prop · GX03116 · 2010-03-02 00:00:00 — Kommunen avgör således själv om möjligheten att kompen- sera enskild ska gälla fr.o.m. dagen för införandet eller om det även ska gälla bakåt i tiden. Kommunen har även möjlighet att låta kompensa- tionssystemet gälla även för underlåtenhet som hänför sig till tiden före lagens ikraftträdande. Det är upp till varje kommun att avgränsa kompensationsmöjligheten, så att kommunen själv avgör hur vidsträckt retroaktivitet ska vara. 17.1Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Paragrafen ändras varvid ett nytt första stycke införs. I första stycket anges värdegrunden som innebär att om- sorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Överväganden om vad som kan avses med ett vär- digt liv och välbefinnande behandlas i avsnitt 6.1. Värdegrunden gäller för både offentlig och enskilt bedriven verksam- het inom äldreomsorgen. Värdegrunden omfattar såväl handläggning av ärenden som utförande av insatser. Den ska vara vägledande för äldre- omsorgens verksamheter t.ex. vad gäller personalens bemötande. Förslaget behandlas i avsnitt 7.1. I ett nytt tredje stycke stadgas att den äldre personen ska, så lång det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lätt- åtkomlig service ska ges. Genom ändringen i paragrafen förtydligas att den enskildes önskemål ska beaktas. Den enskildes rätt till bistånd regle- ras i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen. Däri anges att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnads- nivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjlig- heter att leva ett självständigt liv. Vid bedömningen av vilken insats som kan komma ifråga måste en sammanvägning göras av olika omständigheter såsom den önskade insat- sens lämplighet som sådan, kostnaderna för den önskade insatsen i jäm- förelse med andra insatser samt den enskildes önskemål, jfr propositio- Prop. 2009/10:116 nen Ny socialtjänstlag m.m., prop. 2000/01:80 s. 90 f. Med boendet avses såväl ordinärt boende som boende i en särskild boendeform för service och omvårdnad. Ett beslut om hemtjänst kan avse dels de insatser som ska utföras, dels den tid som det tar att utföra insatserna. Beslutet behöver inte lägga fast exakt vilka insatser som ska utföras vid vissa bestämt angivna tider. Den enskilde bör ha möjlighet att välja att en viss insats t.ex. städning ska utföras . Det kan även vara fråga om att kunna välja hur olika insatser ska utfö- ras. I boende i en särskild boendeform för service och omvårdnad bör den äldre personen t.ex. kunna få välja att inta måltiderna i den särskilda matsalen eller i den egna bostaden. 17.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. Här görs följdändringar eftersom den nya 2 kap. 10 § införs. I paragrafen anges att bestämmelserna i 2 kap. 10 § utgör ett undantag från lokaliseringsprincipen i 2 kap.1 § kommunallagen (1991:900). Av 2 kap. 10 § följer att kommunen får lämna kompensation till andra än kommunmedlemmar på samma villkor som till kommunmedlemmar. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. Här görs följdändringar eftersom den nya 2 kap. 10 § införs. I paragrafens första stycke tydliggörs att kommunens skyldigheter att tillhandahålla bistånd enligt 4 kap. 1 och 2 §§ socialtjänstlagen (2001:453) inte inskränks genom att kommunen får utge kompensation enligt 2 kap. 10 §. Det innebär att när en behovsbedömning görs enligt socialtjänstlagen kan det inte anses att behovet är tillgodosett genom att kommunen erbjuder kompensation. I paragrafens andra stycke stadgas att den eller de nämnder som avses i 2 kap. 4 § första stycket socialtjänstlagen, dvs. vad som i den lagen benämns socialnämnden, ska ha hand om verksamhet som avser kom- Stadgandet medför bl.a. att verksamheten enligt lagen kommer att omfattas av sekretess inom enligt 26 kap. 1 § offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) och att behandlingen av personupp- gifter regleras i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. Paragrafen är ny. Kommunen ges befogenhet att i vissa fall kompensera den enskilde som inte fått bistånd enligt 4 kap. 1 eller 2 § socialtjänstlagen (2001:453) efter beslut av socialnämnden eller avgörande av en domstol. melserna utgör undantag från lokaliseringsprincipen (jfr 1 kap. 2 §) och principen om förbud mot att ge understöd åt enskild i 2 kap. 1 § kom- munallagen (1991:900). Det är kommunen som själv avgör om, när och på vilka villkor kompensation ska lämnas. Kommunen måste när den gör detta naturligtvis se till att villkoren och kompensationen inte strider mot t.ex. likställighetsprincipen i 2 kap. 2 § kommunallagen. Lagen gäller generellt för alla former av bistånd enligt socialtjänstlagen. Det första fallet är om en kommun brister i sin skyldighet att inom skälig tid verkställa ett beslut om bistånd enligt 4 kap. 1 eller 2 § social- tjänstlagen. Vad som är skälig tid är inte möjligt att avgöra generellt utan kan variera från fall till fall, jfr 16 kap. 6 a § socialtjänstlagen. Kompen- sation får även lämnas till en person när denne inte har fått bistånd i enlighet med ett beslut av socialnämnden eller ett avgörande av en dom- stol, dvs. att genomförandet av biståndsinsatsen avviker från beslutet eller avgörandet. Det andra fallet är då en kommun finner anledning att kompensera en enskild i det fall nämnden har garanterat den enskilde att en bistånds- insats ska verkställas inom eller utföras på ett visst sätt och inte genomför insatsen som utlovats. Möjligheten att lämna kompensation enligt denna paragraf till enskild hindrar inte att kommunen åläggs särskild avgift enligt 16 kap. 6 a § socialtjänstlagen. Sammanfattning av betänkandet Värdigt liv i äldreomsorgen (SOU 2008:51) Utredaren har utfört uppdraget i enlighet med kommittédirektivet Värdighetsgaranti en äldreomsorg med respekt för människovärdet (Dir. 2007:25) med uppgift att lägga fram förslag om en värdighets- garanti för vård och omsorg om äldre kvinnor och män. Enligt direktiven ska en värdighetsgaranti syfta till att tydliggöra för alla vad äldre- omsorgen ska erbjuda och vad de äldre och deras anhöriga kan förvänta sig när de behöver äldreomsorg. Utredningen har inriktats på hur äldreomsorgen ska förändras så att de äldre kvinnor och män som har insatser från äldreomsorgen ska kunna fortsätta att leva sina liv utifrån den hon eller han är och utan att behöva göra avkall på sin identitet. För att uppnå detta lägger utredningen tonvikt på en äldreomsorg som utgår från att äldre människor ska få leva ett värdigt liv och ett liv med välbefinnande. Det innebär bl.a. en äldreomsorg som bistår med att organisera den äldres vardag så att den uppfattas så meningsfull som möjligt av den äldre. De äldres och deras närståendes inflytande över vilka hjälpinsatser som behövs, hur de bör utföras, när och av vem eller vilka har grundläggande betydelse i detta sammanhang och har varit vägledande mål för utredningens arbete. Utredningens samlade förslag och bedömningar syftar alla till att höja kvaliteten för de äldre och att underlätta äldreomsorgens fortsatta förändrings- och förbättringsarbete. I betänkandet lämnar utredningen förslag om; -En nationell värdegrund. -Stimulansbidrag för att utbilda äldreomsorgens ledare i värde- grundsarbete. -Handlednings och informationsmaterial om värdegrundsarbete. -Redovisning och information till medborgare om kommunens arbete med värdegrunden. -Bedömningskriterier för tillsyn av värdegrundens tillämpning. -Ökat inflytande för äldre över insatser i äldreomsorgen. -Krav på att det i en plan (genomförandeplan) ska framgå vad som ska uppnås med hjälpinsatser och hur de ska genomföras. -Nationellt instrument för behovsbedömning. -Stimulansbidrag för kompetensutveckling för biståndshand- läggare. -Stimulansbidrag för att införa värdegrundsmärkning av verksam- heter inom äldreomsorgen. -befogenhet att utge ersättning till enskilda personer. Utredningen redovisar även bedömningar kring frågor om värdig- hetsgarantier, möjligheterna att få leva utifrån sin identitet och per- sonlighet, värdegrundsmärkning och den äldres möjligheter till ökat inflytande när det gäller att lämna synpunkter och klagomål som rör de vardagliga insatserna. Värdighetsgaranti (kap. 4) Lokala värdighetsgarantier bör införas i äldreomsorgen och de bör kunna tillämpas av såväl alla kommunala som privata utförare. Garantierna tillämpas lokalt varför möjligheter till lokal anpassning och tillämpning är goda. Följande delar bör ingå i en beskrivning av innehåll och tillämpning i sådana värdighetsgarantier: Hur den nationella värdegrunden tillämpas, att den enskilde kan göra egna val inom ramen för de insatser som beviljats den äldre samt användningen av det nationella instrumentet för behovsbedömning som utredningen föreslår ska utarbetas. Värdighets- garantin bör även kunna omfatta den plan i vilken socialnämnden ska beskriva vad som ska uppnås med insatsen för den äldre och hur den beslutade insatsen ska genomföras (genomförandeplan). Frivillig värde- grundsmärkning förstärker garantin genom att den redovisar en fastställd kvalitetsnivå dvs. uppföljning av äldreomsorg på enhetsnivå. ska offentliggöra sitt arbete med den nationella värdegrunden. Att kunna leva utifrån sin identitet och personlighet (kap. 5) Enligt utredningen är värdighet för äldre kvinnor och män att så långt som möjligt kunna fortsätta leva utifrån sin identitet och sin personlighet även det blir aktuellt med insatser från äldreomsorgen. För att tillgodose behovet av värdighet i denna betydelse bedömer utredningen att det måste finnas ett medvetet förhållningssätt inom äldreomsorgen som både tar hänsyn till individens behov av ett värdigt liv och till välbefinnande i tillvaron. Nationell värdegrund (kap. 6) Utredningen föreslår att en ny bestämmelse om en nationell värdegrund införs i socialtjänstlagen. Värdegrunden anger den inriktning och de förhållningssätt som ska gälla för äldreomsorgen. Syftet är att tydliggöra den människosyn, de värderingar och de förhållningssätt som ska gälla i den dagliga verksamheten för att kvaliteten ska utvecklas och tilliten till äldreomsorgen öka. Utgångspunkten för värdegrunden är att äldre, så långt det är möjligt, ska kunna leva utifrån sin identitet och personlighet. En värdegrund som ska befästa en sådan syn på värdighet ska enligt utredningen bygga på två begrepp, värdigt liv och välbefinnande. Till ett värdigt liv hör integritet såsom rätt till ett privatliv och kroppslig integritet, möjlighet att upprätthålla självbestämmande, individanpass- ning och delaktighet i beslut och insatser, insatser av god kvalitet och ett gott bemötande av den äldre och dennes närstående. Till välbefinnande hör att den äldre känner trygghet och meningsfullhet. Att leda ett värdegrundsarbete (kap 7) För att stimulera till värdegrundsarbete inom äldreomsorgen föreslår utredningen att ett statligt ekonomiskt stimulansbidrag om totalt införs som kommuner och privata utförare får ta del Stimulansbidraget ska bl.a. användas till ledarskapsutveckling för att Även annan personal än ledare bör utifrån utförarens bedömning kunna komma ifråga. intentioner om värdigt liv och välbefinnande ska kunna få genomslag i verksamheterna måste personalen ha rätt förutsättningar för att kunna Inte minst behövs en närvarande och engagerad ledare eller annan personal som kan vägleda personalen i arbetet. anser därför att det effektivaste sättet att stimulera till genomslag av värdegrunden är att bl.a. satsa på ledarna inom organisationen. statliga stimulansbidragen ska därför användas till kostnader bl.a. för Värdegrund handledning och information (kap 8) För att stödja ett införande av värdegrunden i äldreomsorgens verksam- heter föreslår utredningen att regeringen uppdrar åt den myndighet eller den organisation som regeringen träffar överenskommelse med att ta fram ett handledningsmaterial för tillämpning av värdegrunden. ytterligare stödja införandet av värdegrunden föreslår utredningen att avsätts för att ta fram ett informationsmaterial om den Informationsmaterialet bör distribueras i samband med att värdegrundsbestämmelsen träder i kraft. för detta informationsmaterial är all personal som arbetar inom äldre- Information till medborgarna (kap. 9) Utredningen föreslår att socialtjänstlagen ska kompletteras med en bestämmelse om att socialnämnden ska offentliggöra hur nämn- den utvecklat och säkrat kvaliteten i äldreomsorgen utifrån värde- Ur ett medborgarperspektiv måste det vara tydligt vad äldre- omsorgen kan erbjuda och vad de äldre och deras närstående kan förvänta sig när de behöver äldreomsorg. Av detta skäl är det viktigt att äldreomsorgens verksamheter följs upp och att relevant information redovisas för medborgarna. Informationen bör presenteras på ett enkelt och lättillgängligt sätt. Sådan information ska offentliggöras och bör finnas tillgänglig i både tryckt och elektronisk form. lämpligen finnas tillgänglig i en tryckt rapport men framförallt bör informationen finnas på kommunens hemsida. Bedömningskriterier för tillsyn (kap. 10) För att tillgodose en nationellt likvärdig tillsyn av värdegrunden föreslår utredningen att och länsstyrelserna får i uppdrag att utveckla nationella bedömningskriterier utifrån värdegrunden. styrelsen och länsstyrelserna har fått i uppdrag av regeringen att utforma nationella bedömningskriterier för att skapa en mer enhetlig tillsyn av äldreomsorgen över landet. Ökat inflytande för äldre (kap 11) Utredningen föreslår att socialtjänstlagen kompletteras med en bestäm- melse om att den äldre ska, så långt möjligt, kunna välja när och hur insatserna ska ges. Förslaget ska ge den äldre större inflytande över de beviljade hjälpinsatserna. Syftet med bestämmelsen är att underlätta äldres inflytande över äldreomsorgens insatser men förslaget ska även vara ett stöd till handläggarna. Fokus på resultat av insatserna (kap 12) Utredningen föreslår att en ny bestämmelse införs i socialtjänstlagen om att socialnämnden i genomförandeplaner ska beskriva vad som ska uppnås med insatsen för den äldre och hur den beslutade insatsen ska genomföras. Planen ska upprättas tillsammans med den äldre och i förekommande fall dennes närstående eller annan som företräder den äldre. Nationellt instrument för behovsbedömning (kap. 13) Utredningen föreslår ett nationellt bedömningsinstrument som ska användas vid utredningar i samband med ansökningar om bistånd enligt socialtjänstlagen samt som underlag för biståndsbeslut. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samarbete med Kommuner och Landsting samt eventuellt någon annan myndighet eller organisation arbeta fram ett sådant nationellt instrument samt en manual till detta. Instrumentet ska valideras. Kompetensutveckling för biståndshandläggare (kap. 14) Utredningen föreslår att ett statligt ekonomiskt stimulansbidrag om totalt införs som ska användas till kunskaps- och kompe- tensutveckling för kommunernas biståndshandläggare. Bidraget ska främst användas för att uppnå intentionerna i den nationella värdegrund som föreslås. Utredningen bedömer att det även finns ett långsiktigt behov av erfarenhets- och kunskapsutbyte för biståndshandläggare på regional nivå för kompetensutveckling. Utredningen bedömer att initiativ till sådana satsningar bäst tas lokalt eller regionalt t.ex. i samarbete med en FoU-enhet utifrån behov. Värdegrundsmärkning (kap. 15) Utredningen bedömer att det vore lämpligt med ett frivilligt system för värdegrundsmärkning av äldreomsorg i såväl kommunalt som privat Ett sådant system skulle tydliggöra för de äldre och deras närstående vad de kan förvänta sig av utföraren men även öka deras möjligheter till inflytande och deras valmöjligheter i vardagens omsorg och vård. Utredningen bedömer också att ett system för värdegrundsmärkning kan stimulera utförarnas förändrings- och för- Utredningen föreslår att ett statligt ekonomiskt stimulansbidrag om totalt införs. Bidraget är avsett att användas för planering och utveckling av ett system för värdegrunds- märkning och ska kunna sökas av organisationer som är lämpliga för Ersättning till enskilda personer (kap. 16) Utredningen föreslår att en ny lag införs som ger kommunerna befogen- het att ge ersättning till en enskild person om kommunen inte har verkställt ett beslut om bistånd enligt socialtjänstlagen inom skälig tid, eller om kommunen inte kunnat ge en enskild person det bistånd som Författningsförslag i betänkandet Värdigt liv i äldreomsorgen (SOU 2008:51) Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att nuvarande 5 kap. 4 § ska betecknas 5 kap. 4 a §, dels att 5 kap. 5 § och den nya 5 kap. 4 a § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 3 kap 8 § samt 5 kap. 4 och 5 a §§, av följande lydelse. ska offentliggöra hur nämnden ut- vecklat och säkrat kvaliteten i äldreomsorgen utifrån värde- grunden i 5 kap. 4 §. skall verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en Äldre människor ska, så långt det är möjligt, kunna leva utifrån sin identitet och personlighet. Verksamheten ska inriktas på att den äldre får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). Till ett värdigt liv hör integritet såsom rätt till ett privatliv och kroppslig integritet, möjlighet att upprätthålla sitt självbestämmande, individanpassning och del- aktighet i beslut och insatser, insatser av god kvalitet, samt att den äldre och dennes närstående ges ett gott bemötande. Till välbefinnande hör att den äldre känner trygghet och me- ningsfullhet. ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. skall verka för att äldre människor får goda bostäder och skall ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen skall inrätta sär- skilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre männi- skor som behöver särskilt stöd. aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. ska verka för att äldre människor får goda bostäder och ska ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan ska, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i service ska ges. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och om- vårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. I en plan ska socialnämnden beskriva vad som ska uppnås med insatsen för den äldre och hur den beslutade insatsen ska genomföras (genomförandeplan). Planen ska upprättas tillsammans med den äldre och i förekommande fall dennes närstående eller annan som företräder den äldre. Denna lag träder i kraft den.. Förslag till lag om befogenhet för kommuner att lämna ersättning till enskilda personer i samband med bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs följande. 1 § En kommun får lämna ersättning till en person när denne inte inom skälig tid tillhandahållits bistånd enligt 4 kap. 1§ socialtjänstlagen (2001:453) efter ett beslut av socialnämnden eller ett avgöranden av en domstol, samt när socialnämnden inte kunnat fullgöra en garanti mot personen att eller på visst sätt ge honom eller henne bistånd enligt 4 kap. 1eller 2 § socialtjänstlagen. 2 § Ersättning får lämnas även om bristen i verkställandet av biståndet eller underlåtenheten att utge bistånd enligt en given garanti inträffat innan kommunen infört ersättningsbestämmelser enligt 1 §. 3 § Villkoren för när ersättning ska lämnas och ersättningens storlek eller form fastställs på det sätt kommunen bestämmer. Kommunen får lämna ersättning till andra än kommunmedlemmar på samma villkor som till kommunmedlemmar. Denna lag träder i kraft den. Remissinstanser till betänkandet Värdigt liv i äldreomsorgen (SOU 2008:51) Remissinstanser: ombudsmän, i , Länsrätten i län, , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), Statskontoret, , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , i , i , i , i Väster- bottens län, , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, Valde- marsviks kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, Ystads kommun, kommun, Ale kommun, , , , , , , , kom- mun, kommun, Falu kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Föreningen , kommunal- tjänstemannaförbund, , , , , , , , Vårdföretagarna, riksförbund, Förbundet , Stiftelsen , diakoni, Stiftelsen , Famna, , Attendo Care, Svenskt demenscentrum, Fokus nationellt för anhörigfrågor, Stiftelsen, , Luppen Kunskaps- centrum, FoU Region , FoU , (), (), (), (), (), , , , Handikapp- förbundens samarbetsorgan (HSO), (), i , SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i , , internationella föreningar för invandrarkvinnor (RIFFI), , , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL), , KRAV ekonomisk förening. Sammanfattning av betänkandet I den äldres tjänst (SOU 2008:126) Uppdraget har utförts i enlighet med kommittédirektivet En kompe- tensreform inom vården och omsorgen om äldre (Dir. 2007:155). Uppdraget har varit att ge förslag på utformning av enhetliga kriterier för yrkeskompetens, kompetensintyg samt yrkesbenämningar för omsorgs- personal som arbetar inom kommunernas omsorg och vård för äldre. Utredaren har haft till uppgift att ge förslag på yrkeskrav för sådan omsorgspersonal och föreslå hur yrkesbenämningar och krav ska införas på ett för verksamheterna rimligt och smidigt sätt. Uppgiften har även varit att analysera och ge förslag på hur kompetensbehovet inom sektorn ska kunna tillgodoses i syfte att försörja omsorg och vård för äldre med grundutbildad personal samt att lämna förslag på hur vidareutbildningen kan förbättras i syfte att höja kvaliteten och underlätta den framtida kompetensförsörjningen inom omsorg och vård för äldre. Vidare har utredaren analyserat behovet av att utveckla vidareutbildningar och karriärvägar inom området. Vi har i arbetet i första hand utgått från äldre personers behov av värdighet, trygghet och kvalitet i den omsorg och vård som finansieras av kommunerna. En annan utgångspunkt har varit att blicka tio till för att anpassa våra förslag till de behov som kommer att finnas framöver. En tredje utgångspunkt har varit vår bedömning av vilka faktorer som är avgörande för att öka attraktiviteten för arbete inom omsorg och vård för äldre. Vi har definierat vår målgrupp som den perso- nal inom kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre som i huvudsak har anställningstitlar som undersköterska, vårdbiträde och liknande. Med dessa utgångspunkter, efter genomgång av tidigare genomförda arbeten och efter möten och seminarier med berörda finner vi att ett nytt yrke bör skapas i den äldres tjänst. Vi föreslår att det med omsorgs- och vårduppgifter läggs fast en lägsta nivå på kompetens för personal som arbetar inom omsorg och vård för äldre. Denna nivå ska vara nationellt likvärdig. Vi har utgått från de äldres behov och formulerat elva nationella yrkeskrav inom följande kompetensområden. 1.Värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga. 3.Lagar och regler. 4.Det friska (normala) åldrandet. 7.Emotionell och social omsorg. 9.Måltid, kost och näring. 10.Omsorg och vård i livets slut. Yrkeskraven är ett sätt att urskilja och beskriva de kompetenser det nya yrket ska omfatta men utgör självklart en förenkling av verkligheten. Yrkeskraven går ibland in i varandra och ett krav är oftast en förut- sättning för ett annat. Tillsammans utgör de elva yrkeskraven en odelbar helhet som beskriver den grundläggande kompetens som den nya yrkesgruppen ska besitta. Ett mål med yrkeskraven är att all omsorgspersonal ska ha grund-