prop · GX03199 · 2010-03-31 00:00:00 — Kommittén anser å sin sida att staten, genom förändringar i regelverk och på andra sätt, bör skapa goda förutsättningar för aktörer på distributionsmarknaden att hitta samdistributionslösningar av oadressera- de tidningar och tidskrifter och adresserade försändelser. Kommittén anför att en framkomlig väg skulle kunna vara att sänka kvalitetskraven på övernattbefordran. Som berörts av Post- och kassaserviceutredningen är ett alternativ att sänka kvalitetskraven så att en större andel av de adresserade försändelserna kan delas ut . Ytterligare ett alternativ är att tidningsprenumeranter får acceptera att morgontidningen delas ut , i samband med ordinarie brevbärarrunda. 2009/10:199 gan om samdistribution har även berörts av Postlagsutredning. delbetänkandet En ny postlag (SOU 2009:82) konstaterar utredningen att åtgärder som innebär längre befordringstider kan underlätta för sam- distribution eller billigare transportmedel vilket i sin tur kan sänka kost- naderna. En förlängning av befordringstiderna försämrar dock servicen till medborgarna. Utredningen gör bedömningen att den sam- hällsomfattande posttjänsten ska ha samma omfattning och kvalitet som . Kravet på övernattbefordran ingår som en väsentlig del i den samhälls- omfattande posttjänsten, vars omfattning och kvalitet bestäms av EU:s postdirektiv, postlagen (1993:1684), postförordningen (1993:1709) samt de tillståndsvillkor som utfärdats av . Regeringen har överlämnat remissen Ny postlag till Lagrådet, i vilken föreslås att postlagen ersätts med en ny lag som syftar till att införliva det nya postdirektiv som antogs (och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direk- tiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster). Omfattningen och kvaliteten på den sam- hällsomfattande posttjänsten är oförändrad i det nya postdirektivet. Re- geringen gör i remissen bedömningen att den samhällsomfattande post- tjänsten bör ha samma omfattning och försäkra alla användare en tjänst av samma kvalitet som . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska följa utvecklingen på postområdet samt beva- ka att posttjänsterna motsvarar samhällets behov och att en väl fungeran- de samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet finns tillgänglig för alla. Syftet bör bl.a. vara att utreda och analysera behovet av förändringar i det statliga åtagandet och även bedöma utförande, behov och den närmare definitionen av den samhällsomfattande posttjänsten. Samdistribution kan dock ske utan försämringar i den samhällsomfat- tande posttjänsten. Regeringen vill särskilt peka på de marknadsmässiga initiativ till samdistribution som redan finns . Ett exempel är Mor- gonTidningsDistribution KB (MTD) som beviljades tillstånd av att bedriva postverksamhet. MTD ägs av samtliga tidningsdistributionsföretag och företagets affärsidé är att erbjuda samdistribution tillsammans med morgontidningar. Avsikten är att brevutdelningen ska samordnas med den redan bedrivna morgon- tidningsutdelningen och då främst vad gäller industriell post från kunder med stora postvolymer. Sammantaget anser regeringen att det inte bör vidtas någon åtgärd med anledning av kommitténs bedömning i frågan om samdistribution av oadresserade tidningar och tidskrifter och adresserade försändelser. 8.2Stöd till tidningar på andra språk än svenska Regeringens bedömning: Initiativ till ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i och bör tas för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och övriga förslag om driftsstöd för dags- tidningar på andra språk än svenska bör inte genomföras. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens be- dömning i den del som gäller samarbete med berörda myndigheter och aktörer i och . Därutöver föreslår kommittén att den befint- liga bestämmelsen i presstödsförordningen om driftsstöd för dagstidning- ar på andra språk än svenska ska ändras så att kravet om att tidningen till av den abonnerade upplagan måste vara spridd i Sveri- ge tas bort. Tidningarna föreslås få rätt till stöd enbart för den abonnera- de upplaga som sprids i . Kommittén föreslår också att en ny bestämmelse införs i förordningen om driftsstöd för dagstidningar som ges ut på meänkieli eller samiska. Tidningar på dessa språk föreslås, utöver vad som föreslås gälla för övriga tidningar på andra språk än svenska, kunna få stöd även för den abonnerade upplaga som sprids utanför . Remissinstanserna: , , Pres(s)gruppen och det samiska tidningsprojektet tillstyrker kommitténs förslag om mellanstatligt samarbete. De remissinstanser som har yttrat sig över de övriga förslagen, bl.a. , och Sverigefinländarnas delegation, är i huvudsak positiva till förslagen, men uttrycker tveksamhet till om de är tillräckliga för att underlätta etablering och drift av tidningar som inte i huvudsak skrivs på svenska. Vad gäller förslaget om den nya bestämmelsen anser Satne att stödet borde kopplas till samerna som målgrupp och inte till det samiska språket. Skälen för regeringens bedömning: Av 1 kap. 1 § presstödsförord- ningen följer att driftsstöd ges till dagstidningar. Enligt definitionen av dagstidningar i förordningen ska en dagstidning bl.a. ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska och i huvudsak distribueras inom (1 kap. 6 §). Bestämmelserna i dessa delar kompletteras av Presstöds- nämndens föreskrifter (KRFS 2009:1) som anger att av inne- hållet ska vara skrivet på svenska och att av upplagan ska distribueras inom (2 §). Även publikationer som inte uppfyller denna definition av dags- tidningar kan vara berättigade till driftsstöd. Av 2 kap. 11 § presstödsför- ordningen framgår nämligen att en tidning vars text i huvudsak inte är skriven på svenska ska, i fråga om rätt till driftsstöd, likställas med dags- tidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsätt- ningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga minoriteter i , 3) har sin huvudredaktion i , och 4) till av den abonnerade upplagan är spridd i . Enligt kommittén är ett problem med konstruktionen av 2 kap. 11 § presstödsförordningen att de språkliga minoriteterna i var för sig är små. Kravet på att en tidning ska ha en viss abonnerad upplaga i kom- bination med villkoret att av upplagan ska vara spridd inom leder enligt kommittén till begränsade möjligheter för en dags- tidning som vänder sig till en särskild språklig minoritet att få driftsstöd. Enligt kommittén skulle etableringsmöjligheterna för dagstidningar som vänder sig till språkliga minoriteter i kunna ökas om dessa tid- ningar får saluföras utanför utan att förlora rätten till driftsstöd. Härigenom ökar enligt kommittén det potentiella läsarunderlaget. Mot denna bakgrund har kommittén föreslagit att kravet i 2 kap. 11 § punkt 4 om att tidningen till av den abonnerade upplagan måste vara spridd i ska tas bort. För att förhindra att presstöd lämnas för tidningar som huvudsakligen sprids utomlands har kommittén också föreslagit att tidningar som är skrivna på andra språk än svenska ska vara berättigade till driftsstöd endast för den del av tidningens abonnerade upplaga som är spridd inom . I syfte att underlätta etableringen av dagstidningar på meänkieli och samiska har kommittén vidare föreslagit att en ny bestämmelse ska in- föras i presstödsförordningen. Liksom för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i har kommittén förslagit att tidningar vars egna redaktionella innehåll till är skrivet på meänkieli eller samiska ska kunna saluföras utanför utan att rätten till driftsstöd förloras. Dessutom har kommittén föreslagit att tidningar på meänkieli eller samiska ska få tillgodogöra sig hela sin abonnerade upp- laga som underlag för beräkningen av driftsstöd, dvs. även den upplaga som säljs utanför . Kommittén har också föreslagit att regeringen ska undersöka möjligheterna till ett mellanstatligt samarbete med och för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dags- tidningar på meänkieli och samiska. Som bakgrund till de särskilda förslagen rörande tidningar på meän- kieli och samiska har kommittén angett följande. Genom ratifi- cering av europeiska stadga om landsdels- eller minoritets- språk och ramkonvention om skydd för nationella minorite- ter har finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska givits status som nationella minoritetsspråk. Finska, meänkieli och samiska har bland minoritetsspråken getts en särskild ställning eftersom de anses ha en historisk geografisk bas i . Detta innebär bl.a. att har åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på dessa språk. Det finns en presstödsberättigad tidning i som ges ut på finska, men ingen motsvarande stödberättigad tidning på meänkieli eller samiska. Detta har uppmärksammats av Euro- parådet som har rekommenderat att uppmuntra eller stödja ska- pandet eller upprätthållandet av åtminstone en dagstidning på meänkieli respektive samiska. Förutsättningarna för olika nationella minoriteter skiljer sig åt. Medan tidningar på finska har ett betydande läsarunderlag både i och , har tidningar på meänkieli och samiska en avsevärt mindre läsekrets. I likhet med kommittén anser regeringen att det är viktigt att förutom det generella syftet med presstödet att främja mediemångfalden skapa bra förutsättningar för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i . Att underlätta etablering och tillväxt av företag som ger ut tid- ningar på andra språk än svenska är därmed centralt. beslutade regeringen om ändringar i presstödsförordningen. Dessa ändringar trädde i kraft och även de härrör från kom- mitténs förslag. Ändringarna innebär bl.a. att gränsen för vilken abonne- rad upplaga som måste uppnås för att en tidning ska kunna få driftsstöd sänktes från 2 000 till 1 500 exemplar, att driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar på ett tydligare sätt höjs i takt med upplaga och utgivnings- frekvens samt att lågfrekventa dagstidningar ges större möjligheter att marknadsföra sig genom gratisutskick inom . Sänkningen av upplagegränsen har av vissa remissinstanser, bl.a. Satne, framhållits som det viktigaste förslaget för att underlätta etablering av tidningar på mino- ritetsspråk. Viktiga steg har alltså redan tagits för att förbättra förutsätt- ningarna för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i . Det är osäkert om kommitténs förslag om driftsstöd för tidningar på andra språk än svenska kommer att få de effekter som eftersträvas. Några remissinstanser, bl.a. och Sverigefinländar- nas delegation, har uttryckt tveksamhet om detta. har förvisso tillstyrkt kommitténs förslag om en ny bestämmelse för tidningar på meänkieli och samiska, men har senare, vid ett möte med företrädare för , framfört att det kan vara svårt att etablera en ny tidning på samiska så länge det generella villkoret i press- stödsförordningen om att tidningens huvudredaktion måste ligga i Sveri- ge kvarstår. (STR-T) har å sin sida framfört att det kan vara svårt att nå upp till kravet på en upplaga om 1 500 abonnerade exemplar. Enligt båda grupperna skulle en framkomlig väg kunna vara att försöka etablera samarbeten med befintliga tidningar med innehåll på meänkieli eller samiska. Som har nämnts ovan finns det inga dagstidningar i på dessa språk. Av de publikatio- ner som till viss del finns på meänkieli och samiska kan nämnas tidskrif- terna MET-avisi, som ges ut bl.a. på meänkieli och distribueras med dagstidningen en gång , och Samefolket, vilken skrivs delvis på samiska och kommer ut med tio nummer . I finns däremot etablerade tidningar som Ruijan , vilken bl.a. ges ut på kvänska, ett språk som är närbesläktat med meänkieli, och Ságat, vilken ges ut på samiska med fem nummer . Som framgår av avsnitt 6 genomför kommissionen en granskning av det svenska presstödets förenlighet med statsstödsreglerna i EUF- fördraget. I denna granskning ingår dock inte de förslag som kommittén har lämnat om stöd till dagstidningar på minoritetsspråk. Enligt ett beslut av kommissionen är det finska presstödet som utgår till tid- ningar på , samiska, svenska eller teckenspråk förenligt med för- draget (N 537/2007 () Selektivt presstöd, EUT C 168, , s. 2). I beslutet anges i och för sig att stödet kan snedvrida konkurrensen eftersom stödmottagarna kan konkurrera med andra företag som är verk- samma inom tidningsutgivning, men att snedvridningen torde vara be- gränsad eftersom tidningsföretagen är små aktörer på marknaden och tidningarna har en begränsad målgrupp. Det finska presstödet innehåller, till skillnad från kommitténs förslag till ändringar i driftsstödet för tidningar på minoritetsspråk, inga möjlig- heter för stödtidningarna att saluföra sig utanför landets gränser. Kom- mittén har inte redovisat någon analys av hur lämnade förslag i denna del förhåller sig till . Regeringen bedömer att det med förslagen öppnas en möjlighet att saluföra stödtidningar utanför , och att vissa av de tidningar som skulle kunna få stöd genom ändringarna kan ha stora målgrupper i andra medlemsstater. Regeringen anser att viktiga steg redan har tagits för att förbättra förutsättningarna för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i . Regeringen bedömer vidare, i likhet med vissa av remissinstanserna, att det är tveksamt om kommitténs förslag om driftsstöd för tidningar på andra språk än svenska kommer att Prop. 2009/10:199 få avsedd effekt. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att dessa förslag inte bör genomföras. Det är dock viktigt att förutsättningar- na för dagstidningar på meänkieli och samiska förbättras. Av denna an- ledning avser regeringen, i enlighet med kommitténs förslag, att ta initia- tiv till ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i och för att undersöka möjligheterna att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Ett sådant samarbete bör även involvera de berörda språkgrupperna, och kan t.ex. omfatta en EU-rättslig analys samt en undersökning av förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska. Regeringens bedömning: förslag om tillfälligt dis- tributionsstöd och elektroniskt distribuerade dagstidningar bör inte genomföras. Kommitténs förslag och bedömningar: Kommittén föreslår att ett tillfälligt distributionsstöd införs för att stimulera dagstidningsföretag att inleda försöksverksamhet med elektronisk distribution av dagstidningar. Kommittén föreslår också vissa ändringar i bestämmelsen om driftsstöd till elektroniskt distribuerade tidningar. Därutöver görs bl.a. bedömning- arna att en utredning bör göras av konsekvenserna av ett teknikskifte inom tidningsdistribution samt att regeringen bör verka för att tillämp- ningsområdet för de reducerade skattesatserna i EU:s mervärdesskatte- direktiv utvidgas till att omfatta också dagstidningar som distribueras elektroniskt. Remissinstanserna: Bland annat Sverigefinländarnas delegation och Tidningsutgivarna är positiva till förslaget om tillfälligt distributionsstöd. anser att branschen själv bäst avgör när marknads- förutsättningar och teknik finns för ett skifte till elektronisk distribution. avstyrker förslaget och anser att det inte finns något som tyder på att branschen skulle ha behov av statliga stimulanser. Bland annat och Tidningsutgivarna till- styrker förslaget om ändring i bestämmelsen om driftsstöd till elektro- niskt distribuerade tidningar. Ett flertal instanser, bl.a. , universi- tet och , instämmer i bedömningen om behov av en utredning av konsekvenserna av teknikskiftet när det gäller distribution av dagstidningar. Bland annat och Pres(s)gruppen instämmer i be- dömningen om tillämpningsområdet för reducerade mervärdesskatte- satser. i , och instämmer inte i bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen ser positivt på det arbete som görs för att utveckla tidningsföretagens distributionsformer men anser, i likhet med och , att detta arbete kan och bör utföras utan statligt stöd. Mot denna bakgrund Prop. 2009/10:199 bör kommitténs förslag om tillfälligt distributionsstöd inte genomföras. Det finns möjlighet för elektroniskt distribuerade dags- tidningar att få driftsstöd. Enligt 2 kap. 11 a § presstödsförordningen får stödet jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produk- tion och distribution. Kommittén anser att bestämmelsen bör finnas kvar men göras automatiskt verkande, och föreslår bl.a. att jämkat driftsstöd som lägst kan uppgå till av det driftsstöd dagstidningen har rätt till före jämkning. Regeringen anser dock, i likhet med , att det är lämpligt att även fortsättningsvis får göra en bedömning av hur stor reduceringen ska vara i förhållande till vad en papperstidning skulle ha fått, och bedömer därför att kommitténs förslag inte bör genomföras. Kommittén bedömer att det nuvarande presstödssystemet ger begrän- sade möjligheter att stimulera etableringen av abonnerade dagstidningar vars upplaga distribueras elektroniskt. Av denna anledning bedömer kommittén att det bör tillsättas en utredning av de mediepolitiska kon- sekvenserna av ett teknikskifte inom tidningsdistributionen. Regeringen anser att ingen åtgärd bör vidtas för tillfället med anledning av kommit- téns bedömning. Frågor kring nya tekniker för distribution av innehåll kan ingå i den översyn av presstödet som aviseras i denna proposition (avsnitt 9). I detta sammanhang bör inte heller några åtgärder vidtas med anled- ning av kommitténs bedömning att regeringen bör verka för att tillämp- ningsområdet för de reducerade skattesatserna i EU:s mervärdesskatte- direktiv (2006/112/EG) utvidgas till att omfatta också dagstidningar som distribueras elektroniskt. 9 Ikraftträdande, tidsbegränsning och översyn Regeringens förslag: Befintliga övergångsbestämmelser i presstöds- förordningen (1990:524) ska tas bort. Regeringens bedömning: De föreslagna ändringarna i presstöds- förordningen bör träda i kraft . Förordningen bör tidsbegränsas till . En översyn av presstödet bör göras framöver och nödvändiga ändringar av systemet föreslås i så god tid att de kan träda i kraft . Det bör i presstöds- förordningen införas en övergångsbestämmelse som innebär att under- laget för beräkningen av stödintensiteten får bestå av de totala rörelsekostnaderna i det bolag som ger ut den stöd- berättigade tidningen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag om borttagande av befintliga övergångsbestämmelser och med regeringens bedömning om datum för ikraftträdande. I promemorian lämnas inga förslag om tidsbegränsning av presstödsförordningen, översyn av syste- met eller om införande av en ny övergångsbestämmelse. Remissinstanserna: Annonsörer har inga invändningar mot förslaget om tid för ikraftträdande. , Föreningen och Svenska Dag- bladet anser att det bör förtydligas att stödet till storstadstidningarna ligger kvar på efter att nedtrappningsperioden har Tidningen framför tveksamhet till en tidsbegränsning av och Statskontoret noterar att det i prome- inte lämnas något förslag om att tidsbegränsa presstödet, trots kommissionens förslag om detta. anser att en sådan tidsbegränsning bör införas och att en översyn av stödets effekter för mediemångfalden och konkurrensen bör genomföras innan det eventuellt , och Tidningsutgivarna ser behov av en generell översyn av mediepolitiken, framför allt presstödet, bl.a. mot bakgrund av de förändringar som har skett på mediemarknaden. föreslår att en övergångsbestämmelse införs under 2011 så att de nya reglerna kan fasas in . till förslaget om att ta bort befintliga övergångsbestämmelser, och in- stämmer i bedömningen att den tidning som berörs av förslaget kommer att omfattas av bestämmelsen om avvecklingsstöd. understryker vikten av att tidningen omfattas av bestämmelsen om av- , och kommun av- styrker förslaget om att ta bort befintlig övergångsbestämmelse. Skälen för regeringens förslag och bedömning Tid för ikraftträdande, tidsbegränsning av presstödsförordningen och Regeringen gör bedömningen att de föreslagna ändringarna i presstöds- förordningen bör träda i kraft . lertid inte träda i kraft innan de godkänts av kommissionen i samband med den pågående prövningen av presstödet (se avsnitt 6). nen kan i sitt ställningstagande till de ändringar som föreslås antingen finna att de inte är tillräckliga för att presstödet ska kunna anses förenligt med den inre marknaden, villkora ett positivt beslut med ytterligare änd- ringar eller finna att presstödet inte längre står i strid med EU:s stats- Det innebär att ytterligare ändringar i presstödsförordningen kan bli aktuella i ett senare skede. Kommissionen anför i artikel 18-skrivelsen att det vore lämpligt att fastställa en tidsfrist för stödsystemet (t.ex. ) och genomföra en senare översyn av dess inverkan på mediemångfalden och konkurrensen innan systemet eventuellt förnyas. Förslaget nämns också av GD Kon- kurrens i skrivelsen . Kommissionen har också i tidigare beslut om statligt stöd till dagspressen i andra länder, t.ex. , god- känt stöd för en begränsad tid. Presstödsförordningen är obegränsad i tiden, vilket har den fördelen att de tidningsföretag som får stöd kan ha en relativt tydlig bild av de fram- tida förutsättningarna för verksamheten. Regeringen anser emellertid att det inte kan uteslutas att denna förutsägbarhet har en negativ påverkan på företagens incitament att minska sitt beroende av stödet. het om de framtida villkoren för presstödet kan å andra sidan ha den positiva effekten att ett visst effektivitetstryck skapas hos stödmottagar- na. Vidare godkänner kommissionen enligt sin praxis normalt statliga stöd till tidningssektorn för en begränsad tid och har för det svenska presstödet föreslagit en tidsfrist om t.ex. . I promemorian lämnas dock inget förslag om detta, vilket noteras av bl.a. som föreslår att en tidsgräns för presstödssystemet införs i enlighet med kommissionens förslag. Tidningen framför å andra sidan tveksamhet kring en tidsbegränsning av systemet medan och framför att det bör förtydligas att stödet till storstads- tidningarna ligger kvar på efter att nedtrappningsperi- oden har genomförts. Att inte införa en tidsgräns för presstödet kan emellertid, enligt regeringens bedömning, innebära att kommissionen öppnar ett formellt granskningsförfarande (se avsnitt 4.2.2) vilket medför en risk att mer ingripande ändringar i stödet måste göras. En tidsperiod förefaller i detta perspektiv vara tillräckligt lång för att samti- digt bibehålla en viss förutsägbarhet för tidningsföretagen. De svenska och internationella medielandskapen är i stark förändring. Som exempel kan nämnas utvecklingen av nya tekniker för framtagande och distribution av innehåll, förändrade medievanor hos konsumenterna och ägarförändringar på mediemarknaden. Förändringarna innebär bl.a. att förutsättningarna för de företag som arbetar med dagstidningsutgiv- ning skiljer sig , då grunderna för presstödet utformades. Som framgår av avsnitt 3 har ett flertal statliga utredningar haft i uppdrag att se över presstödet, varav den senaste, 2004, lämnade sitt slutbetänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) . Det måste dock konstateras att grunderna för presstödets utform- ning i mångt och mycket består än , trots den snabba medieutveck- lingen. Ett antal remissinstanser, bl.a. , och Tidningsutgivarna, anför att det finns behov av en gene- rell översyn av presstödet. Mot denna bakgrund och med hänsyn till kommissionens synpunkter avser regeringen att ta initiativ till en översyn av presstödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen. Översynen bör göras med inrikt- ning på att ta fram ett underlag till beredningen av eventuella nödvändiga ändringar av presstödssystemet efter 2016. Sammanfattningsvis gör regeringen således bedömningen att press- stödsförordningen bör tidsbegränsas till och att presstödet bör ses över i sin helhet. Nödvändiga ändringar bör läggas fram i så god tid att de, efter att kommissionen har prövat deras förenlig- het med , kan träda i kraft .