prop · GX03215 · 2010-04-19 00:00:00 — Det kan antas att fastighetsmålen tillsammans med målen enligt kommer att vara fler än de miljömål som domstolarna prövar . Mot denna bakgrund passar namnet miljö- domstol mindre väl på de nya domstolarna. Med den föreslagna ändrade prövningsorganisationen skapas förutsätt- ningar för en långsiktigt hållbar organisation som innebär en snabb, ef- fektiv och rättssäker hantering av fastighetsmål samt mål och ärenden enligt och . Den föreslagna instansord- ningen innebär ett överskådligt system för kommuner, myndigheter, när- ingsliv och enskilda. För att tydliggöra att domstolarnas ansvarsområde ändras och att en ny prövningsorganisation skapas bör domstolarna där- för få ett nytt namn. Flera remissinstanser har invänt mot att ändra nam- net från miljödomstol och anfört att miljö är ett vitt begrepp som om- fattar även domstolarnas framtida uppgifter. Regeringen delar i och för sig uppfattningen att ordet miljö kan omfatta både de frågor som prövas i mål enligt och i fastighetsmålen. anser regeringen att ett nytt namn tydliggör att det är fråga om nya domstolar med delvis ändrade uppgifter. Det namn som bäst speglar domstolarnas nya arbetsuppgifter och som är enkelt och tydligt är mark- och miljödomstolar respektive Mark- och . Det är också det förslag som förts fram av flest remissinstanser. 9Lokalisering och indelning i domsområden De tingsrätter som regeringen bestämmer ska vara regionala miljödom- stolar. Miljödomstolar finns vid tingsrätterna i , , , och . Valet av lokalisering till dessa orter är i huvudsak ett arv från vattendomstolarnas tid. Bortsett från har dessa tingsrätter varit miljödomstolar sedan miljödomstolarna inrättades . Miljödomstolen vid flyttades till i samband med en omorganisation av tings- rätterna i . Den tingsrätt som regeringen bestämmer ska vara fastighetsdomstol. Det finns fastighetsdomstolar vid tingsrätterna i residensstäderna i lan- dets samtliga län och vid fyra andra tingsrätter. En domkrets eller ett domsområde är ett område som avgränsar en domstols geografiska behörighet. De svenska domstolarnas domkretsar överensstämmer i de flesta fall med den administrativa indelningen i län och kommuner. Fastighetsdomstolarnas domkretsar är skapade efter administrativa grun- der och omfattar vissa angivna län och kommuner. De allmänna förvaltningsdomstolarnas domkretsar Flertalet mål och ärenden enligt handläggs enligt nuvarande ordning i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Även dessa domstolars domkretsar är skapade efter administrativa grunder och om- fattar vissa angivna län och kommuner. finns det tolv förvaltningsrätter. Dessa är lokaliserade till , , , , , , , , , , och . Miljödomstolarnas domkretsar omfattar särskilt definierade huvudav- rinningsområden för vattendragen i landet, dvs. en naturgeografisk indel- ning utifrån samma utgångspunkter som de tidigare vattendomstolarna. Skälet till att gränserna mellan vattendomstolarnas områden bestämdes efter vattendelarna mellan vissa vattensystem och inte efter administra- tiva grunder, var att det för kännedom om ett vattendrags hydrografiska förhållanden ansågs vara viktigt att samma domstol handlade alla vatten- frågor som berörde vattendraget utefter hela dessa sträckning. Varje vattendrag borde därför i dess helhet tillhöra samma vattendomstols om- råde. Detta var viktigt inte minst för handläggningen av stora vattenreg- leringar. Dessutom var det för överskådligheten av vattenboken (se när- mare nedan) det enda lämpliga att samma vattendrag odelat blev föremål för anteckningar i samma domstols vattenbok. vattenlag, som ersatte lag, innebar inga förändringar i fråga om principerna för vattendomstolarnas domkretsar. Några förändringar gjordes inte heller i samband med införande. Landet är indelat i 119 huvudav- rinningsområden. Landets indelning i vattendistrikt Ett annat exempel på indelning av landet utifrån naturgeografiska för- hållanden är landets indelning i vattendistrikt. Denna indelning har sin grund i EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Direktivet är ett ram- verk för all vattenplanering och vattenvård inom EU med syfte att skydda kvaliteten hos vattnet och vattenmiljön samt att trygga den långsiktiga vattenförsörjningen i unionen. Implementeringen av direktivet innebär Prop. 2009/10:215 bl.a. att landområden och kustvattenområden har delats in i fem vattendistrikt, bestående av flera huvudavrinningsområden som följer vattnets naturliga flöden. Vattendistrikten överensstämmer till stora delar med miljödomstolarnas domkretsar. Indelningen av vattendistrikt har lagfästs genom bestämmelser i , medan miljödomstolarnas domkretsar bestäms av regeringen i förordning. i varje vattendistrikt är vattenmyndighet med ansvar för förvaltningen av kvali- teten på vattenmiljön i distriktet. Vattenmyndigheterna samordnar arbetet i sitt vattendistrikt och fastställer miljökvalitetsnormer, förvaltnings- planer och åtgärdsprogram. vattenlag fanns det från början utförliga bestämmelser om vattenbok. skulle göra det lätt för alla att bereda sig känne- dom om de rättigheter och skyldigheter som var förenade med varje vat- tenverk. Anteckningarna i vattenboken skulle underlätta en från teknisk synpunkt enhetlig och planmässig behandling av alla frågor rörande vat- tenverksanläggningar i samma vattendrag (betänkande av vat- tenrätts- och dikningslagskommittéerna s. 482 ff). Genom en lagändring bemyndigades regeringen att meddela föreskrifter om vatten- boken. Även enligt vattenlag skulle en vattenbok föras. Sedan handläggningen av vattenmålen fördes över till miljödomstolarna gäller enligt 9 kap. 7 § lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vat- tenverksamhet att miljödomstolen ska föra en förteckning över vatten- verksamhet inom domsområdet (vattenbok) i den utsträckning som reger- ingen föreskriver. ingår som en del i miljöboken (jfr 8 § förordningen [1998:1388] om vattenverksamhet m.m.). Miljöboksbladen sätts in i en samlingspärm enligt lösbladssystem samt numreras och ord- nas i fortlöpande följd avdelningsvis inom varje vattenavrinningsområde respektive sektioner av avrinningsområde. När en dom eller ett beslut an- gående ett tillstånd till en verksamhet eller åtgärd, en anläggning eller ett företag meddelas av miljödomstolen ska anteckning om domen omedel- bart göras i miljöboken. På en särskild översiktskarta ska även platsen för anläggningen utmärkas. Regeringens bedömning: Mark- och miljödomstolarna bör lokali- seras till de orter där miljödomstolarna finns, dvs. (), , , och . Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: , , , , , och tingsrätter, Lantmäteriet, länsstyrelserna i och samt har tillstyrkt för- har anfört att starka skäl talar för att dom- stolarnas lokalisering bör övervägas på nytt med hänsyn till det antal nya målkategorier som tillförs och att domstolarna med anledning av den ändrade målstrukturen skulle behöva lokaliseras till storstäder som . Hovrätten för har anfört att mot bakgrund av var målen genereras bör två eller tre av domstolarna lokaliseras till , varav en i och en i . har också anfört att de nya domstolarna bör lokaliseras till och . har anfört att det bör finnas sju miljödomstolar och att dessa bör vara lokali- serade till , , , , , / och . har efterfrågat en grundligare analys av antalet domstolar och lokaliseringsorter. har avstyrkt förslaget att föra tingsrättens fastighetsmål till och an- fört att lokaliseringen bör ske så att möjligheten att snabbt besöka en fastighet inte inskränks av alltför långa avstånd. Kammarrätterna i och har anfört att lokaliseringen av miljödomstolarna bör utgå från befolkningskoncentrationen, det för- modade målunderlaget och möjligheterna till en framgångsrik rekryte- ring. En lokalisering bör mot denna bakgrund enligt ske till bl.a. och . har anfört att ut- redningen vid analysen av lokalisering haft ett väl kortsiktigt synsätt. Bedömningen i remissutkastet: Denna del berördes inte i remissut- kastet. Remissinstanserna: Hovrätten för har anfört att det är väsentligt att beakta enskilda parters intresse av en åtminstone tämligen närliggande domstol och att betydande resekostnader och omfattande tidsspillan för domarna kan bli följden av utredningens bedömning. har anfört att i vart fall ytterligare en domstol bör in- rättas inom det område som i utredningen föreslås för miljödomstolen i , och att denna nya domstol bör inrättas i . tings- rätt har framhållit att det är av synnerlig vikt att inte görs till ett enda domsområde. har anfört att utredningens förslag får än större tyngd när ansökningsmålen inte flyttas från miljödomstol. Om fler miljödomstolar inrättas skulle, enligt tingsrätten, domstolarna inte bli tillräckligt stora för att man skulle kunna upprätthålla den breda tekniska kompetensen som man har i den nuvarande miljödomstolsorganisationen. Värderingsgruppen har anfört att antalet domstolar bör vara fler än fem med beaktande av att fastighetsmålen och målen enligt plan- och bygg- lagen ska handläggas i dessa domstolar och att domstolar bör finnas även i och , inte minst mot bakgrund av att storstadsregioner- na regelmässigt genererar ärenden av mer komplex natur. Skälen för regeringens bedömning: De nya domstolarna ska vara sär- skilda domstolar inom den allmänna domstolsorganisationen. Domstolar- na ska ha en funktionell geografisk spridning som organisa- tionen ska skapa förutsättningar för specialisering, kompetensutveckling och en effektiv beredningsorganisation. Lokaliseringen ska också säker- ställa möjligheten att rekrytera kvalificerad personal. finns det miljödomstolar vid tingsrätterna i , , , och samt fastighetsdomstolar bl.a. i residensstäderna i alla län. Utredningen har gjort bedömningen att de nya domstolarna bör lokaliseras till de orter där miljödomstolarna för när- varande finns. Vid en lokalisering av de nya domstolarna i enlighet med utredningens bedömning skulle de två nya domstolarna i , liksom dagens mil- jödomstolar på dessa orter, få ett betydligt mindre målunderlag än övriga tre domstolar. Detta medför att domstolarna inte kommer att kunna knyta till sig teknisk expertis för att täcka domstolarnas hela målområde. Svår- igheter kan också komma att uppstå när det gäller rekrytering och möj- ligheterna att åstadkomma kompetensutveckling och specialisering. Mot detta måste vägas andra verksamhetsmässiga skäl. Det är till stor nackdel för domstolen om personalen till följd av de stora avstånden i norra rige i alltför stor utsträckning skulle befinna sig på resa för att kunna hålla syn eller undersökning på platsen. Sammantaget anser därför reger- ingen, liksom utredningen, att de stora avstånden talar för att två av mark- och miljödomstolarna ska placeras i norra . Regeringen in- stämmer också i bedömningen att de bör vara placerade i och . Det saknas enligt regeringens mening anledning att överväga inrättande av ytterligare mark- och miljödomstolar inom det område som ska utgöra dessa mark- och miljödomstolars domsområden (se avsnitt 9.2.2). I gör utredningen bedömningen att de nya domstolarna bör placeras i och . får, med sin relativa närhet till , anses ha tillräckliga förutsättningar att rekrytera kvalificerad personal. Målunderlaget för en mark- och miljödomstol i skulle också bli sådant att beredningsorganisationen kan vara effektiv som det finns förutsättningar för specialisering och kompetensutveckling. Med hänsyn till det geografiska läget och med den bedömning av indelningen i domsområden som regeringen gör (se avsnitt 9.2.2) skulle resursåtgången för resor för syn och annan undersökning på platsen komma att bli rimlig. Mot den bakgrunden anser regeringen att en av mark- och miljödomstolarna bör förläggas till . Det saknas enligt regeringens mening anledning att överväga inrättande av ytterligare mark- och miljödomstolar inom det område som ska utgöra den mark- och miljödomstolens domsområde (se avsnitt 9.2.2). De förslag som regeringen lämnar i denna proposition innebär att ett stort antal mål kommer att tillföras de nya domstolarna genom samord- ningen mellan miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna, liksom ge- nom tillförandet till de nya domstolarna av mål enligt plan- och byggla- gen. När det gäller den domstol som ligger i kan det konstateras att ett flertal av de nu nämnda målen som kan antas uppkomma i storstadsregionen kring och i övriga delar av län kommer att ha sin geografiska anknytning relativt långt från . Vad som sagts talar i och för sig för att en mark- och miljödomstol bör inrättas i i stället för i . Detta skulle dock innebära att problemet med långa geografiska avstånd skulle uppstå på annat håll, innebärande mycket stora avstånd till det tänkta doms- områdets norra delar (se avsnitt 9.2.2). En sådan lösning bör därför enligt regeringens mening inte väljas. En av mark- och miljödomstolarna bör mot denna bakgrund lokaliseras till . Frågan är då om det utöver denna domstol nu bör inrättas en mark- och miljödomstol även i . Fördelen med en sådan organisation skulle vara att de mål som genereras Prop. 2009/10:215 i och övriga delar av län skulle föranleda färre och kortare resor. Det är dock svårt att bedöma om målunderlaget för i vart fall domstolen i i så fall skulle bli tillräckligt för att säkerställa förutsättningarna för specialisering, kompetensutveckling och rekryte- ring. Regeringen gör bedömningen att denna osäkerhet överväger de positiva effekter som skulle kunna uppnås. Någon mark- och miljö- domstol bör därför i vart fall inte inrättas i . Med sin geografiska placering och det förväntade målunderlaget upp- fyller domstolen i de krav som kan ställas på de domstolar som ska ingå i den nya organisationen. En av mark- och miljödomstolarna bör därför förläggas dit. Det saknas enligt regeringens mening anledning att överväga inrättande av ytterligare mark- och miljödomstolar inom det område som ska utgöra den mark- och miljödomstolens domsområde (se Regeringens bedömning: Mark- och miljödomstolarnas domsområ- den bör anpassas till den administrativa indelningen av landet. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta samt , , , Nordmal- ings, , , , , , , Vin- delns, och kommuner. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid tings- rätt bör omfatta och samt , Härnö- sands, , , , , , och Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta , , , , Västman- lands och samt , , , Lindes- bergs, , och kommuner. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta , , , , Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid tings- rätt bör omfatta , och samt , , , och kommuner. Utredningens bedömning: Huvudavrinningsområdena bör, liksom för de nuvarande miljödomstolarna, ligga till grund för indelningen i doms- områden för de nya domstolarna. Utredningen har föreslagit att domsom- rådena ändras och anpassas till indelningen av landet i vattendistrikt. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser, däribland , och tingsrätter, Kammarkollegiet, länsstyrelserna i , , , och , Na- turvårdsverket samt har tillstyrkt förslaget. tingsrätt har tillstyrkt att huvudavrinningsområdena även i fortsättningen bör ligga till grund för de nya domstolarnas domsområden, men avstyrkt att samordna områdena med vattenmyndigheterna. Hovrätten för , , , och tings- rätter samt har avstyrkt förslaget och förordat att doms- områdena ska bestämmas utifrån administrativa gränser. har förordat att indelningen i domsområden följer hovrätternas dom- kretsar. och tingsrätter har anfört att i vart fall indelningen i domsområden för de mål som handläggs i fastighets- domstol bör följa administrativa gränser. har ifrågasatt lämpligheten att föra till domsområde. , och i har av- styrkt att ska höra till miljödomstolen i och förordat att ska höra till den nya domstolen i . Kammarrätten i , Lantmäteriet samt och ytterligare sex närings- livsorganisationer har anfört att indelningen utifrån vattenavrinnings- områden inte är lämplig. Bedömningen i remissutkastet: Denna del berördes inte i remiss- utkastet. Remissinstanserna: Lantmäteriet har, när de föreslagna forumbestäm- melserna diskuterats, påpekat att det i det sammanhanget är en stor fördel om domstolarnas domsområden när det gäller fastighetsbildningsmålen avgränsas administrativt och inte efter vattendelare. har åter påpekat att utredningens förslag till indelning i domsområden fram- står som egendomlig för fastighetsmålen. Även har på nytt anfört att domsområdena för fastighetsmålen bör följa läns- indelningen. har anfört att nuvarande ordning efter av- rinningsområden är att föredra, men att nackdelarna för tingsrättens del inte är större med ett domsområde som utgår från kommungränser i nära anslutning till nuvarande domsområde och att det närmast är egalt vilken lösning för indelningen i domsområden som väljs. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår ovan styrs de nu- varande miljödomstolarnas domsområden av naturgeografiska förhållan- den (särskilt definierade huvudavrinningsområden) medan fastighets- domstolarnas och de allmänna förvaltningsdomstolarnas (här aktuella för mål och ärenden enligt ) domsområden styrs av en administrativ indelning i län och kommuner. En utgångspunkt för den reform som föreslås är att samordna och på så sätt effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av fas- tighetsmål, mål och ärenden enligt samt mål och ärenden en- ligt . Mot den bakgrunden är det enligt regeringens bedömning inte aktuellt att i den nya organisationen ha olika indelnings- grunder för olika måltyper. Någon möjlighet att bevara bestående ord- ning för de olika måltyperna finns alltså inte. Det är här fråga om att för några av de måltyper som ska ingå i mark- och miljödomstolarna byta in- delningsgrund. inkom 243 mål om vattenverksamheter (där miljödomstol var första instans) till de fem miljödomstolarna. Av dessa avser endast en mindre del mål som är så stora att de skulle omfatta flera domsområden om en administrativ indelningsgrund valdes. inkom 1 249 fas- tighetsmål till fastighetsdomstolarna, 1 832 mål enligt plan- och bygg- lagen till länsrätterna och 306 ärenden avseende rättsverkande planer till regeringen. Att frångå den nuvarande indelningsgrunden anpassad till huvudavrin- ningsområden skulle få kännbara konsekvenser för de stora vattenmålen. Tanken med att hålla ihop vattendragen under en domstol är att en regler- ing av ett vattendrag påverkar hela vattendraget. När det gäller vatten är det tydligare än för många andra verksamheter att det som beslutas på en plats påverkar miljön även på en annan plats. Det är därför betydelsefullt att miljödomstolarna har överblicken och kunskapen om ett vattendrag i dess helhet när de prövar tillstånd till olika verksamheter. För att under- lätta denna överblick förs miljöbok/vattenbok. Enligt gällande ordning förs denna manuellt med ett lösbladssystem. Det pågår ett arbete med att ta fram en digital miljöbok/vattenbok. Driftssättning är av- sedd att ske . De uppgifter som bara gått att få fram via lösbladssystemet med tillhörande kartor kommer då, direkt när uppgifterna förs in, att vara tillgängliga för alla miljö- domstolar och vattenmyndigheter. Även för fastighetsmålen och målen och ärendena enligt får det avsevärda konsekvenser att byta indelningsgrund. En indelning efter huvudavrinningsområden framstår som onaturlig såväl i förhållande till indelningen i kommuner som till fastighetsindelningen. För mål och ärenden enligt kan i vissa fall en natur- geografisk indelning komma att dela en kommun. Möjligheterna för kommunen att ha en sammanhållen planverksamhet minskar om kommu- nen delas mellan olika domstolar. Remissutfallet i denna del är splittrat. Ett antal remissinstanser förordar att indelningen i domsområden i vart fall för de mål som handläggs i fastighetsdomstol bör följa administrativa gränser. Vid en jämförelse kan konstateras att det är betydligt fler mål som har fördelar av en administrativ indelning än de som påverkas negativt av en sådan. Att låta regleringen styras av ett fåtal mål framstår enligt regeringen inte som ändamålsenligt. För de stora vattenmål som rör flera domsområden kommer de flexibla bestämmelserna om överlämnande av mål mellan de nya domstolarna att möjliggöra en ändamålsenlig hantering även av mål som rör större vattendrag (se avsnitt 12.2). Den digitala miljöboken/ vattenboken kommer också bidra till möjligheterna att behålla över- blicken över och kunskapen om vattendragen vid olika domstolar. Ytterligare en invändning mot att införa en naturgeografisk indelning av domsområdena för mark- och miljödomstolarna är att den ur ett med- borgarperspektiv framstår som svårgenomtränglig. För den enskilde är en administrativ indelning mer naturlig och därigenom förutsebar. En sådan indelning stämmer även överens med vad som gäller för övriga domsto- lar och merparten av den statliga och kommunala förvaltningen. För det fall indelningen följer den administrativa indelningen blir för- hållandet till forumregler inte heller problematiskt eftersom olika verk- samheter eller fastigheter då inte riskerar att hamna under olika mark- och miljödomstolar. Mot den angivna bakgrunden gör regeringen sammantaget bedöm- ningen att den administrativa indelningen av landet i län och kommuner bör ligga till grund för indelningen av domsområden för mark- och miljö- domstolarna. För att minimera den påverkan som den bedömningen oundvikligen har främst på vattenmålen anser regeringen att indelningen efter admi- nistrativa gränser ska göras så att den följer nuvarande gränser i så stor Prop. 2009/10:215 utsträckning som möjligt. Om det inte påverkar storleksförhållandena mellan domstolarna i någon större utsträckning gör dock regeringen be- dömningen att det i några fall finnas anledning att hålla samman län. Ut- redningen gör i och med sin bedömning att domsområdena bör anpassas efter vattendistrikt bl.a. bedömningen att ska höra till domstolen i och delar av till domstolen i . Regeringen an- ser att det inte finns några självständiga skäl att föra till mark- och miljödomstolen i eller delar av till mark- och miljö- domstolen i . De av utredningen föreslagna förändringarna i dessa delar bör därför inte genomföras. Regeringen gör bedömningen att mark- och miljödomstolarna bör ha följande domsområden. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta samt , , , , , , , , , , , och kommuner. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta och samt , , , , , , , och kommuner. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta , , , , och samt , , , , Ljus- narsbergs, och kommuner. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta , , , , och län. Domsområdet för Mark- och miljödomstolen vid bör omfatta , och samt Asker- sunds, , , och kommuner. De processuella reglerna samlas i en ny lag Regeringens bedömning: De processuella reglerna för mark- och miljödomstolarna bör samlas i en ny lag om mark- och miljödomsto- Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: Av remissinstanserna har och i län tillstyrkt förslaget om att vissa bestämmel- ser för de nya domstolarna i lagtekniskt hänseende samlas i en ny lag. Bedömningen i remissutkastet överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt bedömning- en i remissutkastet eller lämnat det utan erinran. anfört att remissutkastets lagförslag innebär att processreglerna blir ännu mer svåröverskådliga och otydliga än de nu gällande bestämmelserna. Verket har vidare anfört att fördelarna med förslaget är färre än med Prop. 2009/10:215 förslag, som hade ambitionen att reglera miljö- processen på ett mer heltäckande sätt. Skälen för regeringens bedömning: Den reform som genomförs innebär att mål enligt , mål som enligt nuvarande ordning handläggs i fastighetsdomstol och vissa mål enligt kommer att handläggas i mark- och miljödomstolarna. Utredningen har mot den bakgrunden haft anledning att ta ställning till ett flertal frågor rörande hanteringen av dessa mål.