prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Av 1 § följer att den även gäller för fristående skolor. Den språkliga utformningen har anpassats till detta. Föreskrifter om överklagande av huvudmannens beslut finns i 28 kap. 12 och 13 §§. Rätten att fullfölja utbildningen 37 § En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program, en nationell inriktning eller en särskild variant har rätt att hos huvudmannen eller, om huvudmannen är offentlig, inom samverkansområdet fullfölja sin utbildning på det påbörjade programmet eller den aktuella inriktningen eller varianten. Första stycket gäller även om de förhållanden som låg till grund för mot- tagandet ändras . Första stycket motsvarar i sak 5 kap. 48 § första stycket första meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Eftersom paragrafen även gäller för fristående skolor har förtydligats att möjligheten att full- följa en påbörjad utbildning inom samverkansområdet bara gäller vid utbildning hos en offentlig huvudman. Andra stycket motsvarar, med en redaktionell justering, 5 kap. 48 § första stycket tredje meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 38 § Vad som sägs i 37 § gäller på motsvarande sätt den elev som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning. Om lämplig arbetsplatsförlagd utbildning kan anordnas, ska eleven i stället erbjudas att fullfölja sin utbildning genom skolförlagd utbildning på det aktuella programmet. Om inte heller detta är möjligt, ska erbjudandet avse att fullfölja utbildningen på ett annat yrkesprogram. Första stycket motsvarar delvis 5 kap. 50 § första meningen skollag. Andra stycket motsvarar 5 kap. 50 § andra meningen skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 39 § Om huvudmannens erbjudande av ett nationellt program omfattade att eleven senare ska antas till en nationell inriktning, en särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning enligt 12 §, har den elev som påbörjat programmet rätt att fullfölja utbildningen på den nationella inriktningen, den särskilda varianten respektive som gymnasial lärlingsutbildning enligt 37 och 38 §§. Paragrafen, som reglerar en elevs rätt att fullfölja sin utbildning i de fall Prop. 2009/10:165 huvudmannens erbjudande omfattat även en viss bestämd fortsättning på programmet, motsvarar i sak vad som följer av 5 kap. 48 och 50 §§ skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. 40 § Rätten att fullfölja utbildningen enligt 3739 §§ gäller också efter ett studieuppehåll på högst ett läsår för studier utomlands. Någon rätt att fullfölja utbildningen enligt första stycket finns dock inte, om det erbjudande som avses i 12 § när det lämnades förenades med ett uttryckligt förbehåll att det inte gäller vid studieuppehåll. Paragrafen motsvarar till sitt sakliga innehåll 5 kap. 48 § andra stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Språkliga och redak- justeringar har gjorts. 41 § I 49 § finns ytterligare bestämmelser om rätten för en elev i en skola med offentlig huvudman att fullfölja sin utbildning när eleven flyttar till en annan kommun. Paragrafen saknar motsvarighet skollag. I paragrafen påpekas att det för elever i skolor med offentlig huvudman finns särskilda be- stämmelser om att fullfölja skolgången när de byter hemkommun under pågående utbildning. Dessa regler finns i den del av kapitlet som inne- håller bestämmelser som bara gäller för utbildning vid skolor med offentlig huvudman. Utbildning på nationella program vid en gymnasieskola med offentlig huvudman Skyldighet att erbjuda utbildning 42 § Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar. Paragrafen motsvarar 5 kap. 29 § skollag. Allmänna be- stämmelser om kommuners skyldighet att erbjuda utbildning i gymnasie- skolan finns i 15 kap. 30 §. Mottagande i första hand 43 § Av de behöriga sökande till ett nationellt program eller till en sådan nationell inriktning, särskild variant eller gymnasial lärlingsutbildning som börjar första läsåret ska huvudmannen i första hand ta emot dem som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen. Paragrafen motsvarar, med redaktionella justeringar, 5 kap. 34 § första stycket skollag. 44 § Utöver vad som följer av 43 § ska de som är behöriga sökande tas emot i Prop. 2009/10:165 första hand om de sökt till 1.sådan utbildning som avses i 43 § och med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit de har sökt, 2.ett nationellt program eller till en nationell inriktning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder den sökta utbildningen, 3.gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första läsåret och är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder någon utbildning på det aktuella programmet, 4.ett nationellt program och åberopat att huvudmannen inom det sökta programmet anordnar en nationell inriktning som börjar senare än första läsåret och som hemkommunen inte erbjuder, 5.ett yrkesprogram som saknar nationella inriktningar och åberopat att huvudmannen anordnar programmet i huvudsak skolförlagt och som hem- kommunen inte erbjuder, eller 6.en utbildning som det har fattats beslut om riksrekrytering för enligt 45 §. Paragrafen motsvarar i sak 5 kap. 34 § andra stycket skollag. 45 § får för nationella program besluta att det till en viss utbildning i första hand ska tas emot sökande från hela landet (riksrekrytering). Regeringen får meddela föreskrifter om villkor för att en viss utbildning ska kunna bli riksrekryterande. I första stycket anges att får fastställa att vissa utbild- ningar ska vara riksrekryterande. Stadgandet motsvarar närmast be- myndigandet i 5 kap. 35 § första stycket skollag. Här anges i stället direkt i lagen vilken myndighet som har denna uppgift. Bemyndigandet i andra stycket motsvarar 5 kap. 35 § tredje stycket andra meningen skollag. 46 § Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Paragrafen motsvarar 5 kap. 35 § andra stycket skollag. Mottagande i andra hand 47 § Andra behöriga sökande än de som ska tas emot i första hand enligt 43 och 44 §§ får tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen. Paragrafen motsvarar i sak 5 kap. 36 § skollag. 48 § Innan en kommun eller ett landsting tar emot en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes hemkommun. Yttrande behöver dock inte inhämtas, om det med hänsyn till tidigare avgivet yttrande eller av andra skäl är Prop. 2009/10:165 onödigt. Paragrafen motsvarar 5 kap. 37 § skollag. Rätt att fullfölja utbildningen för en elev som flyttar 49 § En elev som har påbörjat ett nationellt program eller en nationell inriktning och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. Paragrafen motsvarar 5 kap. 49 § skollag. Den har dock delats upp i två stycken. 50 § En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även ett landsting som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkansområdet för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning. Paragrafen motsvarar, med en redaktionell justering, 5 kap. 53 § skollag. 51 § Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat, och annat inte heller följer av andra och tredje styckena, ska den interkommunala ersättningen motsvara anordnarens självkostnad. När eleven har tagits emot i andra hand enligt 47 §, ska ersättningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden. När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Paragrafen motsvarar i sak 5 kap. 54 § skollag. I tredje stycket anges att det är som beslutar om ersättningens storlek för de utbildningar som paragrafen omfattar. Utbildning på nationella program vid en fristående gymnasieskola 52 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. Paragrafen motsvarar i huvudsak 9 kap. 8 a § första stycket skollag. I andra stycket förtydligas att bidraget består av två delar, vilka regle- ras närmare i de följande paragraferna. 53 § Grundbeloppet ska avse ersättning för Paragrafen motsvarar, med en redaktionell justering, 9 kap. 8 a § andra stycket skollag. Begreppet läromedel och utrustning har ersatts med lärverktyg i konsekvens med den terminologi som används i övriga lagen (se kommentar till 10 kap. 10 §). Ingen ändring i sak är avsedd. 54 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Paragrafen motsvarar till sitt sakliga innehåll 9 kap. 8 a § tredje stycket skollag. Vissa språkliga förtydliganden och redaktionella justeringar har gjorts. Någon ändring i sak är inte avsedd. Lagrådets synpunkter på bestämmelserna bemöts i kommentaren till 10 kap. 39 § och i avsnitt 5.3.2. 55 § För utbildning på sådana nationella program och nationella inriktningar som hemkommunen erbjuder, ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet eller den inriktningen. För utbildning på särskilda varianter och för sådan utbildning som avses i 13 § tredje stycket ska hemkommunen betala det grundbelopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i andra stycket, har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder. Paragrafen reglerar hur grundbeloppet ska beräknas. Utformningen har anpassats till att fristående skolor enligt de principer som ligger till grund för denna lag anordnar nationella program och inte som skol- lag en utbildning som motsvarar de nationella program som offentliga skolor anordnar. I övrigt motsvarar första och tredje styckena 9 kap. 8 a § fjärde och femte styckena. Någon annan saklig ändring är inte avsedd. I tredje stycket har lydelsen förenklats genom att det direkt anges att stycket avser enbart grundbeloppet. Inte heller detta medför någon saklig ändring. Andra stycket är nytt och behandlar vilket grundbelopp som ska betalas i de fall en fristående skola fått Statens skolverks tillstånd att antingen anordna en särskild variant eller annars avvika från vad som gäller för nationella program. I samband med beslut att tillåta utbild- ningen ska verket även fastställa hur stort grundbeloppet ska vara. Regleringen motsvarar den som finns för offentliga skolor i 51 § tredje stycket. Utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (215 §§), bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en gymnasieskola med offentlig huvudman (1627 §§), och bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram vid en fristående gymnasieskola (2836 §§). I paragrafen anges hur bestämmelserna i detta kapitel om utbildning på gymnasieskolans introduktionsprogram har disponerats. 2 § Introduktionsprogrammen är programinriktat individuellt val, individuellt alternativ, och I paragrafen anges vilka introduktionsprogrammen är. De behandlas i avsnitt 21.37. 3 § Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning enligt 15 kap. 2 § är syftet med preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet, programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är Prop. 2009/10:165 inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet, yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram, individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden, och språkintroduktion att ge invandrarungdomar som anlänt till en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Det gemensamma syftet för all undervisning i gymnasieskolan anges i kapitlet med allmänna bestämmelser om gymnasieskolan. I denna para- graf preciseras närmare vad de olika introduktionsprogrammen syftar till. Det särskilda syftet med vart och ett av introduktionsprogrammen be- handlas i avsnitten 21.37. skollag anges syftet med individuella program i 5 kap. 19 § första och tredje styckena. 4 § Programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever. Yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduktionsprogram ska utformas för en enskild elev. I första stycket anges att utbildning på programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever. Detta innebär att den blir vad som brukar kallas sökbar. Huvudmannen ska alltså inrätta utbildningen innan ansökningstiden går ut så att intresserade ungdomar som upp- fyller behörighetskraven kan söka den. Efter ansökningstidens utgång fattas först beslut om mottagande av de sökande som uppfyller kraven för mottagande. Räcker platserna till alla mottagna, ska de också antas. Om platserna inte räcker till alla mottagna, måste ett urval göras. Ordningen är således densamma som för de nationella programmen. Att ett program ska utformas för en grupp elever utesluter inte att det rent faktiskt blir bara en elev som antas till utbildningen. Detta kan t.ex. inträffa om huvudmannen vid inrättandet bestämt att utbildningen bara ska ha en plats eller om det bara finns en mottagen sökande. Det avgörande är att utbildningen utformats i förväg och att deltagarna utses efter ett ansök- ningsförfarande. Enligt andra stycket kan yrkesintroduktion, liksom programinriktat in- dividuellt val enligt första stycket, utformas för en grupp elever. Men det kan också, liksom preparandutbildning, individuellt alternativ och språkintroduktion enligt tredje stycket, i stället utformas för en enskild elev. Det innebär att huvudmannen med eleven diskuterar och kommer överens om hur utbildningen för just den eleven ska utformas. Utbild- ningen inrättas således inte i förväg och något ansökningsförfarande är inte aktuellt. Inget hindrar att flera elever har en utbildning med samma innehåll. Av 7 § följer att utbildningens utformning ska följa en plan som beslutas av huvudmannen. Utformning av utbildning för en grupp elever respektive för en enskild Prop. 2009/10:165 elev motsvarar regleringen i 5 kap. 19 § andra stycket skollag beträffande individuella program som anordnas av en offentlig huvud- man. 5 § Preparandutbildning ska pågå högst . Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får pre- parandutbildningen förlängas till . Utom för preparandutbildning innehåller lagen inga regler om hur länge utbildningen på introduktionsprogram ska pågå. Enligt första stycket får preparandutbildning normalt pågå under högst . Skälen till denna tidsbegränsning redovisas i avsnitt 21.3.1. Syftet med preparandutbildning är att eleven ska få de god- kända betyg som krävs för behörighet till det nationella program som eleven siktar på. Även om eleven inte lyckas med detta, ska utbildningen enligt först stycket, upphöra . Bara om det föreligger synner- liga skäl får huvudmannen för utbildningen, enligt andra stycket, besluta att den ska förlängas till . Som exempel på vad som kan vara synnerliga skäl anges i avsnitt 21.3.3 svår sjukdom, dödsfall inom familjen eller liknande omständigheter. Någon motsvarande regel finns inte skollag. 6 § Utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med syftet med elevens Liksom följer av 16 kap. 17 § för nationella program, ska utbildningen på introduktionsprogram bedrivas i en omfattning som motsvarar heltids- Innebörden är att utbildningen ska utformas så att den kräver ungefär samma studieinsats som utbildning på ett nationellt program. att utbildningen ska få göras mindre omfattande, krävs såväl att eleven önskar det som att anledningen till minskningen av utbildningstiden är sådan att den kan anses ligga i linje med syftet med den aktuella utbild- Regleringen överensstämmer med vad som föreskrivs i 5 kap. 20 § skollag för individuella program. Plan för utbildningen och individuell studieplan 7 § Utbildningen på ett introduktionsprogram ska följa en plan för utbildningen som beslutas av huvudmannen. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar före- skrifter om den individuella studieplanen. För alla utbildningar på introduktionsprogram ska huvudmannen fast- ställa en plan som anger utbildningens syfte, längd och huvudsakliga Det är till denna plan, som det föreskrivs om i första stycket, som elevens rätt att fullfölja utbildningen är kopplad enligt 15 §. Denna plan för utbildningen motsvarar den plan för individuella program som skollag regleras i 5 kap. 21 § när det gäller utbildning anordnad av offentliga huvudmän. Av andra stycket följer att det för varje elev på ett introduktions- program ska finnas en individuell studieplan. Denna kan få olika karaktär beroende av vilket introduktionsprogram som eleven studerar på och den kan också skilja sig från den individuella studieplan som ska upprättas för alla elever på nationella program enligt 16 kap. 25 §. I den indivi- duella studieplanen för en utbildning på ett introduktionsprogram kan det redovisas hur just denna elevs studieväg är utformad, vilka kurser som ingår och vilka eventuella val som eleven gjort. För individuella program enligt skollag finns regler om en plan för utbildningen i 5 kap. 21 §. Kravet på individuell studieplan för elever på individuella program följer av 1 kap. 12 § gymnasieförord- ningen (1992:394). I tredje stycket finns en upplysning om att regeringen eller den myn- dighet regeringen bestämmer kan komma att meddela närmare före- skrifter om den individuella studieplanen. 8 § Utöver de gemensamma behörighetsvillkoren för gymnasieskolan i 15 kap. 5 och 6 §§ gäller 912 §§ för de olika introduktionsprogrammen. I paragrafen erinras om att de behörighetsregler som är gemensamma för all utbildning i gymnasieskolan gäller även för introduktionsprogrammen samt att det för dessa därutöver finns särskilda behörighetsvillkor som varierar mellan de olika introduktionsprogrammen. Av 16 § andra stycket följer en skyldighet i vissa fall för en kommun att erbjuda introduktionsprogram till elever som kommer från grundsär- skolan. Dessa elever uppfyller inte behörighetskraven för introduktions- program, men ska ändå, om de förutsättningar som anges i nämnda stycke är uppfyllda erbjudas sådana. Att vissa elever från särskolan ska tas emot i gymnasieskolan, följer av 5 kap. 32 § skollag. 9 § Preparandutbildning står öppen för ungdomar som saknar de godkända betyg som krävs för behörighet till alla nationella program enligt 16 kap. 30 och 31 §. Paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, innehåller det särskilda behörighetskravet för preparandutbildning som gäller utöver vad som är föreskrivet för all utbildning i gymnasieskolan. För att kunna tas emot till preparandutbildning ska den unge sakna minst ett godkänt grundskolebetyg som krävs för behörighet till något nationellt program. Behörighetskravet behandlas i avsnitt 21.3.1. 10 § Programinriktat individuellt val står öppet för ungdomar som inte har alla de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §, men från har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk och i engelska eller matematik samt i minst fyra andra ämnen, eller i engelska och matematik samt i minst tre andra ämnen. Paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, innehåller de särskilda behörighetskraven för programinriktat individuellt val utöver vad som är föreskrivet för all utbildning i gymnasieskolan. En sökande som är behörig för ett yrkesprogram är inte behörig för programinriktat individuellt val. Ytterligare ett villkor ställs upp. sökande måste vidare uppfylla de angivna kraven när det gäller godkända Behörighetsreglerna behandlas i avsnitt 21.4.1. 11 § Yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna för ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 §. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språk- Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, innehåller de särskilda behörighetskraven för yrkesintroduktion och individuellt alter- nativ som gäller utöver vad som är föreskrivet för all utbildning i gymna- De särskilda behörighetskraven behandlas i avsnitt 21.5.1 och Enligt första stycket består de särskilda behörighetsvillkoren av två delar som båda måste vara uppfyllda. För det första får den unge inte uppfylla de krav på godkända grundskolebetyg som krävs för behörighet till ett nationellt yrkesprogram. För det andra får den unge inte tillhöra den grupp ungdomar för vilka språkintroduktion står öppen enligt föl- Dessa behörighetsregler behandlas i avsnitt 21.7.1. Andra stycket innehåller en möjlighet till undantag från första ledet i första styckets behörighetskrav. Även den som är behörig till ett yrkes- program får, om det finns synnerliga skäl, tas emot till yrkesintroduktion och individuellt alternativ. Denna undantagsregel behandlas i avsnitt 21.8, där det som exempel på när det kan finnas synnerliga skäl anges en elev på ett nationellt program som står i begrepp att helt avbryta sina studier och yrkesintroduktion eller individuellt alternativ framstår som de enda alternativen till detta. 12 § Språkintroduktion står öppen för ungdomar som har anlänt till och som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram enligt 16 kap. 30 § och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan Paragrafen, som saknar motsvarighet skollag, innehåller de särskilda behörighetskraven för språkintroduktion som gäller utöver vad som är föreskrivet för all utbildning i gymnasieskolan. av två delar som båda måste vara uppfyllda. Den första delen är, liksom för flera av de andra introduktionsprogrammen, att den unge inte upp- fyller de särskilda behörighetskrav i fråga om godkända grundskolebetyg som gäller för nationella yrkesprogram.