prop · GY0320 · 2010-10-18 00:00:00 — Det kan, åtmins- tone inledningsvis, vara en grannlaga uppgift att utforma dessa planer och ge dem ett relevant innehåll. Därför bör utfärda allmänna råd om stöd till lärares och förskollärares introduktion. Det är viktigt att mentorn själv är legitimerad och helst har erfarenhet av yrket så att stödet till den nya läraren eller förskolläraren blir både kunskaps- och erfarenhetsbaserat. Det är naturligtvis också en fördel om mentorn har gått någon form av handledar- eller mentors- utbildning. Flera remissinstanser påpekar att detta bör krävas. Regeringen nöjer sig dock med att påtala värdet av detta. framför att de lärosäten som anordnar lärarutbildning också bör anordna mentorsutbildning. Regeringen anser att detta är en värdefull synpunkt, men överlåter åt lärosätena att själva bedöma om de önskar och har möjlighet att anordna sådan utbildning. Mentorn bör vara behörig inom samma område som adepten. Det kan dock, t.ex. i små skolor eller förskolor, vara omöjligt. Då får det vara tillräckligt att mentorns behörighet ligger så nära adeptens som möjligt. Det bör i sådana fall övervägas om man genom samverkan med andra skolor kan anordna erfarenhetsutbyten och liknande med lärare eller förskollärare som undervisar i samma årskurser och ämnen eller samma verksamhet som den nya läraren eller förskolläraren. Mentorn ska ge råd och stöd till den nya läraren eller förskolläraren, medan det bör vara rektorn eller förskolechefen som står för bedöm- ningen i slutet av lärarens eller förskollärarens introduktionsperiod. Detta utvecklas i avsnitt 4.9. Det är emellertid naturligt att mentorn deltar i samtal med rektorn eller förskolechefen om den nya läraren eller för- skolläraren och bidrar med sin kunskap om den nya lärarens eller för- skollärarens sätt att utöva yrket, eftersom mentorn är den som möter den nyutbildade i princip . Det är också viktigt att mentorn signalerar till rektorn eller förskolechefen om det skulle visa sig att den nyutbildade inte fungerar i yrket. Det bör dock betonas att mentorns huvudsakliga uppgift är att ge det stöd och den hjälp som den nyutexaminerade läraren respektive förskolläraren behöver. Mentorn ska således inte vara ansvarig för bedömningen. ställer sig i sitt remissvar kritiskt till att bedömningen bara blir en angelägenhet för arbetsgivaren. Arbetsgi- varen ska emellertid avge ett yttrande, vilket sedan ska ta ställning till. Det står fritt att vid behov inhämta ytterligare upplysningar. Kompetensprofiler för likvärdig bedömning Ett kriterium för att bli legitimerad lärare eller förskollärare är att den sökande är lämplig för yrket. En lämplighetsprövning måste ske på ett likvärdigt sätt. Det är därför viktigt att det finns kompetensprofiler. Kompetensprofiler är också viktiga som en utgångspunkt för den som ska vara , så att denne kan ge adekvat stöd i förhållande till vad man ska kunna förvänta sig av läraren eller förskolläraren när introduk- tionsperioden är slutförd. Kompetensprofilerna bör spegla vilka kompe- Prop. 2010/11:20 tenser som är viktiga och nödvändiga för att kunna fungera som en professionell lärare respektive förskollärare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås därför få ett bemyndigande att meddela föreskrifter om lämplighetspröv- ningen. Dessa föreskrifter bör omfatta kompetensprofiler. Utgångspunk- ten för kompetensprofilerna bör vara de examensbeskrivningar som finns för lärare och förskollärare. Kompetensprofilerna bör emellertid vara mer konkreta och fördjupade, och ta sikte på att lärarens eller förskollärarens lämplighet för yrket ska bedömas i praktiken. Ytterligare underlag för kompetensprofilerna kan vara forskning om lärare och förskollärare och de dokument om lärares kompetens som utarbetats inom Europeiska unionen, t.ex. rådets slutsatser av om fortbildning för lärare och skolledare (2009/C 302/04) och kommissionens medde- lande (KOM [2007] 392 slutlig). Regeringen vill inte här närmare ange vad kompetensprofilerna ska innehålla. I stället bör efter en fördjupad analys mot bakgrund av bl.a. ovanstående ta fram sådana profiler. Yrkesetiska normer, s.k. god lärar- och förskollärarsed, bör beaktas i arbetet. pekar i sitt remissvar på att förslaget bör ändras så att yrkesetiska normer ska vara en del av bedömningen. Regeringen anser att yrkesetiska normer i hög grad bör formuleras av professionen. Därför bör inte en skolmyndighet åläggas att ensidigt ta fram sådana. Däremot kan det vara lämpligt att gemensamt med berörda intressenter kommer fram till att vissa yrkes- etiska normer ska ingå som en del av kompetensprofilerna. Kompetens- profilerna bör utarbetas efter samråd med lärar- och skolledarorganisa- tionerna samt andra berörda intressenter. 4.4Lärare som får undervisa även om de inte har legitimation Regeringens förslag: Lärare som inte har legitimation och inte är behöriga för undervisningen ska trots det få bedriva annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning och undervisning i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Lärare som bedriver annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning ska dock för att få undervisa ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och ha kompetens att undervisa på det främmande språket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilka språk och särskilda pedagogiska inrikt- ningar som avses. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett fåtal av remissinstanserna har berört förslaget. Internationella programkontoret framhåller vikten av att lärare i vissa tvåspråkiga skolor får undervisa även om de inte har en svensk Specialpedagogiska skolmyndigheten menar att undantaget Prop. 2010/11:20 är rimligt och befogat. anser att det ska ställas krav på att lärare i tvåspråkiga skolor ska ha legitimation, men föreslår att dessa lärare ska kunna undantas från kravet på svenskkunskaper. Skälen för regeringens förslag: Av den nya skollagen (2010:800) framgår att lärare i vissa tvåspråkiga skolor ska få användas för under- visningen även om de inte har en svensk lärarexamen eller ett behörig- hetsbevis som utfärdats av . Av skollagen framgår också att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vilka språk som avses. Bestämmelsen medför att lärare som inte har legitimation ändå får an- vändas för undervisningen i skolor där det med stöd av annan reglering anordnas undervisning på ett främmande språk i ämnen utöver t.ex. engelska och moderna språk. Det kan exempelvis vara en del av mate- matikundervisningen eller undervisningen i samhällsorienterande ämnen som bedrivs på engelska. För att få bedriva sådan undervisning måste läraren dock ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och kompetens att undervisa på det aktuella språket. Det är huvudmannen som i dessa fall avgör om läraren uppfyller kraven. Regeringen föreslår ingen förändring av bestämmelsen i sak i denna del och har heller inte för avsikt att innehållsmässigt ändra skärpan i behörighetsreglerna i den skollag som har antagits av . Regeringen föreslår emellertid nu ett tillägg till bestämmelsen som innebär att lärare i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning ska få användas för undervisningen trots att de inte har legitimation. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska med stöd av detta tillägg få meddela föreskrifter dels om vilka språk, dels om vilka pedagogiska inriktningar som avses. När det gäller pedagogiska inriktningar är avsikten att bemyndigandet ska användas för skolor med Waldorfinriktning. 4.5Undantag från kravet på legitimation under vissa förutsättningar Regeringens förslag: Om det inte finns någon att tillgå inom huvud- mannens organisation som har legitimation och behörighet för att be- driva viss undervisning eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, ska en annan lärare eller förskollärare som inte har legitimation eller är behörig få bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Personen ska få bedriva undervisning under högst i sänder. Detta ska dock inte gälla om undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. Det ska heller inte gälla lärare som undervisar i individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. 2010/11:20 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är negativa till att lärare i bl.a. modersmål och yrkesämnen ska kunna undantas från tidsbegräns- ningen. ställer sig dock bakom förslaget av praktiska skäl, men menar att målet måste vara att även dessa lärarkate- gorier ska vara legitimerade. Även anser att legitimationskravet bör omfatta alla lärare. och avstyrker helt förslaget. pekar på att fokus borde ligga på att söka konstruktiva vägar till att locka fler som söker till yrkeslärarutbildningen i stället för att konstruera undantag. anser att förslaget kan få negativa konsekvenser för barns rätt till likvärdig utbildning. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna undantagsregeln är i huvudsak densamma som i den nya skollagen (2010:800). Bestämmelsen har anpassats till att lärare och förskollärare enligt huvudregeln ska ha legitimation och vara behöriga för undervisningen. Dessutom har det gjorts ett tillägg som anger att lärare som undervisar i individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning får undantas från kravet om att användas för högst i taget om lärarna inte har legitimation och är behöriga för undervisningen. Det är önskvärt att huvudmännen anstränger sig för att anställa yrkes- lärare och modersmålslärare med rätt utbildning. Det är också önskvärt att yrkeslärare och modersmålslärare med rätt utbildning ansöker om legitimation. Därvidlag är regeringen av samma uppfattning som de remissinstanser som invänder mot förslaget om undantag för dessa lärar- kategorier. Det bör betonas att om det inte finns något särskilt skäl med hänsyn till eleverna har en legitimerad yrkeslärare respektive moders- målslärare alltid företräde framför en yrkes- eller modersmålslärare som saknar lärarutbildning och legitimation. Genom de förändringar av kraven för yrkeslärarexamen som regeringen redogjort för i propositionen Bäst i klassen en ny lärarut- bildning (prop. 2009/10:89) så ökar förutsättningarna väsentligt för att en ökande andel yrkeslärare skaffar sig en utbildning. beslutade också i enlighet med propositionen (2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248). Även för lärare i modersmål kommer förutsättningarna för att gå en ut- bildning som leder till lärarexamen att förändras. Det innebär att regeringen har vidtagit åtgärder för att hitta konstruktiva vägar till ut- bildning. Regeringens förhoppning är självfallet att så många moders- måls- och yrkeslärare som möjligt ska vara legitimerade. Precis som framför, menar regeringen att det av praktiska skäl är befogat att inte ställa upp krav på legitimation och behörighet för dessa grupper. Regeringens bedömning är att det inte är rimligt att ha en regel från vilken alltför många undantag måste göras. Några remissinstanser har uppfattat förslaget som att lärare i gymnasie- särskolan som helhet undantas från kravet på legitimation. Regeringen vill därför förtydliga att undantaget endast gäller för lärare som ska undervisa i modersmål eller yrkesämne, precis som i t.ex. gymnasie- skolan. Undantag från huvudregeln om vem som får användas för undervis- ningen ska enligt den nya skollagen (2010:800) gälla för högst i sänder. Undantag som varar än ska beslutas av Genom huvudmannens beslut om undantag för mer än Prop. 2010/11:20 kommer det att finnas dokumentation som visar i vilken utsträckning och var huvudmannen behöver placera lärare eller förskol- lärare som inte är behöriga för uppgiften. Det gör att huvudmannen kan ha kontroll över hur det ser ut i organisationen och bedöma vilka åtgär- der, t.ex. i form av kompetensutveckling, som behöver vidtas. Det är således nödvändigt att det görs sammanställningar av personalläget på såväl huvudmanna- som skol- och förskolenivå. Det bör poängteras att syftet med tidsbegränsningen är att huvud- mannen återkommande ska se till sin organisation som helhet i samband med tjänstefördelningen så att lärare och förskollärare i så stor utsträck- ning som möjligt placeras på tjänster som de är behöriga för. 4.6Anställning av lärare och förskollärare Regeringens förslag: Endast den som har legitimation ska få anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte uppfyller kravet ska dock få anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta ska bara gälla om det saknas sökande som har legitimation, den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen och det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Den som inte uppfyller kravet ska likaså få anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning om han eller hon ska bedriva annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning eller undervisa i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Förslagen i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte specifikt berört frågan om anställning av lärare och förskollärare. Kommuner och Landsting anser att förslaget kommer att för- svåra planering och bemanning, särskilt i små kommuner och skolor. anser dock att det är upprörande att det ska vara möjligt att anställa lärare i modersmål eller yrkesämne utan tidsbegräns- ning trots att de inte är behöriga och har legitimation för yrket. Barnom- budsmannen framför att det är diskriminerande och inte förenligt med barns rättigheter att lärare i gymnasiesärskolan ska få anställas utan tids- begränsning även om de inte är legitimerade. Skälen för regeringens förslag: Ett system med lärar- och förskol- lärarlegitimation ska enligt regeringens uppfattning införas och det är legitimerade lärare respektive förskollärare som i första hand ska ansvara för och bedriva undervisningen. Det är då naturligt att även koppla legi- timationen till anställning av lärare och förskollärare, eftersom dessa anställs i skolväsendet för att arbeta med undervisning. En fråga som Prop. 2010/11:20 uppkommit i sammanhanget är om det är möjligt för en huvudman att tillsvidareanställa en lärare eller förskollärare som är färdig med sin introduktionsperiod, men som ännu inte har fått legitimation. Bestämmelsen innebär dock att de lärare eller förskollärare som anställs utan tidsbegränsning ska vara legitimerade, utom i undantagsfall. Med tanke på planeringen inför t.ex. ett nytt läsår eller en termin kan huvudmannen behöva inleda en rekryteringsprocess, innan en lärare eller förskollärare som med gott resultat har genomfört sin introduktions- period har fått sin legitimation. Får sedan läraren eller förskolläraren legitimation som processen pågår kan självfallet han eller hon konkurrera på lika villkor med övriga legitimerade sökande och huvudmannen kan välja den som bedöms mest kompetent och lämpligast för tjänsten. När det gäller de som ska anställas för att undervisa i modersmål, yrkesämne m.m. föreslås att dessa ska få anställas utan tidsbegränsning även om de inte har legitimation. Detta ska dock bara gälla om det saknas legitimerade sökanden och den som anställs har tillräcklig kompe- tens i det aktuella ämnet eller den aktuella kursen. En sådan reglering är konsekvent med bestämmelserna om vem som får användas och ansvara för undervisningen samt besluta om betyg. Även här ska påpekas att när det gäller lärare i gymnasiesärskolan avses endast lärare i modersmål eller yrkesämnen och det är samma regel som föreslås gälla i gymnasieskolan. Även lärare som ska undervisa i vissa tvåspråkiga skolor ska få an- ställas utan tidsbegränsning trots att de inte har legitimation. Dessa lärare ska dock ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen. Av den nya skollagen (2010:800) framgår att regeringen får meddela föreskrifter om undantag när det gäller anställning av lärare i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen vill att detta undantag alltjämt ska gälla, men föreslår nu att detta i stället ska regleras på samma sätt som för lärare som ska undervisa i vissa tvåspråkiga skolor. Kommuner och Landsting anför i sitt remissvar att förslaget om att i huvudsak endast legitimerade lärare och förskollärare ska få anställas utan tidsbegränsning kommer att försvåra huvudmännens planering och bemanning, särskilt i små kommuner och skolor. Regeringen bedömer emellertid att elever och barn ska ha samma rätt till undervisning av väl kvalificerade och lämpliga lärare och förskollärare oavsett i vilken skola eller förskola de får sin undervisning. Det är inte rimligt att ställa lägre krav i en liten kommun eller skola. I stället får huvudmannen t.ex. se över vilka möjligheter det finns att samverka mellan skolor. Om det visar sig nödvändigt är det också möjligt att göra tidsbegränsade undantag. 4.7Lektor en statlig utnämning Regeringens förslag: ska efter ansökan besluta att en legitimerad lärare eller en legitimerad förskollärare ska utnämnas till Endast den som utnämnts till lektor ska i skolväsendet få Beslut av om utnämning till lektor ska få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om pedagogisk skicklighet. Regeringens bedömning: Titeln lektor bör framgå av lärarens eller Rektorn eller förskolechefen bör lämna vitsord över lärarens eller förskollärarens pedagogiska skicklighet om läraren eller förskolläraren begär det. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser ställer sig bakom för- slaget om lektorer. anser dock att man bör börja med att utnämna lektorer i gymnasieskolan och menar dessutom att lektorer ska ha en Denna uppfattning delas bl.a. av Akademikers framhåller däremot att det är bra att lektorat införs i samtliga skolformer. , () och framför vidare att förslaget i betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) om särskilt kvalificerade lärare, som var en mer praktiskt inriktad karriärväg, bör påpekar att det måste vara möjligt att först ta en doktorsexamen och sedan utbilda sig till lärare. Skälen för regeringens förslag och bedömning Bestämmelse om lektorsutnämning i den nya skollagen Av den nya skollagen (2010:800) framgår att en lärare som har avlagt minst licentiatexamen inom ett ämne som helt eller delvis motsvarar ett undervisningsämne eller inom ämnesdidaktik (dvs. inlärningens teori och praktik, kopplad till det aktuella ämnet) och som under har visat pedagogisk skicklighet som lärare ska kunna utnämnas till lektor. Det finns inget som hindrar att personen först har avlagt doktors- eller licentiatexamen, i eller utomlands, under förutsättning att examen svarar mot den nya skollagens krav på att examen ska ligga inom ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnesdidaktik. avlagt minst licentiatexamen inom förskolans uppdrag och under minst har visat pedagogisk skicklighet ska likaså kunna utnämnas till Kraven för att bli lektor har således redan reglerats. skollagen anges vidare att huvudmännen ska utnämna lektorer. I likhet med vad som sagts i avsnitt 4.2 om rätten att överklaga ett beslut om legitimation, bör även beslut om utnämning till lektor kunna Lektorer utnämns av Prop. Regeringen avser nu att koppla utnämningen av lektorer till legitima- tionssystemet, vilket överensstämmer med förslagen i promemorian Legitimation för lärare och förskollärare (/2818/S). Det innebär att en statlig instans, , ska bedöma om en legi- timerad lärare eller förskollärare ska utnämnas till lektor. Titeln bör framgå av legitimationen. Eftersom utnämningen inte enbart förutsätter att läraren eller förskol- läraren ska ha dokumenterade akademiska meriter, utan också att han eller hon ska ha visat pedagogisk skicklighet, behövs det tydliga riktlinjer för vad detta innebär. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska därför få meddela föreskrifter om vad som avses med särskild pedagogisk skicklighet. Det bör finnas särskilda kompetensprofiler för detta, som bygger på de kompetensprofiler som anger vad som krävs för att en lärare eller förskollärare ska kunna få legitimation. Sedan bör det vara rektorn eller förskolechefen som lämnar vitsord över den pedagogiska skickligheten. Det är av naturliga skäl inte möjligt för att bedöma denna utan sådan dokumentation. Såväl den grundläggande lärar- eller förskollärarexamen som nya be- hörigheter som läraren (eller förskolläraren om det gäller en speciallärar- examen) kan ha fått genom kompletterande kurser bör anges på legitima- tionen. Därför är det också lämpligt att en titel, som innebär ett karriär- steg, framgår av legitimationen. Det är en särskild kvalitetsstämpel som tydliggör att läraren eller förskolläraren har kvalificerat sig ytterligare inom sitt yrke. Kvalitetsstämpeln för att lektorn kan anses mer lämplig för mycket kvalificerade uppgifter än andra lärare eller förskollärare, t.ex. för övergripande skol- eller verksamhetsutveckling och som kvalitetssäkrare när det gäller rättning av nationella prov och bedömning av examensarbeten. Det yttersta syftet, vilket också anges i förslaget till ny skollag (prop. 2009/10:165, 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370), är att elevernas resultatuppfyllelse ska öka liksom att elever och barn ska ges optimala möjligheter att lära och utvecklas. Därför anser regeringen att det är mycket viktigt att det finns lektorer som särskilt kan bidra med ett vetenskapligt förhållningssätt och reflexion utifrån bl.a. aktuell forskning i alla skolformer, dvs. redan från inledningen av ett barns utbildning. På samma sätt som när det gäller beteckningen legitimerad lärare respektive legitimerad förskollärare (se avsnitt 4.2) föreslår regeringen att benämningen lektor i skolväsendet endast ska få användas av den som fått en sådan statlig utnämning. Det innebär att lektorer kan finnas även i andra delar av utbildningssystemet, t.ex. högskolan, och där vara föremål för andra kvalifikationskrav. och är ett par av de remissin- stanser som har lyft fram frågan om särskilt kvalificerade lärare. För- slaget fanns i betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52). Det innebär att lärare genom ett väl dokumenterat peda- gogiskt utvecklingsarbete och genom att ha visat pedagogisk skicklighet under skulle kunna få titeln särskilt kvalificerad lärare. Regeringen är öppen för att återkomma till detta, men lämnar, bl.a. av ekonomiska skäl, inte nu några förslag i den delen. Legitimerade lärare ska sätta betyg Regeringens förslag: Betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen då betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Kan dessa inte enas ska betyget beslutas av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn.