prop · GX03166 · 2010-04-08 00:00:00 — Enligt lagen ska universitet och högskolor bedriva ett målinriktat arbete för att främja studenters lika rättigheter samt aktivt vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon utsätts för direkt eller indirekt diskriminering. Lärosätena ska bland annat upprätta en plan över de åtgärder som krävs för att lagens intentioner ska uppfyllas. Genom lagens förbud mot diskrimi- nering ska högskolan, genom att göra lokalerna tillgängliga och använd- bara, skapa en situation för en person med funktionsnedsättning som är likartad med den för en person utan funktionsnedsättning. Lärosätet har även en skyldighet att utreda omständigheterna kring uppgivna diskri- mineringssituationer. Ett eventuellt diskriminerande beslut fattat av ett universitet eller en högskola överklagas till . kan undanröja beslut samt skicka ärendet tillbaka till lärosätet för ny prövning. Diskrimineringslagen följs kontinuerligt upp, bland annat av , förkortas HSV, inom ramen för deras tillsynsbesök vid lärosätena. Syftet med besöken är att kontrollera att lärosätena följer de lagar och förordningar som gäller för verksamheten. Under tillsyns- besöken ska lärosätena bland annat lämna information om det särskilda stöd till personer med funktionsnedsättning som de ansvarar för samt svara på ett flertal frågor som regelmässigt ställs till lärosätet. HSV:s jurister träffar också samordnaren för studenter med funktionsnedsättning vid platsbesöket på den enskilda högskolan. Uppgifterna från lärosätet utvärderas därefter av HSV som, om brister finns, lämnar synpunkter på verksamheten. Dessa synpunkter följs därefter upp för att tillse att de åtgärdats. Resurser för att göra lokaler etc. tillgängliga ska rymmas inom ramen för ordinarie budget för det enskilda lärosätet. För särskilda stödåtgärder till studenter och forskarstuderande med funktionsnedsättning avsätter varje lärosäte en bestämd del av sitt anslag till grundutbildningen. I de fall avsättningen inte täcker de faktiska kostnaderna har tilldelats extra nationella medel för att ersätta eventuella överskjutande kostnader för det enskilda lärosätet. har avsättningen till dessa särskilda stödåtgärder för studenter med funktionsnedsättning vid varje lärosäte höjts från till av anslaget till grundutbildningen. I enlighet med regeringens förslag i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har, utöver den ökade avsättningen hos lärosätena, även resurserna till och samordningen därigenom, stärkts löpande. Vid i princip samtliga universitet och högskolor finns en särskild kontaktperson och samordnare för studenter med funktionsnedsättning. Med samordnaren kan studenter med funktionsnedsättning diskutera studieplaner, eventuella behov av pedagogiska stödåtgärder eller anpass- ningar av studiesituationen. Hit kan också anställda vid vända sig för hjälp och råd i frågor som rör tillgänglighet. har en samordnande funktion i frågorna samt ett ansvar att fördela och redovisa de extra nationella medel som finns tilldelade för att täcka eventuellt överskjutande kostnader som inte täcks av lärosätenas avsättning. Lärosätenas samordning kring de nationella medlen har resulterat i en aktiv samverkan mellan universitet och högskolor för en tillgänglig högskolemiljö. Genom en nationell referensgrupp och andra befintliga nätverk, framför allt för samordnarna, kan lärosätenas arbete med att förbättra förutsättningarna för studenter med funktionsnedsättning disku- teras och förankras samt goda exempel spridas. I takt med att den generella tillgängligheten ökat genom universitetens och högskolornas arbete har den enskilda studentens behov av kompensatoriska åtgärder för att kunna genomföra sina studier tenderat att minska. Högskolebibliotekens utveckling av service för studenter med olika former av läshinder är ett exempel där behovet av individuellt stöd minskat. Det finns ingen statistik över antalet personer med funktionsned- sättning som studerar vid universitet och högskolor. Däremot finns det uppgifter om hur många studenter inklusive forskarstuderande som sökt stöd hos lärosätenas samordnare för studenter med funktionsnedsättning. Det finns också uppgifter om hur många studenter som fått särskilt peda- gogiskt stöd på grund av funktionsnedsättning. Sammantaget uppsökte drygt 6 000 studenter de lokala samordnarna. Av dessa fick cirka 4 900 studenter (3 100 kvinnor och 1 800 män) särskilt pedagogiskt stöd. Detta är en ökning med . En förklaring till den stora ökningen är att allt fler får stöd kopplat till dyslexi. har arbetat för att ta fram särskilda regler och rutiner för att kunna erbjuda studenter med funktions- nedsättning att göra högskoleprovet. erbjuds hög- skoleprovet permanent med förlängd tid för personer med dyslexi och för personer med nedsatt synförmåga. Personer med nedsatt synförmåga har dessutom möjlighet att få provet uppförstorat och att använda synhjälp- medel. För personer med gravt nedsatt synförmåga finns en särskild version av högskoleprovet som ges i punktskrift och i Digitalt anpassat Skr. 2009/10:166 informationssystem, förkortas . Regeringens huvudstrategi för personer med funktionsnedsättning är att stödja inträdet på den ordinarie arbetsmarknaden. För att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta på arbetsmarknaden på jämlika villkor krävs att samhället är tillgängligt, att ingen diskriminering före- kommer och att de personer som behöver stöd av olika slag får tillgång till det. för handlingsplanen har omfattande insatser gjorts på samtliga av dessa områden. 2.6.1Generella insatser för ökade möjligheter De generella insatser som syftar till att personer ska få ökade möjligheter till inträde på arbetsmarknaden har haft stor betydelse för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Satsningen på nystartsjobb introducerades och är ett exempel på en betydelsefull insats. Satsningen innebär att en arbetsgivare som anställer en person som stått utanför arbetsmarknaden på grund av t.ex. arbetslöshet eller sjukskrivning har rätt till en ekonomisk kompensation som motsvarar den dubbla arbetsgivaravgiften. Kompensationen utgör därmed av arbetsgivarens lönekostnad. infördes Särskilt nystartsjobb vilket innebär att arbetsgivaren får ytterligare ekonomisk kompensation vid anställning av personer som har sjuk- penning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning på heltid. Av alla nystartsjobb har gått till personer med funktionsnedsättning. För Särskilt nystartsjobb är andelen . Jobb- och utvecklingsgarantin infördes och vänder sig till långtidsarbetslösa. Syftet med jobb- och utveck- lingsgarantin är att personer så snabbt som möjligt ska hitta ett arbete genom att delta i individuellt anpassade aktiviteter. Fram till utgången av 2008 var det totalt 90 000 personer som tog del av jobb- och utvecklings- garantin av vilka var personer med funktionsnedsättning. För vissa personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbets- förmåga kan ett mer omfattande stöd i arbetslivet krävas under . Därför finns olika stödformer att tillgå i form av arbeten med stöd såsom lönebidragsanställningar, offentlig skyddad anställning, skyddad anställning på samt utvecklingsanställning och trygg- hetsanställning. Trygghetsanställningar är ett alternativ till en skyddad anställning hos och vänder sig till en målgrupp med behov av ett mer långsiktigt stöd än lönebidrag. Vid en trygghetsanställning sam- arbetar Arbetsförmedlingen och arbetsgivare kring anställning av en person med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Samarbete rör uppläggning av arbetsuppgifter och eventuella stödinsatser samt ekonomiskt stöd i form av lönebidrag och ersättning för eventuella särskilda kostnader s.k. anordnarbidrag. Stödformerna är en viktig del i arbetet med att prioritera dem som står långt från arbetsmarknaden och fyller en avgörande funktion för många arbetssökande med funktionsnedsättning. har regeringen gjort omfattande satsningar inom området. Antalet personer med funk- tionsnedsättning som getts möjlighet att delta på arbetsmarknaden med stöd har haft en positiv utveckling för handlingsplanen. Antal personer med funktionsnedsättning som beviljats lönebidrag har ökat från 48 540 personer till 56 440 personer och till 58 907 personer . Även ekonomiskt har regeringen gjort allt större satsningar och anslagen för och lönebidrag har ökat. uppgick anslagen till lönebidrag och anställningar inom till , till och till 14, . drivs som ett självständigt aktiebolag och är helägt av svenska staten. Uppdraget är att möjliggöra för personer med funktionsned- sättning att utvecklas genom arbete. Det ska ske genom att företaget producerar efterfrågade varor och tjänster på en konkurrensutsatt mark- nad. ska ge var och en möjlighet att växa utifrån sina egna förutsättningar och att kunna prova på arbetsuppgifter som motsvarar de som utförs på den övriga arbetsmarknaden. Ett av mål var att ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande minst . Målet uppfylldes då antalet arbets- timmar överträffades med . Syftet med arbeten med särskilt stöd är att de så långt som möjligt ska bidra till att personer kan övergå i reguljärt arbete med eller utan lönesubventioner. har exempelvis som mål att av de anställda ska övergå i reguljärt arbete. Andelen övergångar från till annat arbete har varit för handlingsplanen. var andelen , vilket motsvarar drygt 1 000 personer. Övergångarna har till skett till anställningar med lönebidrag. Det har inte skett några större förändringar vad gäller andelen övergångar till reguljärt arbete . Regeringens krav att andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka, har således inte uppfyllts. Däremot noteras en viss ökning för övergångar från utvecklingsanställning till arbete det gäller såväl övergångar till arbeten utan stöd som övergångar till andra subventionerade arbeten. 2.6.3Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta i betydligt lägre utsträckning än befolkningen i övrigt. Av den arbetsföra befolkningen var av dem utan funktions- nedsättning sysselsatta. Av personer som har en funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga hade sysselsättning vilket var en minskning på . Arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga har således ökat för handlingsplanen, från år 2008. Motsvarande ökning för per- soner utan funktionsnedsättning var , från år . Statistiken inom arbetsmarknadsområdet visar att det finns skillnader mellan kvinnor och män. Kvinnor med funk- tionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga deltar i på arbetsmarknaden i lägre utsträckning än män med funktionsnedsättning och nedsatt arbets- förmåga. 2.6.4Åtgärder för att stödja övergången från sjukförsäkring till arbete Regeringen har sedan tillträdet 2006 framhållit vikten av att så många personer som möjligt kan försörja sig genom eget arbete. Flera åtgärder för att minska antalet människor i utanförskap har vidtagits. I budget- propositionen (prop. 2008/09:1) föreslog regeringen en om- fattande reformering av sjukförsäkringen för att öka sysselsättningen och minska de höga ohälsotalen. En av de centrala reformerna var att införa fasta tidsgränser, dels för hur länge sjukpenning kan uppbäras, dels för prövning av rätten till rehabilitering. Regeringens reformarbete syftar i hög grad till tidiga och aktiva insatser i sjukskrivningsprocessen för att minska risken att hamna i utanförskap. De personer som redan har beviljats en varaktig sjuk- ersättning ska få en andra chans att komma tillbaka till arbetslivet. Regeringen har därför föreslagit förbättrade och trygga förutsättningar för personer med sjukersättning att börja arbeta eller att arbeta i ökad utsträckning. trädde den nya lagstift- ning i kraft, som innebär att personer med en icke tidsbegränsad sjukersättning får möjlighet att arbeta utan att sjukersättningen omprövas. Detta gäller de personer som beviljats en icke tidsbegränsad sjuk- ersättning med stöd av de regler som gällde . Andra exempel på åtgärder som regeringen vidtagit är förbättrade förutsätt- ningar för företagshälsovård och rehabiliteringsgaranti. Personer som har varit sjukskrivna länge behöver ett intensifierat stöd vid Arbetsförmedlingen för att kunna komma tillbaka i arbetslivet. En nära samverkan mellan för personer som har ersättning från sjukförsäkringen har pågått . För att skapa ett effektivt mottagande och rätt former av stöd vid för de personer som inte har kvar i sjuk- försäkringen eller vars rätt till tidsbegränsad sjukersättning upphör kommer regeringen att införa ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program - arbetslivsintroduktion. Efter avslutad introduktion ska personen kunna ta del av Arbetsförmedlingens ordinarie insatser. Det kommer att vara möjligt att direkt efter avslutad arbetslivsintroduktion erbjudas plats i jobb- och utvecklingsgarantin alternativt i jobbgarantin för ungdomar. Många av dem som lämnar sjukförsäkringen har en funktionsnedsättning och kan vara i behov av det extra stöd, till exempel i form av lönebidrag, trygghets- och utvecklingsanställningar, som Arbetsförmedlingen har Skr. 2009/10:166 möjlighet att erbjuda. Arbetsförmedlingen och är sektorsmyndigheter för handikappolitiken och har formulerat etappmål för arbetet med att skapa jämlikhet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning inom ramen för sina respektive arbetsområden. Dåvarande formulerade etappmål för arbetet med sektorsarbetet, vilka godkändes av regeringen . inriktade på att öka sysselsättningen, minska antalet långtidsinskrivna, öka arbetsgivarnas vilja att anställa personer med funktionsnedsättning samt att göra arbetsplatsen mer tillgänglig för arbetstagare. heterna och Länsarbetsnämnderna upphörde i och Arbetsförmedlingen bildades tog den nya myndigheten över sektorsansvaret och arbetet med etappmålen. Ett etappmål för arbetet har varit att arbetsförmågan hos personer med funktionsnedsättning ska tas tillvara så att deras sysselsättningsgrad på sikt överensstämmer med befolkningens som helhet. har varit att andelen sysselsatta personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga ska öka snabbare än för övriga i arbetskraften. Sysselsättningsgraden hos personer med funktionsnedsättning mellan och har dock minskat från Ett annat etappmål har varit att andelen personer med funktionsned- sättning och nedsatt arbetsförmåga som deltar i förberedande utbildning och i arbetsmarknadsutbildning klart ska överstiga deras andel av Andelen personer med funktionsnedsättning som deltog i arbetsmarknadsutbildning var också högre än andelen personer med funktionsnedsättning bland arbetslösa . För att personer med funktionsnedsättning ska nå ett högre deltagande i arbetsmarknadsutbildning och goda resultat efter utbildning startades 2004 verksamheten med flexibla anpassningsmoduler, förkortas . syftar bl.a. till att alla, oavsett funktionsförmåga, ska kunna ta del av det generella utbudet av arbetsmarknadsutbildningar. är arbetssökande med funktionsnedsättning som är i behov av särskilt stöd i utbildningssituationen vid genomförandet av yrkesutbild- ning finansierad av Arbetsförmedlingen. Från verksamhetens start till 2008 har drygt 3000 personer börjat i . av de som deltagit i i arbete. Den stora minskningen kan förklaras med det snabbt försämrade arbetsmarknadsläget . Ett annat etappmål som Arbetsförmedlingen arbetat mot har varit att väsentligt öka andelen arbetsgivare som är beredda att anställa en person med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning. förmedlingen konstaterar att det inte funnits någon ändamålsenlig under- sökning av arbetsgivarnas vilja att anställa personer med funktions- nedsättning. Arbetsförmedlingen har därför genomfört en sådan undersökning och ska också ta fram en strategi för hur stödet för inträde på arbetsmarknaden kan förbättras. Strategin kommer att ingå som en del av Arbetsförmedlingens generella arbetsgivarstrategi. Resul- tatet från arbetsgivarundersökningen visar att arbetsgivarna entydigt lyfter fram att rätt kompetens är den viktigaste faktorn för att vilja anställa personer med funktionsnedsättning. Strategin tar därför sikte på att öka arbetsgivarnas och Arbets- förmedlingens kunskaper om målgruppen, att målinriktat utveckla kon- takterna med arbetsgivarna genom exempelvis branschråd, rekryterings- träffar och att marknadsföra de arbetssökandes kompetens. För att arbetsgivare i större utsträckning ska anställa personer med större stödbehov höjde regeringen det ekonomiska stödet för arbetshjälpmedel till som mest /år. Av samma anledning höjdes också stödet för personligt biträde, till maximalt /år för anställda och /år för företagare. Ett ytterligare etappmål har varit att personer med nedsatt arbets- förmåga på grund av funktionsnedsättning och med behov av individuellt stöd/anpassning i arbetssituationen ska ha fått det 2010. På uppdrag av Arbetsförmedlingen genomför , tilläggsunder- sökningar till arbetskraftsundersökningarna. I tilläggsundersökningen 2008 ansåg (378 000 personer) att de behöver någon form av åtgärd på arbetsplatsen. Andelen personer som genom olika insatser får tillgång till insatser som gör arbetssituationen mer tillgänglig har ökat. Det handlar om anpassningar av arbetstid, arbetstempo, arbetsuppgifter, hjälpmedel och insatser för att göra arbetsplatsens utformning mer fysiskt tillgänglig. Resultaten om insatser för att förbättra arbetssituationens tillgänglighet är jämförelser . Andelen kvinnor som anser att de fått de hjälpmedel de behöver för att kunna utföra sitt arbete har ökat från till . För män har andelen som anser att de får de hjälpmedel de behöver varierat mellan och , 2008 var andelen . Andelen kvinnor som fått anpassat arbetstempo har ökat . För män har andelen ökat . Det är en större andel män än kvinnor som har fått anpassat arbetstempo och skillnaden mellan könen håller i sig . hade kvinnor och män fått anpassat arbetstempo. hade av kvinnorna och av männen fått anpassat arbets- tempo. Andelen kvinnor som fått anpassad arbetstid har ökat med 11 procent- enheter. Andelen män har ökat . hade kvinnor och män fått anpassad arbetstid. hade andelen ökat till för kvinnor respektive för män. Andelen kvinnor som fått anpassade arbetsuppgifter har ökat . Andelen män har ökat . angav kvinnor och män att de fått den anpassning av arbetsuppgifter som de behövde. Mätningen 2008 visar att av kvinnorna och av männen anser sig ha fått anpassade Skr. 2009/10:166 arbetsuppgifter. Andelen kvinnor som fått insatser som gjort arbetslokalerna till- gängliga har ökat . För män ökade andelen . ansåg av kvinnorna och män att de hade fått insatser som gjort deras arbetslokaler mer tillgängliga. var andelen för kvinnor och för män. var andelen kvinnor och andelen män . var andelen för kvinnorna och för männen. På det handikappolitiska området är uppgift som sektorsmyndighet att integrera funktionshinderperspektivet såväl i före- skriftsarbetet som inom den praktiska inspektionsverksamheten. I arbets- miljölagens 2 kap. 1 § står bl.a. att arbetsförhållandena ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Reg- lerna i arbetsmiljölagen ger ramen för föreskrifter som mer i detalj anger krav och skyldigheter beträffande arbetsmiljön. har tagit fram etappmål för arbetet med att för- verkliga de nationella handikappolitiska målen. Enligt ett etappmål bevakar att arbetsgivaren följer gällande regler för bl.a. arbetsanpassning och rehabilitering. En arbetsgrupp inom verket handlägger frågor som berör uppdraget. Ett forum för samverkan och kunskapsförmedling har även etablerats med , , , Arbetsförmedlingen samt Handikappför- bunden. För att möjliggöra och samordna ett effektivt svenskt engage- mang i det internationella arbetet har en samordningsgrupp bildats inom SIS, , där ingår. antogs en ny föreskrift avseende arbetsplatsens utformning (Arbetsplatsens utformning, AFS 2009:2), som kommer att gälla från . Exempelvis omfattar nu paragraftexten i 6 § alla anställda med funktionsnedsättning. Dessutom har kommentartexten för- tydligats när och var det enligt arbetsmiljölagen kan ställs krav på tillgänglighet och användbarhet för personer med funktionsnedsättning. Utöver detta har kommentartexten till 77 § om utrymning kompletterats med ett avsnitt om funktionshinder och utrymning. En del av tillsynsarbete, utöver föreskrifter och information, avser inspektionsverksamheten. Vid inspektioner kontrolle- ras om det finns brister på arbetsplatsen för ohälsa eller olycksfall. Även förekomsten av systematiskt arbetsmiljöarbete kontrolleras. Utifrån före- skrifterna om arbetsplatsens utformning och anpassning och rehabili- tering samt ett systematiskt arbetsmiljöarbete har bland annat frågor om hiss på arbetsplatsen uppmärksammats, exempelvis inom sektorerna skola och vård. I samband med inspektionsverksamheten har arbetsgivare efterfrågat vägledning kring anpassningsbehov. har testat ett sär- skilt tillsynsstöd och utifrån dessa erfarenheter utvecklas ett informa- tionsmaterial fram för att hantera frågorna om till- Skr. 2009/10:166 gänglighet inom den praktiska tillsynen. 2.7IT, elektroniska kommunikationer och upphandling Framväxten av den digitala infrastrukturen och konvergensen mellan telefoni, dator och TV har haft en stor inverkan på samhällets utveckling. Den nya tekniken är grunden för det framväxande informationssamhället som på ett genomgripande sätt förändrar våra vanor, arbetsvillkor och konsumtionsmönster. Ett fysiskt besök på banken kan ersättas med en tjänst som utförs i hemmet. Om den nya tekniken utformas så att den är användbar och tillgänglig för personer med funktionsnedsättning öppnar detta för ökad självständighet. Myndigheter, kommuner och landsting använder i allt större utsträckning Internet för att kommunicera med medborgarna. Personliga möten och telefonkontakter ersätts med digital kommunikation. Allt fler personer med funktionsnedsättning använder datorer och Internet. I rapporten och Internet 2008 konstaterades att den svenske användaren i genomsnitt haft tillgång till Internet . I samma rapport konstaterades att en tredjedel av befolkningen befann sig utanför Internetvärlden. Av dessa var 1,1 miljoner pensionärer. I rappor- ten framkommer också att det inte föreligger några stora skillnader i hur personer använder Internet mellan de som uppger att de har en funktionsnedsättning och övriga befolkningen. Det finns däremot en tydlig skillnad och den gäller de äldre, de som är . Använd- ningen av Internet är mycket låg bland äldre med sådan funktions- nedsättning som försvårar användningen av Internet. Inom ramen för handikappolitiken har den nya tekniken också kommit att användas för att utveckla helt nya hjälpmedel. För personer med kognitiva funktionsnedsättningar har tekniken inneburit att det nu finns förutsättningar för tillgång till stöd i vardagslivet, såväl i hemmet som på arbetsplatsen. Med den nya tekniken har gränslandet mellan vad som är ett hjälpmedel och vad som är en konsumentprodukt kommit att suddas ut. Mobiltelefon kan ses som ett bra hjälpmedel som den är en konsumentprodukt som nästan alla har tillgång till. Introduktionen av orienterings-, navigerings- och positioneringsstöd i mobiltelefonen har gett nya möjligheter att kunna färdas på egen hand med kollektivtrafiken eller att kunna ta sig till och från skolan eller arbetet. Målet för IT-politiken är att ska vara ett hållbart informations- samhälle för alla. Insatserna syftar till att den tekniska utvecklingens möjligheter ska utnyttjas på bästa sätt inom alla samhällsområden för att bidra till övergripande mål såsom hållbar tillväxt och ökad livskvalitet. IT blir en allt större del av samhället. Detta har inneburit nya möjlig- heter för personer med funktionsnedsättning inom många områden men även skapat nya hinder för delaktighet där otillgängliga lösningar