prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag Avgiftsfri utbildning och ansökan Principen om en avgiftsfri utbildning är en av hörnstenarna inom den svenska utbildningspolitiken och bör gälla även i den nya skollagen. Rätten till en likvärdig utbildning av hög kvalitet får aldrig vara beroende av en enskild persons ekonomiska förutsättningar. Utgångspunkten i den nya skollagen föreslås därför att utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri. I gymnasieskolan får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Med obetydlig kostnad avses enligt tidigare förarbeten och praxis främst kostnad för en färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel, en mindre entréavgift till ett museum eller liknande. I planering av aktiviteter som föranleder obetydliga kost- nader måste skolan ta hänsyn till att även obetydliga kostnader kan upp- levas som betungande för en ansträngd ekonomi om de förekommer vid upprepade tillfällen. Eleverna kan därutöver få stå för enstaka egna hjälpmedel, om huvud- mannen så beslutar. Dessa bestämmelser överensstämmer med dagens reglering. En kommun har inte rätt att ta ut någon avgift för ansökan om plats i utbildning utan författningsstöd. Någon sådan bestämmelse finns inte i nuvarande lagstiftning. För fristående skolor finns det ett uttryckligt förbud i 9 kap. 10 § i dagens skollag mot att ta ut avgifter i samband med ansökan om plats i en utbildning som den fristående skolan får bidrag för. Det bör klargöras att förbudet mot att ta ut avgift i samband med ansökan till utbildning gäller oavsett huvudman. Detta innebär att det även är förbjudet att kräva ersättning för alla kostnader som är förenade med ansökan till utbildningen, som t.ex. att en sökande ska få stå i kö till plats på utbildningen. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse införs i den nya skollagen om att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. Ingen materiell ändring avses, utan förändringen syftar till att tydliggöra nu gällande ordning. Böcker och andra lärverktyg I dagens skollag anges att eleverna i offentliga och fristående gymnasie- skolor ska ha tillgång till böcker, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning . Denna formulering har, såvitt gäller den offentliga gymnasieskolan, i princip varit oförändrad sedan lagens tillkomst. Regeringen anser att det nu finns skäl att omformulera bestämmelsen, så att den bättre passar in i en modern skollag. Med lär- verktyg avses, i enlighet med den beteckning som lanserades av Läro- medelsutredningen i betänkandet Läromedel specifikt (SOU 2003:15), den utrustning som eleven behöver i undervisningen. Detta begrepp är bättre anpassat till den moderna undervisningssituationen. Därför ska det anges i skollagen att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg. Detta utvecklas vidare i avsnitt 14.5 om . Frivilliga bidrag till skolresor m.m. Regeringen ser behov av att förtydliga principerna om finansieringen av skolresor och andra utflykter. Skolresor och utflykter är en naturlig del av utbildningen och ger värdefulla kunskaper, erfarenheter och upplevelser för eleverna. vara att finansieringen av skolresor ska ske genom kommunala medel eller genom att elever helt frivilligt samlar in pengar till kostnaden om resan innebär mer än en obetydlig kostnad. Det behöver dock, enligt regeringen, förtydligas att det inte är förbjudet att låta kostnader för en- staka skolresor, utflykter eller liknande aktiviteter ersättas av elever eller deras vårdnadshavare på frivillig väg. Liksom för och mot- svarande skolformer samt för gymnasiesärskolan föreslår regeringen att det införs en sådan bestämmelse. Bidraget från elever eller deras vård- nadshavare måste både vara och framstå som helt frivilligt. ska vara öppna för alla elever oavsett om eleven eller dennes vårdnads- havare väljer att bidra eller inte. Det är inte godtagbart att skolan erbjuder en kostnadsfri alternativ verksamhet för de elever vars vårdnadshavare inte vill betala dessa aktiviteter. har uttalat att ett sådant förfarande inte kan anses vara förenligt med skollagens värde- Ersättningen från eleven eller dennes vårdnadshavare får i enlighet med kommunallagens bestämmelser inte heller överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. om kostnader och frivilliga bidrag finns i avsnitt 14.5. Regeringens förslag: Grundläggande bestämmelser om skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning, som finns i förordning, ska i fortsättningen finnas i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag i detta avseende när det gäller gymnasieskolan. Motsvarande förslag lämnades dock avseende , grundsärskolan och gymnasiesär- skolan. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: För att markera ämnets vikt flyttas grundläggande regler om modersmålsundervisning från förordning till lag. Mer detaljerade bestämmelser om modersmålsundervisning avses meddelas i förordning. Bestämmelser om betyg, prövning och I dagens skollag saknas, med något undantag, bestämmelser om betyg och betygssättning för gymnasieskolan. I förslaget till ny skollag föreslås att delar av de bestämmelser som finns i gymnasieförordningens 7 kap. 1 och 4 §§ om betyg, ska föras från förordning till lag. Skälen är desamma som de som gäller de allmänna bestämmelserna om betyg i 3 kap. i förslaget till ny skollag, nämligen att dessa bestämmelser omges av så starka riksdagsbindningar att det är motiverat att de finns i lag i stället för förordning. Att bestämmelserna lyfts från förordning till lag innebär att de blir direkt tillämpliga även för fristående gymnasieskolor. De all- männa bestämmelserna om betyg behandlas vidare i avsnitt 7.4.2. har beslutat i enlighet med propositionen En ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). I propositio- nen föreslogs en betygsskala med betygsstegen A, B, C, D, E och F, som ska användas när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet. Be- stämmelserna om betyg i gymnasieskolan är utformade med utgångs- punkt i förslagen i propositionen. Regeringens bedömning: Betyg bör sättas efter varje avslutad kurs. Bestämmelsen i gymnasieförordningen om betyg efter varje etapp bör därför inte flyttas till den nya skollagen och avses också tas bort i för- ordningen. Arbetsgruppens bedömning: Arbetsgruppen gjorde inte någon be- dömning särskilt vad avser betyg efter varje etapp av en kurs. Remissinstanserna: Remissinstanserna lämnade inte några synpunkter i denna del. Skälen för regeringens bedömning: I gymnasieförordningen (1992:394) finns en bestämmelse om etappindelning av kärnämnen (i den nya skollagen benämnda gymnasiegemensamma ämnen). Bestämmelsen infördes för att tydliggöra möjligheten att lägga upp en kurs på olika sätt och till innehåll beroende på elevernas individuella förutsätt- ningar och behov. I gymnasieförordningen finns även en bestämmelse att elever som läser en kurs i etapper ska kunna få betyg efter varje etapp. Regeringen bedömer att möjligheten till etappindelning av gymnasie- gemensamma ämnen inte bör regleras, varken i lag eller förordning. Att regleringen av etappindelning försvinner betyder dock inte att möjlighe- ten att dela upp en kurs i etapper tas bort. Även fortsättningsvis kommer beslut om hur undervisningen ska organiseras att fattas lokalt. Däremot bör inte betyg kunna sättas efter varje etapp. Enligt regeringens mening måste betyg sättas på likvärdiga grunder som är nationellt giltiga. Natio- nella mål och kunskapskrav utformas för gymnasieskolans kurser. Betyg ska sättas efter varje avslutad kurs. ningen om betyg efter varje etapp föreslås därför inte flyttas till skollagen Prop. 2009/10:165 och avses också att tas bort i förordningen. Ytterligare bestämmelser om betygssättning kommer att finnas på för- ordningsnivå. Av avsnitt 7.5.4 framgår att bestämmelser om prövning ska finnas i respektive skolformskapitel i den nya skollagen. En övergripande be- stämmelse om rätt till prövning i gymnasieskolan flyttas från förordning till den nya skollagen. Mer detaljerade bestämmelser kommer dock även fortsättningsvis att återfinnas på förordningsnivå. Föreskrifterna kan komma att innebära att rätten till prövning liksom inskränks på olika sätt. Enligt dagens förordningsbestämmelser gäller exempelvis olika regler för dem som är elever i gymnasieskolan och för dem som inte är det. Vidare får prövning endast genomföras i en kommun eller ett landsting som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller projektarbete (som i den reformerade gymnasieskolan kommer att benämnas gymnasiearbete), utbildning inom det kunskapsområde som projektarbetet avser. För fristående skolor finns i förordning (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet en bestämmelse som innebär att prövning bara kan ske av nuvarande eller tidigare elev eller vid en viss skolenhet. Rektorns möjlighet att i vissa fall ge betyg utan prövning avses också i fortsättningen finnas i förordning. Regeringens förslag till ny skollag innebär att delar av gymnasieförord- ningens 7 kap. 19 § om utvecklingssamtal flyttas från förordning till den nya skollagen. Skälen till detta är att bestämmelserna är av så central betydelse för elevernas utveckling mot målen att de bör finnas i lag. Utförligare resonemang om utvecklingssamtal finns i avsnitt 7.4.1. 19.8Utbildning anpassad för elever med vissa funktionsnedsättningar Regeringens bedömning: gällande principer för gymnasieskolans utbildning för ungdomar med ett svårt rörelsehinder (Rh-anpassad ut- bildning) bör gälla även enligt den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inget förslag i denna del. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Det saknas anledning att i sak förändra de principer som gällt sedan de nuvarande bestämmelserna om Rh-anpassad utbildning infördes i nuvarande skollag. har emellertid anpassats till den terminologi som används i övrigt i för- Prop. 2009/10:165 slaget till ny skollag och nödvändiga redaktionella ändringar har gjorts. 19.9Mottagande i en fristående gymnasieskola Regeringens förslag: Som huvudregel ska varje fristående gymnasie- skola ta emot alla ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola ska inte behöva ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om elevens hemkommun har be- slutat att inte lämna tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd på grund av att betydande organisatoriska och ekonomiska svårigheter upp- står för kommunen. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte några förslag avseende fristående gymnasieskolor när det gäller öppenhet och mot- tagande av elever i behov av särskilt stöd. Avseende grundskola, grund- särskola och gymnasiesärskola lämnades bl.a. förslag om att fristående skolor på samma sätt som kommunala skolor ska kunna begränsa sin utbildning till att avse elever som är i behov av särskilt stöd. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte yttrat sig specifikt om gymnasieskolan. Av deras synpunkter på motsvarande bestämmelser avseende andra skolformer framgår dock att , () och tillstyrker att fri- stående skolor i normalfallet inte ska kunna neka att ta emot en elev i behov av särskilt stöd. BO kritiserar dock, i likhet med bl.a. och , möjligheten för kommunen att begränsa elevens valfrihet genom att inte lämna bidrag för det särskilda stödet p.g.a. organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. och Kunskapsskolan i pekar på att problem kan uppstå om kommunen bara beviljar en del av det bidrag som behövs för en elev i behov av särskilt stöd. Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln bör liksom vara att fristående gymnasieskolor ska vara öppen för alla behöriga ungdomar. Det innebär bl.a. att skolan i mån av plats ska ta emot alla sökande som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan och att särskilda intagningskrav, t.ex. visst etniskt ursprung eller viss församlings- tillhörighet, inte får finnas (prop. 1995/96:200 s. 70). Regeringen anser att det, liksom för övriga relevanta skolformer, finns skäl att i lagen förtydliga förutsättningarna för undantag från öppenhets- kravet i fråga om mottagande av elever med behov av särskilt stöd i fri- stående gymnasieskolor. Utgångspunkten ska vara att en fristående gymnasieskola ska ta emot elever i behov av särskilt stöd. En fristående gymnasieskola ska inom ramen för sina normala resurser kunna ge stöd åt flertalet elever. Den ska, på samma sätt som en gymnasie- skola, kunna anpassa sin organisation och sin undervisning så att hänsyn tas till elevens behov och förutsättningar. Undantag får göras endast i de fall då hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven i form av det tilläggsbelopp som är avsett för ersättning av en elevs stödbehov, med hänvisning till att det skulle innebära betydande organisatoriska Prop. 2009/10:165 eller ekonomiska svårigheter för kommunen. skolan kan således inte neka en elev med omfattande stödbehov tillträde om hemkommunen är beredd att ersätta kostnaderna för elevens stöd- behov (tilläggsbelopp). I den mån den fristående gymnasieskolan anser att tilläggsbeloppet inte är tillräckligt kan huvudmannen överklaga be- slutet enligt reglerna för förvaltningsbesvär. Eftersom det även kan förekomma att elever under utbildningens gång får ett sådant stort stödbehov, ska huvudmannen även kunna neka eleven fortsatt utbildning med anledning av att hemkommunen beslutar att inte lämna något bidrag för det uppkomna stödbehovet. Bestämmelsen kan bara tillämpas när stödbehovet är av sådan omfattning att bidrag för det särskilda stödet skulle leda till betydande organisatoriska eller ekono- miska svårigheter för kommunen. Den situation där bestämmelsen kan komma att aktualiseras kan också antas vara mycket svår för den berörda eleven. Det ligger i sakens natur att bestämmelsen bara kan tillämpas i undantagsfall. Enligt regeringens förslag bör det av lagtexten framgå att det krävs elevens hemkommun har fattat ett beslut om att inte betala tilläggsbelopp för en elev för att en fristående huvudman ska få ge eleven besked om att hon eller han inte tas emot eller inte får fortsatt utbildning vid den fristående skolan. Hemkommunen ansvarar då för att anordna utbildning för eleven på annat sätt. För och grundsärskolan har förslag vidare lämnats här om att en fristående skola, liksom en skola, bör kunna speciali- sera sin verksamhet för elever i behov av särskilt stöd. Regeringen avser att återkomma om fristående gymnasieskolors och fristående gymnasie- särskolors specialisering på elever i behov av särskilt stöd eftersom regeringens avsikt är att regleringen så långt möjligt ska överensstämma mellan skolformerna. Regeringens förslag: Den kommun där den fristående skolan är be- lägen ska ha rätt till insyn i verksamheten. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Enligt arbetsgruppens förslag skulle huvudmannen för fristående skolor vara skyldig att delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen där skolenheten är belägen gör av sin egen verksamhet. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte yttrat sig specifikt om gymnasieskolan. Av deras synpunkter på motsvarande bestämmelser avseende andra skolformer framgår dock att Internationella Engelska skolan i () och kommun ifrågasätter kommunernas rätt till insyn, dels utifrån att friskoleföretag verkar på en skolmarknad där inte alla företagsplaner utan vidare kan ställas till fritt förfogande för konkurrenter och dels utifrån att regler i aktiebolagslagen står i strid med skollagen. och menar att insyn för att kommunerna ska kunna bedöma fristående skolors bidrags- behov inte längre behövs då grunderna för bidragsbestämning ändrats genom reglerna som framgår av prop. 2008/09:171 Offentliga bidrag på Prop. 2009/10:165 lika villkor. och Kunskapsskolan anser att om krav ska ställas på att en fristående verksamhet ska delta i kommunens uppföljning och utvärdering, bör det fastslås att sådan utvärdering endast kan avse de nationella målen som gäller för verksamheten. Skälen för regeringens förslag: Sedan bidragsbestämmelserna för fri- stående skolor ändrades i enlighet med förslagen i propositionen Offent- liga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280) saknas skäl för kommunen att kunna ta del av en fristående skolas räkenskaper för att kunna göra en rättvis bedömning av skolans bidragsbehov. Regeringen bedömer dock att för att tillförsäkra allmän- heten insyn i fristående skolor bör kommunen även framgent ha rätt till insyn i verksamheten vid fristående skolor belägna i kommunen. I och med förslagen i den nya skollagen blir de fristående skolorna en del av skolväsendet, vilket innebär att de omfattas av bestämmelserna om ett systematiskt kvalitetsarbete som ska dokumenteras. Det finns därför enligt regeringens mening inget skäl att kommunerna ska dubblera den nationella uppföljningen och utvärderingen, genom att fristående skolor ska vara skyldiga att också delta i lägeskommunens uppföljning och utvärdering. Det finns dock inget som hindrar att kommuner kan erbjuda huvudmännen för fristående skolor att delta i kommunens uppföljning och utvärdering av den egna verksamheten. Det är regeringens uppfattning att sådan uppföljning och utvärdering endast bör omfatta de nationella målen för verksamheten. En likalydande bestämmelse om insyn föreslås gälla för fristående grundskolor och grundsärskolor, se avsnitt 14.10. Lagrådet har ifrågasatt om det överhuvudtaget finns behov av en be- stämmelse om insyn i den nya skollagen. Regeringen instämmer med Lagrådet i att behovet av en bestämmelse om insyn betydligt minskat genom de förslag som ovan redogjorts för. Regeringen anser emellertid att det inte finns tillräckliga skäl att helt ta bort regleringen av insyn i fristående verksamheter. 20Utbildning på nationella program i gymnasieskolan I detta avsnitt behandlas frågor som avser utbildning på nationella program i gymnasieskolan. Regeringen har, som redan nämnts i avsnitt 19, i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan 2008/09:199) lämnat förslag till en ny struktur för gymnasie- skolan. har beslutat i enlighet med förslagen (bet. 2009/10 UbU3, rskr. 2009/10:8). har regeringens uppdrag att förbereda genomförandet av reformen, bl.a. genom att föreslå nationella inriktningar och programgemensamma ämnen. Bestämmelser om behörighet till yrkesprogrammen har behandlats i departementspromemorian Särskilda program och behörighet till yrkes- program (dnr U2009/5552/G). Promemorians förslag till behörighetsbe- stämmelse för yrkesprogram har inarbetats i förslaget till ny skollag och Prop. 2009/10:165 behandlas i avsnitt 20.4. Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan behandlas i avsnitt 19 och utbildning på introduktionsprogram, som föreslås ersätta individuella program, behandlas i avsnitt 21. 20.1Huvudprinciperna för utbildning på nationella program i gymnasieskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Vad beslutat om med anledning av regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymna- sieskolan bör överföras och anpassas till den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte några förslag avseende utbildning på nationella program i gymnasieskolan i avvaktan på beslut om en reformerad gymnasieskola. Remissinstanserna: För remissinstansernas synpunkter på förslagen i betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) se regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199). Skälen för regeringens bedömning: har beslutat om en ny struktur för gymnasieskolans nationella program. De bestämmelser som föreslogs i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie- skolan bör inarbetas i den nya skollagens struktur. Liksom i övriga skol- formskapitel anges inledningsvis gemensamma bestämmelser och där- efter särskilda bestämmelser om utbildning hos offentliga respektive enskilda huvudmän. Regeringens förslag: För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag i Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) bedömde regeringen att kursplanerna lämpligen bör benämnas ämnesplaner, för att visa att kurserna ingår i en större helhet. I den nya skollagen föreslås en bestämmelse om att ämnesplaner ska finnas för varje ämne i gymnasie- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om ämnesplaner. bestämmelse finns i gymnasieförordningen. Med hänsyn till examensmål, ämnesplaner och övriga nationella styr- dokument kommer undervisningen, liksom , att organiseras på skolorna utifrån lokala förutsättningar och behov. alltid vara att undervisningstiden förläggs så att eleverna ges möjlighet Prop. 2009/10:165 att nå målen för utbildningen. Det finns, enligt regeringens uppfattning, skäl att påpeka att detta bl.a. innebär att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa bör förläggas så att ämnet finns på schemat återkommande som ämnet läses. Regeringens förslag: Bestämmelser om individuella studieplaner som finns i förordning, ska tas in i den nya skollagen. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag i denna del. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: framgår av gymnasieför- ordningen (1992:394) att det för varje elev ska upprättas en individuell studieplan. Den ska bl.a. innehålla uppgifter om elevens studieväg och om de val av kurser eleven gjort. Delar av bestämmelsen om individuell studieplan lyfts från förordning till lag. De individuella studieplanerna är av så central betydelse för elevens utbildning att de enligt regeringens uppfattning ska regleras i lag i likhet med bestämmelser om exempelvis betyg. Motsvarande bestämmelse föreslås även för introduktionsprogram i kapitel 17. Regeringen avser att reglera innehållet i de individuella studieplanerna i förordning. 20.4Behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram Regeringens förslag: För behörighet till ett yrkesprogram ska det krävas godkända betyg i svenska, engelska, matematik och i minst fem andra ämnen. En sökande som saknar godkänt betyg i engelska men uppfyller övriga behörighetskrav ska ändå anses behörig om den sökande på grund av speciella personliga förhållanden inte har haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en betydande del av sin tid i eller motsvarande utbildning och den sökande bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. Förslaget i departementspromemorian U2009/5552/G: Överens- stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig om förslaget har varit positiva, däribland , , Kommuner och Landsting, Lärarnas Riksför- bund, Lunds, , och samt , , , , , , , och kommuner. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) avstyrker förslaget med motiveringen att elever med funktionsnedsätt- ningar kommer att drabbas av skärpta behörighetskrav. Handikappför- bundens samarbetsorgan framför att flera av dess medlemsförbund be- farar att skärpta krav på behörighet kan leda till att många elever med funktionsnedsättning inte kommer att klara att nå behörighet. SPSM samt och kommuner välkomnar möjligheten att göra undantag från kravet på godkänt betyg i engelska. SPSM pekar på svå- righeter att bedöma de speciella personliga förhållandena och den sökan- des förutsättningar att klara studierna.