prop · GX03234 · 2010-06-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:234 Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) Regeringen har under innevarande mandatperiod genomfört den största satsningen på jämställdhetsområdet som någonsin gjorts i . Det är en omfattande satsning på att utveckla och förstärka jämställdheten inom alla samhällsområden. Jämställdhetspolitiken har tillförts för denna sär- skilda jämställdhetssatsning , vilket innebär en tiodubbling av resurserna till jämställdhetspolitiken jämfört med tidigare. I denna skrivelse lämnas en redovisning av hur dessa medel har an- vänts, vilka åtgärder som har genomförts samt en bedömning av uppnådda resultat. Regeringens bedömning av uppnådda resultat ................................. Skrivelsens syfte, avgränsningar och disposition............... En jämn fördelning av makt och inflytande...................................... 3.1Motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet .............................................................. Främja jämställda villkor för entreprenörskap ................. Jämställt deltagande i arbetslivet ..................................... Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet............ Mäns våld mot kvinnor ska upphöra............................................... Ökat skydd och stöd till våldsutsatta ................................ Stärkt förebyggande arbete .............................................. Stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet .................. Utveckling av insatser riktade till våldsutövare ............... Åtgärder mot prostitution och människohandel för sexuella Ökat stöd och skydd till utsatta ........................................ Stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet Ökad nationell och internationell samverkan Kunskapsutveckling .............................................och uppföljning Medel för ..............jämställdhetsprojekt till ideella organisationer Bilaga 1: Den ....................................särskilda jämställdhetssatsningen Utdrag ur protokoll ..........vid regeringssammanträde Regeringens bedömning av uppnådda resultat Regeringen har under innevarande mandatperiod genomfört en omfattan- de satsning på att utveckla och förstärka jämställdheten inom i stort sett Detta är den största satsning på jämställdhetsom- rådet som någonsin genomförts i . tillförts , vilket innebär en tiodubbling av resurserna till jämställdhetspolitiken jämfört med tidigare. Resurserna har fördelats till insatser som syftar till att uppnå målen i Vidare har regeringen valt att främja arbetet med jämställdhetsintegrering inom såväl statlig som verksamhet och att stimulera forskning och kunskapsutveckling inom jämställdhets- Arbetet mot alla former av mäns våld mot kvinnor, inbegripet prostitution och handel med människor för sexuella ändamål, har priori- terats och den största delen av anslaget inom den särskilda jämställdhets- satsningen har satsats på detta område. Ökad takt i genomförandet av jämställdhetspolitiken Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Den syftar dels till att motverka och förändra system som konserverar en ojämställd fördelning av makt och resurser mellan könen på en samhällelig nivå, dels till att skapa för- utsättningar för kvinnor och män att ha samma makt och möjlighet att påverka sin livssituation. När kvinnor och män delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett mer rättvist och demokratiskt sam- Jämställdhet bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att både kvinnors och mäns kompetens och skaparkraft tas tillvara. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande och dess måluppfyllelse är beroende av beslut och insatser inom andra områden. litiken har traditionellt varit ett område med små resurser, huvudsakligen förmedlade genom bidrag till projekt. Dess roll har varit och är att upp- märksamma ojämställdhet mellan könen och driva på att insatser genom- förs inom andra sakområden. Genom att jämställdhetspolitiken har till- förts ökade resurser har det varit möjligt att ta ett samlat och brett grepp på olika samhällsproblem och genomföra åtgärder på ett mer kraftfullt sätt inom en rad områden. har ansvar för att samordna och utveckla jämställdhetspolitiken och har därför samordnat även jämställdhetssatsningen. Detta har emellertid inte fråntagit andra departement det generella ansvaret som åvilar dem att tillämpa ett jämställdhetsperspektiv inom sina respektive ansvarsområ- Strategin för hur jämställdhetspolitiken ska genomföras ligger fast, vilket innebär både att använda jämställdhetsintegrering som metod för att utveckla verksamheten och att genomföra särskilda åtgärder för att I anslutning till det av fastställda målet för jämställdhetspoli- tiken att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv har regeringen fastställt ett antal delmål: en jämn fördel- ning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Varje insats som har genomförts faller huvudsakligen inom ett av dessa delmål och redovisas på så sätt i skrivelsen, men många insatser har i realiteten betydelse för fler än ett mål. Till exempel har insatser för att öka andelen kvinnor som är chefer i staten betydelse för fördelningen av makt och inflytande, men också för den ekonomiska jämställdheten. Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är ett mål i sig, men leder dessutom till exempelvis minskade sjukskrivningar och ökade möj- ligheter för kvinnor att vara aktiva på arbetsmarknaden och som medbor- gare. Bristande jämställdhet på ett område samspelar med situationen på ett eller flera områden. Därmed påverkar insatser inom ett område situa- tionen inom ett annat. Den särskilda jämställdhetssatsningen pågår fortfarande. Vissa myn- dighetsuppdrag är slutförda och återrapporterade, men de allra flesta pågår till slutet av 2010 och i vissa fall även längre. Därmed är det inte möjligt att göra en helhetsbedömning av insatsernas effekter. Vidare har allt förflutit för att det ska vara möjligt att avläsa effekter i form av förändringar på samhällelig nivå. Ökad samverkan och samordning Jämställdhetssatsningen har skapat möjligheter att samordna och kraft- samla runt problem som rör flera politik- och verksamhetsområden. Jäm- ställdhetsproblemen grundas ofta i komplexa orsakssamband och därmed är det framgångsrikt att olika aktörer från verksamhetsområden samver- kar. Regeringens handlingsplaner och arbetsmarknadsstrategi (se avsnitt 1.2) har utgjort ramverk inom vilka ett stort antal områden berörts och ett stort antal myndigheter genomfört uppdrag. Samverkan mellan myndigheter och mellan myndigheter och det civila samhället är en viktig grund för att främja jämställdhet. Det är också viktigt för att åtgärda problem, t.ex. när det gäller att åstadkomma en effektiv bekämpning av mäns våld mot kvinnor och för att förbättra be- mötandet av brottsoffren. Samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer är en förutsättning för att arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld ska bedrivas rättssäkert och effektivt. Att åstadkomma samverkan kräver ett aktivt arbete. Insatser för ökad samverkan har genomförts för att motverka mäns våld mot kvinnor, pro- stitution och människohandel samt i arbetet med jämställdhetsintegre- ring. Länsstyrelserna har en viktig samordnande roll på regional nivå. Länsstyrelserna har fått regeringens uppdrag att samordna och stödja regional och lokal samverkan för kvinnofrid. Exempelvis har aktiviteter genomförts som syftar till att samordna arbetet med våldsutövande män och insatser som stärker samordningen av skyddade boenden samt insat- ser till stöd för särskilt utsatta grupper av kvinnor, t.ex. äldre, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med missbruksproblem eller kvinnor med utländsk bakgrund. Arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck har alltmer integrerats i det generella kvinnofridsarbetet, vilket torde leda till ett mer samordnat arbete. Länsstyrelserna har även i uppdrag att samord- na arbetet mot prostitution och människohandel på regional nivå. I upp- draget ingår att stärka det förebyggande arbetet på regional nivå, och att öka stödet till utsatta. På nationell nivå har i regeringens uppdrag att samordna arbetet för en fortsatt och utveck- lad samverkan i arbete mot prostitution och människohandel. Brottsoffers behov måste sättas i centrum i all utveckling av samver- kansmodeller. Som ett led i detta arbete har och Po- lismyndigheten i fått regeringens uppdrag att vidta åtgärder för att utveckla och bygga upp en fysisk miljö särskilt anpassad för att utreda våld mot kvinnor. Satsningen har fått namnet Projekt . Samlokalise- ring av myndigheter är av stor betydelse då våldsutsatta kvinnor ofta inte har kraft att på egen hand kontakta eller ta sig till myndigheter som är lokaliserade på olika platser för att få stöd och hjälp. Projektet ska funge- ra som en nationell modell och sprida sina erfarenheter till andra polis- myndigheter i . Vissa samverkansuppdrag har handlat om att föra samman kunskap som finns hos olika myndigheter. har tillsammans med utbildat cirka 10 000 poliser runtom i landet om brott i nära relationer. I syfte att fördjupa kunskaperna om hedersrela- terat våld och förtryck har tillsammans med Ungdomsstyrel- sen och genomfört konferensen hedersrela- terat våld och förtryck vad kan vi göra tillsammans? för chefer inom kultur och fritid, skola och polis. har anordnat en utbildning om förebyggande arbete mot mäns våld mot unga kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck som ger högskolepoäng. Ut- bildningen riktas till anställda inom kommuner som har en samordnande och utvecklande roll inom fritidsverksamhet, socialtjänst och skola. För att förbättra kunskaperna om bakomliggande faktorer för prostitution och människohandel samt förbättra bemötandet av personer som utsatts för detta har tillsammans med , och fått i uppdrag att utforma och genomföra ett utbildningsprogram. Den särskilda jämställdhetssatsningen har stärkt jämställdhet som ett kunskapsområde. Utveckling av nya metoder, utvärderingar, studier och forskning på olika områden har bidragit till utveckling och spridning av ny kunskap som höjt kvaliteten i jämställdhetsarbetet. Bl.a. har en utvär- dering genomförts avseende arbetssätt och metoder som används av kvinnojourer i deras arbete med våldsutsatta kvinnor och barn i syfte att skapa förutsättningar för ett utvecklingsarbete inom ideella kvinnojours- verksamheter. Även på området äktenskap mot en parts vilja har en be- dömning gjorts att kunskapen på området behöver öka. Mot bakgrund av detta har en kartläggning genomförts som framför allt beskriver situatio- nen för unga kvinnor och män upp till . Genom utbildningar baserade på behovsanalys och verksamhetsutvär- dering har kunskapen om jämställdhet bland deltagarna höjts. Dessa har också getts möjlighet att omsätta kunskaperna i konkret verksamhet inom myndigheter, kommuner och landsting samt det civila samhället. En aktiv och pågående forskning om kvinnors och mäns villkor är nödvändig för utvecklingen av jämställdhetspolitiken. ställdhetsanslaget har möjliggjort forskning om bl.a. kvinnors hälsa, Skr. 2009/10:234 mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck samt prosti- tution och människohandel för sexuella ändamål. Även studier och un- dersökningar har genomförts inom arbetsmarknads- och näringslivsom- rådet i syfte att bl.a. studera kvinnors sjukfrånvaro. Den särskilda jämställdhetssatsningen har inneburit att jämställdhetsarbe- tet har breddats i olika avseenden. Fler människor har kommit att arbeta med frågorna, fler har fått utbildning eller kunnat fördjupa sina kunska- per och fler har berörts av åtgärderna. Det arbete som har initierats inom myndigheter, kommuner, landsting och det civila samhället har inneburit att jämställdhetsfrågor kommit att uppmärksammas i olika verksamheter på ett sätt som inte har förekommit tidigare. Det har också skapats möj- ligheter till djupare förståelse av problem och lösningar. Att jämställd- hetsarbetet har breddats och fördjupats har bidragit till att synliggöra behoven av ytterligare insatser. som medel ställts till jämställdhetspolitikens förfogande har det inom flera andra politikområden initierats och finansierats jämställd- Införandet av jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen är en viktig jämställdhetsreform som finansierats utanför detta anslag. annat exempel på detta är den fleråriga satsningen på kvinnors företagan- de som gjorts inom ramen för ansvarsområde. Insatser utifrån de jämställdhetspolitiska målen Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Inom detta övergripande mål har regeringen beslutat om fyra delmål. En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma vill- koren för beslutsfattandet. I syfte att driva på utvecklingen för att öka andelen kvinnor på ledande befattningar inom myndigheter och därige- nom minska löneskillnaden mellan män och kvinnor har regeringen be- slutat om ett program för karriärutveckling för kvinnor i staten. är en av de mer omfattande i arbetet med att nå delmålet om en jämn fördelning av makt och inflytande. Resultat från åtgärden visar framför allt att ett tydligt ägarskap och engagemang i frågan har uppnåtts i de 18 myndigheter som har medverkat i programmet. Dessutom har en rad åtgärder identifierats som måste utvecklas, bl.a. en transparent chefsre- krytering och att olika karriärvägar för anställda kvinnor samt expertrol- len görs tydligare. Regeringen har även fattat flera beslut rörande kvinnor tillhörande na- minoriteter och när det gäller makt och inflytande har insatser särskilt riktats mot kvinnor inom den samiska minoriteten. gärder har initierats i syfte att stärka de samiska kvinnornas delaktighet såväl i det samiska samhället som i . kan framför allt märkas i en attitydförändring avseende jämställdhet i det Regeringen ser det dock som angeläget att arbetet får fortsätta och har därför beslutat om en fortsatt satsning genom bl.a. ut- bildningsinsatser samt erfarenhetsutbyte med samiska företrädare i Fin- land, och . Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Regeringens åtgärder i syfte att uppnå delmålet har tagit sin utgångspunkt i arbetet med att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. De åtgärder som finansierats inom den särskilda jäm- ställdhetssatsningen har i huvudsak varit inriktade på kunskapsutveckling och forskning. Vidare har regeringen tagit ett samlat grepp om jämställd- het i utbildningssystemet, från grundskola till gymnasiet och högre ut- bildning. Inom ramen för jämställdhetsåtgärder i skolan har flera utbild- ningsinsatser gjorts, riktade till såväl lärare som rektorer i syfte att bl.a. öka kunskapen om jämställdhet generellt men även för att fortbilda i sex- och samlevnadsundervisning och hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har även fattat beslut om ett flertal projekt om kvinnors sjukfrånvaro och varför kvinnor är sjukare än män. Bakgrunden till detta är framför allt att det saknas tillräckligt med kunskap på området. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Jämställdhetsbonusen är en viktig reform för att uppnå detta mål, som dock inte finansierats av den särskilda jäm- ställdhetssatsningen. Inom ramen för den särskilda jämställdhetssats- ningen, har regeringen initierat studier för att fördjupa kunskaperna om fördelningen av det obetalda arbetet och om föräldraförsäkringen. Statis- tiska Centralbyrån (SCB) har fått i uppdrag att genomföra en tidsanvänd- ningsundersökning. Undersökningarna skapar möjligheter att beskriva likheter och skillnader i kvinnors och mäns levnadsvillkor ur ett vardags- perspektiv och ge välfärdsrelevanta aspekter på vardagslivet och dess organisering. SCB har också fått regeringens uppdrag att genomföra en enkätstudie om skälen till föräldrars beslut om fördelningen av ansvar för barn och om val av barnomsorg. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. En mängd åtgärder har genomförts och dessa härrör framför allt från de tre handlingsplaner som regeringen har beslutat om. Frågan om hedersrelate- rat våld och förtryck har haft hög prioritet genom satsningar på förebyg- gande arbete, skydd och stöd för utsatta ungdomar samt ökad kunskap om denna problematik. Sexuellt våld har uppmärksammats särskilt. Ett nationellt program för hälso- och sjukvårdens omhändertagande av sexu- albrottsoffer har genomförts. Även särskilt utsatta grupper av våldsutsatta kvinnor har uppmärksammats t.ex. genom insatser för att öka kunskapen om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning hos yrkesgrupper som möter dessa kvinnor. I delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra ingår även arbe- tet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Prostitu- tion och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möj- lighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Regeringens satsning för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål har re- sulterat i ett flertal åtgärder. Personal vid bl.a. , Åkla- garmyndigheten och har utbildats i frågor som rör prosti- Skr. 2009/10:234 tution och människohandel för sexuella ändamål. Åtgärder mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål har bedrivits på regional, nationell och internationell nivå. Samarbetet på internationell nivå har framför allt skett i samverkan med internationella organisationer eller svenska utlandsmyndigheter och har inneburit en utbildnings- och informationssatsning i länder i närområde men även möjliggjort för relevanta aktörer att besöka och ta del av det svenska arbetet. På nationell och regional nivå har enskilda länsstyrelser kommit att utgöra samordnare i arbetet. i har på regeringens uppdrag att fördela projektmedel samt samordna det nationella arbetet i syfte att öka samverkan mellan myndigheter och intresseorganisationer. har åtgärden visat sig resultera i kompe- tensuppbyggnad nationellt men även renderat god kunskap om operativ samordning och samverkan i arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. På regional nivå har länsstyrelserna, tillsammans med berörda myndig- heter, arbetat med att stärka samverkan, vilket har bidragit till ökat nät- verksbyggande i länen som kompetensen och utbytet av infor- mation mellan berörda aktörer har stärkts. 1.1Skrivelsens syfte, avgränsningar och disposition I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) aviserade regeringen att återkomma till med en redovisning av den särskilda jäm- ställdhetssatsningen. Syftet med denna är att ge information om anslagets användning, vilka åtgärder som har genomförts samt att lämna en bedömning av uppnådda resultat. Satsningen är dock ännu inte avslutad och det är därför svårt att redovisa ett samlat resultat. Där så är möjligt görs en redovisning av resultat och effekter. Regeringen har under innevarande mandatperiod initierat en mängd åt- gärder på jämställdhetsområdet. De åtgärder som redovisas i denna skri- velse omfattar emellertid enbart de insatser som finansierats genom den särskilda jämställdhetssatsningen. Det finns således en rad viktiga insat- ser av betydelse för jämställdhetspolitiken som inte berörs här. Exempel på sådana insatser, utöver den särskilda jämställdhetssatsningen, är infö- randet av en jämställdhetsbonus, möjligheten till skattereduktion för hushållstjänster samt en omfattande satsning för att främja kvinnors före- tagande. Dessa insatser har finansierats genom andra anslag och redovi- sas för i annat sammanhang. Framställningen utgår från de delmål som regeringen har fastställt för jämställdhetspolitiken dvs. en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Vidare redovisas satsningar på att utveckla jämställdhetsintegrering samt insat- ser för kunskapsutveckling och uppföljning inom jämställdhetsområdet. har regeringen på jämställdhetsområdet beslutat om tre handlingsplaner och en strategi. Handlingsplanerna och strategin innehåller generella insatser men även särskilda åtgärder riktade mot de grupper som skrivelserna omfattar. Följande handlingsplaner och strategi har beslutats: - Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelate- rat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), -Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167), -En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198), samt -Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Flertalet av de insatser som presenterades i handlingsplanerna har fi- nansierats genom den särskilda jämställdhetssatsning och återfinns i denna skrivelse. Regeringen avser att under nästa mandatperiod återkomma till riksda- gen med en uppföljning av genomförda insatser och resultatet av åtgär- derna i handlingsplanen i sin helhet. 2 En jämn fördelning av makt och inflytande En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män är en demokratifråga. Det är också en förutsättning för att ge både kvinnor och män möjlighet att forma villkoren för beslutsfattandet och påverka sam- hällsutvecklingen. En jämn representation av kvinnor och män på ledan- de positioner är ingen garanti för att den reella makten fördelas jämnt mellan könen, men det är en förutsättning för att främja jämställdhet. Sammantaget har fördelats från den särskilda jäm- ställdhetssatsningen till olika åtgärder för att uppnå målet om en jämn fördelning av makt och inflytande. 2.1.1Program för kvinnors karriärutveckling i staten Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarkna- den. Andelen statsanställda kvinnor har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,) och denna utveckling förstärktes ytterligare 2009 (50,). Trots detta varierar andelen kvinnor och män kraftigt mellan olika sektorer och typer av befattningar. Att kvinnor och män befinner sig på olika befattningsnivåer inom myndigheterna bidrar bl.a. till att det finns löneskillnader mellan könen på total nivå. Regeringen har uppdragit åt dåvarande Verket för förvaltningsutveck- ling att utforma, genomföra, leda och samordna ett längre program för kvinnors karriärutveckling i staten. Detta i syfte att driva på utvecklingen för att öka andelen kvinnor på ledande befattningar. Programmet ska leda till en ökad andel kvinnor på chefs- och expertfunktioner i staten och därigenom bidra till minskade löneskillnader mellan statligt anställda kvinnor och män. Programmet pågår t.o.m. slutet av 2010. Fr.o.m. övertogs ansvaret för programmet av för utveckling i staten då Verket för förvaltningsutveckling avvecklades. Uppdragsbeskrivningen för programmet innehåller fyra krav: -det ska finnas en tydlig koppling mellan verksamhetsutveckling och strategisk kompetensförsörjning, -ett program med ett tjugotal myndigheter ska genomföras. Inom ra- men för detta ska individinriktade insatser utvecklas som främjar kvinnors karriärutveckling, -ett utvecklingsarbete ska initieras för chefs- och expertförsörjning inom statsförvaltningen, och