prop · GX0389 · 2010-02-11 00:00:00 — Förutom det uppenbara meritvärdet kan också den studerande som av olika skäl väljer att inte fullfölja sina studier till yrkesexamen få lön för sin studiemöda genom att ändå få en generell examen på den nivå som hon eller han befinner sig på. Den tydliga utbildningsstruktur som presenteras innebär att den studerande kan överblicka och identifiera vägar för kompetens- och karriärutveckling. Det blir uppenbart att läraryrket inte är den återvändsgränd som många uppfattar det vara . Fyra övergripande perspektiv har bedömts så väsentliga att de ska genomsyra all lärarutbildning. vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt informations- och kommunikationsteknik (IT) som utbildningsresurs. Samtliga fyra perspektiv är områden som behöver förstärkas i lärarutbildningen. Det vetenskapliga och kritiska förhållningssättet motverkar normativitet och innebär bland annat att de blivande lärarna ska känna till och kunna värdera olika pedagogiska metoder och teorier. De historiska och internationella perspektiven breddar de lärarstuderandes kunskaper och rum, och motverkar ett snävt samtida och nationellt synsätt på skola och lärande. IT som utbildningsresurs är en helt nödvändig del av en lärarutbildning i fas med den digitala utvecklingen i samhälle och skolväsende. Utredningen menar att vissa kunskaper och färdigheter är nödvändiga för alla lärare oavsett inriktning och oavsett skolväsendets organisation. Dessa grupperas i följande åtta områden: Utbildningens organisation och villkor, demokratins grunder Vetenskapsteori, forskningsmetodik och statistik Sociala relationer, konflikthantering och ledarskap Denna utbildningsvetenskapliga kärna ska omfatta 60 hp. Innehållet kan med fördel anpassas efter de respektive inriktningarna inom utbildningen. En professionell lärare ska ha mycket goda kunskaper i sina undervisningsämnen. Utredningens förslag innebär en förstärkning av ämneskunskaperna på flera sätt. Tyngdpunkten i grundlärarnas ämnesutbildning ligger på den grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärningen, men ger också, beroende på inriktning, kompetens inom andra relevanta ämnesområden. För ämneslärarna sker en kraftig förstärkning och renodling av undervisningsämnenas del jämfört med dagens situation. Den verksamhetsförlagda utbildningen kommer inte längre att räknas in i undervisningsämnena. På detta sätt blir ämneslärarnas ämnesstudier meritmässigt likvärdiga med andra studerande. Utredningen fäster stor vikt vid ämnesdidaktikens betydelse. Det didaktiska perspektivet ska vara närvarande i undervisningsämnena, vilket underlättas av de tydliga inriktningarna och sammanhållna grupperna. En förstärkning av de nationella centra som finns för vissa ämnen föreslås, liksom uppbyggnad av nya ämnesdidaktiska centra. Alla större ämnen föreslås få ett nationellt resurscentrum. Förbättrad vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet Akademiska yrkesutbildningar ska enligt högskolelagen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Båda dessa delar behöver förstärkas i lärarutbildningen med bland annat nedanstående åtgärder. Satsning på utbildningsvetenskaplig forskning Lärarutbildningen har, i jämförelse med andra akademiska utbildningar, en svagare vetenskaplig grund, dels vad gäller andelen forskarutbildade lärare, dels vad gäller anslagen till utbildningsvetenskaplig forskning. En långsiktig höjning av lärarutbildningens kvalitet kräver att den vetenskapliga grunden stärks. Utredningen förutsätter att lärosätenas resurser fördelas internt så att en rättmätig andel av anslagna medel tillkommer utbildningsvetenskaplig forskning. Vidare föreslår utredningen forskningssatsningar enligt följande: Utökat anslag till utbildningsvetenskapliga kommitté Medel till uppbyggnad av forskningskapacitet som ett basanslag till sju lärosäten Särskilt anslag till antagning och handledning av kommunalt I enlighet med vad som beskrivits ovan; uppbyggnad och drift av ytterligare ämnesdidaktiska centra, inklusive gemensam servicefunktion, samt förstärkning av vissa befintliga centra. Förbättrad VFU och nya anställningsformer Den beprövade erfarenheten i lärarutbildningens fall från skolväsendet behöver också stärkas, dels genom att de lärarstuderandes verksamhetsförlagda utbildning (VFU) förbättras, dels genom förändrade anställningsformer för de icke forskarutbildade lärarutbildarna. Utredningen föreslår att VFU ska utgöra ett eget moment inom utbildningen, omfattande 30 hp. VFU ska förläggas till så kallade fältskolor som lärarutbildningarna tecknar formella avtal med. Dessa fältskolor ska utses efter kvalitetsgranskning. Avtalen ska garantera att relevanta finns tillgängliga, att handledare finns utsedda och har fått utbildning samt att examinationen av de studerandes insatser är tydlig och rättssäker. De lärarutbildare som ska stå för den beprövade erfarenheten ska ha en aktuell och relevant erfarenhet från verksamheten. De ska därför antingen vara tidsbegränsat anställda i högskolan, eller ha kombinations- eller utbytesanställningar mellan högskola och respektive skolform. Högre kravnivåer och bättre nivå på förkunskaper En av de viktigaste faktorerna för att ett skolsystem ska vara framgångsrikt är att rätt personer blir lärare. Med allt färre sökande till lärarutbildningen har den genomsnittliga nivån på förkunskaperna hos de studerande som antagits till utbildningen sjunkit. Denna negativa trend behöver brytas. Förslaget till ny och förbättrad lärarutbildning kommer sannolikt att locka fler sökande och skapa konkurrens om platserna, vilket leder till högre nivå på förkunskaperna. Med tanke på läraryrkets stora betydelse för samhällets utbildningsnivå i stort önskar utredningen se generellt höjda förkunskapskrav och föreslår ytterligare analys på denna punkt. I detta sammanhang är det också värt att överväga någon form av lämplighetsprov till lärarutbildningen. Utredningens förslag leder till tydligare krav på såväl innehåll som bredd och djup inom lärarutbildningen. Genom att generella examina föreslås kommer i stort sett samtliga lärarstuderande att skriva minst ett självständigt arbete, vilket höjer den vetenskapliga nivån. Fler internationella inslag behöver förekomma, inte minst vad gäller forskningsbaserad kurslitteratur och studerandeutbyte. Examensrättsprövning, profilering, samverkan och En lärarutbildning med nya examina och tydliga inriktningar förutsätter att examensrätt för olika inriktningar endast tilldelas lärosäten med tillräckliga förutsättningar att bedriva lärarutbildning inom respektive Vid en prövning av dessa förutsättningar kommer att se såväl till den vetenskapliga grunden inom utbildningsvetenskap, undervisningsämnen och ämnesdidaktik som till hur den beprövade erfarenheten tillvaratas och huruvida VFU:n är väl Det är varken sannolikt eller lämpligt att alla 26 lärosäten som anordnar lärarutbildning kommer att anordna alla inriktningar inom den Lärosätena får istället koncentrera sig på det eller de områden som de efter ett internt inventeringsarbete konstaterar Detta innebär att den nya lärarutbildningen kommer att präglas av tydligare profilering, större samverkan mellan lärosäten och ökad koncentration av utbildningen. Den större allmängiltighet och långsiktighet som präglar förslaget till ny lärarutbildning, och i synnerhet den utbildningsvetenskapliga kärnan, förutsätter att lärosäten och skolhuvudmän samverkar för att kontinuerligt ta fram fortbildning och kompetensutveckling för Detta gäller inte minst för samhällsutvecklingen angelägna områden som snabbt behöver omsättas i skolväsendet. Utredningen har valt att ge sitt betänkande titeln I begreppet hållbarhet ligger att lärarutbildningen inte ska behöva bli föremål för att lärarutbildningen ska ge de blivande lärarna en solid kunskapsbas och effektiva redskap för att kunna utöva yrket på ett professionellt och tryggt sätt, att lärarutbildningen ska ge ämneskunskaper som vilar på vetenskaplig grund och som utgår från ett ämnesdidaktiskt att aktuell kontakt med verksamhetsfältet garanteras genom relevant VFU på kvalitetssäkrade fältskolor och tidsbegränsade förordnanden för lärarutbildare från att endast de universitet och högskolor som uppfyller kraven vid prövning av examensrätt får förtroendet att bedriva lärarutbildning inom en eller flera inriktningar, att de yrkesverksamma lärarna får kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling. Det är utredningens förhoppning att de föreslagna förändringarna av lärarutbildningen också kommer att innebära höjd status för läraryrket. Lagförslag i betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 11 § och 2 kap. 5 a § högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Regeringen beslutar vid vilka högskolor som examina på grundnivå respektive avancerad nivå får avläggas. Regeringen får meddela föreskrifter om att någon annan myndighet får besluta i dessa frågor. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas vid och vid . Ett tillstånd att utfärda examina får lämnas bara om utbildningen uppfyller de krav som ställs på utbildning på grundnivå och avancerad nivå enligt detta kapitel och de särskilda krav som finns i förordningsbestämmelser. Dessutom skall det i ett rikstäckande perspektiv finnas ett allmänt intresse av att examina får utfärdas. Regeringen beslutar vid vilka högskolor som examina på grundnivå respektive avancerad nivå får avläggas. Regeringen får meddela föreskrifter om att någon annan myndighet får besluta i dessa frågor och om begränsningar i tillstånd att utfärda examina. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas vid och vid . Ett tillstånd att utfärda examina får lämnas bara om utbildningen uppfyller de krav som ställs på utbildning på grundnivå och avancerad nivå enligt detta kapitel och de särskilda krav som finns i förordningsbestämmelser. Dessutom ska det i ett rikstäckande perspektiv finnas ett allmänt intresse av att examina får utfärdas. Det skall finnas minst en Det ska finnas minst en universitet och vid varje högskola universitet och vid varje högskola med stöd av beslut enligt 5 §. med stöd av beslut enligt 5 §. 2Senaste lydelse 2007:511. 3Senaste lydelse 2006:173. för forskning och utbildning på Nämnderna skall också ansvara för grundnivå och avancerad nivå, om Högskolorna ska alltid ha särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för dock alltid ha ett särskilt organ forskning som inte hör till med ansvar för lärarutbildning och för forskning som knyter an till och högskolor där det finns särskilda organet ha ansvar också för sådan utbildning på forskarnivå skall därutöver alltid ha särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för forskning som inte hör till högskolor som avses i första högskolor som avses i första fakultetsnämnder som skall finnas varje nämnd skall ha. varje nämnd ska ha. som inte är universitet får som inte är universitet får forskarnivå dock bara avse de forskarnivå dock bara avse de vetenskapsområden som finns vid vetenskapsområden som finns vid högskolan med stöd av beslut högskolan med stöd av beslut enligt 5 §. enligt 5 §. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), , , för arbetsliv och socialvetenskap, Myndigheten för handikappolitisk samordning, Statskontoret, , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , Verket för högskoleservice, , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , Högskolan på , , , , , , , , Kungl. i , , , i , , i , i , , Stiftelsen , Stiftelsen , , , och kompetensutveckling, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem, (tidigare Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och ), , , och folkminnen, Stiftelsen , Stiftelsen , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, , , , , Delegationen för romska frågor, , , , Föräldraalliansen , Handikappförbundens samarbetsorgan, , Internationella Engelska Skolan i , , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, i (LO), , , Lärarutbildningskonventet, Pysslingen förskolor och skolor AB, språkstörda barn, , Samernas utbildningscentrum, Stiftelsen , Stiftelsen , Stål- och metallindustrins yrkesnämnd, , Svenska förenade studentkårer, Kommuner och Landsting, (U2008:07), (), för hotell och restauranger, Vetenskap & Allmänhet, Vittra utbildning AB, VVS- branschens yrkesnämnd, . Utöver remisslistan har dessutom , , , (pro ) och kommuner, /Talknuten, , , , , och lärare i teknik på lärarutbildningen vid universitet, Barnens rätt i samhället (), vid Björknäsgymnasiet i Bodens kommun, i skolan (CETIS) vid , Ekorrens, Fjärilens, Grodans, Malmvillans och Pilens förskolor i , m.fl, , , m.fl. på Enheten för Ämnesdidaktik vid , Fysikersamfundets undervisningssektion, Förbundet , Föreningen lärare i religionskunskap, Föreningen lärare i samhällskunskap (FLS), Föreningen , Föreningen , , Hans Strand m.fl. vid mot språk och språkutveckling vid , InSEA- föreningen i , andraspråk vid , för Lärarutbildningarna för Slöjdämnet, vid , , , Kungl. lärarutbildningen, , och förskolor i studerandeförening, Lärarutbildare i matematik (LUMA), universitet, , och vid , Nationella Skolbiblioteksgruppen, Nationella strategigruppen i naturvetenskap och teknik, Nordisk grupp för rösthälsovård och röstutbildning avseende röstintensiva yrken (NOVOC), Nätverket för konflikthantering i lärarutbildningen, Nätverket för nio lärosäten med examensrättigheter för specialpedagog- och /eller speciallärarprogram, Nätverket för religionsvetenskapens och etikens Prop. 2009/10:89 didaktik (Nfred), , m.fl. Bilaga 3 verksamma inom grundskole- och gymnasiebibliotek i län, , , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL), och Ungdomar, (), (), för fred, (), , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), Röstfrämjandet, , , universitets Studentkår, , , för Matematiskdidaktisk forskning, , , Svenska kommittén för hushållsvetenskap, för Matematik, Svenska OMEP, Svenska , , Frisörföretagare, , Ingenjörer, , (SMoK), , Tekniklärarutbildare vid , The (), Tidningsutgivarna, vid , Världsnaturfonden (WWF), , Ämnesinstitutionerna hem- och konsumentkunskap och inkommit med yttranden. , Falu, , , , , , , , och kommuner, , Elbranschens centrala yrkesnämnd, Forum för livsmedelsindustrin, Fria förskolors samverkansorganisation, , , , högre samskola, Häggviks gymnasiesärskola, , Ibn rushd, IT- och telekomföretagen, , Judiska centralrådet, , Kunskapsskolan i , , , för Ungdomsorganisationer, Lundsbergs skola, , , , , , Norrskenets friskola (), Nova Montessoriskola, Plast- och Kemiföretagen, , i samverkan, och Skola, , , , Stiftelsen , Stiftelsen skolor, Studiefrämjandet, Svensk handel, Sverigefinska skolan i , elevråd, Elevråds , Svetsmekaniska industrins yrkesnämnd, Sågverkens och träindustrins yrkesnämnd, , Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Sammanfattning av betänkandet Yrkeskunnande - en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen (SOU 2008:112) Direktiven till utredningen är indelade i tre avgränsade huvuddelar och uppdraget är i huvudsak att lämna förslag på följande: hur ett system för bedömning och dokumentation av yrkeskompetens och yrkeserfarenhet kan utformas och genomföras för sökande till utbildning till en examen för lärare i yrkesämnen på gymnasial nivå, hur krav på behörighet för tillträde till utbildningen som lärare i yrkesämnen på gymnasial nivå kan omfatta relevant yrkesutbildning och yrkeserfarenhet, på vilket sätt branscher och näringslivsorganisationer kan involveras i arbetet. Utredningen fokuserar på de särskilda behörighetskrav som är nödvändiga för att klara undervisningsuppdraget efter genomgången lärarutbildning. I uppdraget ingår att ta tillvara på Valideringsdelegationens erfarenheter av validering samt de erfarenheter som gjorts vid lärosäten av validering och tillgodoräknande till nuvarande yrkeslärarutbildning. Det pågår parallellt en utredning, En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109), vars uppdrag är lämna förslag på ny lärarutbildning. I denna utredning ingår bl.a. att ange examenskrav för lärare i yrkesämnen. Det har tidigare lagts fram utredningar som påverkar mina överväganden när jag lägger förslag på behörighet för tillträde till yrkeslärarutbildningen och hur system för bedömning av yrkeskunnande ska utformas. Följande utredningar har betydelse för arbetet, Legitimation och skärpta behörighetsregler, (SOU 2008:52) och för yrkeskunnande i förändring (SOU 2008:29). Även utredningen om den framtida gymnasieskolan, en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) har betydelse för mina ställningstaganden. Lärarens kunskaper och kompetenser anses allmänt som avgörande för kvaliteten i läraruppdraget. Det anges i skollagen att lärare för anställning utan tidsbegränsning ska ha en lärarutbildning. tillkommit som en konsekvens av den stora brist på yrkeslärare med pedagogisk högskoleexamen som finns . Fordonsprogrammet har cirka hälften av lärarna ingen lärarexamen. andra program är siffran något lägre men är ändå i flera fall alarmerande. Till några yrkesförberedande program rekryteras lärare med tidigare högskoleutbildning i sitt yrke, exempelvis sjuk-sköterskor inom fritidsprogrammet och agronomer inom Naturbruksprogrammet. dessa program finns också högre andel lärare med pedagogisk Bristen på yrkeslärare med pedagogisk högskoleexamen är ingen ny Detta har varit ett faktum . har siffran ökat bl.a. som en konsekvens av större elevkullar, ökad attraktivitet i yrkesutbildningarna och stor pensionsavgång av Det har utbildats cirka 300 yrkeslärare vilket är mindre än hälften av det reella behovet. Statens skolverks framtidsprognos visar att det behöver utbildas i genomsnitt över 700 yrkeslärare fram . Bristen på yrkeslärare med pedagogisk högskoleexamen beror på flera orsaker, bl.a. sociala och ekonomiska faktorer. Även brist på meriter för att antas till lärarutbildningen utifrån dagens krav på högskolestudier är en faktor som är av stor betydelse. Det är problematiken med bristande meriter utifrån dagens krav som fokuseras i denna utredning. framförallt examenskraven på en relevant högskoleutbildning om 90 högskolepoäng eller motsvarande utbildning som anses vara ett hinder för ett antal sökande till lärarutbildningen. För flera program finns inga givna högskoleutbildningar med anknytning till den sökandes yrke. Utredningen tar sin utgångspunkt i att bedöma om och i så fall hur även icke- formellt och informellt lärande kan vara ett alternativ för att bli behörig till lärarutbildningen mot yrkesämnen med bibehållen Den gymnasiala yrkesutbildningen är ett resultat av en större revidering av all gymnasial utbildning . Några av de yrkesförberedande program som finns har som syfte att leda såväl till fortsatta studier som till arbete direkt. yrkesförberedande program har som huvudsyfte att leda till arbete direkt. En stor förändring skedde genom att styrningsprincipen av svensk Den bygger på en förändrad ansvarsfördelning mellan stat och skolhuvudman. Det förändrade styrsystemet bidrog till en starkt förändrad yrkesroll för läraren med tillägg av arbetsuppgifter som tidigare inte fanns i det mer regelstyrda systemet. reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) förslag på en framtida Utredaren har främst utrett gymnasieskolans struktur och föreslår förändringar i programstrukturen. De 17 nationella program som finns föreslås bli 19. Dagens struktur med tre studieförberedande program utökas till fem. De 14 övriga programmen förändras från yrkesförberedande till yrkesprogram med ambitionen att eleverna ska vara mer anställningsbara direkt efter sin gymnasiala yrkesutbildning än i Yrkesämnena kommer att utökas medan vissa av nuvarande kärnämnen tas bort eller minskas i motsvarande omfattning. ingår också att det kan finnas två olika studievägar inom ett nationellt yrkesprogram, skolförlagd eller företagsförlagd. Den senare bedrivs i form av lärlingsutbildning. I förslagen kan jag inte se några konsekvenser på förändrade krav på ämneskunskaper för yrkeslärare. 2009/10:89 Behov av förändringar i ämneskunskap är i så fall ett resultat av Bilaga 4 förändringar i yrkeslivet. I utredningens förslag ingår krav på utökad samverkan mellan skola och arbetsliv generellt, såväl nationellt som lokalt. Det föreslås två olika samverkansorgan på nationell nivå som ska vara kopplade till Statens skolverks verksamhet. Ett Nationellt råd ska fokusera på strategiska frågor kring gymnasial utbildning. Det ska också finnas Nationella programråd som är knutna till varje nationellt program och som föreslås ha en mer operativ funktion. Det finns en tradition med yrkes- och yrkeslärarutbildning i . Samhällets och arbetslivets krav har påverkat såväl innehåll som längd på utbildningarna. Det har skett en successiv ökning av yrkeslärarutbildningens längd, under första halvan av till dagens krav på motsvarande heltidsstudier. den mesta av har det varit tillräckligt med yrkeskunnande förvärvat i yrkeslivet och en kompletterande pedagogisk utbildning för att vara verksam som yrkeslärare. högskoleutbildning omfattande 40 poäng. baserade på yrkeserfarenhet. (SOU 1994:101) lade förslag om ökad kunskaps- och kompetensnivå hos de blivande Utgångspunkterna för förslaget var bl.a. det då införda s.k. programgymnasiet med fler kärnämnen för eleverna och i vissa fall även mer teori i yrkesämnen. Utredaren menade att såväl förändringar i arbetslivet som den förändrade gymnasieskolan krävde en högre teoretisk kunskap och kompetens hos den blivande yrkesläraren. Härmed räcker det inte med krav på relevant och kvalificerad yrkeserfarenhet utan detta ansågs behöva kompletteras med 60 poäng i relevanta högskolestudier med inriktning mot yrkesämnen. I dagens lärarutbildning erhåller den studerande en lärarexamen som omfattar 180 högskolepoäng. Inom ramen för dessa ingår 90 högskolepoäng som relevant högskoleutbildning eller motsvarande. relevant avses i förhållande till yrket eller kommande De övriga 90 högskolepoängen utgörs av allmänt Ett flertal lärosäten som utbildar för yrkesämnen ställer krav på att alla eller delar av de 90 högskolepoängen som utgörs av relevant högskoleutbildning ska var uppnådda vid antagning till Några lärosäten erbjuder en sammanhållen utbildning som omfattar 180 högskolepoäng där även kunskap med koppling till undervisningsämnena erhålls motsvarande 90 högskolepoäng. högskoleutbildning har tredubblats för denna lärargrupp sedan mitten av finns även kravet på kvalificerad och relevant yrkeserfarenhet kvar som grund för att vara behörig till För den enskilde är en lärarexamen avgörande för möjligheten till att anställas som lärare utan tidsbegränsning. Lärarexamen ska också utgöra en garant för att läraren har nödvändig kunskap och kompetens för att Kraven på att få anställas utan tidsbegränsning ska skärpas enligt förslag från utredningen och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52). Det finns även andra förslag i utredningen som begränsar vad en lärare utan pedagogisk högskoleutbildning ska få utföra i sin lärargärning. Tillgodoräknande som ger högskolepoäng Eftersom ett stort antal av dem som söker till lärarutbildningarna saknar relevant högskoleutbildning eller motsvarande har det utvecklats metoder för validering av yrkeskunnande och tillgodoräknande som ger högskolepoäng. Yrkeskunnandet kan bestå av såväl praktiskt arbete som arbetslivsbaserade kurser inom yrkesfältet. För ett flertal av de sökande till lärarutbildningen har detta betytt att de inte behövt studera samtliga 90 högskolepoäng i relevant högskoleutbildning eller motsvarande.