prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Samarbete med bl.a. har bidragit till forskningsexpeditioner till den svåråtkomliga kontinentalsockeln kring nordöstra . Utvecklingen av de internationella samarbeten som isbrytaren skapar har möjliggjort för svenska forskare att i allt högre grad arbeta i , men även öppnat för gemensamma forskningsintressen i . Planeringen av forskningssamarbetet med har inneburit nära koordinering med kring finansieringen och nominering av svenska forskare. (KB) är ett forskningsbibliotek med huvudsaklig inriktning på samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. inordnades hela verksamheten vid Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) i KB, vilket innebär att ansvaret för pliktskyldigt ljud- och bildmaterial nu hanteras av KB. Verksamheten har därför präglats av att integrera SLBA i KB:s 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 verksamhet, såväl organisatoriskt som verksamhetsmässigt. KB bidrog till det svenska ordförandeskapet i EU genom att aktivt delta i flera europeiska samarbeten samt genom att anordna två stycken seminarier och konferenser inom sitt område. KB har även lagt stora resurser på digitaliseringsarbetet. Vidare har KB utökat samarbetet med enskilda institutioner vid svenska universitet för att kunna ge bättra service till forskarsamhället. Myndigheten har även etablerat en forskningsavdelning som arbetar med visningar, symposier, publikationer och konferenser. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning omfattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forskning som innebär behandling av känsliga personuppgifter. Etikprövningen sker i sex regionala nämnder. Överklaganden och överlämnanden av vissa ärenden görs till . Ett mått på effektiviteten inom organisationen för etikprövning av forskning är de regionala etikprövningsnämndernas genomsnittliga handläggningstider. I samtliga kategorier var den genomsnittliga handläggningstiden för alla regionala nämnder , vilket väl faller inom de handläggningstider som anges i förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. I jämförelse med 2008 är handläggningstiderna oförändrade. Den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden som behandlades av var, oavsett kategori, , lika många som . Regeringen inrättade ett särskilt organ, expertgruppen för oredlighet i forskning, vid . Expertgruppen har till uppgift att på begäran av statliga universitet och högskolor lämna yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning, konstnärligt utvecklingsarbete eller annat utvecklingsarbete. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 huvuduppgift är att verka för den fria grundforskningen och den forskarinitierade förnyelsen av forskningen. Myndigheten har en tillförlitlig granskningsprocess och en väl fungerande forskningsadministration. genomförde, trots den begränsade tid som stod till förfogande, satsningen på de strategiska forskningsområdena väl. Rådet ska administrera den årliga rapporteringen från universiteten och högskolorna för de områden som rådet ansvarar för. Vidare kommer en utvärdering ske . Inom EU ökar både den forskarinitierade och den mer behovsstyrda forskningsfinansieringen i snabb takt, och nya former av utlysningar, samarbeten och program introduceras, t.ex. gemensamma program. Det är viktigt att och övriga forskningsfinansierande myndigheter har en beredskap att utveckla samarbetsprocesser för att säkerställa svenskt deltagande i sådana satsningar. Det är också viktigt att har en god förmåga att agera strategiskt, prioritera, och initiera kraftsamling inom forskningsområden som bedöms som strategiskt viktiga. gjorde regeringen därför förändringar i förordningen (2009:975) och regleringsbrevet för för att öka styrelsens kapacitet för att leda arbetet vid rådet och genomföra sådana strategiska satsningar. har administrerat en rad större nationella infrastruktursatsningar . Det är viktigt att kontinuerligt inventera behovet och förnya den strategiska planen för satsningar på nya anläggningar. Regeringen ser positivt på att har förstärkt sin analysverksamhet. Utvecklingen av rådets kompetens inom bibliometri är viktig, bl.a. som underlag till statens fördelning av forskningsresurser utifrån indikatorer. Jämställdheten mellan könen när det gäller medelstilldelning inom olika utlysningsformer och områden är fortfarande otillfredsställande. En studie som har gjort inom området medicin ger inget entydigt svar på orsaken till skillnaden i beviljandegrad mellan män och kvinnor. Även inom utbildningsvetenskap finns det noterbara skillnader i beviljandegrad. Enligt regeringens mening är ytterligare analyser och åtgärder motiverade för att säkra en könsneutral forskningsfinansiering. deltagande i det obligatoriska vetenskapsprogrammet inom organisationen () möjliggör för svenska forskare att i samarbete med europeiska kollegor studera yttre rymden i projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart nationell finansiering. Det är av stort värde för mindre länder att delta i ESA:s arbete, eftersom dessa saknar ekonomisk möjlighet att delta på egen hand i de riktigt stora projekten. Rymdstyrelsen har arbetat för nästa generations satellit efter . Projektet har fått stöd från för att gå vidare till nästa fas. Dessa projekt visar på den höga kompetens för forskning och utveckling inom rymdområdet som finns i . vid drivs på uppdrag av som en nationell anläggning. En internationell utvärdering av verksamheten visar att kvaliteten på forskningen är hög och står sig väl i jämförelse med andra liknande anläggningar i andra delar av världen. Forskare vid () medverkar i och leder ett stort antal internationella projekt. Den kompetens IRF:s forskare och tekniker bidrar med är efterfrågad i flera projekt som finansieras av internationella organisationer. Detta tyder på att det finns ett internationellt intresse för de forskningsområden som IRF inriktar sig på och att IRF erbjuder en forskarmiljö som framgångsrika forskare vill verka i. 8.3.3Internationellt forskningssamarbete och samarbete inom EU Eftersom forskning har identifierats som en strategisk resurs med ökande budget hos allt fler länder, har även det internationella forskningssamarbetets betydelse ökat. Det är därför positivt att fler svenska forskare publicerar tillsammans med utländska forskare. Även det faktum att beviljar fler ansökningar om postdoktor-stipendium i utlandet är positivt och bör fortsätta. bidrar utnyttjandet av svensk forskningsinfrastruktur som t.ex. isbrytaren till en ökad internationell samverkan. EU:s ramprogram för forskning (20072013) har blivit en allt viktigare del av den svenska forskningsfinansieringen. var ramprogrammet den näst största finansiären av civil forskning i efter . Störst deltagande visar universitet och högskolor. Däremot är näringslivets deltagande i ramprogrammet lägre än förväntat. hade av medlen i ramprogrammet fördelats, och den årliga budgeten i programmet kommer att öka markant . Det är därför angeläget att forskningsfinansiärerna fortsatt är aktiva i att påverka och främja ramprogrammet så att även framöver har ett starkt deltagande. Beslut som fattades inom ramen för den s.k. Ljubljanaprocessen när det gäller utvecklingen av det europeiska forskningsområdet kommer att ha betydelse i utvecklingen av den svenska forskningspolitiken. Det handlar bl.a. om att EU:s forskning bör inriktas mot de stora samhällsutmaningarna och att samverkan mellan olika politikområden inom kunskapstriangeln, dvs. utbildning, forskning och innovation, behöver utvecklas. Regeringen fattade beslut om att uppdra åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser att tillsvidare ansvara för att stödja ökad internationell samverkan genom att utnyttja och utveckla den utlandsbaserade verksamhet inom tillväxt-, innovations-, forsknings- och utbildningspolitiken. En utvärdering av verksamheten bör enligt beslutet ske . Målet med verksamheten vid myndigheten är att, genom samverkan med och berörda samarbetsorganisationer, bidra till att öka kunskapsuppbyggnaden, konkurrenskraften och en hållbar tillväxt i . Konstruktionen av European Spallation Source (ESS) i kommer att ha stor betydelse för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utländska forskare kommer i ännu högre utsträckning än att komma till för forskning och forskningssamarbete. Samlokaliseringen av ESS med synkrotronen kommer att ge en forskningsinfrastruktur av världsklass. Anläggningarna kommer att ha stor betydelse för och utveckling både vetenskapligt och ekonomiskt. (KB) är i sin nya sammanslagna form bättre rustat att möta de tekniska utmaningar som väntar. Regeringen ser positivt på de insatser som KB gör inom digitaliseringsområdet och för ökat tillgängliggörande av elektroniskt material. Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100) att den verksamhet som bedrivs vid i ligger närmare KB:s verksamhet än Stiftelsen Svenska Filminstitutets. Mot den bakgrunden föreslogs i propositionen att de ändamål och de verksamheter som avser flyttas från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. har beslutat i enlighet med detta (bet. 2009/10:KU39, rskr. 2009/10:332). Mot denna bakgrund föreslås att KB:s anslag ökas med . I regeringens forsknings- och innovationsproposition Ett lyft för forskning och innovation bedömde regeringen att bl.a. skulle få ett utvidgat uppdrag i fråga om logistik för forskning inom svenska fjällområdet. En viktig del i detta utökade uppdrag är övertagandet av naturvetenskapliga station från Kungl. Av denna anledning föreslår regeringen att överförs från anslag 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål till anslag 3:8 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 9.1Anslag för barn-, ungdoms- och vuxenutbildning Tabell 9.1:1 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 315 908 tkr prisnivå. 3Motsvarar 316 050 tkr prisnivå. 4Motsvarar 315 628 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är förvaltningsmyndighet för skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för annan pedagogisk verksamhet som anordnas av det allmänna. Skolväsendet omfattar enligt den nya skollagen (2010:800) förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, fritidshem, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. ska bidra till måluppfyllelsen inom barn- och ungdomsutbildningen genom att svara för uppföljning, utvärdering och utveckling av skolväsendet. I detta ingår även att utforma styrdokument för dessa verksamheter. Myndigheten Internationella programkontoret för utbildningsområdet har fr.o.m. i uppdrag att vara nationellt kontor för EU- . Anslaget föreslås minskas med för att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Anslaget föreslås minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.1:1 Härledning av anslagsnivån 20112014, Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 9.1:2 Anslagsutveckling för 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 339 087 tkr prisnivå. 3Motsvarar 339 088 tkr prisnivå. 4Motsvarar 338 612 tkr prisnivå. Anslaget används för Skolinspektionens förvaltningskostnader. Skolinspektionen ansvarar för kvalitetsgranskning av och tillsyn över skolväsendet m.m. Skolinspektionen ansvarar vidare för s.k. tillståndsprövning. Det innebär att myndigheten beslutar om godkännande av och rätt till bidrag för fristående skolor, samt om återkallande av sådant godkännande och sådan rätt till bidrag. Anslaget används även för verksamhetskostnader för barn- och elevombudet samt . Skolinspektionen har efter en uppbyggnadsfas nått full kapacitet . Till följd av förväntad ökad ärendemängd hos när den nya skollagen börjar tillämpas (prop. 2009/20:165, bet. 2009/10:UbU21, 2009/10:370) föreslår 2011 (halvårseffekt) Regeringen föreslår vidare att anslaget minskas med för att delfinansiera det utökade statsbidraget till dansarutbildning från anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Internationella programkontoret för utbildningsområdet har fr.o.m. i uppdrag att vara nationellt kontor för EU- . Anslaget föreslås minskas med 2011 för att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 4:1 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Anslaget föreslås minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.1:2 Härledning av anslagsnivån 20112014 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 9.1:3 Anslagsutveckling för Specialpedagogiska skolmyndigheten 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 705 592 tkr prisnivå. 3Motsvarar 706 012 tkr prisnivå. 4Motsvarar 705 110 tkr prisnivå. Anslaget används för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningskostnader. Myndigheten ansvarar för statens specialpedagogiska stöd rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning och för utbildning i speci- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I myndighetens uppdrag ligger också att tillgodose behovet av anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning. Dessutom fördelar myndigheten vissa statsbidrag. Anslaget används även för produktionsstöd för läromedelsframställning och för visst internationellt samarbete. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.1:3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Det ekonomiska målet är i denna del full kostnadstäckning. Avgifterna avser slutligen intäkter från för verksamhet avseende administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. Intäkterna disponeras av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Det ekonomiska målet för administrationen av förstärkningsbidrag till folkhögskolor är full kostnadstäckning. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter ska finansieras från detta anslag. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Avgifterna avser intäkter från läromedelsförsörjningen och ersättning från kommuner för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är i denna del att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Avgifterna avser också ersättning från kommuner då myndigheten enligt 1 kap. 4 § specialskoleförordningen (1995:401), efter avtal med en kommun, anordnar förskoleklass och fritidsverksamhet. Denna ersättning får disponeras av Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: Specialpedagogiska skolmyndigheten behöver kunna lämna förhandsbesked till förlag på den kommersiella marknaden. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om tilldelning av medel för detta ändamål som innebär åtaganden för kommande budgetår. Tabell 9.1:3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Från har specialskolans målgrupp utökats till att även omfatta barn med synskada och ytterligare funktionshinder samt barn med grav språkstörning (prop. 2007/08:112, bet. 2007/08:UbU16, rskr. 2007/08:212). Som följd av detta har och återetablerats som statliga specialskolor. Antalet elever i framför allt har ökat och förväntas öka ytterligare . bedömer regeringen att de ökade kostnader som denna elevökning medför kan täckas inom ramen för myndighetens anslag. Regeringen kommer dock att noga följa utvecklingen. För att bidra till kostnader som bedöms uppstå inom specialskolan som en följd av regeringens proposition Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219) och den utökning av undervisningstiden i matematik som regeringen avser att låta undersöka beräknas en ökning av anslaget med 2012, 2013 och . Anslaget föreslås öka med 2011 och beräknas öka med som en konsekvens av att skollagen (2010:800), som börjar tillämpas , innebär en förstärkning av elevhälsan och innehåller bestämmelser om tillgång till skolbibliotek. Myndigheten Internationella programkontoret för utbildningsområdet har fr.o.m. i uppdrag att vara nationellt kontor för . Anslaget föreslås minskas med för att bidra till finansieringen av en ökning av anslaget 4:1 Internationella programkontoret för till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.1:3 Härledning av anslagsnivån 20112014 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 9.1:4 Anslagsutveckling för Sameskolstyrelsen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 26 669 tkr prisnivå. 3Motsvarar 26 743 tkr prisnivå. 4Motsvarar 27 264 tkr prisnivå. Anslaget används till Sameskolstyrelsens verksamhet. Sameskolstyrelsens uppgift är att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning och att bidra till att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen. Utbildningen bedrivs vid sameskolor samt i integrerad samisk undervisning i grundskola. Sameskolstyrelsen är styrelse för sameskolorna och därtill hörande verksamhet. Sameskolstyrelsen ska främja och utveckla samisk undervisning och bör bistå vid uppsökande verksamhet bland samer samt informera om sameskolan och samisk undervisning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskoleklassen och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.1:4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De intäkter som Sameskolstyrelsen får disponera avser främst ersättning enligt avtal från kommuner för samisk förskola, förskoleklass och fritidshem som Sameskolstyrelsen bedriver samt ersättning enligt förordningen (SKOLFS 1995:50) om ersättning för elever i sameskolan. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. De kostnader som inte finansieras genom avgifter ska finansieras från detta anslag. För att bidra till kostnader som bedöms uppstå inom sameskolan som en följd av regeringens proposition Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219) och den utökning av undervisningstiden i matematik som regeringen avser att låta undersöka beräknas en ökning av anslaget med 2012, 2013 och . Anslaget föreslås öka med 2011 och beräknas öka med som en konsekvens av att skollagen (2010:800), som börjar tillämpas , innebär en förstärkning av elevhälsan och innehåller bestämmelser om tillgång till skolbibliotek. Anslaget föreslås minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 9.1:4 Härledning av anslagsnivån 20112014 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 9.1.51:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet4 Tabell 9.1:5 Anslagsutveckling för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 124 581 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 261 224 tkr prisnivå. 4Motsvarar 893 051 tkr prisnivå. 4 Anslaget benämndes tidigare Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Ändringen är en följd av regeringens proposition Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ändamålet för anslaget är att främja utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget finansierar främst insatser för att stödja och stimulera kommunernas verksamhetsutveckling inom dessa områden samt annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet. Stödet avser verksamheter med såväl som annan huvudman. Anslaget används även för administration, uppföljning och utvärdering av vissa särskilda uppdrag och satsningar, för vissa utredningar inom skolområdet samt för bidrag till vissa organisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst .