prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Med hjälp av sammanhållna och användarvänliga IT-stöd kan informationen presenteras och överföras på ett säkrare och effektivare sätt och säkerställa koordinerade insatser inom hela vård- och omsorgssektorn. Staten och huvudmännen har etablerat ett nära samarbete genom den Nationella IT-strategin för vård och omsorg (Skr. 2005/06:139) för att skapa bättre grundförutsättningar för en mer sammanhållen och ändamålsenlig informationshantering med hjälp av moderna IT-stöd. Legala anpassningar och tekniska förutsättningar har utvecklats för att höja informationskvaliteten och skapa en mer sammanhållen dokumentation. Ett nytt och gemensamt synsätt har etablerats mellan centrala myndigheter och sjukvårdshuvudmän om hur arbetet ska bedrivas och hur viktiga investeringar ska genomföras. Från IT-strategi till Nationell eHälsa Arbetet med den nationella IT-strategin för vård och omsorg går in i en ny fas och utvidgas till att innefatta verksamheter samt att fokus tydligare läggs på införande, använd- av hur sektorns informationsförsörjning bör fungera och vilka grundläggande principer som ska gälla för fortsatta investeringar. Vidare innehåller strategin en strukturerad beskrivning av vilka utmaningar som behöver mötas för att nå det gemensamma målet om en sammanhållen och användbar vårddokumentation. arbetar med att utveckla en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk för vård och omsorg. En strukturerad dokumentation utgör grunden för såväl en stärkt patientsäkerhet som förbättrade möjligheter till uppföljning och öppna jämförelser. Projekten går in i sin slutfas, där arbetet för att påbörja prövning, införande och tillämpning av resultaten nu intensifieras i samarbete med SKL. Nationell patientöversikt skapar kontinuitet Patientöversikten gör den viktigaste informationen om en patients tidigare och pågående behandlingar tillgänglig för vårdpersonalen hos olika vårdgivare och utförare. Tjänsten infördes i läns landsting och kommun samt i och , och införs stegvis i övriga landsting . har läkemedelsförteckningen, som visar köp av förskrivna läkemedel, gjorts tillgänglig via patientöversikten och integreras den med bastjänster för informationsförsörjning för att möjliggöra en säker informationshantering i enlighet med patientdatalagen. Regeringen presenterade under EU-ordförande- skapet 2009 rapporten eHealth for a Healthier Europe som synliggör kostnaderna för hälso- och sjukvården av att inte investera i moderna och sammanhållna e-hälsotjänster. I rapporten etableras även en ny modell som ger beslutsfattare ett viktigt verktyg för att koppla mål- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppfyllelsen av politiska verksamhetsmål till investeringarna i ny teknik. Modellen har skapat en helt ny dimension, som inte funnits i tidigare undersökningar, och skapar mätbarhet av de betydande nyttoeffekter som uppstår av investeringar i e-hälsa. I enlighet med överenskommelsen i Nationell eHälsa har landstingen det huvudsakliga ansvaret för alla dessa investeringar, men i syfte att stimulera och påskynda arbetet har regeringen tillskjutit betydande medel bl.a. genom Dagmaröverenskommelsen. Landstingen har satsat omfattande belopp på att förbättra informationsförsörjningen inom sektorn med hjälp av e-hälsa. uppgick landstingens samlade kostnader för IT-tjänster till vilket motsvarar av landstingens totala kostnader för hälso- och sjukvård. Landstingen har genom tillkomsten av strategin organiserat det nationella arbetet på ett nytt sätt. Landstingens handlingsplan för genomförandet av strategin bedrivs operativt på det beställarkansli som inrättades vid SKL 2006. Beställarkansliet har , helt i enlighet med Nationell eHälsa, ändrat inriktning till direkt invånar- och verksamhetsnytta och i samband med detta bytt namn till i samverkan. Samarbete med regeringen sker kontinuerligt för att förverkliga strategin. Attityder och bemötande kan påverka kvaliteten i vård och stöd Det är viktigt att genom ökade kunskaper och förändrade attityder motverka fördomar, diskriminering och stigmatisering och därmed främja respekten för människor med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. En undersökning bland ett representativt urval av det svenska folket visade att en av fyra tillfrågade inte kan tänka sig att arbeta tillsammans med någon som har en psykisk sjukdom och att en av fem inte skulle bjuda in någon till sitt hem om man visste att personen har en psykisk sjukdom. Undersökningen gjordes inom ramen för Attityduppdraget som Handisam driver i nära samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH). Inom ramen för uppdraget pågår hål på myter om Kampanjen, som bl.a. inrymmer aktiviteter i media, är omfattande och pågår . Attityder är en viktig fråga även inom den psykiatriska heldygnsvården (sjukhusvården). Den kartläggning av heldygnsvården som SKL har gjort på regeringens uppdrag visar att det finns stora variationer inom och mellan landsting, exempelvis när det gäller antal platser, hur platserna används, vilka vårdinsatser som erbjuds och hur personal- och lokalsituationen ser ut. Regeringen och SKL har därför ingått en ny överenskommelse för att stimulera utveckling och ett strukturerat förbättringsarbete som höjer kvaliteten i heldygnsvården. Överenskommelsen ska bidra till att den psykiatriska heldygnsvården kan erbjuda en kvalificerad vård som motsvarar patienternas behov och som håller hög kvalitet både vad gäller metoder, arbetssätt och bemötande. Samtliga enheter i landet som bedriver heldygnsvård ska engageras i satsningen. Tillsynen inom psykiatriområdet har förstärkts Tillsyn är ett viktigt instrument för att utveckla kvaliteten i vården och stödet inom psykiatriområdet. Regeringen har satsat på att förstärka tillsynen dels av den psykiatriska hälso- och sjukvården, dels av verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning. Satsningen fortsätter även . Nationella riktlinjer som instrument för utveckling Ett annat viktigt instrument för kvalitetsutveckling är nationella riktlinjer. har presenterat nationella riktlinjer för behandling av depression och ångestsyndrom samt på uppdrag av regeringen tagit fram riktlinjer för psykosociala insatser för personer med schizofreni eller schizofreniliknande tillstånd. Depression och ångestsyndrom tillhör de stora folksjukdomarna och drabbar människor i alla åldrar. av alla kvinnor och av alla män kommer i livet att få en behandlingskrävande depression. I de nationella riktlinjerna för depression och ångestsyndrom finns rekommendationer bl.a. om screening, ett effektivt omhändertagande samt diagnostik och bedömning. Schizofreni är en allvarlig psykisk sjukdom som ofta medför betydande psykiska och sociala konsekvenser. Mellan 30 000 och 40 000 personer behöver samhällets insatser till följd av sjukdomen. Insatserna syftar till att minska personernas symtom och behålla eller öka personens delaktighet, livskvalitet och funktion inom viktiga livsområden som boende, arbete och mellanmänskliga relationer. Den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen ses över tillsatte regeringen en utredning () som har i uppdrag att genomföra en totalöversyn av psykiatrins tvångsvårdslagstiftning, dvs. lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Utredningen ska exempelvis behandla frågor som handlar om vilka förutsättningar som ska gälla för intagning till psykiatrisk tvångsvård och hur lagstiftningens struktur kan förenklas och förtydligas. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Reformen om ett nytt statligt tandvårdsstöd syftar bl.a. till att höja tandvårdens kvalitet. Statligt tandvårdsstöd ska endast betalas ut för tandvård som bedöms uppfylla kriterierna för att vara ersättningsberättigande. Vid denna bedömning ska åtgärdernas kvalitet och hållbarhet vägas mot kostnaderna. För att ge underlag för framtida beslut om ersättningsberättigande tandvård ska utarbeta nationella riktlinjer och kvalitetsindikatorer för tandvården. För kvalitetsutvecklingen är det också viktigt att det inrättas för olika delar av tandvården. har regeringen avsatt särskilda medel för bidrag till sådana register. har rapporterat att de stora riskerna i tandvården återfinns i patientgrupper med dålig autonomi, dvs. främst barn och äldre som inte kan påkalla uppmärksamhet för sina tandbesvär. tillsyn har också fått indikationer på bristande kvalitet vid så kallade lågpriskliniker, vilket medfört att utredningar satts igång. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förbättrad kvalitet och effektivitet i läkemedelsförskrivningen För att göra det enklare för en förskrivare att kontakta en tidigare förskrivare, för att diskutera patientens läkemedelssituation inför en ny förskrivning, föreslog regeringen i propositionen Ökad kvalitet vid läkemedelsförskrivning (prop. 2009/10:138) att läkemedelsförteckningen ska kompletteras med kontaktuppgifter till förskrivare, namn, yrke, specialitet och arbetsplats. Om en förskrivare vid eventuella oklarheter, med patientens samtycke, enkelt kan få kontakt med tidigare förskrivare för att diskutera patientens läkemedelssituation ökar möjligheterna till en korrekt läkemedelsförskrivning och därmed en korrekt läkemedelsanvändning. Förslaget innebär också ökad patientsäkerhet då läkemedelsbehandling är en vanlig anledning till att patienter skadas i vården. Det handlar till stor del om läkemedelsbiverkningar och läkemedelsinteraktioner. I propositionen föreslås dessutom att landstingen ska ges möjlighet att i sin verksamhet för medicinsk uppföljning använda uppgifter om enskilda patienters uttag hos apoteken av förskrivna läkemedel. I och med detta förslag förbättras landstingens möjlighet till uppföljning, vilket innebär att de får ökade möjligheter att förbättra kvaliteten och effektiviteten i läkemedelsförskrivningen. Regeringen anser att det finns ett behov av att samordna, koordinera och prioritera det nationella arbetet inom läkemedelsområdet för att uppnå en mer effektiv förskrivning och en förbättrad användning av läkemedel. Regeringen har tagit initiativ till att ta fram en nationell läkemedelsstrategi med det övergripande syftet att förbättra läkemedelsanvändningen. presenterades, tillsammans med SKL, rapporten läkemedelsstrategi? Rapporten beskriver det pågående utvecklingsarbetet och pekar ut färdriktningen för det fortsatta arbetet med att skapa en nationell läkemedelsstrategi. I förstudien föreslås vision och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 mål för strategin. Visionen bör vara Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Målen föreslås vara: -Medicinska resultat och patientsäkerhet i världsklass -Attraktivitet för innovation av produkter och tjänster -Minimal negativ miljöpåverkan Fram till dess att strategin är klar, fortsätter det pågående arbetet med att genomföra förslagen i handlingsplanen Effektivare läkemedelsanvändning. Denna handlingsplan, även kallad p16- rapporten, publicerades . I handlingsplanen presenterades ett 30-tal förslag till åtgärder för att effektivisera läkemedelsanvändningen. I överenskommelsen mellan staten och SKL för kostnaderna för läkemedelsförmånerna tillsattes en arbetsgrupp med syfte att effektivisera den långsiktiga läkemedelsanvändningen. Landstingen har ersatts för kostnaderna för läkemedelsförmånerna genom ett särskilt statsbidrag som reglerats i överenskommelser mellan staten och SKL. I det nuvarande avtalet åtar sig parterna att vidta vissa åtgärder för att även fortsättningsvis arbeta för att uppnå en kostnadseffektiv och rationell läkemedelsanvändning. Landstingen ska bidra till att göra TLV:s beslut kända bland förskrivare, särskilt när TLV beslutat att begränsa subventionen till ett visst användningsområde eller en viss patientgrupp. SKL redovisade vilka åtgärder som vidtagits för att öka följsamheten till TLV:s beslut om begränsad subvention för läkemedelsbehandling av högt blodtryck. Redovisningen visade bl.a. att de beslut som TLV fattade kring begränsningar av subvention i hög grad överensstämmer med de vårdprogram, rekommendationer och riktlinjer som fanns i landstingen. Fyra landsting valde att justera sina rekommendationer eller vårdprogram med anledning av beslutet. SKL redovisade vilka åtgärder som vidtagits av landstingen för att öka följsamheten till TLV:s beslut om begränsad subvention för läkemedel vid behandling av blodfettsrubbningar. En av slutsatserna var att den av TLV beräknade besparingen inte har kunnat realiseras. En av förklaringarna till detta är att förskrivarna inte har bytt läkemedel i den omfattning som förutsågs. redovisade SKL vilka insatser som landstingen vidtagit för att sprida och implementera TLV:s beslut i läkemedelsgenomgångar för 20092010. SKL konstaterade i sin redovisning att har givit ut rekommendationer om behandling med diabetesmedel, att har fastställt nationella riktlinjer för diabetesvården och att TLV har gjort en läkemedelsgenomgång av diabetesläkemedel. Att arbetet mellan myndigheterna har koordinerats var positivt för landstingen. Effekterna på användningen av diabetesläkemedel var blygsamma. Merparten av de beräknade besparingarna realiserades redan under TLV:s genomgång av läkemedel genom prisjusteringar och uteslutning av ett antal produkter ur läkemedelsförmånerna. Parterna kom också överens om att Svensk Informationsdatabas för läkemedel (SIL) skulle vara integrerad i samtliga landstings datasystem . Av den redovisning som inkom till framkom att endast sex landsting helt hade integrerat SIL och att fem landstingen delvis hade integrerat SIL. Övriga tio landsting hade inte integrerat SIL. För att åstadkomma en patientsäker och kostnadseffektiv vård anser regeringen att befintliga IT-system och annat kunskapsstöd ska användas av hälso- och sjukvården. har granskat Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) årsredovisning och i samband med granskningen framfört synpunkter bl.a. på hur konsultkostnader inte periodiserats och anslagsavräknats till det budgetår till vilket kostnaden hänför sig. Med anledning av synpunkterna rekommenderar att se över sin budgetuppföljning och sina bokslutsrutiner så att periodernas kostnader fångas upp tidigare och att periodiseringar hanteras på ett korrekt sätt. Vidare har påpekat brister i TLV:s redovisning av kostnader på verksamhetens prestationer i årsredovisningen , vilket innebär att de inte fullt ut efterlever för- ordningen (2000:605) om årsredovisning och underlag (FÅB). I ett svar till redogör TLV för de åtgärder som vidtagits på myndigheten för att komma till rätta med bristerna i den interna styrningen och kontrollen. Bland annat kommer den omorganisation som genomfördes på myndigheten , med en ny arbets- och delegationsordning, att innebära förbättrad styrning och kontroll. Vidare har bl.a. tidredovisning, detaljerad budgetprocess och objektplan där samtliga prestationer tilldelats en kod införts vilket kommer att möjliggöra en redovisning i enlighet med synpunkter . Som ett led i den årliga revisionen av () har granskat interna styrdokument och tillställt en revisionsrapport. Vid granskningen har det bl.a. framkommit att det inte finns en central samordning vad gäller upprättande, fastställande och uppdatering av de policys och riktlinjer som styr verksamheten. I sitt svar till skriver bl.a. att myndigheten är medveten om bristerna och anser att de är allvarliga, men mot bakgrund av den oklara framtiden för har inte åtgärderna haft högsta prioritet. har i en revisionspromemoria ställd till rekommenderat att vidtar ett antal åtgärder gällande myndighetens redovisning. Bland annat rekommenderas att fastställa vilka prestationer myndigheten avser att redovisa i resultatredovisningen , att kostnaderna för prestationer samt intäkter och kostnader enligt verksamhetsindelningen går att redovisa i resultatredovisningen. Vidare rekommenderas att hos regeringen begära ett klargörande kring hur mottagna bidrag från regeringen ska intäktföras. Slutligen har även rekommendationer till myndigheten kring inventering av anläggningstillgångar, leasade tillgångar, fordringar hos andra myndigheter, lån i samt leverantörsskulder. I samband med delårsrapporten återkom med liknande synpunkter. har meddelat regeringen att myndigheten arbetar aktivt med att åtgärda de problem som uppmärksammat. Dessutom tilldelar regeringen ett anslag, under förutsättning att beslutar om detta. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kommer inte längre att motta bidrag i samma omfattning som . inledde regeringen en omfattande satsning på förbättringar inom psykiatriområdet. Satsningen presenterats i skrivelsen En politik för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning (skr. 2008/09:185). Psykiatrisatsningen består av ett antal regeringsuppdrag till statliga myndigheter, överenskommelser med Kommuner och Landsting samt vissa lagändringar (prop. 2008/09:193). granskning av statliga medel till psykiatriområdet avsåg satsningar gjorda . har regeringen förändrat sin styrning genom att i de uppdrag, överenskommelser m.m. som ingår i den nu aktuella psykiatrisatsningen ställa högre krav än tidigare på redovisning av vad medlen använts till, utvärdering av effekter och liknande. Fler satsningar är också prestationsbaserade, där medel fördelas efter genomförd prestation. Vidare avser fler insatser än tidigare statliga ansvarsområden som t.ex. forskning och nationell uppföljning. Regeringen anser därmed att denna granskningsrapport är färdigbehandlad vad gäller områden. Se även avsnitt 2.6 inom utgiftsområde 16. har granskat årsredovisningarna, räkenskaperna och verksamheten för för . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen till myndigheten. Regeringen ska skapa förutsättningar för en god hälso- och sjukvård som tar sin utgångspunkt i patientens behov och önskemål. Regeringens satsningar syftar, i första hand, till att verka för bibehållen och ökad hälsa för patienten. För invånarna, i egenskap av skattebetalare, är det av vikt att detta sker genom ett effektivt utnyttjande av gemensamma resurser. Regeringen avser, , att lägga särskilt fokus på att öka valfriheten, tillgängligheten och säkerheten för patienten. Satsningar kommer också att göras på ökad jämlikhet i vården, samt på en förbättrad vård och omsorg för äldre. Det är viktigt för patienten att det finns möjlighet att vara delaktig, fatta beslut och ta del av kunskap och information om vårdens resultat. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Detta kan i sin tur leda till att patienterna i ökad utsträckning kan verka pådrivande i hälso- och sjukvårdens förbättringsarbete. 3.10.1Förbättrad tillgänglighet och valfrihet för patienten För patienterna är det viktigt att få vård snabbt och känna till vilken skyldighet vården har att erbjuda besök och behandling inom utlovad tidsram. Att förbättra tillgängligheten för patienten är av stor vikt för att skapa förutsättningar för en god vård. Såsom redovisats i avsnitt 3.4 har en rad insatser genomförts under föregående mandatperiod. Regeringens initiativ under den senaste mandatperioden har lett till väsentligt minskade väntetider till besök och behandling i hälso- och sjukvården. Initiativen har också resulterat i att det nu finns lagstiftning som anger inom vilken tidsrymd en patient ska få behandling. Den anger också vårdens skyldigheter att informera patienten om väntetider och möjligheten att välja vårdgivare för att få vård inom ramen för vårdgarantin. Regeringen avser att under den nuvarande mandatperioden ytterligare öka tillgängligheten för patienterna genom att tiden mellan första kontakt med vården och inledd behandling kortas. finns dock ingen statistik över patienternas hela väg genom vården. De väntetidsdata som samlas in berör enbart hur många som väntar på att få träffa en läkare eller på att få genomföra en operation, vilket då inte innefattar t.ex. väntetider för utredningar. Mot bakgrund av detta blir det första steget att utreda hur väntetider ska kunna mätas och följas upp på ett bättre sätt än . En särskild insats ska även genomföras för att minska väntetiderna på landets akutmottagningar. En hög belastning vid akutmottagningar ökar risken för försämrat omhändertagande och långa väntetider vilket i sin tur påverkar både patientsäkerheten och patienternas tillfredsställelse med vården negativt. Det finns dock metoder för att i detta avseende förbättra akutvården, både vad avser minskad väntetid för att få träffa läkare och minskad sammanlagd tid som patienten vistas på akutmottagningen. På regeringens initiativ kommer det tas fram en översikt av de mätningar av väntetider som genomförs vid landets akutmottagningar samt ett förslag till ett nationellt system för att mäta och följa upp väntetider. Jämförelsetal bör bland annat tas fram för tid för första bedömning och för så kallad genomströmningstid. Även patienternas egna upplevelser av väntetider och kvalitet bör mätas. Utifrån detta underlag är inriktningen att minska väntetiderna för bedömning och påbörjad behandling vid landets akutmottagningar. Även regeringens satsning på modellområden och på en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin (se avsnitt 3.4.3) syftar till ökad tillgänglighet. Regeringen kommer att följa arbetet med modellområden, som syftar till att gemensamma resurser samordnas mellan landsting och kommuner, så att barn och ungdomar med psykisk ohälsa enkelt och snabbt får tillgång till rätt insatser på rätt nivå. Avsikten är att effektiva sätt att möta behoven hos barn och unga med psykisk ohälsa ska spridas till fler kommuner och landsting. som tillgängligheten har förbättrats har även patientens valfrihet ökat i takt med en ökad mångfald av vårdgivare inom hälso- och sjukvårdssektorn. Regeringen kan med tillfredsställelse konstatera att ett stort antal nya vårdcentraler har tillkommit under den gångna mandatperioden (se avsnitt 3.6.1). Det innebär inte bara en ökad mångfald utan också en utbyggd primärvård, som i sin tur är en förstärkning av hälsofrämjande vård och ökad tillgänglighet i allmänhet. Regeringen har i propositionen Vårdval i primärvården (prop. 2008/09:74) framhållit att om det visar sig att de krav som landstingen ställer i vårdvalssystemen leder till alltför stora skillnader för de vårdgivare som vill etablera verksamhet eller för patienterna som ska välja vårdgivare, avser regeringen att återkomma i frågan. Regeringen avser att undersöka möjligheterna att vidareutveckla vårdvalet för stärkt kontinuitet och valfrihet. Utöver en utökad mångfald av vårdgivare bör det skapas ett ökat utrymme för innovation av nya tjänster, som kan vara till nytta för patienterna. Regeringen vill på motsvarande sätt främja innovationer inom hela den öppna vården. Regeringen kommer även att analysera, utreda och bereda de förslag som lämnats i Regler för etablering av vårdgivare (2009:84). Regeringen har under sitt ordförandeskap stöttat och bidragit till att arbeta fram ett EU- direktiv, som ska utöka patientens valfrihet ytterligare. Det blir genom direktivet lättare att välja vård inom en annan medlemsstat i EU. kommer direktivet att införlivas i svensk lagstiftning, förutsatt att arbetet inom EU fortgår som planerat. För att individen fullt ut ska kunna utnyttja sin möjlighet att göra välgrundade val av vårdgivare, olika behandlingar m.m. behövs stöd i form av information om hälso- och sjukvårdens utbud och prestationer. Sådan information finns i stor utsträckning att tillgå (se avsnitt 3.6.1). Efter förslag från regeringen har vårdgivarna skyldighet att informera befolkningen om möjligheten att välja vårdgivare inom hälso- och sjukvården. Regeringen vill ytterligare stärka individens möjlighet att göra val. Som ett underlag för dessa val ska individen ha tillgång till oberoende och kvalitetssäkrad information om såväl offentliga som privata vårdgivare, och där uppgifter om service, kvalitet och resultat återfinns. Landstingen har, genom sitt bolag , utvecklat informationstjänster för patienter. Regeringen har gett särskilda bidrag för att utveckla dessa tjänster ytterligare.