prop · GX03237 · 2010-06-23 00:00:00 — En ekonomisk förening får rättskapacitet, dvs. kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra tala inför domstolar och andra myndigheter, sedan den har registrerats (1 kap. 2 § lagen [1987:667] om ekonomiska föreningar, LEF). En ekonomisk förening ska normalt anmälas för registrering senast efter det att beslut fattats om att bilda den (2 kap. 3 § LEF). är registreringsmyndighet och för ett föreningsregister för varje län (15 kap. 1 § LEF). Av 9 kap. 2 och 3 §§ bostadsrättslagen (1991:614), 2 kap. 1 och 2 §§ lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt samt 5 § lagen (1975:417) om sambruks- föreningar framgår att registreringsplikten enligt 2 kap. 3 § LEF även gäller för bostadsrättsföreningar, kooperativa hyresrättsföreningar respektive sambruksföreningar och att dessa föreningar också blir juridiska personer genom registreringen. I 4 § förordningen (1987:978) om ekonomiska föreningar framgår att anmälan för registrering enligt lagen om ekonomiska föreningar, bostadsrättslagen, lagen om kooperativ hyresrätt eller lagen om sambruksföreningar ska innehålla bl.a. föreningens postadress samt styrelseledamöternas postadresser. Om föreningens postadress ändras, ska föreningen genast anmäla det för registrering (6 kap. 15 § tredje stycket LEF). I handelsregistret registreras bl.a. handelsbolag (inklusive kommandit- bolag) samt ideella föreningar och registrerade trossamfund som utövar eller avser att utöva näringsverksamhet. Ett handelsbolag föreligger om två eller flera har avtalat att gemensamt utöva näringsverksamhet i bolag och bolaget har förts in i handelsregistret (1 kap. 1 § lagen [1980:1102] om handelsbolag och enkla bolag). Ett handelsbolag har rättskapacitet (1 kap. 4 §). Likaså har ett trossamfund som har registrerats rättskapacitet (79 §§ lagen [1998:1593] om trossamfund). Ideella föreningar och registrerade trossamfund är dock endast skyldiga att registrera sig om de enligt bokföringslagen (1999:1078) är skyldiga att upprätta en årsredo- visning. En sådan skyldighet föreligger om mer än ett av tre kriterier avseende antalet anställda (50 personer), balansomslutningen () och nettoomsättningen () är upp- fyllda (6 kap. 1 § första stycket 6 bokföringslagen). Enligt 4 § handelsregisterlagen (1974:157) ska post- adress registreras för handelsbolags huvudkontor respektive föreningen eller samfundet. Om postadressen ändras, ska anmälan om det utan dröjs- mål göras till (13 § första stycket). Utländska företag ska bedriva sin näringsverksamhet i genom ett avdelningskontor med självständig förvaltning (filial). Bestämmelser om filialer finns i lagen (1992:160) om utländska filialer. Näringsverksam- heten får påbörjas när anmälan om registrering har skett (15 §). registreras i filialregistret som förs av . Ett europabolag är en europeisk associationsform för gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform. Bestämmelser om europabolag finns i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag. Kompletterande bestämmelser till förordningen finns i lagen (2004:575) om europabolag. Europabolag registreras i europa- bolagsregistret, som förs av (7 § i lagen om europabolag). För registreringarna tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret (se nedan om bank- registret). Det innebär att även europabolag är skyldiga att registrera en postadress. Ett europakooperativ är en europeisk associationsform för gränsöver- skridande samverkan i form av vad som närmast kan liknas vid en svensk ekonomisk förening. Bestämmelser om europakooperativ finns i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar). För svensk del kompletteras förordningen av bestämmelserna i lagen (2006:595) om europakooperativ. Europakooperativ ska enligt 10 § den lagen registreras i europakooperativregistret, som förs av . För registreringar- na tillämpas bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret. Även europakooperativ är därmed skyldiga att registrera postadress. I bankregistret registreras bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker och utländska banker med filial i (13 kap. 1 § lagen [2004:297] om bank- och finansieringsrörelse). Registret förs av . Ett bankaktiebolag är ett aktiebolag som har fått tillstånd att driva bank- rörelse. För bankaktiebolag gäller i fråga om registrering vad som är föreskrivet för aktiebolag i allmänhet. Ett bankaktiebolag registreras dock inte i aktiebolagsregistret (10 kap. 1 § och 13 kap. 1 § första stycket lagen om bank- och finansieringsrörelse samt 27 kap. 1 § andra stycket ABL). En sparbank har till ändamål att, utan rätt för dess stiftare eller andra att få del av den vinst som kan uppkomma i rörelsen, främja sparsamhet genom att driva bankverksamhet (1 kap. 1 § sparbankslagen [1987:619]). En sparbank ska anmälas för registrering i bankregistret senast efter det att tillstånd att driva bankrörelse har beviljats. Genom registreringen blir en juridisk person (2 kap. 11 och 13 §§). Om en sparbank ändrar postadress, ska detta genast anmälas för registrering (3 kap. 17 § tredje stycket). En medlems- bank är en ekonomisk förening som har till ändamål att främja medlem- marnas ekonomiska intressen genom att driva bankverksamhet i vilken medlemmarna deltar genom att använda bankens tjänster som insättare eller på annat sätt (1 kap. 2 § lagen [1995:1570] om medlemsbanker). nybildad medlemsbank ska anmälas för registrering i bankregistret senast Prop. 2009/10:237 från det att den fick tillstånd att driva bankrörelse. registreringen blir medlemsbanken en juridisk person (2 kap. 5 och 6 §§). Om en medlemsbank ändrar postadress, ska detta genast anmälas för registrering (6 kap. 17 § tredje stycket). Filialer till utländska bankföretag registreras i bankregistret och inte i det vanliga filialregistret (15 § första stycket lagen om utländska filialer). Försäkringsrörelse får drivas av försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som fått tillstånd (koncession) till detta enligt försäk- ringsrörelselagen (1982:713). Dessa registreras i försäkringsregistret som förs av (1 kap. 1 § och 20 kap. 1 § försäkringsrörelselagen). Ett försäkringsbolag ska anmälas för registrering senast efter det att koncession har beviljats (2 kap. 13 §). Genom registreringen blir försäkringsbolaget en juridisk person. Om bolaget ändrar postadress, ska detta genast anmälas för registrering (8 kap. 17 § tredje stycket). ska alla stiftelser registreras i ett stiftelse- register och tilldelas organisationsnummer. Enligt övergångsbestämmel- serna (punkten 8) fortsätter dock de äldre bestämmelserna om registrering att gälla fram till utgången av för de stiftelser som inte var registrerade vid ikraftträdandet. Det sagda gäller inte om stiftelsen väljer att ansöka om registrering (SFS 2009:244, prop. 2008/09:84). Enligt äldre bestämmelser skulle en stiftelse vara registrerad om den enligt bokföringslagen var skyldig att upprätta års- redovisning eller om det följde av de av stiftaren i stiftelseförordnandet meddelade föreskrifterna. Regeringens förslag: Särskild delgivning med juridisk person sker genom att en myndighet skickar den handling som ska delges till den juridiska personen och därefter skickar ett kontrollmeddelande om att handlingen har skickats. Särskild delgivning med juridisk person får användas vid delgivning med juridiska personer som är registrerade i aktiebolagsregistret, handelsregistret, föreningsregistret, europabolagsregistret, europakoope- rativsregistret, bankregistret och försäkringsregistret. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås dock att särskild delgivning med juridisk person ska kunna tillämpas även vid delgivning med stiftelser och utländska Remissinstanserna: Ingen remissinstans invänder mot promemorians bedömning att erfarenheterna från särskild delgivning med aktiebolag är mycket goda och att tillämpningsområdet bör utvidgas. Flertalet remiss- instanser, däribland Justitiekanslern och , tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. En remissinstans, Hovrätten för Nedre , ifrågasätter om särskild delgivning med juridisk person bör gälla stiftelser. En remissinstans, Lantmäteriet, anser att det bör övervägas om särskild delgivning med juridisk person ska kunna användas vid delgivning med samfällighetsföreningar. Skälen för regeringens förslag: I promemorian görs bedömningen att särskild delgivning med aktiebolag har inneburit att delgivning med aktiebolag har effektiviserats som erfarenheterna får anses visa att riskerna för att bolag som bedriver en seriös verksamhet lider rättsförluster är mycket små. Vidare konstateras att problemen med delgivning av andra juridiska personer än aktiebolag kvarstår. Att bedriva verksamhet i form av en juridisk person är förenat med ett ansvar för den juridiska personens skötsel. Flertalet juridiska personer är registreringspliktiga. I registreringsplikten ligger bl.a. en skyldighet för den juridiska personen att vid registreringen anmäla postadress och att anmäla om adressen senare skulle ändras. Även om kraven på den inre organisationen är högre ställda på aktiebolag än på de flesta andra juridiska personer måste det enligt regeringens uppfattning anses vara ett rimligt krav att även andra juridiska personer, som under straffansvar åläggs en rad andra långtgående förpliktelser t.ex. bokföringsskyldighet, med vissa jämna mellanrum bevakar inkommande post. Ett behov av att bevaka posten bör för övrigt redan finnas av andra anledningar, t.ex. för att bevaka betalningar, offerter, fakturor och annan korrespondens med såväl myndigheter som privata aktörer. Mot den angivna bakgrunden och med beaktande av de goda erfarenheter som finns från användning av särskild delgivning med aktiebolag föreslås i promemo- rian att delgivningssättet särskild delgivning med juridisk person, med särskild delgivning med aktiebolag som förebild, införs. Ett stort antal remissinstanser tillstyrker promemorians förslag att införa delgivningssättet särskild delgivning med juridisk person. Ingen remissinstans invänder mot det principiella ställningstagandet att utvidga tillämpningsområdet till att gälla andra registreringspliktiga juridiska personer. Justitiekanslern bedömer att förslaget kommer att leda till förhållandevis stora effektivitetsvinster utan några påtagliga risker för rättsförluster. En remissinstans, Hovrätten för Nedre , ifrågasätter dock om särskild delgivning med juridisk person bör kunna tillämpas för delgivning med stiftelser. Hovrätten påpekar att bestämmelserna om registrering av stiftelser redan enligt nuvarande ordning innebär att också förhållandevis små stiftelser ska vara registrerade i stiftelseregister. ska samtliga stiftelser vara registrerade. Hovrätten är därför inte övertygad om att det är rimligt att tillämpa samma delgivningsbestäm- melser på dessa juridiska personer som på näringsdrivande juridiska personer av annat slag. Som framgår ovan har omfattande ändringar i stiftelselagen rörande bl.a. registreringsplikten trätt i kraft. Övergångsbestämmelserna innebär att ändringarna inte kommer att få fullt genomslag förrän . Mot denna bakgrund anser regeringen att frågan om stiftelser ska omfattas av tillämpningsområdet för särskild delgivning med juridisk person är för tidigt väckt. Stiftelser bör därför i vart fall för Prop. 2009/10:237 närvarande inte kunna delges genom särskild delgivning med juridisk I promemorian föreslås vidare att särskild delgivning med juridisk person ska kunna tillämpas på utländska filialer. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om utländska filialer m.m. (dir. 2009:120). Regeringen anser därför att inte heller utländska filialer bör omfattas av tillämpningsområdet. Lantmäteriet väcker frågan om särskilt delgivning med juridisk person också bör omfatta samfällighetsföreningar som registreras enligt 25 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. När det gäller sam- fällighetsföreningar anser regeringen att underlaget i detta lagstiftnings- ärende inte är tillräckligt för att överblicka konsekvenserna av att även dessa skulle omfattas av delgivningssättet. Detsamma gäller understöds- föreningar som registreras enligt 3 § lagen (1972:262) om understöds- föreningar. I övrigt instämmer regeringen i promemorians bedömning av vilka juridiska personer som bör kunna delges genom särskild delgivning med juridisk person. Särskild delgivning med juridisk person bör sålunda kunna tillämpas vid delgivning med juridiska personer som är registrerade i aktiebolagsregistret, handelsregistret, föreningsregistret, europabolagsregistret, europakooperativsregistret, bankregistret och försäkringsregistret. 11.3Förutsättningar för att använda särskild delgivning med juridisk person Regeringens förslag: Särskild delgivning med juridisk person får använ- das av en myndighet om ett försök att delge en behörig ställföreträdare genom vanlig delgivning eller förenklad delgivning har misslyckats i delgivningsärendet eller ett sådant försök bedöms som utsiktslöst. Särskild delgivning med juridisk person får användas för delgivning av alla slags handlingar. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. Några remissinstanser, däribland , anser att det bör vara tillräckligt att ett försök att delge en behörig ställföreträdare har misslyckats för att särskild delgivning med juridisk person därefter ska kunna användas under den fortsatta handläggningen av målet eller ärendet. En remissinstans, , anser att det inte bör ställas något krav på inledande delgiv- Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande ordning måste särskild delgivning med aktiebolag föregås av åtminstone ett delgiv- ningsförsök med en behörig ställföreträdare eller med någon som har rätt att sammankalla dem som ska besluta i aktiebolagets angelägenheter. Något inledande försök behövs dock inte om det bedöms som utsiktslöst. Delgivningsförsöket kan enligt förarbetena ske t.ex. genom att myndig- heten skickar försändelsen med mottagningsbevis till bolagets adress eller till någon ordinarie företrädares registrerade postadress. Några särskilda åtgärder för att efterforska alternativa adresser behöver däremot inte vidtas (prop. 1996/97:132 s. 21). I den praktiska tillämpningen av bestämmelsen görs enligt promemorian det inledande delgivningsför- söket ofta genom att delgivningsförsändelsen skickas till både bolagets adress och till någon företrädare för bolaget. skickar regel- mässigt likvidationsförelägganden med mottagningsbevis till samtliga ställföreträdare medan inom den summariska processen skickar föreläggandet till bolagets adress samt till åtminstone en ställföreträdare. I promemorian föreslås att det ska krävas att ett försök att delge den juridiska personen med vanlig delgivning har misslyckats eller bedöms som utsiktslöst för att särskild delgivning med juridisk person ska få tillämpas. En remissinstans, , invänder mot detta förslag och anser att delgivning med en juridisk person alltid bör kunna ske genom det förenklade delgivningssättet. Regeringen ansluter sig dock till promemorians bedömning att en sådan ordning skulle försena handläggningen i de många fall där ställföreträdare för seriösa juridiska personer omgående returnerar det undertecknade mottagningsbeviset till myndigheten. Om det inte längre behövde göras något inledande delgiv- ningsförsök med en behörig ställföreträdare torde det dessutom vara nödvändigt att förlänga tidsfristen för när delgivning ska anses ha skett. Någon sådan förlängning är inte önskvärd. Regeringen anser därför att särskild delgivning med juridisk person endast ska få användas om ett försök till vanlig delgivning eller förenklad delgivning har misslyckats eller bedöms som utsiktslöst. Vilka delgivningsförsök som bör göras innan särskild delgivning med juridisk person används får, liksom gäller för särskild delgivning med aktiebolag enligt delgivningslag, bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Vid utvärderingen av delgivningsformen särskild delgivning med aktiebolag har framkommit att det finns olika uppfattningar om när delgivningsformen får användas. Vissa menar att det räcker att ett delgiv- ningsförsök har misslyckats för att det sedan ska vara möjligt att delge alla försändelser i målet eller ärendet på det förenklade sättet. Andra är av uppfattningen att ett delgivningsförsök måste ha gjorts i varje delgiv- ningsärende innan det förenklade sättet får användas. Av förarbetena framgår att det sistnämnda synsättet har varit lagstiftarens avsikt (prop. 1996/97:132 s. 21). Bestämmelsens ordalydelse torde emellertid lämna utrymme för båda tolkningarna (se t.ex. Justitiekanslerns beslut , dnr 3439-99-40). Det är mot den bakgrunden angeläget att det tydligt framgår av lagtexten under vilka förutsättningar som särskild delgivning med juridisk person får användas. På grund av att kravet på det inledande delgivningsförsöket ställs förhållandevis lågt skulle enligt promemorian en ordning som innebär att alla försändelser i målet eller ärendet därefter kan delges på det förenk- lade sättet innebära en mycket långtgående förändring. I promemorian föreslås i stället att det ska göras ett inledande delgivningsförsök i varje delgivningsärende. Flertalet remissinstanser, bl.a. , till- styrker förslaget eller lämnar det utan invändning. Verket anser att det uttryckliga kravet att ett försök till vanlig delgivning ska ha skett i Prop. 2009/10:237 delgivningsärendet är klargörande och resursbesparande eftersom tolk- Några remissinstanser, bl.a. , anser dock att det av effektivitetsskäl bör vara tillräckligt att ett försök har gjorts att delge en ställföreträdare för att särskild delgivning med juridisk person därefter ska kunna användas under resten av hand- läggningen. Regeringen har förståelse för uppfattningen att ett krav på inledande delgivningsförsök i varje delgivningsärende i vissa fall kan minska effektiviteten. För det fall myndigheten kan förutse att ytterligare hand- lingar kommer att behöva delges i målet eller ärendet kan emellertid myndigheten delge information om att förenklad delgivning kan komma att användas. I sådana fall uppkommer inte några effektivi- tetsförluster. Därtill kommer att regeringen i avsnitt 11.5 föreslår att tidsfristen för när delgivning ska anses ha skett kortas i förhållande till vad som gäller för särskild delgivning med aktiebolag enligt delgivningslag. Regeringen anser därför att särskild delgivning med juridisk person endast ska få användas om ett försök till vanlig delgivning eller förenklad delgivning har misslyckats eller ett sådant delgivningsförsök bedöms som utsiktslöst i det aktuella delgivnings- ärendet. Särskild delgivning med aktiebolag får endast användas av myndig- heter. Som skäl för detta anförs i förarbetena bl.a. behovet av kontroll, dokumentation och säkerhet. Några begränsningar av vilka handlingar som får delges finns inte (prop. 1996/97:132 s. 24 f.). I promemorian föreslås att detta ska gälla även för särskild delgivning med juridisk person. Ingen remissinstans invänder mot förslaget i dessa delar. De skäl som i dessa avseenden anfördes vid införandet av särskild delgivning med aktiebolag gäller även för särskild delgivning med juridisk person. Regeringen ansluter sig därför till promemorians förslag. Delgivnings- sättet bör alltså få användas av myndigheter och även vid delgivning av stämningsansökningar och andra handlingar genom vilka ett förfarande vid myndigheten inleds. Av den generella bestämmelse som föreslås i avsnitt 5.5 följer slutligen bl.a. att särskild delgivning med juridisk person inte får användas om det är olämpligt med hänsyn till omständig- heterna i delgivningsärendet (jfr a. prop. s. 28). 11.4När kontrollmeddelandet ska skickas Regeringens förslag: Kontrollmeddelandet ska skickas närmast följande arbetsdag efter det att handlingen skickats. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans invänder mot förslaget att ett kontrollmeddelande ska sändas till den juridiska personen. En remiss- instans, Hovrätten över och , anser att det inte bör ställas något krav på att kontrollmeddelandet alltid måste sändas närmast följande arbetsdag och att delgivningstidpunkten bör beräknas från när kontrollmeddelandet skickats. Skälen för regeringens förslag: Vid särskild delgivning med Prop. 2009/10:237 aktiebolag ska enligt delgivningslag ett kontrollmeddelande skickas efter det att handlingen har sänts med post. Liksom vid förenklad delgivning anses kravet på dubbla försändelser innebära att risken för att varken delgivningsförsändelsen eller kontrollmeddelandet aldrig når adressaten i det närmaste är obefintlig. Därtill kommer att meddelandet kan fungera som en påminnelse och som kompletterande information (prop. 1996/97:132 s. 22). Regeringen anser i likhet med promemorian att ordningen med ett kontrollmeddelande bör gälla även för särskild delgivning med juridisk person. Vid särskild delgivning med aktiebolag ska enligt nuvarande ordning kontrollmeddelandet skickas minst efter det att handlingen har skickats. Denna ordning överensstämmer med vad som enligt nuvarande ordning gäller för förenklad delgivning. I avsnitt 10.4 föreslås att kontrollmeddelandet vid förenklad delgivning alltid ska skickas närmast följande arbetsdag efter det att delgivningshandlingen skickats. Regeringen anser att de skäl som anförs för en sådan ordning beträffande förenklad delgivning även gör sig gällande i fråga om särskild delgivning med juridisk person. Kontrollmeddelandet bör alltså alltid skickas närmast följande arbetsdag efter det att handlingen har skickats. 11.5Hur ska handlingen och kontrollmeddelandet skickas? Regeringens förslag: Handlingen och kontrollmeddelandet ska skickas till den juridiska personens registrerade postadress. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I pro- memorian föreslås att det införs en möjlighet för juridiska personer att registrera en särskild delgivningsadress som ska kunna användas för delgivning. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt i denna del. avstyrker förslaget att införa en möjlighet för juridiska personer att registrera en särskild delgivningsadress. Skälen för regeringens förslag: Vid särskild delgivning med aktie- bolag ska enligt nuvarande ordning handlingen och kontrollmeddelandet skickas till den postadress som är registrerad för bolaget. Särskild delgiv- ning med juridisk person föreslås kunna användas för delgivning med olika kategorier av juridiska personer med stora skillnader i fråga om inre organisation. I promemorian görs bedömningen att det för vissa juridiska personer skulle vara enklare att bevaka delgivningar om handlingarna skickades till en annan adress än den postadress som har registrerats för den juridiska personen. Man kan enligt promemorian t.ex. tänka sig att en av ställföreträdarna har ett särskilt ansvar för juridiska frågor eller att sådana frågor hanteras av en externt anlitad jurist. I promemorian föreslås mot den bakgrunden att det för att underlätta bevakningen av delgivningar för sådana juridiska personer och för att minimera risken för rättsförluster bör finnas en möjlighet att registrera en särskild delgiv- ningsadress. Om den juridiska personen inte har registrerat någon särskild delgivningsadress, ska handlingarna alltså skickas till den Prop. 2009/10:237 vanliga registrerade postadressen.