prop · GX03239 · 2010-01-01 00:00:00 — Även kostnaderna för den administration som krävs för att registrera ett licensområde och ge en särskild tilldelning ska ses över och i högre grad anpassas efter kostnaderna. Ledamöterna i de älgförvaltningsgrupper som enligt regeringens förslag ska finnas inom älgförvaltningsområdena ska kunna erhålla visst arvode för sitt arbete. Detta lämnas ur älgvårdsfonderna. Älgförvaltnings- grupperna kommer delvis ta över många av de kvalificerade uppgifter som utförs av . Här ingår att genomföra den över- gripande samordningen av jakten, upprätta en skötselplan för förvalt- ningsområdet, granska älgskötselområdenas skötselplaner, ge förslag till arealkrav för licenstilldelning av vuxen älg och älgkalv i förvaltnings- områdets olika delar. Älgförvaltningsgruppen har även uppgiften att tolka inventeringsresultat, samla in annan relevant information som behövs i älgförvaltningen samt ge förslag till förvaltningsstrategi för områdets älgjakt. Den avstämning som ska göras under pågående jaktsäsong för att säkerställa att kraftiga avvikelser från planerna upp- täcks och åtgärdas ska också den utföras av älgförvaltningsgruppen. Regeringens bedömning är således att arbete med älgför- valtning kommer att underlättas jämfört med . Under den övergångsperiod som föregår ikraftträdandet av den nya älgförvaltningen samt innan den funnit sina former bedöms dock arbetsbelastningen för att bli högre . bör tillse att kostnaderna kan täckas genom att i ljuset av tillfälligt höga arbetsbelastning ompröva det tak som angivits för hur mycket av älg- vårdsfondens kapital som får användas till administrativa kostnader. arbetar inom ramen för rovdjurspolitiken med att utveckla ett datastöd för förvaltningen av stora rovdjur. Därvid bör vissa samordningsvinster kunna göras vid framtagandet av ett datoriserat älg- Kostnaden för att utveckla ett datastöd för älgförvalt- Prop. 2009/10:239 ningen bedöms till . Finansiering ska ske genom medel Länsstyrelserna ska på samma sätt som finan- siera den årliga driftskostnaden för datasystemet, vilken uppskattas till , med medel från de länsvisa älgvårdsfonderna. Sammanfattningsvis bör kostnaderna för ny- och omregistrering av älg- jaktsområden finansieras genom att registreringsavgiften anpassas till länsstyrelsernas verkliga kostnader för registreringen. Genom höjda fäll- avgifter, återinförd fällavgift för älgkalv och genom att någon överföring av medel från älgvårdsfonderna till Viltvårdsfonderna inte längre ska ske kan driften av ett nytt datastöd för älgförvaltningen, älginventeringar, samt arvode och viss utbildning av ledamöterna i älgförvaltnings- grupperna finansieras. Utvecklingskostnaderna för ett nytt datastöd ska belasta Viltvårdsfonden. De som Svenska Jägareför- bundet erhåller för samråd om älgjakten används i fortsättningen av älgskötselområdenas styrelser samt för att bistå med tolkning av inventeringsresultat på populationsnivå samt ge förslag till förvaltningsstrategier. Viltvårdsfonden bör finansiera framtagande av en utbildning i adaptiv förvaltning. Konsekvenser för det allmänna Registreringen av A-, B- och E-områden avskaffas enligt förslaget, vilket innebär en minskad administration då de omregistreringar som förekommer mellan olika licensformer upphör. också mindre då älgskötselområdenas storlek medför ett mindre antal sådana än dagens licensområden. I samband med övergången till det nya älgförvaltningssystemet kommer dock de av- och omregistreringar som krävs att innebära en viss kostnad. Dessa bör täckas av ansöknings- avgiften, vars storlek avses anpassas till de faktiska kostnaderna. Länsstyrelserna ska ta fram ett övergripande regionalt långsiktigt program för viltförvaltningen i länet och arbeta för att öka den frivilliga jaktsamverkan inom ramen för älgskötselområden och för att höja kompetensen hos dem som engagerar sig i skötseln av ett sådant område. Detta är något som görs i många län och är en del av läns- styrelsens uppdrag inom viltvård. Även uppföljningen av älgförvalt- ningen är en uppgift som har , men utrymmet inom nuvarande älgförvaltning för sådant arbete bör öka inom Inrättandet av älgförvaltningsområden kommer under att innebära visst merarbete för länsstyrelserna. De planer som tas fram inom älgförvaltningsområdena ska fastställas av och med hänsyn till den minskning av administrationen som avskaffandet av licensområdena innebär bör det arbetet kunna utföras inom nuvarande Prop. 2009/10:239 ekonomiska ramar. Länsstyrelsernas uppgifter inom älgförvaltningen kan i vissa län innebära ett behov av kompetensförändring. Det bör kunna mötas genom att utnyttja de resurser som finns inom myndigheten när det gäller natur- och miljövård. Det förekommer samarbete mellan länsstyrelserna inom många olika områden och de möjligheterna bör också kunna användas för att öka kompetensen inom älgförvaltningen när det finns behov av det. Ledamöterna i älgförvaltningsgrupperna inom älgförvaltningsområde- na ska erhålla visst arvode för sitt arbete ur de länsvisa älgvårdsfonderna. och uppgifter i älgförvaltningen ingår i myndigheternas nuvarande uppdrag. ska ta fram en utbildning i adaptiv förvaltning för dem som utses till ledamöter i älgförvaltningsgrupperna. Detta bör bekostas av medel ur Viltvårdsfonden. beslut om registrering av licensområde får enligt gällande bestämmelser överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Även läns- styrelsernas beslut om registrering och avregistrering av älgskötsel- områden föreslås nu kunna överklagas till förvaltningsdomstol. Enligt tillgängliga uppgifter från uppgår antalet överklaganden av beslut om registrering av älgskötselområde till om- kring sextio, varav omkring femtio avser avregistrering. Att avregistre- ring av de nuvarande älgskötselområdena skett endast i begränsad omfattning, anges sammanhänga med att lagstiftningen inte har ansetts ge tydligt stöd för avregistrering av områden i vilka skötselplanen inte följts. En bestämmelse med sådant innehåll föreslås . Det kan därför antas att antalet ärenden om överklagade beslut om avregistrering kommer att öka. Det är inte möjligt att ange hur stor en sådan ökning kommer att vara. Sammantaget torde domstolarna påverkas i obetydlig omfattning av förslaget. arbete med att öka den frivilliga jaktsamverkan inom ramen för älgskötselområden och för att höja kompetensen hos dem som engagerar sig i skötseln av ett sådant område ingår i det allmänna uppdraget. De lokala samråd som föregår arbetet med besluten om tilldelning av älg försvinner. De medel som används för detta arbete inom ramen för det allmänna uppdraget bör i fortsättningen kunna användas för arbete med att öka den frivilliga jaktsamverkan och kompe- tenshöjning hos dem som engagerar sig i skötseln av älgskötselområden. Höjningen av fällavgifterna bör kunna innebära ett tillskott om cirka Detta bör ge utrymme för de inventeringar och de särskilda utbildningsinsatser som är en förut- Prop. 2009/10:239 sättning för en ekosystembaserad lokal förvaltning av älgen. möterna älgförvaltningsgrupperna kan arvoderas ur fonderna. Avgiften för ny- och omregistrering för älgskötselområden och licensområden kommer att höjas till en nivå som motsvarar kostnader för arbetet med registreringen. För älgskötselområden och licensområden kommer registreringsavgiften att bli högre . Även fällavgiften för älg kommer i många län att höjas och fällavgift för kalv införs. Kött- och rekreationsvärdet av en älg får dock anses så högt att höjningen är acceptabel för jägarna. Den så kallade dubbelregistreringen på statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen kvarstår. Förslaget innebär därmed ingen förändring jämfört med beträffande samernas möjlighet till jakt. I det nya första stycket anges att älgjakt, förutom inom licensområde, får ske även utan licens inom ett område som har registrerat som älgskötselområde. Bestämmelser om älgskötselområde har funnits i jaktförordningen (1987:905). I andra stycket anges att ett licensområde ska vara så stort och av sådan beskaffenhet att det är lämpat för älgjakt. får vägra att registrera området eller avregistrera det om det inte är av sådan beskaffenhet att det medger avskjutning av minst en älgkalv . Detta innebär en förändring i förhållande till bestämmelsens nuvarande lydelse, enligt vilken registrering får vägras eller avregistrering ske om området inte medger en avskjutning av minst ett vuxet djur . Frågan behandlas i avsnitt 6.4. I det nya tredje stycket anges att ett älgskötselområde ska vara lämpat för älgjakt och så stort att det medger avskjutning av minst tio vuxna älgar . Enligt 3 § jaktförordningen i nu gällande lydelse krävs för registrering av ett älgskötselområde att det medger vård av en i huvudsak egen älgstam. Ändringen innebär således att mindre områden kommer att kunna registreras som älgskötselområden. Uppfyller området inte dessa krav får vägra registrering eller avregistrera ett redan registrerat område. Avregistrering får också ske om förvaltningen av älg inom området inte sker i enlighet med föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen, exempelvis innehållet i en av fastställd skötselplan. Frågan behandlas närmare i avsnitt 6.2 och 6.3. Av det nya fjärde stycket framgår att det liksom tidigare är möjligt att jaga älgkalv utan hinder av vad som föreskrivs i övrigt. Sådan jakt är starkt begränsad i tiden genom föreskrifter i jaktförordningen. I det nya femte stycket bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kravet på att ett älgskötselområde ska ha en viss storlek. Frågan behandlas i avsnitt 6.2. I det nya sjätte stycket bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om älg- skötselområden. Föreskrifter om bl.a. skyldighet för älgskötselområdena att upprätta skötselplaner kan därmed meddelas. Bestämmelserna reglerar överklagbarhet av vissa beslut. Ändringarna föranleds av att bestämmelser om registrering och avregistrering av älgskötselområde förs in i lagen. Vidare förtydligas att även beslut om avregistrering av licensområde får överklagas. Bestämmelsen i nuvarande tredje stycket har bedömts vara överflödig och bör därför utgå. Se avsnitt 6.5. I syfte att undvika att göra det nödvändigt för länsstyrelserna att behandla ansökningar om omregistrering av områden bör omregistrering ske av de nuvarande A-, B- och E-områdena till den nya formen av licensområde. Förutsättningen är att områdena har den areal som krävs för avskjutning av minst en älgkalv och i övrigt är av den beskaffenheten att de är lämpade för älgjakt. Omregistrering ska ske utan ansökan. Frågan behandlas i avsnitt 11. Sammanfattning av betänkandet Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54) Ett nytt system för älgförvaltning Dagens system med registrering av licensområden och licensjakt avskaffas. En förutsättning för jakt på vuxen älg ska dock vara att mark- området är registrerat som älgskötselområde. På mark som inte ingår i ett sådant område får jakt ske efter kalv under . Ett område bör tåla en avskjutning om minst 10 älgar och vara sammanhängande för att få registreras som älgskötselområde. Större områden för förvaltningen bör kunna skapa ökade möjligheter att kostnadseffektivt ta fram nödvändiga underlag i form av inventeringar m.m. Man bör därför sträva efter att inrätta sådana större områden för förvaltningen med utgångspunkt från älgens rörelsemönster. Ett sådant område bör kunna omfatta en i huvudsak egen älgstam. Med utgångs- punkt från en individs hemområde når man av en stam vid en areal om i och 70 i norra . Större områden för älgförvaltning, s.k. älgförvaltningsområden, bör inrättas. En älgförvaltningsgrupp för området ska utses vilken ska ta fram en långsiktig plan för förvaltningen av älgen inom området som ska fastställas av . Planen ska sedan utgöra grunden för de skötselplaner som upprättas av älgskötselområdena. uppdrag när det gäller älgförvaltningen ska klargöras och ett övergripande regionalt långsiktigt program för viltförvaltningen ska tas fram för varje län. ska, efter förslag från mark- ägarnas, jägarnas och samernas organisationer, utse ledamöterna i den älgförvaltningsgrupp som ska finnas inom varje älgförvaltningsområde och fastställa den plan för förvaltningen som tas fram inom området. Älgskötselområden ska även fortsättningsvis registreras av läns- styrelsen som också ska förvissa sig om att skötselplanerna överens- stämmer med planen för älgförvaltningsområdet. ansvar för uppföljningen av älgförvaltningen och möjligheten att avregistrera älgskötselområden som inte uppfyller de krav som ställs på sådana ska tydliggöras. Det finns behov av en gemensam IT-plattform för älgförvaltningen där de som ansvarar för förvaltningen inom , älgförvaltnings- områden och älgskötselområden kan få tillgång till relevanta data. Skyldighet att rapportera avskjutning inom från det att en älg har fällts införs. får i uppdrag att ta fram en utbildning i adaptiv förvaltning för dem som förordnas som ledamöter i de älgförvalt- ningsgrupper som ska finnas inom varje älgförvaltningsområde. Det föreslagna systemet för älgförvaltningen bör gälla i hela landet varför det även ska omfatta de områden där samerna har rätt till jakt på älg enligt rennäringslagen. Jakttiden för älg ska vara enhetlig och inte bestämmas av . Det ska vara tillåtet att jaga älg fr.o.m. den andra måndagen i och fr.o.m. den i norra och älgjakt ska sedan vara tillåten t.o.m. . I norra ska jakt på älg dock inte heller vara tillåten från till . Fällavgift ska betalas för samtliga fällda älgar, även kalvar. För att ge utrymme för finansiering av nödvändig inventering m.m. även i län med en liten älgstam bör en höjning ske av den del av fällavgiften som överförs till Viltvårdsfonden. Ansökningar om skyddsjakt bör handläggas skyndsamt av . Författningsförslag i betänkandet Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54) Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs i fråga om jaktlagen (1987:259) dels att 33 och 54 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 33 a §, av följande lydelse. Jakt efter älg får ske endast efter Jakt efter älg får ske endast licens av och inom inom ett område som ett område som har har registrerat (älgskötselområde). registrerat (licensområde). Detta gäller inte, om jakten endast gäller inte, om jakten endast avser Ett licensområde skall vara av sådan storlek och beskaffenhet i lämpat för älgjakt och vara av övrigt att det är lämpat för älgjakt. sådan storlek att det medger en får vägra att regi- avskjutning av minst 10 älgar om strera ett område som licens- område eller besluta om avregi- registrera ett område som älg- strering, om området inte medger en avskjutning av minst ett vuxet uppfyller dessa krav eller om förvaltningen av älgen inte sker i beslut som meddelats med stöd av Utan hinder av bestämmelserna i andra stycket får ett område registreras som licensområde med 1. ett valfritt djur , om det finns särskilda skäl för en sådan registrering, eller 2. en älgkalv , om området har en sammanhängande Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från första skrifter om undantag från denna och tredje styckena. 1 Senaste lydelse 1994:626. Ändringen innebär bl. a. att tredje stycket upphävs. övervaka och följa upp älgförvalt- beslut enligt 33 § beslut enligt 33 § om registrering av licensområde får överklagas hos allmän förvalt- får överklagas hos allmän förvalt- Beslut enligt 12 § Beslut enligt 12 § får inte överklagas. samt övriga beslut enligt 33 § får Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Föreskrifter om överklagande av sådana beslut som fattats av en myndighet med stöd av ett bemyndigande enligt denna lag meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft såvitt avser 33 a § och såvitt avser 33 och 54 §§. 2 Senaste lydelse 1995:65. Förteckning över remissinstanser, betänkandet Uthållig älgförvaltning i samverkan (SOU 2009:54) ombudsmän (), Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern , , i , i län, i , i , i , i , i län, i län, i , i Västa , i , i län, i , i , i , i , i , i , , , , , , , , Trossamfundet , , , , , , , och . Författningsförslag i promemorian Utkast till lagrådsremiss. Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs att 33 och 54 §§ jaktlagen (1987:259) ska ha följande lydelse. Jakt efter älg får ske endast efter licens av och inom ett område som har registrerat (licensområde). Detta gäller inte, om jakten endast avser älgkalv. Jakt efter älg får ske efter anmälan till inom ett område som har en sådan storlek och beskaffenhet att det är lämpat för älgjakt. Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer får meddela föreskrifter om den minsta areal som krävs för jakt efter ett vuxet djur eller en älgkalv. Ett licensområde skall vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägra att regi- strera ett område som licens- område eller besluta om avregi- strering, om området inte medger en avskjutning av minst ett vuxet djur . Jakt efter älg får även ske inom ett område som har registrerat (älgskötselområde). Ett älgskötselområde ska vara lämpat för älgjakt och vara av sådan storlek att det medger en avskjut- ning av minst tio vuxna älgar . får vägra att registrera ett område som älg- skötselområde, om området inte uppfyller dessa krav. Länsstyrel- sen får vidare besluta om avregi- strering av ett område som inte uppfyller de nämnda kraven eller om förvaltningen inte sker i enlighet med de föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av denna lag. Utan hinder av bestämmelserna I områden som inte omfattas av i andra stycket får ett område första eller andra styckena får jakt registreras som licensområde med efter älg endast avse älgkalv. 1. ett valfritt djur , om 1 Senaste lydelse 1994:626. det finns särskilda skäl för en sådan registrering, eller 2. en älgkalv , om området har en sammanhängande areal av . Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från första och tredje styckena. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om regi- strering och avregistrering av älgskötselområde. beslut enligt 33 § beslut enligt 33 § om registrering av licensområde om registrering av älgskötsel- får överklagas hos allmän förvalt- område får överklagas hos allmän Beslut enligt 12 § samt övriga beslut enligt 33 § får 12 § får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Föreskrifter om överklagande av sådana beslut som fattats av en myndighet med stöd av ett bemyndigande enligt denna lag meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1995:65. Förteckning över remissinstanserna för promemorian Utkast till lagrådsremiss. ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern , , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , , , , , , , , , Trossamfundet , , , , , , , , Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs att 33 och 54 §§ jaktlagen (1987:259) ska ha följande lydelse. Jakt efter älg får ske endast efter licens av och inom ett område som har registrerat (licensområde). Detta gäller inte, om jakten endast avser älgkalv. Ett licensområde skall vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägra att registrera ett område som licens- område eller besluta om av- registrering, om området inte med- ger en avskjutning av minst ett vuxet djur . Utan hinder av bestämmelserna i andra stycket får ett område registreras som licensområde med tilldelning av 1. ett valfritt djur , om Jakt efter älg får ske efter licens av och inom ett om- råde som har regi- strerat (licensområde). Jakt efter älg får även ske utan licens inom ett område som har registrerat (älgskötselområde). Ett licensområde ska vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägra att registrera ett område som licens- område eller besluta om avregi- strering, om området inte medger en avskjutning av minst en älgkalv . Ett älgskötselområde ska vara lämpat för älgjakt och vara av sådan storlek att det medger en avskjutning av minst tio vuxna älgar . får vägra att registrera ett område som älgskötselområde, om områ- det inte uppfyller dessa krav. får vidare besluta att avregistrera ett område som inte uppfyller kraven, eller om förvaltningen inte sker i enlighet med de föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av denna lag. I områden som inte omfattas av första stycket får jakt efter älg avse endast älgkalv. 7 Senaste lydelse 1994:626. det finns särskilda skäl för en sådan registrering, eller 2. en älgkalv , om området har en sammanhängande Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från första skrifter om undantag från kravet i och tredje styckena. tredje stycket på att ett älgskötsel- område ska vara av sådan storlek att det medger en avskjutning av minst tio vuxna älgar . Regeringen eller den myndighet beslut enligt 33 § beslut enligt 33 § om registrering av licensområde om registrering och avregistrering får överklagas hos allmän förvalt- av licensområde eller älgskötsel- Beslut enligt 12 § område får överklagas hos allmän samt övriga beslut enligt 33 § får Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Föreskrifter om överklagande av sådana beslut som fattats av en myndighet med stöd av ett bemyn- digande enligt denna lag meddelas av regeringen. 1.Denna lag träder i kraft . Älgjakt får dock bedrivas enligt äldre bestämmelser till . 2.Ett område som har registrerats som licensområde enligt 33 § i dess äldre lydelse ska utan ansökan registreras som licensområde enligt 33 § första stycket, om området är av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt och medger en avskjutning av minst en älgkalv . 8 Senaste lydelse 1995:65. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. regeringsrådet , regeringsrådet och justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet , biträdd av ämnesrådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Enligt andra stycket ska ett licensområde vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägra att registrera ett område som licensområde eller besluta om avregistre- ring, om området inte medger viss avskjutning av älg. I tredje stycket finns motsvarande reglering för älgskötselområden. Beträffande sådana områden föreslås att ska få avregistrera ett älgskötsel- område också på den grunden att området inte är lämpat för älgjakt. Förslaget får till följd att det kommer att finnas större möjligheter att avregistrera ett älgskötselområde än ett licensområde som inte uppfyller kraven för registrering. Lagrådet ifrågasätter om denna sakliga skillnad är avsedd. Frågan bör klargöras i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Förutsättningen för att ska få vägra att registrera ett område som licensområde eller besluta om avregistrering är enligt andra styckets andra mening att området inte medger avskjutning av minst en älgkalv . Vad som avses torde vara att området inte medger avskjutning av minst en älg, dvs. antingen ett vuxet djur eller en älgkalv, . Till undvikande av missförstånd föreslår Lagrådet att uttrycket minst en älgkalv ersätts med minst en älg. Av tredje stycket tredje meningen framgår att får besluta att avregistrera ett älgskötselområde, om förvaltningen inte sker i enlighet med de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Regeringen har stöd för att meddela sina föreskrifter i de bemyndiganden som finns i femte och sjätte styckena. Bemyndigandet i sjätte stycket medger att regeringen överlåter åt en förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter i ämnet.