prop · GX03232 · 2010-06-28 00:00:00 — lämnade sin fjärde rapport till kommittén (S2007.034). Utfrågningen ägde rum . lämnade sina preliminära rekommendationer om hur ytterligare kan stärka barnets rättigheter. Dessa har publicerats på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter. Rekommendationerna från utgör en värdefull tolkning av och hjälper regeringen, myndigheter, kommuner och landsting att på bästa möjliga sätt tillämpa konventionen. Även om dessa rekommendationer inte är rättsligt bindande granskas de och analyseras grundligt av regeringen. inom till berörda departement och en kontinuerlig dia- log kring rekommendationerna förs mellan samord- ningsfunktion för barnkonventionsfrågor och de berörda departementen. Regeringen för också en regelbunden dialog med För att bidra till en ökad dialog i frågor som rör barnets rättigheter ut- ifrån rekommendationer bjöd i in till ett möte med ett antal frivilligorganisationer som arbetar för barnets rättigheter. Regeringen har utifrån mötet tagit initiativ till temadialoger med utgångspunkt i senaste re- kommendationer till , se vidare kapitel 5. Barnets rättigheter stärks i tillsynen av den sociala barnavården har ansvar för tillsynen av soci- altjänsten vilket även innefattar de institutioner som drivs av Statens ska, enligt en ny bestämmelse i myn- dighetens instruktion (SFS 2009:1243), integrera ett barnperspektiv i sitt tillsynsarbete och utveckla metoder för hur den tillsyn som rör barn och unga ska genomföras. Myndigheten har på uppdrag av regeringen tagit fram information om de rättigheter som barn och ungdomar har vid pla- cering i hem för vård eller boende (HVB) och familjehem. om tillsynsmyndighetens roll, uppgifter och ansvar samt hur man kan Prop. 2009/10:232 komma i kontakt med tillsynsmyndigheten ska också tas fram. nerna och ska se till att informationen sprids till barn och ungdomar samt deras föräldrar. Genom en ny bestämmelse i socialtjänstlagen (2001:453) får Socialsty- relsen vid tillsyn som rör barns förhållanden tala med barnet om det kan antas att barnet inte tar skada av samtalet. Samtalet får ske utan vård- nadshavarens samtycke och utan att denne är närvarande. Ett tillägg i socialtjänstförordningen (SFS 1981:750) har också stärkt barnets rätt att komma till tals i frågor som rör barnet och innebär att vid tillsyn av hem för vård eller boende (HVB), familjehem och särskilda ungdomshem ska samtal ske med barnet, förutsatt att barnet vill det. En försöksverksamhet med tillsynsombud för barn som är placerade i familjehem ska också genomföras . 4.1.2Ökad kunskap om barnets rättigheter Olika yrkesgrupper behöver fortlöpande få kompetensutveckling om barnets rättigheter och hur dessa rättigheter ska tillämpas i den egna verksamheten och i förhållande till den lagstiftning som styr verksamhe- ten. har därför på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag till strategi för kunskapsutveckling om barnets rättigheter (S/2009/4231/SF). Myndigheten lyfter bl.a. fram vikten av att berörda yrkesgrupper i sina grundutbildningar får kunskap om barnets rättigheter och att det finns möjlighet till fortbildning för specifika yrkesgrupper. Det handlar bl.a. om kunskap och metoder för att samtala med barn inom hälso- och sjukvården, och rättsväsendet. Förslaget till strategi är ett viktigt underlag för regeringens fortsatta insatser för att öka kunskapen om barnets rättigheter och tillämpningen av bland olika yrkesgrupper, se vidare kapitel 5. Regeringen redogör i detta avsnitt för de insatser som har genomförts för att öka kunskapen om barnets rättigheter. I ett första avsnitt redovisas hur barnets rättigheter och barns kunskap om sina rättigheter kommer att stärkas genom förslaget till ny skollag (prop. 2009/10:165) som reger- ingen har överlämnat till . Vidare redogör regeringen för insatser för att sprida kunskap om till barn och vuxna. Dessutom redovisas insatser för att stimulera kunskaps- och erfarenhetsutbyte om barnets rättigheter bland olika yrkesgrupper och verksamheter på statlig och nivå. Barnets rättigheter ska förmedlas och förankras i utbildningen har beslutat om ny skollag, Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). Genom denna stärks barnets rättigheter och intressen i flera avseenden. I propositionen betonas att internationella förpliktelser när det gäller de mänskliga rättigheterna bör vara vägledande för och genomsyra En av dessa internationella förpliktelser är barnkon- I de övergripande målen i skollagen ingår därför att utbild- ningen ska förmedla och förankra respekt för de grundläggande demo- kratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som det svenska sam- Prop. 2009/10:232 hället vilar på. Utbildningen ska också utformas i överensstämmelse med De som verkar inom utbildningen måste ha kunskap om och aktivt och medvetet förmedla dessa värderingar och rättigheter till barn och elever och stimulera dem till att förverkliga värderingarna. Här ingår också att utbildningen ska syfta till att förverkliga barnets specifika rät- tigheter enligt . I den nya skollagen införs vidare en bestämmelse om särskild hänsyn till barnets bästa. Denna bestämmelse utgår från principer om barnets bästa i främsta rummet och barnets rätt att komma till tals. I motiven till bestämmelsen anges att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med barnets rättigheter så som de finns uttryckta i . Bestämmelsen rör all verksamhet som skollagen omfattar och gäller alla barn, oavsett ålder, mognad eller andra förutsättningar. Bestämmelsen om särskild hänsyn till barnets bästa utgör en portalparagraf i den nya skollagen och ska således tillämpas i relation till relevanta bestämmelser i skollagen. Barnets rättigheter och intressen lyfts fram även inom andra områden, däribland i de frågor som rör barns och elevers inflytande. De vuxna i förskolan och skolan ska arbeta för att undanröja hinder för delaktighet och inflytande samt stödja och skapa förutsättningar för barnen och ele- verna att engagera sig i sin arbetsmiljö och i frågor som rör den. Insatser för att sprida kunskap om Med anledning av 20-års jubileum har ett barn- rättsnätverk initierat av H.M. Drottningen och med ekonomiskt stöd från regeringen genomfört insatser för att sprida kunskap om barnets rättig- heter till barn, föräldrar och skolpersonal. Samarbetet mellan Plan Sve- rige, , Barnens rätt i samhället (), , , , ECPAT och har resulterat i ett antal regionala konferenser samt skriftlig och webbaserad information om som har anpassats till de olika målgrupperna. Genom satsningen har barn, föräld- rar och skolpersonal fått ökad tillgång till kunskap om barnets rättigheter utifrån . Samarbetet har också inneburit nya arenor för dialog om . Regeringen har gett i uppdrag att översätta barn- konventionen till de nationella minoritetsspråken finska, meänkieli, sa- miska, chib och jiddisch. I uppdraget ingår också att göra kon- ventionstexten tillgänglig för personer med olika funktionsnedsättningar. ska även ta fram en barnanpassad version av barn- konventionen som ska översättas till de nationella minoritetsspråken samt göras tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Insatser för att stimulera kunskaps- och erfarenhetsutbyte om hur barnets rättigheter kan omsättas i praktisk handling har genomfört visar att som dokument är känt och att det på såväl statlig som nivå finns en medvetenhet och kunskap om att barn har sär- skilda rättigheter utifrån konventionen. att kunskapen om hur barnets rättigheter ska tillämpas i den egna verk- För att stimulera till ökad kunskap bland olika yrkesgrupper om bar- nets rättigheter och tillämpning har regeringen under perioden 20062009 gett ekonomiskt stöd till uppbyggnaden av Barn- har med ekonomiskt stöd från regeringen tagit fram en Förlaga till den svenska handboken är Implementation Handbook for the Convention on the Rights of the Child som har ett internationellt perspektiv. svenska förhållanden och ska bidra till att skapa en samstämmighet om uttolkningen av konventionen och vara ett stöd för beslutsfattare och berörda yrkesgrupper på statlig och nivå i deras arbete med Ett särtryck ur handboken som behandlar tre av kon- ventionens centrala bestämmelser och som särskilt riktar sig till besluts- fattare inom kommuner och landsting har också tagits fram och spridits Årligt kunskapsutbyte i barnrättsfrågor Regeringen har beviljat medel till för att bidra till en uppbyggnad av ett årligt kunskapsutbyte kring barnrättsfrågor, Barn- Det är ett samarbete mellan , Stiftelsen tet med Barnrättsdagarna är att genom årliga konferenser med olika barn- rättsteman sprida kunskap och inspirera till ett fördjupat arbete med att Målgruppen är politiker, tjänstemän och verksamhetsföreträdare i ledande ställning inom stat, kommun och landsting samt andra aktörer som har intresse av barnrättsfrågor. rättsdagarna 2010 hade temat uppföljning och utvärdering. Regeringen anser att det finns behov av att förstärka dialogen och sam- verkan i frågor som rör barnets rättigheter och har därför tagit ytterligare initiativ inom området, se vidare kapitel 5. Utvecklingsprojekt för att öka kunskapen om barnets rättigheter på För att stimulera till samverkan och dialog om barnets rättigheter på nivå har regeringen gett ekonomiskt stöd till ett partnerskap bestående av elva kommuner. Inom partnerskapet, där både politiker och Prop. 2009/10:232 tjänstemän ingår, pågår ett utvecklingsarbete med att pröva metoder för att öka barns och ungas inflytande och att få genomslag för barnkonven- tionen i den kommunala styrprocessen. Kollegial granskning används bl.a. för att systematiskt arbeta med tillämpningen av . Syftet är att lära sig av varandra och skapa samsyn kring barnrättsfrågor. En av uppgifterna är också att sprida erfarenheter av arbetssätt och ar- betsformer till andra kommuner och landsting. Det är i kommunerna som barnets rättigheter kan omsättas på ett kon- kret sätt. (numera ) har fått i uppdrag att i samråd med initiera, samordna och stödja kommunala försöksverk- samheter som involverar barn och unga i samhälls- och trafikplane- ringen. Syftet med försöksverksamheterna är att skapa förutsättningar och pröva metoder för barns inflytande i fysisk planering. Myndigheten ska redovisa projektet tillsammans med en utvärdering samt ett förslag till strategi för hur erfarenheterna av försöksverksamheterna ska spridas. En skrift med goda exempel från försökskommunerna bör också tas fram i samråd med de involverade aktörerna. Regeringen har vidare medfinansierat ett projekt som har initierat i i . Projektet vänder sig till pojkar och syftar till att motverka utanförskap. Pojkarna får träning i att uttrycka sig genom olika kreativa uttrycksmedel såsom foto och musik. De utbildas också till mentorer för andra pojkar från samma område. De positiva erfarenheterna från projektet kan spridas till andra kommuner där lik- nande problematik förekommer. 4.1.3Insatser för att stärka barnets rättigheter internationellt En viktig del i det strategiska arbetet med barnets rättigheter är det inter- nationella samarbetet. I detta avsnitt redovisas regeringens insatser för att uppmärksamma barnets rättigheter inom ramen för ordförandeskapen i respektive Europeiska unionen (EU). Regeringen redogör också för arbete med barnets rättigheter i det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringens internationella insatser för att bekämpa våld mot barn redovisas även i avsnitt 4.3 samt i bilaga 1. Under ordförandeskap i 2008 initierade regeringen ett arbete med att ta fram en strategi för rådets program, Ett för och med barn. En del i detta var den europeiska högnivåkonferensen, Bygg ett för och med barn, som regeringen och anordnade i och där represen- tanter från över fyrtio länder deltog. Under konferensen lanserades den så kallade Stockholmstrategin som syftar till att stärka barnets rättigheter i omfattar åren 20092011. Den fokuserar på ett antal områden, bl.a. barns rätt till delaktighet, bekämpande av våld och övergrepp mot barn samt barns ställning inom rättsväsendet. Som ett led i detta arbete har reger- Prop. 2009/10:232 ingen medverkat i framtagandet av riktlinjer för att bekämpa våld mot Regeringen medverkar också i framtagandet av riktlinjer som syftar till att stödja medlemsstaterna i arbetet med att anpassa rättsväsendet utifrån barns situation och behov för att ge dem möjlighet till samma rättigheter som vuxna. Under det svenska ordförandeskapet i EU, som pågick , antogs det så kallade Stockholmsprogrammet för perioden 2014. Där slås fast att EU bör anslutas till Europa- konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna. Barnets rättigheter ska beaktas och lyftas fram i det fortsatta arbetet, i synnerhet barn i särskilt utsatta situationer, såsom barn som utsätts för sexuell exploatering och ensamkommande flyktingbarn. Programmet uppmanar Europeiska kommissionen att identifiera de åt- gärder som kan ge mervärde i unionens strävan att skydda och driva på barnets rättigheter. Det spanska ordförandeskapet ansvarar för utarbe- tande av en handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet. Som ordförande i ledde också förhandlingarna kring den så kallade omnibusresolutionen om barnets rättigheter i FN:s generalför- samling som fokuserade på barns inflytande och deltagande. I samband med resolutionen arrangerade ett arrangemang om barns delta- gande tillsammans med . Resolutionen var en framgång och kunde antas med konsensus. Vidare anordnade regeringen en högnivåkonferens inom ramen för den informella arbetsgruppen de lEnfance. Konferensen ägde rum i samband med 20- årsjubileum . Representanter från Europeiska kommissionen, och FN samt ministrar, tjänstemän och ex- perter från fler än 20 medlemsländer deltog. Under konferensen diskute- rades bl.a. de utmaningar som fortfarande kvarstår för att förverkliga konventionen, däribland barns användning av nya kommunikationstek- nologier och samhällets stöd till familjen. En dialog genomfördes också mellan svenska barn och EU- kommissionären för mänskliga rättigheter, den svenska socialministern samt den särskilda representant för arbetet mot våld mot barn som utsetts av FN:s generalsekreterare. För att uppmärksamma våld mot barn anordnade regeringen i samar- bete med Europeiska kommissionen ett möte med frivilligorganisationer från flera olika länder för att diskutera vilka insatser som krävs för att bekämpa våld mot barn. En rekommendation från mötet är att inrätta en företrädare för barnets rättigheter inom EU. Under det svenska ordförandeskapet spreds också skriften Aldrig våld av svensk lagstiftning mot aga. Skriften beskriver de svenska erfarenheterna av det så kallade agaförbudet, se vidare avsnitt 4.3. Lissabonfördraget trädde i kraft under det svenska ordförandeskapet. Barnets rättigheter stärks i och med fördraget, se avsnitt 3.3. Barns rätt i utvecklingssamarbetet Barn och unga är en viktig målgrupp i det svenska utvecklingssamarbe- De står i centrum för regeringens arbete med att bekämpa fattigdom, skydda och främja respekten för de mänskliga rättigheterna och en rättvis och demokratisk samhällsutveckling. Inom ramen för utvecklingssamar- betet bidrar till genomförandet av på landnivå genom specifika barnrättsinsatser, beaktande av ett barnrättsperspektiv i andra insatser och genom den bilaterala dialogen. , och på ett strategiskt sätt fokuserat på olika barnrättsfrågor i den bilaterala och multilaterala dialogen. samverkan med strategiska barnrättsaktörer, nationella organisationer och myndigheter på nationell nivå, vill bidra till att barns rättig- heter stärks i allmänhet och att rätten till trygghet och skydd, rätten till hälsa och rätten till utbildning stärks i synnerhet. omfattande stöd till organisationer som arbetar för barnets rättigheter i utvecklingsländer, däribland , och Plan . 4.2 Stöd i föräldraskapet Utifrån har varje barn rätt till trygga uppväxtvillkor och att få utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. Föräldrarna har huvudansvaret för att tillgodose barnets behov och säker- ställa de rättigheter som barnet har. Staten ska ge lämpligt bistånd till föräldrar och vårdnadshavare under barnets uppväxt. Regeringen ser det som angeläget att föräldrar har möjlighet att få stöd i sitt föräldraskap och att detta stöd anpassas till de olika behov som familjer har och är tillgängligt för alla. Regeringen har därför antagit en nationell strategi för föräldrastöd och initierat insatser som på olika sätt ska stödja föräldrar i deras föräldraskap. Vidare har regeringen genom- fört insatser inom den ekonomiska familjepolitiken. En nationell strategi för föräldrastöd Regeringens nationella strategi för föräldrastöd (S2009/2954/FH) syftar till att skapa möjligheter för föräldrar att få det stöd de behöver för att ge en god omsorg till sina barn. Strategin utgör en del av en långsiktig sats- ning för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa bland barn och ungdomar, se vidare avsnitt 4.4. Strategins övergripande mål är att alla föräldrar ska erbjudas föräldra- stöd under barnets hela uppväxt. Det ska ske genom ökad samverkan mellan aktörer vars verksamhet riktar sig till föräldrar och genom fler hälsofrämjande arenor och mötesplatser för föräldrar. Vidare ska det ske genom fler aktörer som har utbildning i hälsofrämjande metoder och evidensbaserade föräldrastödsprogram. Strategin ska inspirera kommuner att utveckla stöd- och hjälpinsatser till föräldrar. Det ska vara frivilligt för föräldrar att delta och nyttja det stöd som erbjuds. Projekt för att utveckla föräldrastödet på nivå I enlighet med den nationella strategin för föräldrastöd har Statens folk- hälsoinstitut (FHI) fått i uppdrag att fördela stimulansbidrag till projekt som ska utveckla föräldrastödet. Försöksverksamheten består av tio pro- jekt och ska pågå t.o.m. . kommuner med bl.a. forskningsinstitutioner, landsting, länsstyrelser, idéburna organisationer och studieförbund. Samtliga projekt syftar till att erbjuda sammanhållna föräldragrupper under barnens uppväxttid och bidra till att ge föräldrar kunskap om barns hälsa och utveckling. ska projekten hjälpa föräldrar i sin parrelation samt öka antalet mötes- platser för föräldrar för att stärka deras sociala nätverk. rikta sig till alla föräldrar och omfatta olika åldersgrupper av barn. I uppdraget ingår också att FHI ska utveckla ett dialogforum för kom- muner och idéburna organisationer kring föräldrastöd. Vidare ska FHI i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) skapa en webbplats som ger möjligheter till öppna jämförelser avseende föräldra- FHI kommer att lämna en första rapport om medlens användning till regeringen och avser att lämna en slutrapport den 15 Slutrapporten omfattar även en uppföljning av den nationella Med utgångspunkt i erfarenheterna från har regeringen i uppdragit åt FHI att fördela ytterligare stimulansbidrag till ett FHI ska prioritera projekt som bl.a. är inriktade på utvärdering av vanligt förekommande föräldrastödsmetoder och utvärde- ring av olika strukturer för föräldrastöd på regional och lokal nivå. söksverksamheten ska pågå och uppdraget ska slutredovisas i Stöd till föräldrar på Internet Om föräldrar får stöd i krisartade situationer kan det förhindra att barn utsätts för våld eller kränks på andra sätt. Regeringen har gett organisa- tionen Barnens rätt i samhället () ekonomiskt stöd för att ta fram en interaktiv webbplats som ska ge råd och stöd till föräldrar och andra vuxna i frågor som rör barn. Syftet är att föräldrar snabbt ska kunna få rådgivning och hjälp, t.ex. vid konflikter med barnet eller om barnet utsätts för mobbning. Avsikten är att webbplatsen ska komplettera Vuxentelefon Stöd till unga föräldrar har haft i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för att öka kunskapen bland professionella som möter unga föräldrar om hur dessa kan stödjas i sitt återinträde i utbildning eller på arbetsmarkna- I uppdraget har även ingått kunskapsinsamling och metodutveckling har genomfört konferenser i syfte att skapa möjligheter till nya samverkansformer och har i samband med dessa presenterat en intervjustudie med unga föräldrar. domsstyrelsen tagit fram informationsfoldern Du som är ung och föräl- Prop. 2009/10:232 der. Den beskriver de möjligheter och rättigheter man har som ung föräl- der och vart man kan vända sig med sina frågor. Nationell webbplats för föräldrastöd och barnsjukvård Regeringen har 2009 beslutat om att medel ska utbetalas till Kommuner och Landsting (SKL) att användas för att etablera en natio- nellt kvalitetssäkrad webbplats för universellt förebyggande föräldrastöd och barnsjukvård. Webbplatsen erbjuder samlad information och rådgiv- ning om förebyggande och föräldrastödjande insatser samt barnsjukvård, och ser barnet ur ett helhetsperspektiv med utgångspunkt i barnkon- ventionen barndom, uppväxt, utbildning, hälsa och sjukvård. övertog det landstingsägda bolaget den tidigare privatdrivna webbplatsen . Webbplatsen har införlivats i och kompletterar , landstingens och regionernas gemensamma webbplats för råd om vård och hälsa. Vägledningar, rekommendationer och kunskapsöversikter har fått i uppdrag att se till att vägledningar, rekommen- dationer och kunskapsöversikter för förlossnings-, nyföddhets-, barn- och skolhälsovård/elevhälsa finns utarbetade, görs tillgängliga och hålls upp- daterade. Insatser inom den ekonomiska familjepolitiken För att uppmärksamma barnrättsperspektivet i den ekonomiska familje- politiken har regeringen tillsammans med genom- fört en konferens om barnets rätt i familjen. Konferen- sen vände sig till alla som arbetar med barn och unga och tog upp det lilla barnets rättigheter, det moderna föräldraskapet och hur det påverkar barnets situation samt skyddsfaktorer för barn i riskmiljöer. Barnom- budsmannen presenterade tre kortfilmer som tydliggör att barn har sär- skilda rättigheter som rör familjelivet. En rapport med de viktigaste kun- skaperna och slutsatserna från konferensen togs också fram. Regeringen har genomfört ett antal reformer inom den ekonomiska fa- miljepolitiken för att förbättra förutsättningarna för ett aktivt och jämlikt ansvar för föräldraskapet och bidra till trygga och utvecklande uppväxt- förhållanden för barn. Ett vårdnadsbidrag har införts som ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnet är mellan ett och . Vårdnadsbidraget är ett komplement till den offentligt finansi- erade förskoleverksamheten. Reformen om vårdnadsbidraget kommer att följas upp av SCB samt . Vidare har regeringen infört en jämställdhetsbonus som ger föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament till att fördela föräldrale- digheten mer jämlikt. Jämställdhetsbonusen syftar också till att förbättra förutsättningarna för ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Regeringen har även tillsatt en utredning om ekonomi och föräldra- Prop. 2009/10:232 samarbete vid särlevnad (dir. 2009:56). Utredaren ska analysera hur reg- lerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar särlevande föräldrars beslut om vårdnad, boende, umgänge samt fördelning av försörjningsan- svar för det gemensamma barnet. Utredaren ska vid behov föreslå för- bättringsåtgärder, regelförändringar och andra åtgärder som kan under- lätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar som inte lever tillsam- mans. Uppdraget ska redovisas . Vidare har SCB fått i uppdrag att genomföra en enkät- och registerstudie om jämställt föräldraskap riktad till föräldrar. Syftet är att få ytterligare kunskap om hur föräldrar upplever fördel- ningen av tid mellan arbete och omsorg om sina barn. Genom enkätstu- dien vill regeringen få ökad kunskap om föräldrars möjligheter att fatta självständiga beslut kring barn och arbete och hur man värderar de kon- sekvenser som besluten ger. 4.3Bekämpa våld mot barn Regeringen har uppmärksammat att den svenska lagstift- ningen om förbud mot kroppslig bestraffning och kränkande behandling av barn har funnits .