistå andra myndigheter, för att miljömålen ska kunna nås, bör ingå i myndighetsinstruktionerna. Transportstyrelsen ser positivt på att det bör övervägas om både Transportstyrelsen och det nya bör få ett särskilt sektorsansvar för miljöarbetet eftersom båda myndigheterna ska verka för ett miljöanpassat transportsystem utifrån sina respektive uppdrag. SGU föreslår att de ges i uppdrag att ta ett sektorsansvar som innebär att verka pådrivande för en miljömässigt hållbar utveckling inom berg-, mineral- och stenindustrin. anser att om de ska ta ett sektorsansvar bör det avvägas om det behöver konsekvensbeskrivas med avseende på resurser, särskilt ifråga om rapporteringen, t.ex. form av administrativ börda för företagen. Några instanser anser att utöver de myndigheter som föreslås bör Prop. 2009/10:155 regeringen överväga att även ge ett sådant ansvar till ytterligare några anser att Verket för innova- tionssystems ansvar för att koppla innovationssystemets utveckling till miljömålssystemet bör uppmärksammas . Skälen för regeringens bedömning Tydliga ansvarsförhållanden mellan myndigheterna är avgörande för ett effektivt miljömålssystem. Vi anser att det finns skäl att se över vilket ansvar som ska finnas för de nationella myndigheterna i miljömåls- systemet. Som framgått finns det myndigheter med utpekade olika ansvar i systemet. Ansvaret mellan myndigheterna är i vissa fall överlappande det finns även områden där ingen har ett tydligt ansvar. För de myn- digheter som har ett sektorsansvar är begreppet sektor svårt att applicera för den egna myndigheten. Vi avser därför att i fortsättningen inte tillämpa begreppet sektorsansvar i instruktioner och regleringsbrev och i stället utgå från myndigheternas ordinarie verksamhet, som definieras i instruktioner och andra styrdokument. Det blir då tydligare att myndigheterna ska agera inom befintligt mandat. Detta framgår bl.a. av budgetpropositionen . Vår inriktning är att ha en verk- samhetsanpassad myndighetsstyrning enligt förslagen i (SOU 2007:75). Begreppet miljömålsarbetet bör fortsättningsvis inte användas. miljöarbete är att betrakta som arbete för att uppnå miljökvalitetsmålen, det är inte uppenbart hur en eventuell gräns mellan miljöarbete och miljömålsarbete kan dras. Myndigheter med ansvar i miljömålssystemet För att förenkla i miljömålssystemet avser vi att samla de olika ansvaren i miljömålssystemet till ett samlat ansvar. De tre olika ansvar som de nationella myndigheterna inom miljömålssystemet har haft, dvs. ansvar för miljökvalitetsmål, ansvar för övergripande miljömålsfrågor samt särskilt sektorsansvar för miljömålsarbete, samlas till ett ansvar. Denna grupp med myndigheter benämns myndigheter med ansvar i De myndigheter som får ett ansvar i miljömåls- systemet bör också ingå i det råd med myndighetschefer till miljö- ministern som vi avser att inrätta (se avsnitt 4.2.1). Följande myndigheter bör ha ansvar i miljömålssystemet: , , , , Försvars- makten, , Kemikalieinspektionen, Konsument- verket, , , , Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap, , Riks- antikvarieämbetet, Sida, , , , , , geologiska under- sökning, , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), Transportstyrelsen och . dessa är , och Tillväxtanalys nya myndigheter att få ett ansvar i miljömålssystemet. Med anledning av att de internationella perspektiven och den globala aspekten tydliggörs i miljömålssystemet ser vi behov av att föra in myndigheter som ansvarar för frågor om kreditgivning och global handel i miljömålssystemet. Vi avser därför att även ge och ett ansvar i miljömålssystemet. När myndigheter ny- och ombildas bör det i varje enskilt fall avgöras om myndigheten ska ha ett ansvar i miljömålssystemet. I och med inrättandet av de två myndigheterna och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (prop. 2007/ 08:78) och de förändringar det medförde i myndigheternas uppgifter bör även Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser ha ett ansvar i miljömålssystemet (Tillväxtanalys). Myndighetens ansvar om- fattar frågor avseende uppföljning och analys av näringslivets miljöarbete och hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen påverkar näringslivets utveckling. Med anledning av utredningen om en ny myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor (M 2009:01) kan det finnas anledning att flytta an- svaret för uppföljning och utvärdering av vissa vattenrelaterade miljö- kvalitetsmål, t.ex. Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård till den nya myndigheten. Myndigheter med ansvar inom miljömålssystemet ska inom sitt verk- samhetsområde verka för att målen inom miljömålssystemet nås. Myndigheterna ska samråda med och bistå med de underlag som behövs vid den samlade uppföljningen och utvärderingen av målen. De myndigheter som har ansvar för ett eller flera miljö- kvalitetsmål ansvarar även fortsättningsvis för samordningen av uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. får det samlade samordningsansvaret för miljömålsuppföljningen vilket framgår av avsnitt 4.2.1.