prop · GY031d12 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen bedömer även att förslaget kommer att kunna medföra en viss ökad administrationskostnad hos . Denna bör dock kunna hanteras inom befintliga ramar. Förslaget bedöms inte innebära några ökade administrationskostnader för arbetsgivarna. Med hänsyn tagen till förslagets utformning gör regeringen bedömningen att förslaget inte kommer att medföra några ekonomiska konsekvenser för domstolarnas administration. Förslag till lagändringar lämnas både inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och utgiftsområde 12. Eftersom förslagen till lagändringar i vissa avseenden är avhängiga av varandra redovisas dock lagförslagen i sin helhet med författningskommentar under utgiftsområde 10. Tabell 2.6 Anslagssutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget används för allmänna barnbidrag. De allmänna barnbidragen består av barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Anslaget omfattar även tilläggsbelopp vid familjeförmåner med hänsyn till EU-regler (Rådets förordning nr 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU). Utgiftsutvecklingen inom anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 påverkar det anslagsbelastningen med . beslutade om prop. 2009/10:99 avseende regeringens förslag om höjning av flerbarnstillägget. Lagändringen innebär att flerbarnstillägget höjs med för det andra barnet, för det tredje, för det fjärde och för det femte och varje ytterligare barn. Höjningen gäller fr.o.m. och innebär en årlig kostnadsökning på . beräknas kostnadsökningen till . Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . Av de totala utgifterna för anslaget utgjorde barnbidraget , flerbarnstillägget , förlängt barnbidrag och EU- förmåner . Fördelningen har inte förändrats jämfört med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är mer än anvisat anslag. De allmänna barnbidragen syftar till att ge alla barnfamiljer lika förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard. Barnbidraget är ett generellt stöd och lätt att överblicka samt enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från senaste befolkningsprognos . Antalet födda barn har ökat . föddes det cirka 112 000 barn vilket är det högsta antalet som har noterats . Antalet barn som passerar 16-årsgränsen och faller ut ur barnbidragssystemet är dock fler än antalet födda enligt befolkningsprognosen . anledning av det ökade födelsetalet ökar det totala antalet barn i barnbidragssystemet . beräknas antalet barn som faller ur systemet med anledning av att de fyller att minska. Det totala antalet bidragsberättigade barn och ungdomar beräknas därför öka med anledningen av ökade födelsetal. Detta innebär sammantaget med höjningen av flerbarnstillägget att kostnaden för anslaget kommer öka . Tabell 2:7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1.1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 24 anvisas för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 24 645 000 000, 25 respektive 25 . Tabell 2.8 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2 2 917 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 113 083 tkr avser regleringsbelopp .. Anslaget används för föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivån, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, havandeskapspenning och de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas även tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Tabell 2.9 Anslagets komponenter Föräldrapenning kan betalas ut i samband med ett barns födelse eller adoption under . Av de lämnas föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå . För resterande lämnas föräldrapenning på lägstanivå. utbetalades föräldrapenning för totalt 47,8 miljoner dagar vilket är fler än 2008. Medelersättningen 2009 per ersatt dag var för kvinnor, för män och för samtliga. Ökningen av utbetalda dagar var främst en följd av det stigande antalet födda barn. föddes cirka 112 000 barn vilket är det högsta antalet . Utgiften för föräldrapenning utgjorde av den totala utgiften för de tre förmånerna inom föräldraförsäkringen. ökade utgiften med jämfört med . Utgiftsökningen beror på fler utbetalda dagar samt en högre medelersättning. Antalet dagar uttagna av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 män har ökat kontinuerligt sedan föräldrapenningen infördes. För barn födda har föräldrar möjlighet att få en jämställdhetsbonus när de delar på föräldrapenningen och den ena föräldern arbetar när den andra är föräldraledig. Syftet med denna reform är att förbättra förutsättningarna för ett jämställt uttag av föräldrapenningen mellan kvinnor och män. Beträffande fördelning av föräldrapenningdagar mellan föräldrarna samt effekter av jämställdhetsbonusen, se avsnitt 2.5.7. Tillfällig föräldrapenning består av ersättning för vård av barn, de s.k. pappadagarna i samband med barns födelse och kontaktdagar för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). kan tillfällig föräldrapenning betalas ut under ett obegränsat antal dagar när ett allvarligt sjukt barn genomgår behandling mot sitt sjukdomstillstånd och att det utan behandlingen föreligger en fara för barnets liv. Totalt betalades det ut ersättning med drygt 5,3 miljoner för dagar med tillfällig föräldrapenning varav cirka 4,5 miljoner för vård av barn. Medelersättningen 2009 per ersatt dag var för kvinnor och för män och för samtliga. Användningen av tillfällig föräldrapenning är relativt jämnt fördelad mellan kvinnor och män. De dagar som används för vård av sjukt barn utgör den största delen av förmånen. Av betalades ut till män . Tillfällig föräldrapenning ska ge föräldrar ekonomiskt stöd när barn blir sjuka eller när deras ordinarie vårdnadshavare blir sjuk och föräldern därför behöver avstå från sitt förvärvsarbete. Regeringen är därför angelägen om att denna förmån ur ett legitimitetsperspektiv inte används felaktigt. I syfte att hindra ett missbruk av tillfällig föräldrapenning gäller fr.o.m. att en förälder, för rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barn som inte har fyllt , med intyg eller på annat sätt ska styrka barnets frånvaro från förskola, pedagogisk omsorg, fritidshem eller skola där barnet normalt vistas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Kostnaden för havandeskapspenning är starkt knuten till antalet födda barn. Antalet födda är cirka 3 000 fler än . Havandeskapspenning betalades ut vilket är en minskning jämfört med . Antalet kvinnor som beviljats havandeskapspenning har minskat med 366 stycken 2009 jämfört med . Andelen gravida som beviljats havandeskapspenning var , vilket var en minskning med jämfört med . Medelantalet utbetalda dagar för de kvinnor som har fått havandeskapspenning har varit närmast oförändrat . var medelantalet dagar 38,5 vilket motsvarar en ökning jämfört med . Regeringen vill ytterligare förbättra möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldraförsäkringen. Regeringen vill därför utreda möjligheten till att föräldrar som är ensamma i sitt föräldraskap ska kunna överlåta en del av föräldrapenningen. Regeringen vill också utreda möjligheten för den som i praktiken är ensamstående, att ta del av alla föräldraförsäkringens dagar. Dessutom vill regeringen utreda möjligheten för studerande att låta någon som avstår från arbete, ta hand om den studerandes sjuka barn med tillfällig föräldrapenning. Den olika behandlingen av kvinnors graviditetsrelaterade besvär i trygghetssystemen ska analyseras och brister åtgärdas. För att underlätta för familjer avser regeringen att föreslå att föräldrar fr.o.m. ska kunna ta ut föräldrapenning i under barnets första levnadsår. Rätten gäller de föräldrapenningdagar som kan överlåtas och inte de som är reserverade för respektive förälder. De nuvarande tio s.k. pappadagarna kvarstår. För att öka jämställdheten i uttaget av föräldrapenning avser regeringen att föreslå att jämställdhetsbonusen förenklas fr.o.m. . Förenklingen innebär att bonusen utbetalas tillsammans med föräldrapenningen i stället för att som ges som en kreditering på skattekontot. När den förälder som har tagit ut minst dagar tar ut föräldrapenning får båda föräldrarna i jämställdhetsbonus per dag. En grundläggande förutsättning för att få tillfällig föräldrapenning är att en förälder har behövt avstå från förvärvsarbete för vård av barn t.ex. när barnet eller barnets ordinarie vårdare är sjuk. Den förälder som inte skulle ha förvärvsarbetat när han eller hon i stället vårdar barn har som regel inte rätt till ersättning. Förmånen får anses fungera väl utifrån hittillsvarande principer. Eftersom det inom föräldraförsäkringen inte finns möjligheter att uppbära någon ersättning när man inte vårdar barn (med undantag från vissa situationer) kan en förälder som t.ex. har vårdat ett sjukt barn som sedermera avlider, bli helt utan ersättning från den ena dagen till den andra. Således finns det i vissa fall ett behov av ett särskilt ekonomiskt stöd från samhället till föräldrar i samband med att ett barn har avlidit. Regeringen föreslår i denna proposition att en ny bestämmelse införs inom den tillfälliga föräldrapenningen. Bestämmelsen innebär att föräldrar till ett barn som inte har fyllt har rätt till tillfällig föräldrapenning när de avstår från att förvärvsarbeta i samband med att barnet har avlidit. Se vidare under avsnitt 2.8. Regeringen föreslår även vissa förändringar inom sjukförsäkringen som innebär att sjukpenning ska kunna lämnas i en sjukperiod om det skulle framstå som oskäligt att begära att den försäkrade ska anmäla sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt vara beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. Förslaget innebär följdändringar i reglerna för tillfällig föräldrapenning och närståendepenning. Se vidare under utgiftsområde 10 avsnitt 3.9. Utgiftsökningen till följd av beslut avser den reform som genomfördes vilken ger de flesta egenföretagare en högre tillfällig föräldrapenning per dag. Reformen får en helårseffekt om . Vidare avser utgiftsökningen de reformer som regeringen avser att föreslå om förenklad jämställdhetsbonus samt möjlighet för föräldrar till samtida uttag av föräldrapenning. Reformerna föreslås träda i kraft . Utgifterna för dessa reformer beräknas till 60 respektive . Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Avser reglering av statlig ålderspensionsavgift. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 33 anvisas för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring . 2012, 2013 och 2014 beräknas 35 725 352 000, 37 088 124 000 Tabell 2.11 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för underhållsstöd och förlängt underhållsstöd. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Underhållsstöd kan lämnas som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvis boende. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som staten inte kan styra, som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Ut- giftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, procentsatserna som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn avviker med 1 000 påverkar det anslagsbehovet med . Inbetalningsgraden från bidragsskyldiga bedöms till av det debiterade beloppet exklusive inbetalningar från (). Om inbetalningsgraden avviker påverkar det anslagsbehovet med . Om timlöneutvecklingen ökar minskar utgifterna med . översteg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är mer än anvisade medel. Inom anslaget underhållsstöd finns det dels en bidragsmottagande förälder eller bidragsmottagande ungdom och dels en bidragsskyldig förälder. Den sistnämnda ska helt eller delvis återbetala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. Den största andelen av de bidragsskyldiga är män. Antalet bidragsskyldiga har minskat medan könsfördelningen har varit i stort sett densamma. Andel kvinnor, % Andel män, % 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Det innebär att statens utgifter för underhållsstöd har ökat. Det totala antalet barn inom underhållsstödssystemet har dock minskat i samtliga kategorier. Antalet barn med fullt underhållsstöd har t.o.m. minskat jämfört med . Antalet barn där underhållsstöd lämnas vid växelvis boende har minskat och antalet barn med utfyllnadsbidrag har minskat . Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen och . De årskullar som kommer in i systemet är mindre än de årskullar som lämnar systemet med anledning av att de uppnått en för hög ålder. Antalet barn med underhållsstöd förväntas fortsätta minska , dock i en mindre omfattning än vad som har prognostiserats. Den tidigare ökningen av antal barn med utfyllnadsbidrag och bidrag vid växelvis boende som var effekten av regeländringarna som trädde i kraft har dämpats och förväntas följa utvecklingen för antalet barn med fullt underhållsstöd. Ytterligare en orsak till färre barn i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. I praktiken kan detta ofta förklaras av att barn till särlevande föräldrar i allt större utsträckning bor växelvis och att underhållet då regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. När det gäller andelen barn i de olika kategorierna av underhållsstöd minskar utfyllnadsbidrag och bidrag vid växelvis boende marginellt medan fullt underhållsstöd ökar. Att andelen barn med fullt underhållsstöd ökar medför att utgifterna för anslaget ökar. Sammanlagt debiterat belopp för bidragsskyldiga har minskat . Anledningen till det är den höjning av grundavdraget som trädde i kraft , dvs. det belopp som den bidragsskyldige får förbehålla sig för egna levnadskostnader när han eller hon är återbetalningsskyldig. inkomster påverkar det debiterade beloppet och därmed inbetalningsgradens storlek. De debiterade återbetalningsbeloppen från bidragsskyldiga har varit lägre än . I prognosen för 20102014 beräknas inbetalningsgraden av det debiterade beloppet från bidragsskyldiga exklusive inbetalningar via KFM bli . Bidragsskyldigas skulder hos KFM var . Bidragsskyldigas genomsnittliga inbetalning av skulden via KFM har varit , vilket är lägre än då inbetalningarna var i genomsnitt . Prognosen över inbetalningarna från bidragsskyldiga via KFM har därför justerats ned. Sammantaget innebär ovanstående förändringar att kostnaden för underhållsstödet ökar markant fram för att sedan minska . Tabell 2.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för1:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 1:3 Underhållsstöd . 2 061 000 000, 2 007 000 000 2.9.41:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 2.14 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag utgår med per barn och lämnas för de adoptioner som förmedlas av en sammanslutning auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget administreras av . kom totalt 912 barn i åldern till för adoption varav 750 barn kom genom auktoriserade sammanslutningar. Antalet adopterade varierar bl.a. med den ekonomiska och sociala utvecklingen i ursprungsländerna och de krav dessa länder ställer på de sökande. Antalet utländska barn som kommer till för adoption genom auktoriserad sammanslutning har varierat mellan drygt 600 och 1 000 . Regeringen bedömer att antalet adoptioner av utländska barn kan komma att uppgå till cirka 900 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 2.15 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statssbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. , 2013 och 2014 beräknas anslaget till respektive år. 2.9.51:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Tabell 2.16 Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2 För tidigare anslag för motsvarande ändamål som disponerades av , fanns ett anslagssparande om . Anslaget används för barnpension och efterlevandestöd till barn. Förmånerna ges till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit och ska garantera barnen en rimlig ekonomisk standard. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidne förälderns intjänade och framtida pensionsrätt i ålderspensionssystemet, ligger till grund för beräkningen av barnpensionen. finansieras inkomstgrundad barnpension med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Grundskyddet efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. Efterlevandestöd till barn utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Barnpensionen minskar efterlevandestödet till barn krona för krona. Grundskyddets utformning siktar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det förlorar en eller båda sina föräldrar. Ett syfte med stödet är även att bibehålla överensstämmelse med underhållsstödets nivå. Kostnaderna påverkas av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas att minska sakta. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska och de flesta som har barnpension är . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till vilket är mer än anvisade medel. Tabell 2.17 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 897 000 000, 878 000 000 respektive . 2.9.61:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Anslaget används för vårdbidrag för funktionshindrade barn. Syftet med vårdbidrag är att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett barn med behov av särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. Tabell 2.18 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2252 400 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 10 016 tkr avser regleringsbelopp . uppgick utgifterna för vårdbidraget till . Det innebär att utgifterna översteg anslaget med . beräknas utgifterna till , vilket är mindre än anvisade medel. Vårdbidragets utgiftsutveckling styrs främst av prisbasbeloppets utveckling och antalet vårdbidrag. Prognosen är att antalet vårdbidrag ökar . Antalet hela vårdbidrag beräknas minska, medan antalet tre fjärdedels, halva respektive en fjärdedels vårdbidrag beräknas öka. Volymerna beräknas dock bli mindre än vad anvisade medel 2010 ger vid handen. Detta medför den negativa volymkomponenten i härledningstabellen. Tabell 2.19 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 2 858 500 000, 2 930 000 000 respektive 3 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.9.71:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 2.20 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår s.k. barnårsrätt. Denna ska stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Barnårsrätten läggs samman med den pensionsgrundande inkomst som föräldern har tillgodoräknats för inkomståret vilket innebär att dennes ålderspension förstärks. Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320) och omfattar statlig ålderspensionsavgift för barnårsrätt. Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, utvecklingen av födelsetalen, timlöneutvecklingen, inflation och arbetslöshet. Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till .