prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — har bl.a. i Social rapport pekat på att dagens organisation av socialtjänst, beroendevård och vuxenpsykiatri ofta innebär svårigheter för personer med samsjuklighet (substansberoende i kombination med psykiatrisk diagnos) eller blandmissbruk av alkohol, narkotika och läkemedel att få sina vårdbehov tillgodosedda. Ny kunskap om vård- och behandlingsformer, behoven av samverkan och samarbete mellan olika vårdgivare samt värdet av att sätta individen i centrum ställer krav på en lagstiftning som skapar goda förutsättningar för en önskvärd utveckling. I (S 2008:04) uppdrag ingår därför att ta ställning till hur kommunernas och landstingens ansvar för missbruks- och beroendevården kan tydliggöras. Erfarenhet visar att det i hög grad är samma klienter med tungt missbruk som rör sig mellan de olika huvudmännen för missbruksvården och kriminalvården. Därför måste samhällets insatser mot narkotika- och alkoholmissbruk utgå från en helhetsbild som innefattar såväl , Statens institutionsstyrelses, hälso- och sjukvårdens som kriminalvårdens verksamheter på området. Målsättningen är att främja en långsiktig och effektiv samverkan kring den enskilde individen och dennes anhöriga, särskilt i de fall där barn är berörda. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Förslagen kommer därefter att beredas inom . Regeringens strategi för utveckling av missbruks- och beroendevården löper ut . Strategin har syftat till att främja den utveckling 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som anges i de nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna, som sträcker sig fram . Regeringen avser att ta fram en framtida gemensam strategi för ANDT-området som även omfattar missbruks- och beroendevården. Ett av syftena med en gemensam strategi är att främja samverkan mellan berörda politikområden som t.ex. socialtjänst och kriminalvård. Hemlöshet är en utmaning för det svenska välfärdssamhället. Det är både ett socialpolitiskt och ett bostadspolitiskt problem som kräver insatser av och samverkan mellan många olika aktörer. om regeringens hemlöshetsstrategi som presenterades visar att utvecklingen går i rätt riktning i förhållande till uppsatta inriktningsmål (, 2010). har kunskapen om hemlöshet ökat, statistiken förbättras och fler kommuner arbetar med vräkningsförebyggande insatser. Utvecklingsmedlen har stimulerat kommunerna att utveckla sitt arbete och bidragit till ett ökat intresse att använda sig av nya metoder. Regeringen anser, liksom och övriga berörda myndigheter, att strategin har varit viktig och genererat betydande kunskap om effektiva metoder och bättre statistik. Denna nya kunskap skapar förutsättningar för ett fortsatt utvecklingsarbete i kommunerna. Arbetet bör framöver inriktas på att få kommunerna och övriga aktörer att använda kunskapen på ett effektivt sätt i det praktiska arbetet. Arbetet bör samordnas med det övergripande arbetet för utveckla en evidensbaserad praktik inom . Regeringen avser att noga följa utvecklingen i kommunerna. Stöd till brottsoffer och deras anhöriga Att bekämpa våld mot kvinnor är en fortsatt högt prioriterad fråga för regeringen. En delrapport av uppföljningen av handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) visar att handlingsplanen inneburit en betydelsefull start för utvecklingen på området (, 2010). När det gäller insatser på område visar den förstärkta till- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 synen och de utvärderingar som genomförts att arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld har utvecklats och att kommunerna tar ett större ansvar för dessa grupper (Länsstyrelserna och , 2009). Kunskapsstöd, bedömningsinstrument samt årliga stimulansbidrag till kommunerna har underlättat det praktiska arbetet. Det finns ett ökat fokus på evidensbaserad kunskap och effektiva metoder både när det gäller våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld, men även när det gäller de män som utövar våld. Det är viktigt att det utvecklingsarbete som satts igång fortsätter. Kommunerna måste fortsätta ta sitt ansvar, även när insatserna genomförs av någon annan än kommunen, exempelvis av en frivilligorganisation. Kommunerna bör till exempel bli bättre på att ha ett långsiktigt och strategiskt arbete på detta område. Kompetensen inom andra delar av än individ- och familjeomsorgen bör också förbättras (Länsstyrelserna och , 2009). Det är viktigt att tillsynen fortsätter att ske löpande så att arbetet kan följas upp och eventuella brister kan identifieras. överlämnade ett förslag till ny lag med ett system för utredningar avseende kvinnor som har avlidit med anledning av brott i nära relationer. Förslaget har remissbehandlats och regeringen avser att presentera en proposition . Syftet med systemet är att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att kvinnor utsätts för brott av närstående. En utredning ska klarlägga samtliga förhållanden som har inneburit att kvinnan har varit i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Även vilka åtgärder som vidtagits eller hade kunnat vidtas för att beakta hennes behov ska klarläggas. Kampen mot människohandel måste fortsätta föras på bred front. Det är viktigt med ökad kunskap och metodutveckling på området. De flesta av de åtgärder som regeringen vidtagit inom ramen för handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) pågår även och regeringen avser att noga följa utvecklingen och resultatet av dessa. () kommer att presentera en uppföljning av handlingsplanen. Dialog och överenskommelser inom det sociala området och inom integrationsområdet Den ideella sektorn har en viktig roll i det svenska samhället, inte minst när det gäller att möjliggöra människors egen makt att påverka såväl sin vardag som samhället i stort. beslutade därför regeringen om en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting och antogs en liknande överenskommelse inom integrationsområdet. Överenskommelserna innehåller ett antal principer som ska utveckla relationerna och tydliggöra rollerna parterna emellan. Regeringen kommer att verka för att dialogerna fortsätter att följas upp och utvecklas av parterna i syfte att kontinuerligt identifiera och undanröja hinder för att idéburna organisationer ska kunna bidra till en ökad mångfald i utbudet av välfärdstjänster, utan att de för den skull behöver åsidosätta sin viktiga roll som röstbärare för sina medlemmar. Det faktum att dialogprocessen har kunnat genomföras och leda fram till en överenskommelse visar på en gemensam vilja till samverkan kring frågor om välfärdens utveckling utifrån varje parts specifika roll och kunskap. Denna uppslutning och vilja till samverkan är mycket värdefull. kommer en oberoende granskningsmyndighet med ansvar för uppföljning, utvärdering och effektivitetsgranskning av hälso- och sjukvården att inrättas. Utöver att myndigheten ska ansvara för kvalificerad och systematisk uppföljning, utvärdering och effektivitetsgranskning av hälso- och sjukvården ska den enligt tilläggsdirektiv utföra uppgifter inom (dir. 2010:90). Det ska avse uppgifter inom områden som ligger i gränssnittet mellan vård och omsorg, t.ex. missbruksområdet eller kommunens vård och omsorg av äldre. Utredaren ska föreslå den inriktning som arbetet ska ha för de områden inom som myndigheten väljer att koncentrera sig på. ska utredaren dessutom redovisa hur brukarnas och klienternas behov av kvalitetssäkrad och lättillgänglig information inom utvalda socialtjänstområden bättre kan till- godoses och utvecklas. (se vidare anslag 1:12 Myndigheten för vårdanalys.) Tabell 8.5 Anslagsutveckling 6:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 835 543 tkr prisnivå. 3Motsvarar 835 543 tkr prisnivå. 4Motsvarar 835 543 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens institutionsstyrelses förvaltningskostnader. (SiS) är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i ungdomsvård, sluten ungdomsvård och missbruksvård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till omkring två tredjedelar med avgifter, medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. SiS har även i uppdrag att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom SiS verksamhetsområde. Tabell 8.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Kostnaderna som redovisas är totalkostnader för både avgiftsfinansierad samt anslagsfinansierad verksamhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för Statens institutionsstyrelses verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen SiS gjorde ett negativt ekonomisk resultat 2009 med en anslagsförbrukning som översteg de tillgängliga medlen med . En av orsakerna till underskottet var den låga beläggningen inom ungdomsvården och missbruksvården. SiS vidtog besparingsåtgärder samt inledde ett långsiktigt arbete i syfte att uppnå balans mellan utbud och efterfrågan och skapa större flexibilitet i verksamheten. Myndigheten har fortsatt det omställningsarbete som inleddes 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vilket bland annat resulterat i sammanslagningar av institutioner och vissa nedläggningar. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera styrning- och finansieringsmodellen för SiS och uppdraget avrapporterades . Regeringen har givit myndigheten utökad anslagskredit och har utöver det ställt till myndighetens förfogande för att möjliggöra omställningen. SiS ska slutredovisa vidtagna åtgärder i anslutning till årsredovisningen Myndighetens anslag ökas med för att organisera en strukturerad utslussning från sluten ungdomsvård med utvecklade kontrollmöjligheter. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . har arbetet med öppna jämförelser inom verksamheter och arbetet med årliga brukarundersökningar inom vård och omsorg om äldre förts inom ramen för samma regeringsuppdrag. Finansieringen har kommit från två anslag. har använts för öppna jämförelser från detta anslag och har använts för brukarundersökningar från anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. För att få till stånd en samlad, förenklad och ändamålsenlig finansiering av regeringsuppdraget om öppna jämförelser och brukarundersökningar bör resurserna till ändamålet samlas på detta anslag. Regeringen föreslår därför en omdisponering av resurserna som innebär att detta anslag ökas med och att anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med motsvarande belopp. Under har den sociala välfärdsstatistiken varit utökad med ett antal variabler 8.7.26:2 Bidrag till utveckling av socialt om jämställdhet. Tabell 8.9 Anslagsutveckling 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget ändamål är att finansiera bidrag för utveckling av socialt arbete bl.a. genom fortsatt satsning på evidensbaserad praktik i , medel för att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser och brukarinflytande, bidrag för att utveckla samverkan med idéburna organisationer, bidrag till statistiska undersökningar, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer, bidrag till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor. tionshöjning upphör 2010. Mot bakgrund av det minskas anslaget med . Regeringen avser att lämna en proposition om dödsfallsutredningar avseende kvinnor som har avlidit med anledning av brott i nära relationer . Regeringen avsätter för detta , samt beräknar att avsätta . Anslaget 9:1 ökas därför med ovanstående belopp. Finansiering sker genom en neddragning av detta anslag med och . Sammantaget innebär detta att anslaget ökas med jämfört med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 8.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till respektive år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens politik för barnets rättigheter syftar till att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångspunkt i konventionen om barnets rättigheter (). Med barn avses varje flicka och pojke under . Barnrättspolitiken är sektorsövergripande. Detta innebär att barnets rättigheter och intressen ska genomsyra all politik liksom alla verksamheter som berör barn. För att intentioner ska realiseras krävs därmed insatser inom politiken på alla de områden där barn är berörda. Barnrättspolitiken omfattar också vissa särskilda frågor som rör internationella adoptioner. Inom ramen för barnrättspolitikens område finns myndigheterna och Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. har till uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen, driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . Myndigheten för internationella adoptionsfrågor beslutar om auktorisation av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner samt utövar tillsyn över dessa sammanslutningar. Vidare ansvarar myndigheten för information i frågor om internationella adoptioner. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner lämnas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Barnrättspolitik 7:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 7:3 Insatser för att förverkliga konventionen om 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. lämnade regeringen skrivelsen Barnpolitiken en politik för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111) till . I skrivelsen fastslogs vilka områden som regeringen särskilt skulle prioritera för att stärka barnets rättigheter och intressen: -det strategiska arbetet med att genomföra , -stöd i föräldraskapet, -bekämpande av våld mot barn och -främjande av barns psykiska hälsa. lämnade regeringen propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/2010:232) till . Tyngdpunkten i propositionen ligger på regeringens förslag till strategi för att stärka barnets rättigheter. I propositionen redogör regeringen vidare för genomförda insatser inom de ovan nämnda prioriterade områdena. En samlad bild av genomförda och pågående insatser för att bekämpa våld mot barn i olika sammanhang, samt en uppföljning av åtgärderna i den nationella handlingsplanen mot sexuell exploatering av barn, redovisas som bilagor till propositionen. Regeringen presenterar i propositionen också flera initiativ som är av strategisk betydelse för att stärka barnets rättigheter i . En kortare redovisning för vissa insatser som genomförts inom de prioriterade områdena lämnas i det följande. För en utförligare resultatredovisning hänvisas till ovan nämnd proposition. 9.4.1Det strategiska arbetet med att genomföra Det finns i det svenska samhället en relativt utbredd kunskap om som dokument bland såväl barn som vuxna, och en medvetenhet om att barn har särskilda rättigheter utifrån konventionen. De kartläggningar och uppföljningar som har gjorts av har dock visat att det alltjämt finns brister i kunskapen om hur konventionen ska tillämpas i praktiken. Olika berörda yrkesgrupper behöver fortlöpande få kompetensutveckling om barnets rättigheter och hur dessa rättigheter förhåller sig till den egna verksamheten. har därför på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag till strategi för kunskapsutveckling om barnets rättigheter (S2009/4231/SF). I förslaget lyfts bl.a. fram vikten av att berörda yrkesgrupper får sådan kunskap i grundutbildningen, och att det i yrkeslivet finns möjlighet till fortbildning för specifika yrkesgrupper. förslag är ett viktigt underlag för regeringens fortsatta insatser för att öka kunskapen om barnets rättigheter bland olika yrkesgrupper. Enligt regeringen finns det ett behov av en mer systematisk uppföljning av barns levnadsvillkor utifrån än vad som är fallet . Det är av stor vikt att de åtgärder som vidtas på olika områden för att tillförsäkra barn deras rättigheter, är de rätta och mest effektiva. Regeringen har därför givit i uppdrag att utveckla ett uppföljningssystem för att följa barns levnadsvillkor utifrån (S2009/9848/SF). Ut- gångspunkten är det förslag till uppföljningssystem som har presenterats i departementsskrivelsen Ett uppföljningssystem för barnpolitiken (Ds 2007:9). Genom det nya uppföljningssystemet ska det gå att mäta och beskriva de aspekter av barns levnadsvillkor som regeringen bedömer som centrala ur ett barnrättsperspektiv. Med anledning av 20-års- jubileum har ett barnrättsnätverk initierat av H.M. Drottningen med ekonomiskt stöd från regeringen genomfört insatser för att sprida kunskap om barnets rättigheter till barn, föräldrar och skolpersonal. Samarbetet i nätverket resulterade i skriftlig och webbaserad information om samt ett antal regionala konferenser. Informationen anpassades till de olika målgrupperna. Genom satsningen har barn, föräldrar och skolpersonal fått ökad tillgång till kunskap om barnets rättigheter utifrån . Samarbetet har också inneburit nya arenor för dialog om . Frivilliga organisationers insatser är av stor betydelse för att stärka barnets rättigheter. Utifrån de senaste rekommendationerna som har lämnats till av för barnets rättigheter har bjudit in till ett möte med ett antal frivilligorganisationer som arbetar för barnets rättigheter. Regeringen har därefter, och alltjämt utifrån rekommendationerna, fortsatt dialogen med organisationerna kring ett antal teman, bl.a. att stärka barnets rättigheter genom lagstiftning. Också på det internationella planet har regeringen arbetat för att stärka rättigheterna för barn. Under det svenska EU-ordförandeskapet och i samband med 20-års- jubileum anordnade regeringen en högnivåkonferens vid vilken representanter från Europeiska kommissionen, och FN samt ministrar, tjänstemän och experter från fler än 20 medlemsländer deltog. Vid konferensen diskuterades de utmaningar som fortfarande kvarstår för att förverkliga konventionen, bl.a. barns användning av ny kommunikationsteknologi och konsekvenser för barnet när föräldrar kombinerar arbete och familjeliv. Under ordförandeskapet antogs också det s.k. Stockholmsprogrammet i vilket slås fast vikten av att EU ansluter sig till om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Barnets rättigheter ska beaktas och lyftas fram i det fortsatta arbetet, det gäller särskilt barn i vissa utsatta situationer. Föräldrarna är de viktigaste personerna i varje barns liv. Regeringen ser det som angeläget att föräldrar har möjlighet att få stöd i sitt föräldraskap under barnets hela uppväxt och att detta stöd anpassas till de olika behov som familjer har och att det är tillgängligt för alla. Stöd till föräldrarna är också ett stöd till barnen. Regeringen har därför antagit en nationell strategi för föräldrastöd (S2008/2954/FH) som syftar till att skapa möjligheter för föräldrar att få det stöd de behöver för att ge god omsorg till sina barn. I enlighet med strategin har fått i uppdrag att fördela stimulansbidrag till projekt för att utveckla föräldrastöd inom ett antal kommuner. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har också initierat och bidragit till andra insatser som på olika sätt ska stödja föräldrar i deras föräldraskap. Till exempel har regeringen givit ekonomiskt stöd till organisationen I Samhället () för en interaktiv webbplats som ska ge råd och stöd till föräldrar och andra vuxna i frågor som rör barn (S2009/8302/SF). Syftet är att kunna ge snabb rådgivning och hjälp, t.ex. vid konflikter med barnet eller om barnet utsätts för mobbning. Vidare har regeringen genomfört insatser inom den ekonomiska familjepolitiken. Bland annat kan nämnas den nu pågående utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (S2009:04). Utredaren ska analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar särlevande föräldrars beslut om vårdnad, boende, umgänge samt fördelningen av försörjningsansvar för det gemensamma barnet, och vid behov föreslå åtgärder som kan underlätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar som inte lever tillsammans. 9.4.3Bekämpa våld mot barn Den svenska lagstiftningen om förbud mot kroppslig bestraffning och kränkande behandling av barn, det s.k. agaförbudet, har funnits . Regeringen har uppmärksammat detta bl.a. genom att tillsammans med publicera en skrift, Aldrig våld av svensk lagstiftning mot aga (S2009/2899/SF). Regeringen har beviljat medel för fortsättningen av det pilotprojekt som drivs av i syfte att motverka våld mot spädbarn, som yttrar sig i s.k. shaken baby syndrome (S2008/209/SF). Regeringen anser att det är angeläget att erfarenheterna från projektet samt den information som utarbetats till yrkesgrupper och föräldrar också når ut i andra landsting. Regeringen avser att bevilja ytterligare medel till projektet med detta syfte. Det är viktigt att uppmärksamma alla former av våld, även situationen för barn som bevittnar våld. Barn kan utsättas för våld av föräldrar, andra vuxna eller av andra barn. I enlighet med ska barnet skyddas mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 misshandel eller utnyttjande innefattande sexuella övergrepp. Regeringen har tagit fram en samlad bild av genomförda och pågående insatser för att bekämpa våld mot barn i olika sammanhang. Den samlade bilden, som redovisas som en bilaga till prop. 2009/10:232, omfattar ett antal områden såsom samverkan, förebyggande åtgärder, stöd och skydd, barns rätt att komma till tals och få information, kompetensutveckling för berörda yrkesgrupper, kartläggning, uppföljning och utvärdering samt internationellt arbete för att bekämpa våld mot barn. 9.4.4Främja barns psykiska hälsa visar att medan den psykiska ohälsan minskar i den vuxna befolkningen, ökar den hos barn och unga.