prop · GX03168 · 2010-03-23 00:00:00 — Verksamheter som fått FoU- stöd kan således bli aktuella för villkorslån i ett mognare skede. arbetar enheten inte uppsökande mot företag, utöver den marknadsföring som sker genom olika arenor där myndigheten representeras, såsom Energitinget. De ansökningar som inte går vidare i processen sållas bl.a. bort för att de saknar energirelevans, inte lämpar sig för lånefinansiering eller har behov som kan tillgodoses av andra aktörer i innovationssystemet. De slussas då vidare till andra aktörer, såsom , eller Industrifonden. som inte är aktuella för villkorslån får stöd i form av rådgivning inom affärsutveckling. Verktyg för affärsutveckling och kommersialisering Den verktygslåda som enheten Affärsutveckling förfogar över består av villkorslån, ett brett kontaktnät samt kunskaps- och kompetens- överföring. I det följande ges en beskrivning av dessa verktyg. Det viktigaste stöd som avdelningen erbjuder företag är affärs- utvecklingsstöd i form av villkorslån. Lånet ska vara ett stöd i uppstarts- fasen för företaget. Enheten och dess föregångare har beviljat drygt trettio lån på mellan och . Storleken på villkorslånen är i medeltal . Beslut om villkorslån fattas enligt samma delegationsordning som beslut om FoU- bidrag. För att erhålla villkorslån måste följande kriterier uppfyllas: Energirelevans affärsidén ska bygga på idéer inom energi- effektivisering eller förnybar energi. Lönsamhet idén måste kunna ge företagsekonomisk lönsamhet. Ett projekt ska alltså inte bara vara tekniskt genomförbart, utan även ekonomiskt genomförbart. att växa entreprenörsanda och kunnighet ska finnas hos företagets ledning. Om aktörerna behöver komplettera med ytterligare kompetens, t.ex. försäljnings- eller produktionskunskap, kan de få råd om detta. Unicitet, skalbarhet och skydd företaget bör ha en produkt som kan skyddas genom patent eller på annat sätt en unik affärsidé som är skalbar. Företaget måste ha en innovationshöjd. Medfinansiering Energimyndigheten finansierar aldrig hela projektet, utan kräver medfinansiärer. En ansökning om villkorslån undergår en liknande granskning som en riskkapitalist skulle gjort. tillämpar inte samma typ av portföljtänkande som teknikavdelningen, i så motto att det inte finns någon strävan mot en viss representation av de olika temaområdena i enhetens portfölj. Det som gör en idé intressant för villkorslån och affärsutvecklingsstöd är hur bärkraftig affärsidén är och hur stor tillväxtpotential den har. Företagets verksamhet ska bidra till omställningen till ett hållbart energisystem och svensk tillväxt och teamet ska besitta relevant kompetens. Däremot tas ingen hänsyn till vilket temaområde idén tillhör, varför det i portföljen över företag med innovationsstöd kan råda obalans mellan de olika temaområdena. Lånet ges utan krav på säkerhet, och ränta och amortering betalas till myndigheten baserat på företagets fakturerade belopp. Så länge skulden till kvarstår måste företaget skicka in sina årsrapporter. I vissa fall sitter även någon från myndigheten med i styrelsen som adjungerad styrelseledamot. var kravet att lånet skulle betalas tillbaka efter projekttidens slut, men villkoret är att lånet ska betalas av då företaget börjat gå med vinst. Om detta inte bedöms ske inom en bestämd tid avslutas projektet. För att kompensera för den förlust det innebär för myndigheten och skattebetalarna om ett lån måste skrivas av på grund av att en idé inte var bärkraftig, öppnas akten upp och blir offentlig. Detta medför att de patent som företaget förfogat över blir allmännytta och kan användas av forskarmiljöer och andra företag, och på så sätt komma samhället till nytta ändå. För att företagen ska kunna leva vidare efter att de fått stöd från är det centralt att de hittar medfinansiärer i form av affärsänglar och riskkapitalister. Myndighetens affärsutvecklare deltar kontinuerligt i seminarier och andra forum, där även affärsänglar och Myndigheten kan på så sätt vara behjälplig i Skr. 2009/10:168 förmedlandet av kontakter och nätverk. Enheten har även börjat utveckla rollen som kompetensnod, rådgivare och bollplank gentemot företag som inte fått ekonomiskt stöd och man hoppas kunna göra mer av detta . Ett exempel på kunskapsöverföring är Energitinget, som Energitinget är största energi-, miljö- och klimatkonferens och här arrangeras även ett investerarforum, där företagen får möjlighet att presentera sina idéer för riskkapitalister. Detta sker ofta i samverkan med som sammanför innovatörer och entreprenörer med riskkapitalister, jurister, marknads- Samverkan internt och externt kring affärsutveckling Mycket av den affärsutvecklingsverksamhet som stöds av myndigheten har sitt ursprung i forskning. Genom samverkan mellan olika enheter sker en kompetensöverföring till de företag som får stöd av enheten för Då det ibland finns ett behov av kompetens som de egna handläggarna inte besitter sker ofta samverkan med andra enheter Som exempel på intern samverkan kan nämnas att teknikavdelningen ofta bistår i att göra tekniska bedömningar av de ansökningar som kommer in till affärsutvecklingsenheten. systemanalysavdelningen ofta stöd i form av statistik. kompetens som behövs inte finns hos anlitas i vissa fall en extern konsult. Under affärsutvecklingsverksamhetens fyra första verksamma år har mycket tid lagts på att göra till en etablerad aktör i enhetens tid för samverkan med det övriga innovationssystemet. finns ett uppbyggt kontaktnät med övriga offentliga finansiärer och man arbetar enligt principen no wrong door, som går ut på att ett företag eller entreprenör som tar kontakt med myndigheten ska lotsas vidare i innovationssystemet om inte är rätt aktör. samverkar även med i programmet Forska & Väx, som ger stöd till produktnära FoU i små och medelstora företag, samt med tävlingen , som riktar sig till nystartade företag vars verksamhet baseras på FoU-resultat. Teknikupphandling är ett annat verktyg som använder sig av i senare skeden, då det är dags för marknadsintroduktion av nya tekniker. Teknikupphandlingen är en anbudsprocess med syfte att samla beställare och köpare. Myndighetens roll är bl.a. att bistå beställarna med kompetens som behövs för upprättandet av krav på nya produkter, system eller processer. Detta styrmedel främjar utveckling och spridning av ny teknik genom en tidigareläggning av marknads- introduktionen, påskyndad acceptans eller genom att bidra till en högre Det internationella arbetet har ökat kraftigt sedan myndigheten bildades, bland annat till följd av europeisk energipolitik och globala samarbeten i klimatfrågan. uppfattar myndigheten att den internationella dimensionen är en självklarhet i det dagliga arbetet. Den internationella delen av verksamheten är både integrerad i organisationen som helhet och har en del specifika resurser. Till och med var det internationella sekretariatet formellt en egen avdelning. I den organisation som gäller är den internationella verksamheten integrerad i stabsfunktionen. I den internationella kartläggning som myndigheten presenterade redovisas de olika typer av internationell verksamhet som myndigheten bedriver. Forskningssamarbeten där myndigheten representerar i beslutande kommittéer samt bidrar med finansiering och deltar i samarbeten för utveckling av strategier. Samarbeten för främjande av internationell marknadsintroduktion, svensk energiteknik och system. Samarbeten som innebär deltagande i klimatförhandlingar och investeringar i klimatprojekt och klimatfonder samt kapacitets- uppbyggnad och utvecklingsarbete. Stöd till med analys och uppföljning av internationella policyinitiativ, främst EU-direktiv. Deltagande i internationellt arbete för energistatistik samt i egenskap av ansvarig myndighet bereda underlag för de högsta beslutande organen inom detta område: FN, IEA och . Internationellt samarbete för krisberedskap och initiativ kring arbetet för tryggande av energiförsörjningen vid presumtiva krissituationer. Deltagande i nätverk för informations- och erfarenhetsutbyte, tekniköverföring, omvärldsbevakning och analys. Stöd till regionala samarbeten, standardisering m.m. Internationella samarbeten kopplade till specifika länder och/eller teknikområden, såsom förnybar energi eller transport. av myndighetens totala arbetstid används för arbete med internationell verksamhet. utgifter för internationell verksamhet har legat på . har kostnaderna för EU-projekt och samarbete inom () minskat medan kostnaderna har ökat för främjande av svensk teknikexport och arbete med av regeringen ingångna bilaterala samarbetsavtal. Myndigheten fick 2008 ett särskilt anslag för arbete med de bilaterala avtalen. Myndigheten medfinansierade totalt 13 EU-projekt med svenskt deltagande. delfinansierades tio EU-projekt och 2008 tre EU-projekt. Myndigheten deltar i och finansierar samarbete inom ramen för IEA, bl.a. svenskt deltagande i kommittéer och s.k. Implementing Agreements inom olika teknikområden. Svenskt deltagande i IEA:s olika forum beslutas av regeringen. I vissa fall representeras av en ordinarie ledamot från och en suppleant från Energi- Skr. 2009/10:168 myndigheten. I andra fall utser myndigheten själva representanter. 4.2Indikatorer för uppföljning av resultat och effekter Resultatindikatorerna för energiforskning bygger på den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade . Indikatorerna har därefter fortlöpande utvecklats, framför allt i Fokus II. I propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem 2005/06:127) tillkom ytterligare indikatorer och resultatmått, och dessa systematiserades på ett nytt sätt. För insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering (EFUDIK-insatser) finns nu en bred uppsättning indikatorer för att möjliggöra en systematisk uppföljning av de resultat som uppnås av statens satsningar på forskning och innovation inom energiområdet. De övergripande mål som verksamheten ska bidra till, dvs. omställning av energisystemet, att bygga upp kunskap och kompetens, samt kommersialisering av ny teknik och nya tjänster, följs upp med varsin uppsättning indikatorer. De mål som formulerats för de olika tema- och utvecklingsområdena motsvarar en annan typ av indikatorer som kan följas upp. Denna typ av indikatorer kallas i det följande för resultatmått. Strukturen för uppföljningen bygger således på uppföljning av specifika mål per tema- och utvecklingsområde med hjälp av resultatmått samt uppföljning av verksamhetens bidrag till omställningen av energisystemet och uppföljning av övergripande mål för kunskap, kompetens och kommersialisering med hjälp av indikatorer. Andra exempel på uppföljningsindikatorer är redovisningen av beslutade projekt per temaområde. Även aktiviteter i form av kunskapsspridning och samverkan med andra aktörer i systemet genom samfinansiering och deltagande i internationella nätverk ses som viktiga resultatindikatorer. För att överkomma den uttalade brist som finns med att redovisa resultat på detta sätt, dels p.g.a. att det ofta tar för projekt att bli bärande, dels för att forskningens nyttiggörande är svår att mäta i många fall, används också exemplifierande fallbeskrivningar. Forskning och innovation inom energiområdet har ofta ett tidsperspektiv som sträcker sig . 4.2.1Resultatmått för stöd till forskning, utveckling och demonstration Resultatmåtten anges i prop. 2005/06:127. Dessa är bl.a. beslutade projektmedel per temaområde, utvecklingsområde och kategori (forskning, utveckling, demonstration, kommersialisering, information, utbildning och övrigt) samt per mottagarkategori. Aktiviteter, t.ex. program, projekt och kompetenscenter listas och projektens uppgifter beskrivs med korta nyckelord. Projektresultat redovisas och mål- Bidrag till energieffektivisering, mer Skr. 2009/10:168 förnybar energi, kostnadssänkningar och uppfyllelse av miljömål anges. Resultatmåtten är till stor del av kvantitativ art och ger en ögonblicks- bild av resultaten. De säger därför lite om verksamhetens långsiktiga effekter. 4.2.2Indikatorer för verksamhetens bidrag till energiomställningen Målet om energiomställning tillkom oljekris, då behovet av att minska beroendet av fossila bränslen kunde konstateras. Efter kärnkraftsomröstningen kom begreppet att innebära omställning från både fossila bränslen och kärnkraft. innebär energiomställning istället en omställning till en hållbar energiförsörjning präglad av förnybara energikällor, annan klimatsmart energiteknik och energieffektivitet. I propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) konstateras ett behov av en systematisk uppföljning av de energipolitiska målen med hjälp av indikatorer. gavs uppdraget att ta fram dessa. En första redovisning gjordes 2002 genom rapporten för uppföljning av energipolitiska mål (ET 24:2002). Energiindikatorerna har därefter redovisats med en fördjupning i olika områdens indikatorer olika år. Bland indikatorerna kan nämnas andel energi från förnybara källor, användningen av fossila bränslen i förhållande till totalt använd energi i olika sektorer, andustrins energianvändning per förädlingsvärde i olika branscher, samt energianvändningen för uppvärmning samt hushållsel/fastighetsel/driftel per ytenhet. Energiindikatorerna är avsedda för uppföljning inom energipolitikens samtliga verksamhetsområden. 4.2.3Indikatorer för kunskap och kompetens Vetenskaplig kvalitet redovisas med indikatorer för antal publicerade artiklar, antal patent och licentiat, samt antalet doktorander och seniora forskare som är sysselsatta inom berörda energiområden. För att kunna mäta måluppfyllelse och effekter av satsningarna är det nödvändigt att sätta forsknings- och utvecklingsverksamheten i ett bredare sammanhang. I årsredovisningarna tas därför ett flertal exempel upp där tidigare års satsningar på vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens har fått tillämpning i ny teknik och som närmar sig eller nått kommersialiseringsfasen. ska också redovisa vilka områden som prioriterats och hur verksamheten utformats utifrån den metodik som fastlagts av . Detta sker framförallt genom ett intensifierat arbete med de etablerade utvecklingsplattformarna, vilket ska leda till ett fördjupat fokuserings- och prioriteringsarbete. 4.2.4Indikatorer för affärsutveckling och kommersialisering Indikatorerna för att mäta och följa upp genomförda insatser för kommersialisering av ny energiteknik och nya tjänster inom energi- området presenterades i Fokus II och har reviderats något. I regleringsbrev angavs följande åter- rapporteringskrav för innovation och kommersialisering: 1.den totala omfattningen av beviljat stöd i form av villkorslån till innovation och kommersialisering fördelat på typ av mottagare, såsom små, medelstora och stora företag, 2.antalet nya företag som fått stöd från myndigheten, 3.antal patent och licenser, 4.exempel på nya eller förbättrade produkter och tjänster som kommit ut på marknaden med hjälp av stöd från myndigheten, 5.exempel på väsentliga resultat från affärsutvecklings- och kommersialiseringsverksamheten, inkluderande insatser riktade mot övriga aktörer i innovationssystemet, 6.hur arbetet med att främja projekt som bedöms ha kommersiell potential har utvecklats, 7.hur myndigheten arbetar med att förstärka myndighetens kompetens inom området affärsutveckling och kommersialisering, 8.hur denna del av verksamheten har förstärkts i relation till övrig verksamhet. Indikatorerna 1 och 2 används för att följa upp det direkta arbetet och ge en översikt över de beslut som fattats. Antal sökta patent används som en indikator på innovativ aktivitet, medan antal beviljade patent i stället ofta används som ett mått på avkastningen av FoU. Indikatorerna 46 är kvalitativa snarare än kvantitativa, vilket är viktigt eller kanske snarare nödvändigt inom områden där resultat kan vara svårmätta. Liksom inom FoU infaller resultaten av insatserna inom affärsutveckling och kommersialisering ofta med en tidsfördröjning. Därför måste indikatorerna följas upp för att effekterna av verksamheten ska kunna bedömas. Indikatorerna 7 och 8 syftar till att mäta arbetet med att stärka myndighetens affärsutvecklingskompetens. En svaghet med samtliga indikatorer ovan är att de inte möjliggör en objektiv mätning av verksamhetens sammanlagda nytta. Bedömningen av nyttan måste i stället ske genom att sätta resultaten i ett större sammanhang. Detta görs främst genom redovisning av fallstudier av olika projekt. De indikatorer som används har inte varit i bruk särskilt länge och det är därför svårt att säga huruvida de fungerar som nyttomätare eller inte. För att vara användbara måste de vara stabila så att jämförelser kan göras. Tidsfaktorn är central när det gäller att mäta nyttan av kommersialiseringsarbetet likväl som av forskningssatsningarna. En indikator som används för forskning, utveckling och demonstration men som borde kunna vara användbar även för affärsutveckling är andelen samfinansiering från näringslivet. Detta mått är dock problematiskt på så sätt att det i hög grad påverkas av det allmänna ekonomiska läget. Det kan tilläggas att för innehåller regleringsbrevet inga Skr. 2009/10:168 uttryckliga krav på redovisning av indikatorer, i stället finns en hänvisning till propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Myndigheten har dock själva valt att, utöver de indikatorer som anges i propositionen, redovisa följande indikatorer: antal anställda fördelat på män och kvinnor, emitterat privat riskkapital, andel av omsättning som avser export, 4.3Exempel på redovisning av resultat Nedan redovisas exempel på resultat för stöd till forskning och innovation inom energiområdet. I årsredovisning redogörs resultat i enlighet med indikatorerna ovan. 4.3.1Resultat för stöd till forskning, utveckling och demonstration Beviljade medel och övriga resultatmått redovisas i resultatredovisning. Det är inte syftet med denna skrivelse att i detalj redogöra för fördelning av stöd på olika typer av aktiviteter och stödmottagare. Dessa data återfinns i myndighetens redovisningar. Man kan dock konstatera att anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi, vilket används för insatserna för forskning och innovation inom energiområdet, har ökat från 2007 till 2010. Diagrammet nedan, vilket visar beviljade medel till forskning, utveckling och demonstration under 20052008 fördelade på de sex temaområdena, är ett exempel på hur redovisningen av stöd till energiforskning kan se ut. För att mäta resultaten av satsningarna avvänds de indikatorer som redovisats ovan. Värt att notera i diagrammet är att stödet till temaområdet Transportsektorn har ökat , vilket speglar det ökade intresset för biodrivmedel och hybridfordon. Beviljade medel (mnkr) 20052008 fördelade på de sex temaområdena. 4.3.2Resultat för kunskap och kompetens Vetenskaplig kvalitet redovisas genom antal publicerade artiklar, antal patent och licentiat, samt antalet doktorander och seniora forskare som är sysselsatta inom berörda energiområden. Resultaten varierar och det finns en viss neråtgående trend inom vissa av indikatorerna. denna trend kommer att vända eftersom antalet doktorander har ökat de Ökningen av antalet projekt och beviljade medel till energiforskning avspeglar sig i förlängningen i att antalet doktorander, antalet verksamma seniora forskare och antalet doktorsexamina också I Figur 2 nedan redovisas antalet publicerade artiklar inom ramen för forskningsprojekt som har stöd av , fördelat på Om fördelningen mellan temaområdena i denna figur jämförs med fördelningen av beviljade medel kan man konstatera att projekten inom områdena Bränslebaserade energisystem och Kraftsystemet resulterar i ett större antal artiklar per investerade medel jämfört med t.ex. projekten inom Transportsektorn och Energiintensiv Detta kan vara en indikation på att satsningarna inom de båda förstnämnda temaområdena är mer inriktad mot grundläggande forskning, inom vilken publikationer är ett viktigare resultatmått, medan verksamheten inom de andra områdena är mer inriktad mot marknadsnära teknikutveckling och demonstration där t.ex. antal patent och grad av medfinansiering från näringslivet kan vara en viktigare Det kan vara intressant att följa utvecklingen av denna typ av indikatorer på en mer detaljerad nivå, t.ex. per utvecklingsområde (t.ex. Solceller) för att få en bild av om insatserna närmar sig marknaden. För att på ett tydligare sätt kunna redovisa måluppfyllelse och överkomma delar av problematiken med att resultatredovisning med hjälp av indikatorer inte ger ett direkt mått på nyttan av satsningarna behöver forsknings- och utvecklingsverksamheten sättas i ett bredare I årsredovisningarna anges ett flertal exempel där tidigare års satsningar på vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens har fått tillämpning i form av ny teknik som närmar sig eller nått Figur 2: Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter 2008 fördelat på temaområde 4.3.3Resultat för affärsutveckling och kommersialisering En stor del av affärsutvecklings- och kommersialiseringsverksamheten består av finansiellt stöd i form av villkorslån. Affärsutvecklings- avdelningen har under sin verksamma tid () gett finansiellt stöd i form av villkorslån till sammanlagt 35 projekt. har verksamheten bl.a. bidragit till att ta fram 33 nya produkter som introducerats på marknaden och till 26 nya godkända patent. bidrog verksamheten till att sysselsätta 113 personer i företag som attraherade i riskkapital. kan redovisa tre s.k. exit-företag, dvs. företag som har realiserat den idé de hade när de ansökte om stöd hos myndigheten. För att bedöma i vilken utsträckning dessa företag och verksamhet har bidragit till måluppfyllelse för , måste dessa företags bidrag till energiomställningen bedömas. Affärsutvecklingsverksamheten är i än högre grad än FoU-verksam- heten beroende av medfinansiering från näringslivet. Detta indikeras av att enbart av medlen beviljades jämfört med och 2009. Detta beror på att medfinansiärer drog sig ur till följd av finanskrisen. Ett viktigt mål för affärsutvecklingsverksamheten är att bidra till att nya och förbättrade produkter kommer ut på marknaden. Enligt Energi- myndighetens uppgifter har insatserna för förbättrad affärsutveckling och kommersialisering hjälpt till att föra ut 33 nya och 25 förbättrade produkter till marknaden som avdelningen har funnits. Under affärsutvecklingsverksamhetens uppstartsår har ett mål varit att bli en etablerad aktör inom såddfinansiering. Detta mål anser myndigheten vara väl uppfyllt i och med att intresset för att få villkorslån är stort. Det stora antal förfrågningar som inkom redan innan verksamheten hade marknadsförts visade på det behov som finns för denna typ av verksamhet inom energiområdet. Antalet nya företag som har fått affärsutvecklingsstöd ökade från Skr. 2009/10:168 20 nya företag 2008 till 42 nya företag 2009, vilket är en ökning med En del av ökningen kan troligtvis förklaras av att projekt låg på is i väntan på medfinansiering, men en förklaring kan också vara att myndigheten har etablerat sig som aktör inom innovationssystemet. Det är dock svårt att uttala sig om orsak och verkan mot bakgrund av den korta tidsperiod som myndigheten varit verksam inom området. 5 Analys och slutsatser I det följande diskuteras resultaten ovan och den information som fram- kommit under intervjuer med ett trettiotal aktörer i energisystemet samt under den hearing med ungefär lika många intressenter som hölls i . Sammantaget ligger detta till grund för utvärderingens bedömning. Avsnitt 5 innehåller även regeringens bedömningar med anledning av utvärderingen. Verksamhetens bidrag till de energipolitiska målen Regeringens bedömning: insatser för forskning och innovation inom energiområdet är en viktig faktor bland flera som bidrar till att nå de övergripande energipolitiska målen.