prop · GX03213 · 2010-05-18 00:00:00 — de konsekvenser som eftersträvas, är att havets och kustområdenas resurser ska nyttjas hållbart så att ekosystemen bevaras och restaureras. Genomförandet av flertalet av åtgärderna bidrar till att uppfylla flera mål eller krav vilket innebär att kostnaden för att genomföra åtgärderna kan fördelas mellan dessa. Genom åtgärderna som redovisas i denna skrivelse så ökar möjligheten väsentligt för att uppfylla krav och åtaganden inom ramdirektivet för vatten, direktivet och Helcoms aktionsplan. Dessa krav och åtaganden har förpliktat sig att uppfylla. De kostnads- bedömningar som ges nedan baseras på beräkningar (rapport 5984 och 5985). Då det inte har varit möjligt att identifiera samtliga konsekvenser och värdera dessa monetärt inom ramen för föreliggande skrivelse förs här ett övergripande resonemang om vilken påverkan åtgärderna kan ha. De effekter och kostnader som redovisas är generaliserade och karaktäriseras av osäkerheter. 8.1 Konsekvenser för näringsliv Nyttan av att övergödningen minskar tillfaller i första hand de som på något sätt kommer i kontakt med vattendrag, sjöar och kuster eller på annat sätt utnyttjar de ekosystemtjänster som tillhandahålls. då främst om yrkes- och fritidsfiskare, turistnäringen samt boende i Vissa åtgärder kommer att innebära förbättrade rekreations- möjligheter i kustområdena. Rekreationsvärdet i detta sammanhang är Turistnäringen i uppskattas i rapport Vad kan havet ge oss? till , och en stor del av detta har koppling till . I samma rapport har verket uppskattat att det skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt att stoppa övergödningen i i enlighet med ett av målen i Helcoms Modellberäkningar och värderingsstudier indikerar en vinst totalt för alla länder, på . skulle vara de som vinner mest på internationellt samarbete mot Åtgärderna för ett rent och giftfritt hav handlar bl.a. om att minska utsläppen, minimera användningen av farliga kemikalier samt effektivi- sera energi och annan resursanvändning och avfallshantering. allt krävs en fortsatt kunskapsuppbyggnad. Eventuella kostnader för att inventera äldre deponier finansieras med avgifter för tillsyn. Havsmiljöfrågor har en hög prioritet i samhället och är viktigt för Detta innebär även att företag som engagerar sig på olika sätt, både ideellt och affärsmässigt, har stora möjligheter att få ut s.k. goodwill av sitt engagemang. Flera av åtgärderna skapar direkt eller indirekt möjligheter för närings- livsutveckling t.ex. åtgärder kopplade till utveckling av miljöteknik. För fiskföretagen bedöms förslagen inte medföra några nya skyldig- Skr. 2009/10:213 heter och således inte några ökade kostnader. programmet för fiskerinäringen i 20072013 ges ökade möjligheter till stöd för åtgärder, som syftar till att skapa såväl hållbara fiskebestånd som till ett hållbart fiske. Detta kommer att vara till nytta för fiskeföretagen. Genom ett hållbart fiske ges också förbättrade möjligheter för sysselsättning i sektorn. Kompletterande rening inom skogsindustrin på några anläggningar bedöms kunna utföras till en kostnad av ca /kg kväve och /kg fosfor. Den årliga kostnaden har uppskattats till . Till detta kommer även administrativa kostnader för prövning. Åtgärderna förväntas utföras inom ramen för kontinuerliga förbättringar och genom omprövning. Kostnaderna för åtgärderna bedöms falla på verksamhets- utövarna. 8.2Konsekvenser för kommuner och hushåll Miljöarbetet berör många aktörer i samhället och det kommer att krävas insatser även från hushållen och kommunerna. Många av de åtgärder som föreslås påverkar kommunerna i deras arbete och förutsätter kommuner- nas medverkan. Kommunerna har en central roll i havsmiljöarbetet, t.ex. vid tillsynen av enskilda avlopp. har det nya statliga bidraget för lokala vattenvårdsatsningar skapat förutsättningar att prioritera havsmiljöarbetet på lokal nivå. Härigenom stärks även den lokala delaktigheten i arbetet med havsrelaterade frågor. Ökad rening av kväveföreningar till i de kommunala reningsverken över 10 000 personekvivalenter beräknas ge en årlig kostnad på . Den genomsnittliga kostnaden beräknats ligga mellan /kg kväve. Ökad dosering av fällnings- kemikalier vid vissa reningsverk som belastar Egentliga ger genomsnittlig kostnad av /kg fosfor. Den årliga kostnaden är . Genomförandet av de föreslagna åtgärderna kräver ytterligare krav på kommunala reningsverk och åtgärderna vid renings- verken genomförs normalt genom enskild prövning. Med nuvarande styrmedel riktade mot reningsverk är det hushållen som är anslutna till reningsverken som via VA-taxan får bära kostnaden. Vår bedömning är dock att kostnaderna för varje enskilt hushåll kommer att bli små om det berör större reningsverk med många anslutna hushåll som delar på kostnaderna. När det gäller enskilda avlopp ska dessa enligt lag ha längre gående rening än slamavskiljare, vilket många avlopp inte har. Detta är med andra ord en åtgärd som redan borde ha genomförts och bekostats av fastighetsägarna. Kostnaderna kan dock bli höga för enskilda hushåll. Värdet av en förbättrad havsmiljö är viktig för de flesta människor. Genom att det vidtas åtgärder för att förbättra havsmiljön och för att utveckla berörda näringar så kommer havsrelaterade frågor och havsmiljöarbetet uppmärksammas. För kommunerna och andra intresserade ges ökande möjligheter för stöd genom det operativa programmet för fiskerinäringen i 20072013 till åtgärder som syftar till att förbättra fiskebeståndens Skr. 2009/10:213 bevarande, miljövänligt fiske och förbättrad sysselsättning. De myndigheter som främst berörs är , och länsstyrelserna. Det kan innebära att exempelvis tillsyn måste prioriteras för att redovisade åtgärder ska kunna genomföras. Genom- förandet av ökade reningskrav på kommunala reningsverk och industrin kräver omprövning, ibland via initiativärenden. Sådana ärenden är resurs- och tidskrävande för tillståndsmyndigheterna. Åtgärderna är en del av myndigheternas löpande arbete och finansieras inom befintliga anslags- ramar på statsbudgeten eller genom avgifter. får fyra regeringsuppdrag som en följd av våra bedömningar i denna skrivelse. Den blivande myndigheten för havs- och vattenmiljö får tre uppdrag. , , Sjöfarts- verket, Transportstyrelsen, länsstyrelserna i kustlänen, och Riks- antikvarieämbetet får ett uppdrag vardera. En rad nya miljöåtgärder aviseras i denna skrivelse, andra åtgärder har inletts tidigare och fortsätter. Finansiering av havsmiljöåtgärder sker genom anslaget 1:12 Havsmiljö. Anslaget uppgår till 2010. beräknas anslaget till . Detta utgör den centrala finansiella ram inom vilken åtgärderna i denna skrivelse har utformats. En stor kostnad för staten ligger i den ersättning som betalas ut genom landsbygdsprogrammet för att få olika åtgärder till stånd inom jordbrukssektorn. Åtgärderna i avsnitt 4.4.2 inom jordbruket är finansierade genom budgetpropositionen . Finansieringen har för åtgärderna skett genom förstärkningar och omfördelning inom landbygdsprogrammet. Samtliga budgetära konsekvenser till följd av denna skrivelse ska finansieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. 8.5 Konsekvenser för miljön Åtgärder som presenteras i denna skrivelse bedöms ge betydande positiva effekter på flera miljökvalitetsmål. huvudsakligen påverkas är Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Giftfri miljö, men även Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Levande skogar, God bebyggd miljö och Ett rikt odlingslandskap. Våra intentioner i det internationella arbetet är av stor betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen då flera av miljökvalitetsmålen endast kan nås om åtgärder även genomförs i andra länder. internationella handlingsplan som redovisas bedöms kunna ge särskilt positiva effekter på miljötillståndet i hav. att underlätta genomförandet av EU-lagstiftningen på vattenområdet och uppfyllandet av internationella åtaganden inom bl.a. Helcoms aktionsplan för . Oberoende av vilka åtgärder som genomförs för att minska övergöd- ningen erhålls en miljönytta till följd av att kväve- och fosfor- belastningen minskar. Dessa positiva konsekvenser består främst av en förbättrad havsmiljö, framför allt i kustområdena, i form av minskad algblomning, ökad syretillgång och ökat siktdjup. Därtill minskar övergödningsproblemen i sjöar, vattendrag, skogsmark och grundvatten. Åtgärderna i denna skrivelse innebär att omfattande utsläppsreduktioner genomförs. Därmed minskar övergödningen inte bara i egentliga , och utan även i sjöar och vattendrag i inlandet. Åtgärderna och det pågående arbetet leder till minskade utsläpp av farliga ämnen till havsmiljön och därmed skyddas och stärks havets ekosystemtjänster, t.ex. möjligheten att sälja och konsumera fisk från och förutsättningarna för att se rovfåglar som havsörn. Det kan dock ta innan effekterna i havsmiljön blir märkbara. Den fortsatta utvecklingen av sjöövervakningen och ny tekniska system inom ramen för E-maritime bedöms bidra till positiva effekter inom ett flertal områden, t.ex. gräns-, tull- och fiskerikontroll, sjösäkerhet, sjötrafik- tjänster, sjö- och miljöräddning, sjöfartsskydd, polisiär verksamhet, säkerhetsrelaterade frågor samt för underlättandet av sjötransporter, vilka kan ge positiva miljöeffekter. Bilaga 1: Sammanfattningen ur åtagande i Baltic Sea Action Plan Förslag till nationell åtgärdsplan Målet för miljöministrars och gemensamma åtgärdsplan, Baltic Sea Action Plan (BSAP) för Egentliga , och är att få god ekologisk status i dessa havsområden . Målet har fyra delmål: opåverkad av övergödning, liv i opåverkat av farliga ämnen, en gynnsam bevarandestatus av biologiska mångfald och miljövänlig sjöfart i . Planen innehåller ca 150 åtgärder och består av fyra huvudsegment och fyra andra segment eller avsnitt. Huvudsegmenten behandlar övergöd- ning, farliga ämnen, biologisk mångfald inklusive fiske och maritima frågor (sjöfart, olyckor, räddningstjänst m.m.). De fyra övriga avsnitten tar upp utveckling av utvärderingsinstrument och metoder, ökad medvetenhet och kapacitetsuppbyggnad, finansiering samt genomförande och revidering av planen. Enligt planen ska ta fram nationella genomförande- planer . Planerna ska utvärderas vid ett ministermöte . För övergödning gäller att åtgärderna ska vara genomförda med undantag för vissa av de åtgärder som avser sektorn avloppsvatten. Där har andra tidplaner lagts fast i rekommendationer som redan har antagits. De åtgärder som tas upp i planen innebär så vitt kan bedöma att åtagandet i BSAP kan uppfyllas i alla delar utom när det gäller läckaget av kväve till och fosfor till Egentliga . Målet att i tillräcklig omfattning minska belastningen av närsalter på havet är det som ställer störst krav på åtgärder och då i första hand med avseende på jordbrukssektorn och avloppsreningsverken. Många av de framtagna åtgärderna rymmer stora osäkerheter och stor variation. Därför är det mycket angeläget att precisera och revidera planen. Planen bygger på den bästa kunskap som är tillgänglig . Flera av åtgärderna finansieras redan eller börjar finansieras via havsmiljöanslaget. Men detta motsvarar bara en liten del av den totala kostnaden på för samtliga de åtgärder som redovisas i planen. Den största utmaningen i BSAP är att minska belastningen av närings- ämnen. ska enligt den preliminära bördefördelningen mellan länderna minska sin belastning av kväve med ca och av fosfor med . För kväve gäller detta Egentliga , och , medan det enligt bördefördelningen för fosfor inte krävs någon ytterligare minskning till och . Betinget för del kan komma att justeras ner något. När detta skrivs pågår förhandlingar om att revidera belastnings- beräkningarna Eftersom en betydande del av den totala belastningen av kväve och fosfor utgörs av naturlig belastning (bakgrundsbelastning), inriktas BSAP på de antropogena källorna. Det handlar i huvudsak om utsläpp från jordbruket och kommunala reningsverk. Också enskilda avlopp, skogsindustrin och skogsbruket bidrar, men i lägre grad. Dessutom står utsläpp till luft för en betydande del av den antropogena belastningen. De åtgärder som redovisas innebär en möjlig minskning av belast- ningen med ca kväve och ca fosfor. Det krävs alltså ytterligare åtgärder, och det även för att klara eventuella nya lägre belastningsvärden. Åtgärdskatalogen är mycket omfattande, framför allt i fråga om jordbruket, med allt från utökad areal för skyddszoner och biogas- produktion av flytgödsel till fler våtmarker i odlingslandskapet. Bland övriga åtgärder mot övergödning finns ökad kväverening i reningsverk, minskade närsaltsutsläpp från industrin främst skogs- industrin, minskade kväveoxidutsläpp till luft från industri, vägtrafik och sjöfart, förbättrad rening av enskilda avlopp och storskalig musselodling. Åtgärderna ska i huvudsak vara genomförda . Det är tveksamt om detta låter sig göras med tanke på att t ex prövning av reningsverk och industrier tar . En del av planens åtgärder mot farliga ämnen är starkt knutna till EU- arbetet, och genomförandet är beroende av EG-lagstiftningen på detta område. För flera av de prioriterade giftiga ämnena kan utsläppen mycket väl vara större från länder som och än från länderna i det tidigare . Ett exempel på sådana ämnen är perfluorerade ämnen Beräkningarna av användning och utsläpp av de ämnen som priorite- rats i planen är mycket osäkra. Detsamma gäller kännedomen om vilka effekter dessa ämnen kan ha på livet i havet. En viktig del av planen handlar därför om att förbättra kunskaperna om spridningen av giftiga ämnen i och att ta fram verktyg för att bättre kunna kartlägga eventuella skadeverkningar. Biologisk mångfald och fiske Segmentet biologisk mångfald, inklusive fiske, innehåller åtgärder av olika karaktär. Många ska genomföras i samarbetet inom olika interna- organisationer. De åtgärder som föreslås inom området biologisk mångfald är inriktade på bl.a. skyddsområden och utveckling av kunskapsunderlag i form av landskaps- och habitatkartor. En betydande del av åtgärderna inom fisket hänger samman med åtagande inom den gemensamma fiskeripolitiken. De innehåller bl.a. skydds- och förvaltningsåtgärder som t ex fiskefria områden, förvaltningsplaner för torsk och ål och förbättrad övervakning. Sjöfart och maritima frågor Många av aktiviteterna i sjöfartsavsnittet utvecklas i Helcoms arbets- grupper och Respons och är till sin karaktär gränsöver- Det gäller t.ex. frågor om fartyg i sjönöd, om oljespill eller om Ett fåtal åtgärder är rent nationella till sin Däribland kan nämnas att ta hand om marint skräp. betydelse för hela Egentliga är att minska sjöfartens utsläpp av kväveoxider i rökgaserna. De fyra övriga avsnitten innehåller utveckling av utvärderingsverktyg och metoder, allmänhetens deltagande och ökande medvetenhet, finansiering, samt genomförande och revidering av planen. utvärdering och dataförsörjning till modeller är viktiga element i ett genomförande av BSAP. drar sådana aktiviteter ofta stora Det är därför viktigt att granska behov och relevans när nya eller reviderade instrument, modeller och metoder föreslås. De två sista segmenten har inte bedömts relevanta för den svenska planen och tas därför inte upp. Det bör påpekas att flera av de föreslagna åtgärderna också har föresla- gits inom ramen för de fördjupade utvärderingarna av miljömålen, liksom i Aktionsplan för havsmiljön och i En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) m.fl. Samhällsekonomisk kostnad och nytta Värdet av havens många tjänster överstiger vida kostnaderna för att bevara dem (NV rapport 5937). Som vanligt är nytta svårare att beräkna i kronor än vad kostnaden är. Nyttan av att övergödningen minskar tillfaller i första hand dem som på något sätt kommer i kontakt med kuster och hav eller på annat sätt drar nytta av de ekosystemtjänster som havet tillhandahåller. då främst om yrkes- och fritidsfiskare, turistnäringen, det rörliga friluftslivet och de som bor i de berörda områdena. Nyttan av att reducera fosforutsläppen tillfaller alla. Minskade fosforutsläpp är en långsiktigt mycket viktig fråga, eftersom fosfor är en ändlig men livsnödvändig Färre farliga ämnen i miljön ger gynnsamma hälsoeffekter för männi- skor och djur. Biologisk mångfald stärker motståndskraften i ekosyste- men och främjar ett hållbart resursutnyttjande. Färre olyckor, bidrag till minskad övergödning och minskad risk för spridning av invasiva främmande arter är exempel på positiva effekter av åtgärder inom Bättre kunskap ökar förståelsen för ekosystemtjänsterna och för hur de påverkas av mänskliga aktiviteter. Därigenom ökar också förståelsen för behovet av att genomföra åtgärder. Bättre kunskap leder till mer Kostnaden för de redovisade åtgärderna beräknas uppgå till ca 2-2,. För att uppfylla hela övergödningsbetinget kan ytterligare flera miljarder komma att behövas. Osäkerheten i dessa siffror är mycket stor. Det är alltså att få bukt med övergödningen som är svårast, och står för långt av de uppskattade kostnaderna. Kostnaderna för att uppfylla åtagandena inom de andra områdena stannar vid fram till åtminstone 2013, varav åtgärderna för att trygga den biologiska mångfalden och att hållbarhetsanpassa fisket står för merparten. Staten kommer antagligen att behöva stå för en betydande del av kostnaderna. Valet av styrmedel kommer att påverka såväl vem som får stå för kostnaderna gällande enskilda åtgärder, som den slutliga kostnaden. Bilaga 2: Förteckning över remissinstanserna avseende åtagande i Baltic Sea Action Plan Förslag till nationell handlingsplan SIDA, , i , i län, i , i , i län, för , i , i , i län, i , Länsstyrel- sen i , för , i , för , i , i Västernorr- lands län, för , i Väster- bottens län, i , för , , , , , , Transportstyrelsen, Kemikalieinspektionen, IVL , ,, geologiska undersökning, , kommun, , , , kommun, , , kommun, , kommun, , , , Stad, kommun, , , , kommuner och landsting, , , , , Svenskt Vatten, , , , Avfall , Baltic Sea 2020, Coalition Clean Baltic, Ekologiska Lantbrukarna, , , , Plast- och Kemiföretagen, Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i län (), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i län (i län), Samverkansorganet i (), Samverkansorganet i län (län), Samverkansorganet i (), , Hamnar, , Yrkes- fiskares , , Världs- naturfonden Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav.