prop · GX03189 · 2010-04-09 00:00:00 — integrerad del av trafikflödet i , finns anledning att ta ut trängselskatt även på dessa genomfartsleder. Det ska i princip inte vara möjligt att ta ut trängselskatt för att finansiera infrastruktur som inte används eller endast i begränsad utsträckning används av de som inte är kommunmedlemmar i den eller de kommuner som skatten påförs. Som har framhållits i avsnitt 4.1 är en förutsättning för att ta ut trängselskatt på en genomfartsled att det finns en rimlig balans mellan skatteuttaget och den nytta som uttaget medför för trafikanterna. Med beaktande av att ett belopp motsvarande trängselskatten ska delfinansiera infrastruktursatsningar som syftar till att öka framkomligheten på lederna anser regeringen att det är rimligt att skattebelägga de aktuella lederna. I skrivelsen från arbetsgruppen anförs att utformningen av tillämpningsområdet i leder till att såväl genomfartstrafik som trafik på ett flertal andra vägar som används av pendlare beskattas två gånger per resa. Detta anses leda till olämpliga fördelningseffekter och ge oönskade trafikökningar på mindre vägar utanför skatteområdet. För de trafikanter som måste åka under högtrafik, blir skillnaden i skattebelastning än större. I syfte att öka acceptansen för skatteuttaget samt för att minska oönskad trafikavledning, föreslår arbetsgruppen att det ska införas en särskild bestämmelse som begränsar skatteuttaget i dessa fall. Förslaget från arbetsgruppen innebär att en bilresa som medför flera skattepliktiga passager av 30 alternativt endast ska beskattas en gång. med flera har anfört att flerpassageregeln är en nödvändig förutsättning för att ett tidsdifferentierat trängselskattesystem ska kunna införas i . Med hänsyn till att detta förslag kräver en mer omfattande analys kan det inte bedömas inom ramen för denna proposition. Utgångspunkten är dock att en flerpassageregel ska införas. Regeringen avser därför återkomma i frågan. De föreslagna ändringarna föreslås träda i kraft . I framställan föreslås att trängselskatt i ska tas ut från . Det finns inte anledning att föreslå någon annan tidpunkt för införandet av trängselskatt. Därutöver är det angeläget att och Transportstyrelsen får rimlig tid för att förbereda ett skatteuttag. Regeringen föreslår därför att de lagändringar som föranleds av ett införande av trängselskatt i tillämpas först . Användandet av inkomsterna från trängselskatten Regeringens bedömning: Inkomsterna från trängselskatt, efter avdrag för system- och administrationskostnader, bör delfinansiera vissa infrastruktursatsningar i . Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: kommunal- förbund, Ale kommun, , , , Västra och kommun tillstyrker förslaget. Gröna bilister menar att förslaget medför att trängselskatten i stor utsträckning kan komma att användas för satsningar som ökar bilismen och försvårar uppfyllelsen av klimatmål och andra trafikrelaterade mål. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen om införande av trängselskatt i (prop. 2006/07:109) anförde regeringen att intäkterna från trängselskatt ska användas till att finansiera nödvändiga investeringar i vägnätet. Regeringen har fortfarande denna uppfattning. , , Västra , , och har avtalat om ett gemensamt ansvar för finansiering och genomförande av för viktiga infrastrukturåtgärder. Som övergripande princip gäller, enligt avtalet, att finansieringen av infrastrukturåtgärderna ska ske genom statliga anslag och i form av bidrag genom medfinansiering (trängselskatt, regional och lokal direktfinansiering, marknyttor m.m.). Dessa infrastrukturåtgärder omfattar satsningar på kollektivtrafik, järnväg och väg, bland annat Västlänken (en järnvägstunnel under centrala ) samt en ny älvförbindelse vid . Satsningarna syftar till att öka kapaciteten i järnvägssystemet, bidra till att göra kollektivtrafiken mer attraktiv, förbättra miljön samt göra transporter till och från hamn och industrier mer tillförlitliga. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att inkomsterna från uttaget av trängselskatt, efter avdrag för system- och administrationskostnader, bör användas för att delfinansiera vissa infrastruktursatsningar i . Effekter för den enskilde och miljön Eftersom antalet resor genom skattebelagda passager i stor utsträckning beror på var den enskilde bilägaren har sin bostad kommer också den trängselskatt som individer i olika områden behöver betala att variera. För en privatbilist som är boende i och som företar i genomsnitt en skattebelagd passage varje vardagsdygn beräknas den genomsnittliga årskostnaden uppgå till Denna beräkning grundas på och ett skatteuttag i intervallet 8 till per passage. För bilister som är boende i närliggande kommuner och företar i genomsnitt en skattebelagd Prop. 2009/10:189 passage vartannat vardagsdygn beräknas den genomsnittliga årskostnaden uppgå till . Den sammanlagda trafikminskningen förväntas uppgå till i , i kommunen och i . En viss andel av bilisterna tros att övergå till att ta sig fram till fots eller med cykel, medan andra förväntas börja använda sig av kollektivtrafiken. Uttaget av trängselskatt medför även att utsläppen av luftföroreningar i form av partiklar, kolväten och kväveoxider kommer att minska. Det kan bidra till att miljökvalitetsnormer kan komma att uppnås på särskilt utsatta platser. Enligt underlag från beräknas bruttointäkten från skatteuttaget infrastruktur och utrustning som är nödvändig för att kunna ta ut trängselskatt beräknas uppgå till . för drift och underhåll av skatteuttaget beräknas uppgå till mellan 200 och för att därefter successivt Efter kostnader för drift och underhåll av trängselskattesystemet åter- står ett överskott på . Utvecklingen av överskottet på är relativt osäker. över 20132037, bedöms överskottet uppgå till En förutsättning för utformning av skatten har varit att den ska generera en nettointäkt, efter avdrag för investeringar i infrastruktur i (prisnivå). Intäktsmålet uppnås vid nu föreslagna skattenivåer, enligt de beräkningar som gjorts av den arbetsgrupp som består av tjänstemän från berörda statliga och kommunala myndigheter i , även vid ett införande av en flerpassageregel med ett tidsintervall . Det är dock inte möjligt att på ett förutsägbart sätt beräkna intäktsbortfallet innan det analyserats hur en flerpassageregel kan Det är emellertid angeläget att skatteintäkterna inte understiger det uppsatta intäktsmålet. Om införandet av en flerpassageregel medför att intäktsmålet inte kan komma att uppnås får detta hanteras genom att Möjligheten att göra avdrag för trängselskatt beräknas ge ett årligt skattebortfall om , varav avser företag och avser privatpersoner. Det går inte göra någon säker bedömning av olika myndigheters kostnader med anledning av förslaget. Det finns därför skäl att återkomma i denna fråga och en eventuell kompensation för dessa kostnader, när osäkerheten har minskat. kostnaderna uppgå till . uppskattar att Förvaltningsrätten i med i 7 c § förordningen frekvens, torde få ytterligare 300400 ärenden avseende trängselskatt om Prop. 2009/10:189 förslaget genomförs. Intäkterna från trängselskatten ska genom särskilt anslag täcka de system- och administrationskostnader som , , , och har till följd av trängselskatten. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Paragrafens andra stycke reglerar när skattskyldigheten inträder för trafik i . Paragrafens andra stycke reglerar var och när trängselskatt ska tas ut i . I bilagan anges de olika skattebeloppen som ska betalas under vardagar för passage av betalstationer i . Liksom för skatteuttaget i ska trängselskatt inte tas ut , helgdagar, dagar före helgdag och juli månad. Samma högsta skatteuttag per dag som för trängselskatt i gäller för skatteuttaget i . Av bilagans karta framgår betalstationernas placering. Lagförslag i promemorian om införande av trängselskatt i Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:629) om trängselskatt dels att 9 och 10 §§ ska ha följande lydelse, dels att nuvarande bilaga ska betecknas bilaga 1, dels att det ska införas en ny bilaga, bilaga 2, av följande lydelse. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation som anges av en sådan betalstation som anges i bilagan till denna lag. i bilaga 1 eller 2 till denna lag. Närmare bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens och när skatt tas ut samt skattens storlek anges i bilagan till denna storlek anges i bilaga 1 eller 2 till Denna lag träder i kraft och tillämpas . Karta av vilken det framgår var de skattebelagda betalstationerna ska Trängselskatt ska betalas under vardagar utom under följande tider och med följande belopp vid passage av en sådan betalstation som är markerad på kartan. Dag före helgdag och ska dock ingen skatt tas ut. Tidpunkten för passagen ska bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil ska högst uppgå till . Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian om införande av trängselskatt i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , Datainspektionen, Väst- svenska , , Naturvårds- verket, , , , , , Ale kommun, , kommun, , , , , Kommun, kommun, Västra , Västra , , kommuner och landsting, , , , BIL , , Föreningen , kommunal- förbund, , , , , , , , , och . Remissinstanser som avstått från att yttra sig kommuner och landsting samt . Remissinstanser som inte avhörts , Kammarrätten i , Naturvårds- verket, , Kommun, kommun, Västra , , , , , , , , , och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, statsråden , Husmark , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:189 Införande av trängselskatt i