prop · GX03204 · 2010-04-20 00:00:00 — räkningen är en följd av att ska utse en revisor även i de fall som avses i den nya 9 a §. Förhållandet mellan andra stycket och 1 § andra stycket tas upp i för- fattningskommentaren till 1 §. Paragrafen har vidare justerats språkligt. 9 kap. 9 a § Om ett bolag i fall som avses i 1 § andra stycket inte har någon revisor, får en aktieägare föreslå att ska utse en revisor. gäller 9 § andra och tredje styckena. Paragrafen, som är ny, ger ägarminoriteten i ett aktiebolag som saknar revisor en möjlighet att genomdriva att en revisor utses av (minoritetsrevisor). Detta sker i samma ordning som föreskrivs i 9 § andra och tredje styckena. Bestämmelserna gäller de fall där ett privat aktiebolag inte har någon revisor och inte heller är skyldigt att ha det enligt 1 §. att ha en revisor men revisor saknas eller inte uppfyller de kompetens- krav som ställs upp, träder i stället 25 och 26 §§ in. sålunda ingripa enligt 25 § om bolaget uppfyller gränsvärdet i 13 § men inte har utsett en auktoriserad revisor eller godkänd revisor med revisors- ska också ingripa enligt 25 § om godkänd eller auktoriserad revisor inte har utsetts i ett bolag som i och för sig under- skrider gränsvärdet, men där bolaget inte i bolagsordningen har angett att bolaget inte ska ha revisor. Detsamma gäller om bolagsstämman har utsett en revisor som har avgått utan att någon efterträdare utses. Till skillnad från en minoritetsrevisor som utses enligt 9 §, får en revis- or som utses enligt denna paragraf i regel ensam svara för revisionen. Inget hindrar dock att bolagsstämman därefter utser en revisor. orerna får i sådant fall delta i revisionen. Övervägandena finns i avsnitt 9. 9 kap. 13 § Minst en av bolagsstämman utsedd revisor ska vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen, om 1. bolaget uppfyller mer än ett av följande villkor: a) medelantalet anställda i bolaget har under vart och ett av de två sen- aste räkenskapsåren uppgått till mer än 50, b) bolagets redovisade balansomslutning har för vart och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än , c) bolagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett av de två senaste räkenskapsåren uppgått till mer än , eller 2. bolagets aktier, teckningsoptioner eller skuldebrev är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I paragrafen, som gäller både privata aktiebolag och publika aktiebolag, Prop. 2009/10:204 anges när ett aktiebolag ska ha en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. I första punkten har det gränsvärde som avgör huruvida bolaget ska ha minst en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revis- orsexamen ändrats. Ändringen innebär att delvärdena för balansomslut- ning och nettoomsättning har höjts. Paragrafen har vidare justerats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 9 kap. 14 § Bestämmelserna i 13 § gäller även för moderbolag i en koncern, om kon- cernen uppfyller mer än ett av följande villkor: 1.medelantalet anställda i koncernen har under vart och ett av uppgått till mer än 50, 2.koncernföretagens redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , 3.koncernföretagens redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än . Vid tillämpningen av första stycket 2 och 3 ska fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom internvinster, elimineras. Detsamma gäller för intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan kon- cernföretag, liksom förändring av internvinst. Paragrafen innehåller bestämmelser om när ett moderbolag i en koncern ska ha en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revis- orsexamen. För ett moderbolag gäller att en auktoriserad revisor eller en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen alltid ska utses, om koncernen uppfyller det gränsvärde som gäller för aktiebolag i allmänhet (se 13 §). Gränsvärdet har höjts på motsvarande sätt som i den paragrafen. 9 kap. 21 § Uppdraget som revisor gäller till slutet av den första årsstämma som hålls då revisorn utsågs. I bolagsordningen får det anges att uppdraget som revisor ska gälla för än som anges i första stycket. Uppdraget ska dock upp- höra senast vid slutet av den årsstämma som hålls under det fjärde räk- enskapsåret efter det då revisorn utsågs. I de fall som avses i 24 § får en ny revisor utses för den tid som återstår av den tidigare revisorns mandattid. Paragrafen innehåller bestämmelser om längden på revisorns uppdrag. Den hittillsvarande huvudregeln i första stycket om en fyraårig mandat- tid har ersatts med en huvudregel om att mandattiden är . Mandat- tiden löper till slutet av årsstämman. Andra stycket, som saknar tidigare motsvarighet, innebär att bolaget i bolagsordningen får föreskriva en som längst fyraårig mandattid. Första och andra styckena har utformats med 8 kap. 13 § som förebild. Inget hindrar att revisorn, sedan mandattiden har gått ut, utses på nytt (jfr dock 21 a § om bolag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad). Övervägandena finns i avsnitt 8. 9 kap. 25 § Efter anmälan ska utse en revisor när 1.auktoriserad revisor eller godkänd revisor inte är utsedd enligt 12, 13, 14 eller 15 §, trots att detta ska ske, 2.revisorn är obehörig enligt 10 eller 17 § och det inte finns någon behörig revisorssuppleant, eller 3.en bestämmelse i bolagsordningen om antalet revisorer eller om revisorns behörighet inte har följts. En anmälan enligt första stycket får göras av var och en. Styrelsen är skyldig att göra anmälan, om det inte möjligt utses en ny revisor genom den som enligt 8 § har rätt att utse revisor. Paragrafen innebär att i vissa fall ska förordna en revisor. I första stycket har det tydliggjorts att inte ska utse en revisor enligt bestämmelsen, om aktiebolaget inte behöver ha någon revisor enligt lagen (se 1 §). Bolagets skyldighet att ha revisor följer av lag, inte endast om bolaget är revisionspliktigt utan också om bolaget underskrid- er det i 9 kap. 1 § angivna gränsvärdet men inte i bolagsordningen har angett att det inte ska ha någon revisor. Paragrafen har vidare justerats språkligt och redaktionellt. 9 kap. 42 § En revisor ska vidta de åtgärder som anges i 43 och 44 §§, om han eller hon finner att det kan misstänkas att en styrelseledamot eller den verk- ställande direktören inom ramen för bolagets verksamhet har gjort sig skyldig till brott enligt någon av följande bestämmelser: 1.9 kap. 1, 3, 6 a och 9 §§, 10 kap. 1, 3, 4 och 5 §§ samt 11 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ , och 2.2, 4, 5 och 10 §§ skattebrottslagen (1971:69). En revisor ska även vidta de åtgärder som anges i 43 och 44 §§, om han eller hon finner att det kan misstänkas att någon inom ramen för bolagets verksamhet har gjort sig skyldig till brott enligt 17 kap. 7 § eller 20 kap. 2 § . Om revisorn finner att en misstanke av det slag som avses i första eller andra stycket bör föranleda honom eller henne att lämna uppgifter enligt 3 kap. 1 § lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, ska dock åtgärder enligt 43 och 44 §§ inte vidtas. Paragrafen innehåller bestämmelser som tillsammans med de båda följ- ande paragraferna reglerar revisorns skyldighet att agera vid misstanke om brott i bolaget. Revisorns skyldighet att agera vid misstanke om bestickning eller mut- brott regleras i andra stycket, som är nytt. Till skillnad från vad som gäll- er enligt första stycket saknar det vid dessa brott betydelse vem det är som inom ramen för bolagets verksamhet har gjort sig skyldig till det misstänkta brottet. Det behöver alltså inte vara en styrelseledamot eller den verkställande direktören. Inte heller behöver personen med nödvänd- ighet vara anställd av bolaget. Det kan sålunda vara fråga om t.ex. en uppdragstagare eller en person som är anställd av eller ställföreträdare för ett dotterföretag. I likhet med vad som är fallet enligt första stycket måste dock misstanken avse brott som har begåtts inom ramen för bolagets verksamhet. I övrigt ska regelverket tillämpas på motsvarande sätt som när det är fråga om ett brott som anges i första stycket. Paragrafen har vidare justerats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 9 kap. 44 § Senast efter det att styrelsen har underrättats enligt 43 § första stycket ska revisorn i en särskild handling till åklagare redogöra för miss- tanken samt ange de omständigheter som misstanken grundar sig på. Första stycket gäller inte om 1.den ekonomiska skadan av det misstänkta brottet har ersatts och övr- iga menliga verkningar av gärningen har avhjälpts, 2.det misstänkta brottet redan har anmälts till polismyndighet eller åklagare, eller 3.det misstänkta brottet är obetydligt. I de fall som avses i 43 § andra stycket ska revisorn, om anmälan om det misstänkta brottet inte redan har lämnats till polismyndighet eller åklagare, utan oskäligt dröjsmål lämna en sådan handling som anges i första stycket. När den handling som anges i första stycket har lämnats, ska revisorn genast pröva om han eller hon ska avgå från sitt uppdrag. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorns skyldighet att göra anmälan till åklagare. Enligt de hittillsvarande första och tredje styckena ska revisorn senast avgå från sitt uppdrag. ska han eller hon anmäla misstanken och grunden för denna till åklagaren. De förstnämnda bestämmelserna om avgång har tagits bort och ersatts av ett nytt fjärde stycke. Enligt detta ska revisorn, i stället för att ovillkorligen avgå, genast pröva om han eller hon ska avgå från sitt uppdrag. Sålunda behöver revisorn, sedan en anmälan till åklagare har gjorts, inte alltid avgå från uppdraget som bolagets revisor. Revisorn ska dock genast pröva om han eller hon ska avgå från uppdraget. I fokus för denna prövning bör vara om det i den aktuella situationen alltjämt finns förut- sättningar för ett gott samarbete mellan företagsledningen och revisorn och därmed för en effektiv revision (jfr prop. 1997/98:99 s. 165 f.). Så torde oftast inte vara fallet i s.k. enmansbolag, dvs. bolag i vilka en styr- elseledamot direkt eller indirekt genom en juridisk person äger samtliga aktier i bolaget. Om det är denna person som är föremål för brottsmiss- tanken, är alltså utrymmet för revisorn att kvarstå som bolagets revisor begränsat. Annorlunda ställer sig saken om det t.ex. är bolagets verkställ- ande direktör som misstänks ha begått brott i bolaget utan styrelsens vet- skap. Vid sin bedömning bör revisorn i vissa fall kunna erhålla ledning av den s.k. analysmodellen för prövning av revisorns opartiskhet och själv- ständighet (se 21 § revisorslagen [2001:883]). Om revisorn avgår, ska han eller hon genast anmäla att uppdraget har upphört och skälet till detta till enligt 23 och 23 a §§. Paragrafen har vidare justerats språkligt och redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 23 kap. 8 § Vid kombination ska fusionsplanen även innehålla 1.en bolagsordning för det övertagande bolaget, och 2.fullständigt namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelse- datum och postadress för styrelseledamot samt, i förekommande fall, revisor, styrelsesuppleant, revisorssuppleant och lekmannarevisor. I paragrafen anges vad en fusionsplan vid kombination ska innehålla. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 2 kap. 5 §. 23 kap. 25 § Styrelsen för det övertagande bolaget ska anmäla fusionen för registrer- ing i aktiebolagsregistret. Styrelsen ska även för registrering anmäla, vid absorption, aktiekapitalets ökning och, vid kombination, vilka som har utsetts till styrelseledamöter samt, i förekommande fall, revisorer och lekmannarevisorer i bolaget. Anmälan ersätter teckningen av aktierna och ska göras senast två mån- ader från tillstånd till verkställighet av fusionsplanen eller, när tillstånd lämnas av allmän domstol, från det att domstolens beslut har vunnit laga kraft. Till anmälan ska fogas ett intyg från en auktoriserad eller godkänd revisor om att överlåtande bolags tillgångar har överlämn- ats till det övertagande bolaget. Bestämmelserna i 48 § tredje stycket ska tillämpas, om 1.något av de bolag som deltar i fusionen eller något annat företag som genom fusion har gått upp i något av dessa bolag har deltag- it i en gränsöverskridande fusion, 2.den gränsöverskridande fusionen har registrerats före anmälan för registrering enligt första stycket, och 3.något av bolagen fortfarande omfattas av ett system för arbetstagares medverkan enligt lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gräns- överskridande fusioner. Paragrafen innehåller bestämmelser om anmälan för registrering av en fusion. Ändringen är av samma slag som ändringen i 2 kap. 5 §. 23 kap. 48 § Om det övertagande bolaget har eller, vid kombination, ska ha sitt hem- vist i , ska registrera den gränsöverskridande fusio- nen i aktiebolagsregistret. Anmälan för registrering ska göras av styr- elsen i det övertagande bolaget från den tidpunkt då intyg enligt 46 § utfärdades. Vid kombination ska styrelsen även för registrering anmäla vilka som har utsetts till styrelseledamöter samt, i förekommande fall, revisorer och styrelsesuppleanter i det övertagande bolaget. får registrera fusionen endast om 1.verket har utfärdat ett intyg enligt 46 § för varje svenskt bolag som deltar i fusionen, 2.de utländska bolag som deltar i fusionen har gett in motsvarande intyg från behöriga myndigheter i de stater där de är registrerade, tillsam- mans med en kopia av fusionsplanen, och 3.det inte heller i övrigt finns något hinder mot registrering av fusion- Om lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridan- de fusioner är tillämplig, får fusionen registreras endast om 1. avtal har träffats eller beslut har fattats om medverkan enligt den lagen eller förhandlingsperioden har löpt ut utan att sådant avtal har träff- ats eller beslut har fattats, och 2. det övertagande bolagets bolagsordning inte strider mot den ordning för medverkan som ska gälla till följd av lagen. ska utan dröjsmål underrätta behöriga myndigheter i den eller de stater där överlåtande bolag har sitt hemvist om registreringen. Paragrafen innehåller bestämmelser om registrering av en gränsöver- skridande fusion vid vilken det övertagande bolaget har eller ska ha sitt Ändringen är av samma slag som ändringen i 2 kap. 5 §. 24 kap. 10 § Om ett övertagande bolag ska bildas i samband med delningen, ska del- ningsplanen innehålla 1.en bolagsordning för det övertagande bolaget, och 2.fullständigt namn, personnummer eller, om sådant saknas, födelse- datum och postadress för styrelseledamot samt, i förekommande fall, revisor, styrelsesuppleant, revisorssuppleant och lekmannarevisor. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka särskilda uppgifter som måste ingå i delningsplanen när delningen innebär att det bildas ett eller flera nya bolag. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 2 kap. 5 §. 24 kap. 27 § Styrelserna för de övertagande bolagen ska gemensamt anmäla delningen för registrering i aktiebolagsregistret. För bolag som tidigare är införda i aktiebolagsregistret, ska anmälan även innehålla uppgift om aktiekapital- ets ökning. Om bolaget ska nybildas i samband med delningen, ska i anmälan även anges vilka som har utsetts till styrelseledamöter samt, i förekommande fall, revisorer och lekmannarevisorer i bolaget. Anmälan ersätter teckningen av aktierna och ska göras senast två mån- ader från tillstånd till verkställighet av delningsplanen eller, när tillstånd har lämnats av allmän domstol, från det att domstolens beslut har vunnit laga kraft. Till anmälan ska fogas ett intyg från en aukt- oriserad eller godkänd revisor om att det överlåtande bolagets tillgångar har överlämnats till övertagande bolag i enlighet med vad som har angetts i delningsplanen. Paragrafen innehåller bestämmelser om anmälan för registrering av en Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 2 kap. 5 §. 25 kap. 33 § När bolaget har gått i likvidation och en likvidator har utsetts, ska styrel- sen och den verkställande direktören genast redovisa sin förvaltning av bolagets angelägenheter för vilken redovisningshandlingar inte förut har lagts fram på bolagsstämma. enligt tillämplig lag om årsredovisning och granskas av bolagets revisor enligt bestämmelserna om revision i 9 kap. denna lag. Redovisningen och revisionsberättelsen ska läggas fram på bolagsstämma så snart det kan ske. Bestämmelserna i 7 kap. 11 § 3 och 25 § om stämmans behandl- ing av frågan om ansvarsfrihet och om tillhandahållande av handlingar inför stämman ska tillämpas. Om den tid som redovisningen ska avse omfattar även föregående räk- enskapsår, ska det upprättas en särskild redovisning för det året och, om bolaget är ett moderbolag som är skyldigt att upprätta koncernredovis- ning, en särskild koncernredovisning. Paragrafen innehåller bestämmelser om styrelsens och den verkställande direktörens skyldighet att under likvidation redovisa för bolagets förvalt- ning för vilken redovisningshandlingar inte förut lagts fram på bolagsstämma. I förtydligande syfte har det angetts att det är bolagets revisor som ska granska redovisningen. Om bolaget inte har och inte heller ska ha någon revisor, behöver bestämmelsen om revisorsgranskning alltså inte tillämpas. Någon revisionsberättelse behöver i sådant fall inte heller läggas fram på bolagsstämman, utan enbart redovisningen. Se vidare 1 kap. 12 b §. Paragrafen har vidare justerats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 9. 29 kap. 2 § En revisor, lekmannarevisor eller särskild granskare är ersättningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han eller hon ska även ersätta skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet vållas av hans eller hennes med- hjälpare. I de fall som avses i 9 kap. 44 § och 46 § andra stycket samt 10 kap. 18 § andra stycket denna lag samt 3 kap. 1 § lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism svarar dock revis- orn, lekmannarevisorn eller den särskilda granskaren endast för skada på grund av oriktiga uppgifter som han eller hon eller en medhjälpare har haft skälig anledning att anta var oriktiga. Om ett registrerat revisionsbolag är revisor eller särskild granskare, är det detta bolag och den som är huvudansvarig för revisionen eller gransk- ningen som är ersättningsskyldiga. Paragrafen innehåller bestämmelser om skadeståndsskyldighet för revis- or, lekmannarevisor och särskild granskare. I första styckets tredje mening har det gjorts en begränsning av skyldig- heten för revisorn att ersätta skada på grund av oriktiga uppgifter vid för- undersökning i brottmål (se 9 kap. 46 § samt 10 kap. 18 och 22 §§). Mot- svarande begränsning av skadeståndsansvaret gäller bl.a. för uppgifter som revisorn lämnar vid en utredning om penningtvätt eller finansiering av terrorism (se prop. 2003/04:156 s. 79 och 94). Vidare har det klargjorts att begränsningen av skadeståndsansvaret gäller även för lekmannarevisor och särskild granskare. Detta saknar betydelse såvitt avser 9 kap. 44 §, eftersom den paragrafen inte gäller för de två nämnda kategorierna. Bestämmelserna i 3 kap. 1 § lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism kan däremot i vissa fall vara tillämpliga för en lekmannarevisor eller särskild granskare Prop. 2009/10:204 (jfr 1 kap. 2 § 10 och 11 i nämnda lag). Vidare gäller begränsningen upp- gifter som en lekmannarevisor eller särskild granskare enligt 10 kap. 18 respektive 22 § lämnar till en förundersökningsledare. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning 32 kap. 3 § Ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning ska ha minst en revisor. Revisorn ska särskilt granska att bolaget inte har överträtt 5 eller 8 §. Om revisorn finner att bolaget har överträtt någon av dessa bestämmel- ser, ska det anmärkas i revisionsberättelsen. Revisorn ska genast sända en kopia av revisionsberättelsen till Bolags- verket, om revisionsberättelsen innehåller anmärkning enligt andra styck- et. Paragrafen innehåller bestämmelser om revision av ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. För ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning gäller, om inget annat följer av 32 kap., lagens bestämmelser om privata aktiebolag (1 §). Enligt det nya första stycket ska ett aktiebolag med särskild vinst- utdelningsbegränsning alltid ha minst en revisor. Syftet är att säkerställa att de särskilda regler som ställs upp för detta slag av aktiebolag inte överträds eller kringgås. Det som sägs i 9 kap. 1 § andra stycket om möj- ligheten att välja bort revision gäller alltså inte sådana bolag. De kompet- enskrav som ställs på revisorn framgår av 9 kap. Andra och tredje styckena motsvarar de hittillsvarande första och andra styckena. Paragrafen har vidare justerats språkligt och redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 1 kap. 12 b §, 2 kap. 5 §, 3 kap. 1 §, 7 kap. 34 §, 9 kap. 1, 1 a, 8, 9 a, 13, 14 och 25 §§, 23 kap. 8, 25 och 48 §§, 24 kap. 10 och 27 §§ samt 32 kap. 3 § tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . 3.Bolagsstämman får inte före på det räkenskapsår som inleds närmast efter besluta om ändring i bolagsordningen med tillämpning av 9 kap. 1 § andra stycket. 4.Vid tillämpningen av 9 kap. 1 § femte stycket ska bolaget anses sak- na revisor registrerad i aktiebolagsregistret vid räkenskapsårets utgång, om anmälan för registrering av att bolaget entledigat revisorn eller att revis- orn avgått och att bolaget beslutat om ändring av bolagsordningen av inne- börd att bolaget inte ska ha någon revisor, har kommit in till före räkenskapsårets utgång. Detta gäller till utgången av 2012. 5.Ett revisorsuppdrag som har getts före ikraftträdandet består till utgången av mandattiden, om inte uppdraget upphör enligt 9 kap. 22 § eller hinder som avses i 9 kap. 24 § uppkommer. Lagändringarna träder i kraft (punkten 1). Av punkten 2 framgår att bestämmelserna som tillåter vissa privata aktiebolag att avstå från att ha någon revisor tillämpas från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter . med kalenderår som räkenskapsår innebär det att årsredovisningen för det räkenskapsår som inleds inte behöver revideras. En förutsättning för detta är dock att bolaget dels på bolagsstämma beslutar om att ändra bolagsordningen och att entlediga revisorn, dels anmäler de ändrade förhållandena till för registrering i aktiebolagsregistret före räkenskapsårets utgång. Inte heller höjningen av de gränsvärden som anges i 9 kap. 13 och 14 §§ om revisorns kvalifikationer får genomslag förrän det räkenskapsår som inleds närmast efter . Punkten 3 tydliggör att bolaget inte får ta in en bestämmelse i bolagsordningen om att bolaget inte ska ha någon revisor (jfr punkten 2). En anmälan för registrering av ett beslut som har fattats ska Enligt 9 kap. 1 § femte stycket ska bolaget ha minst en revisor med avseende på ett visst räkenskapsår, om bolaget den på det räkenskapsåret har revisor registrerad i register. medför att det övergångsvis intill utgången av 2012 är tillräckligt att en anmälan för registrering av entledigandet respektive avgången och bolags- ordningsändringen kommit in till före nämnda tidpunkt. Enligt den nya lydelsen av 9 kap. 21 § gäller en revisors uppdrag som huvudregel för i stället för som . regleras revisorsuppdrag som har getts före ikraftträdandet (jfr prop. 1997/98:99 s. 49). För sådana uppdrag gäller att de fortsätter att löpa till utgången av mandattiden. Revisorns uppdrag kan dock i vanlig ordning upphöra med tillämpning av 9 kap. 22 § eller till följd av hinder som avses i 9 kap. 24 § (t.ex. att revisorn är jävig). Övervägandena finns i avsnitt 12. 14.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar 8 kap. Revision och särskild granskning 8 kap. 5 §