prop · GX03199 · 2010-03-31 00:00:00 — Enligt promemorian finns det inte behov av någon övergångs- bestämmelse i samband med ikraftträdandet av ändringarna i driftsstödet. anför att nämnden måste besluta om föreskrifter och riktlinjer avseende de nya bestämmelserna före ikraftträdandet, och att tidningarna måste informeras om de nya reglerna och förbereda en anpassning av hur kostnader m.m. redovisas i företagen. vara ett omfattande arbete som inte kommer att vara färdigt vid det före- slagna datumet för ikraftträdande. Mot denna bakgrund föreslår att en övergångsbestämmelse införs så att de nya reglerna kan fasas in . Regeringen är medveten om att vissa av de ändringar i driftsstödet som föreslås i denna proposition medför nya uppgifter för såväl som tidningsföretagen, och att en anpassning till de nya regler- na kan behöva ske, t.ex. vad gäller framtagande av föreskrifter och meto- der för redovisning. Det är troligt att mycket av detta arbete inte kommer att kunna vara färdigt vid det föreslagna datumet för ikraftträdande. Detta torde särskilt gälla villkoret om stödintensiteten, dvs. att driftsstödet endast får uppgå till en viss andel av tidningarnas kostnader. Enligt för- slaget (se avsnitt 7.3) ska beräkningen av stödintensiteten utgå från rörel- sekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigade tidningen. Det framgår också att beräkningen ska göras med utgångs- punkt i förhållandena under de två kalenderår som föregår det år för vilket stöd söks, i syfte att kunna ta hänsyn till tidningarnas rörelse- kostnader per helår. För tidningar som har gemensam ekonomi och där någon särredovisning av intäkter och kostnader för enskilda tidningstitlar normalt inte sker kan det dock vara problematiskt att retroaktivt särskilja kostnaderna på det sätt som krävs i förslaget. Det torde emellertid vara möjligt för dessa tidningsföretag att ange de totala rörelsekostnaderna i det bolag som ger ut den stödberättigade tidningen. Av denna anledning gör regeringen bedömningen att det bör införas en övergångsbestämmel- se som innebär att underlaget för beräkningen av stödintensiteten får bestå av de totala rörelsekostnaderna i det bolag som ger ut den stödberättigade tidningen. För stödintensiteten och framåt får underlaget endast utgöras av rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigade tidningen. I övrigt bedömer regeringen att det inte finns behov av några ytterliga- re övergångsbestämmelser. De befintliga övergångsbestämmelserna i presstödsförordningen har funnits . Den enda av dessa bestämmelser som ännu har materiell betydelse (SFS 1999:1074 andra punkten) tillkom i samband med en sänkning av gränsen för högsta hushållstäckning från . Som motiv för ändringen anförde regeringen bl.a. att det inte är försvarbart att presstödet används till tidningar med en stark ställning på annonsmarknaden och goda inkomster (prop. 1999/2000:1, utg.omr. Enligt promemorian berör den aktuella övergångsbestämmelsen i dags- läget endast ett företag som har en relativt stark marknadsposition, och mot denna bakgrund föreslås den tas bort. , Lysekilspos- ten och kommun avstyrker förslaget eftersom det bedöms få negativa konsekvenser för den berörda tidningen. anser å andra sidan att det är rimligt att ta bort bestämmelsen eftersom övergångsperioden har varat . Regeringen instämmer i detta och noterar dessutom att nämnden gör bedömningen att den tidning som berörs av förslaget kommer att omfat- tas av bestämmelsen om avvecklingsstöd enligt 2 kap. 15 § presstöds- förordningen. Då driftsstödet för tidningen sannolikt kommer att minskas stegvis torde konsekvenserna av förslaget kunna bli mindre svåra än vad som har befarats. Ingen av de övriga befintliga övergångsbestämmelserna har längre nå- Prop. 2009/10:199 gon materiell betydelse. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att samtliga befintliga övergångsbestämmelser i presstödsförordningen tas bort. Förslagen och bedömningarna i denna proposition beräknas sammantaget leda till att statens utgifter för presstödet minskar successivt fram till beräknas utgifterna för presstödet ha minskat med ca , i förhållande till nivå, som en följd av genomförandet av förslagen. Största delen av denna minskning kan härledas till förslaget om ändringar i driftsstödet till högfrekventa storstadstidningar, men även förslaget om att ta bort befintliga över- gångsbestämmelser i presstödsförordningen bedöms medföra att utgifter- na för presstödet minskar något. Införandet av gränser för stödintensiteten bedöms få små ekonomiska konsekvenser eftersom ingen eller få tidningar har en högre stödintensitet än vad som skulle tillåtas enligt förslaget. Regeringens avsikt att initiera ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i och för att underlätta utgivningen av gräns- överskridande dagstidningar på meänkieli och samiska bedöms få små ekonomiska konsekvenser på kort sikt. Kostnader för en eventuell analys av förutsättningar för gränsöverskridande tidningssamarbeten bedöms rymmas inom ramen för anslagen på medieområdet. utgifterna för presstödet öka något om stödberättigade tidningar på me- änkieli eller samiska etableras. Detta bedöms emellertid också rymmas Vissa av förslagen och bedömningarna kan medföra en viss ökning av de administrativa kostnaderna för . förslaget om att storstadstidningarna ska redovisa sina nettokostnader i ansökan om stöd samt bedömningarna om villkor om användningen av stödet och om att myndigheten ska följa upp och redovisa utvecklingen av kostnaderna för tidningsdistribution. remissvar på promemorian att de föreslagna ändringarna innebär att nämndens kansli behöver förstärkas avsevärt för att klara den ökade arbetsbelastningen och för att ha kompetens att utföra de arbetsuppgifter fullgör Presstödsnämnden kansligöromålen åt Taltidnings- I propositionen En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:115) som beslutades av regeringen föreslår regeringen emellertid att avvecklas som myndighet och att dess verksamhet förs över till Talboks- och (TPB). kommer detta att innebära en minskad arbetsbelast- ning så till vida att dess kansli inte längre ska hantera taltidningsfrågorna, men bör vissa administrativa resurser föras över till TPB för hanteringen av taltidningsverksamheten. Regeringen bedömer att de Prop. 2009/10:199 ökade administrativa kostnaderna för som följer av ändringarna i presstödet ryms inom ramen för anslagen på medie- området. Konsekvensanalysen i denna del är en prognos med utgångspunkt i tid- ningsföretagens intäkts- och kostnadsläge . Ändrade ekono- miska förhållanden i företagen kan dock påverka den faktiska stödnivån inom ramen för det föreslagna maximibeloppet. För de två tidnings- företag som får storstadsstöd, dvs. (SvD) och (SkD), bedöms förslaget om ändringar i drifts- stödet till högfrekventa storstadstidningar få följande konsekvenser när det har nått sin fulla effekt. SvD beräknas nå upp till det föreslagna max- imibeloppet på , vilket betyder att tidningens årliga intäkter från driftsstödet är ca lägre jämfört med . Om intäkts- och kostnadsuppgifterna används så skulle SkD däremot inte nå upp till maximibeloppet, utan dess driftsstöd skulle uppgå till ca , vilket innebär en sänkning av tidningens årliga intäkter från driftsstödet med ca . För såväl SvD som SkD beräknas minskningen, allt annat lika, med- föra ett negativt resultat. Minskningen får sannolikt störst konsekvenser för SkD eftersom stödet täcker en större andel av tidningens totala rörel- sekostnader, jämfört för SvD (). Den föreslagna nedtrappningsperioden medger dock en relativt begränsad årlig nedtrappning av stödet, , och torde därmed ge tidningarna erforderlig tid att anpassa sig till den lägre stödnivån och undvika alltför stora finansiella problem. För det enda företag som är berört av detta får förslaget att ta bort be- fintliga övergångsbestämmelser i presstödsförordningen konsekvensen att intäkterna från driftsstödet minskar jämfört med . För tidningen finns det en möjlighet att få s.k. avvecklingsstöd enligt 2 kap. 15 § press- stödsförordningen, vilket innebär att driftsstödet fasas ut etappvis års nivå på ca till 0 kro- nor. Vissa av förslagen och bedömningarna kan medföra en viss ökning av de administrativa kostnaderna för de stödmottagande tidningarna. Det gäller särskilt förslaget om att storstadstidningarna ska redovisa sina nettokostnader i ansökan om stöd och bedömningen om villkor om an- vändningen av stödet. Enligt kommer det administra- tiva merarbetet att bli särskilt betungande för mindre aktörer. har avstått från att yttra sig över förslagen. Regeringen bedömer att de föreslagna ändringarna bör kunna bidra till att öka presstödets stimulans- effekt och minska dess negativa påverkan på samhandeln. I detta per- spektiv torde den ökade administrativa börda som förslagen och bedöm- ningarna kan medföra ha en underordnad betydelse. Regeringen har övervägt om förslagen och bedömningarna i propositio- nen kan komma att få effekter på den kommunala självstyrelsen, brotts- ligheten och det brottsförebyggande arbetet, offentlig service, för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män eller för uppfyllandet av de integra- tionspolitiska målen. Regeringens bedömning är att förslagen och be- dömningarna inte påverkar något av dessa områden. Införandet av förslagen bedöms inte heller ha någon påverkan på mil- jön. Utdrag ur sammanfattning av betänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) i för denna proposition relevanta delar Sammanfattningen omfattar i huvudsak kapitel 48 i betänkandet. En sammanfattning av betänkandets övriga delar görs i propositionen Mor- gondagens nyheter nya villkor för driftsstödet till dagstidningar (prop. 2005/06:201). Kommittén har haft i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engage- manget på dagspressområdet skall vara utformat. I uppdraget har ingått att kartlägga och analysera utvecklingen på dagspressmarknaden samt därvid beakta betydelsen av de olika stödformerna på presstödsom- rådet, kartlägga och analysera de samarbeten och sammanslagningar som förekommer på dagstidningsområdet samt belysa presstödets bety- delse vid sammanslagningar, kartlägga och analysera distributionssituationen för dagspressen, analysera förutsättningarna för etablering av nya dagstidningar, analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter, samt analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd. Kommittén har vidare haft i uppdrag att föreslå åtgärder som innebär att det statliga presstödet även i fortsättningen bidrar till mångfald vad gäller innehåll och ägande samt till bred spridning av dagstidningar i såväl storstadsområdena som andra delar av landet. Allmänna utgångspunkter för arbetet Kommitténs utgångspunkt i den del av uppdraget som rör tid- ningsdistribution har varit att tidningsföretag skall kunna distribuera sina dagstidningar till rimliga kostnader oavsett var i landet tidningarna dis- tribueras. Av betydelse för kommittén har varit att de förslag som lämnas dels bidrar till att systemet med en presstödsberättigad samdistribution under tillämpning av principen om likapris förstärks, dels sänker tid- ningsföretagens kostnader för särskilt kostsam tidningsdistribution i mera glesbefolkade delar av landet. En utgångspunkt för kommittén i fråga om behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter har varit att lämna förslag som främjar mångfald och räckvidd för dagstid- ningar som riktar sig till dessa grupper. att de åtgärder som föreslås i möjligaste mån bör vara generellt verkande och stå i överensstämmelse med de målsättningar som formulerats ge- nom den förda integrations- och minoritetspolitiken. Slutligen har kommittén när det gäller den del av uppdraget som avser elektroniskt distribuerade dagstidningar ansett att presstödssystemet bör Kommitténs förslag i denna del bygger bl.a. på hän- synstaganden till dels de villkor som gäller för tryckta dagstidningar, dels den annorlunda kostnadsbild som gäller för utgivning av elektroniskt Utvidgning av principen om likapris Systematiskt sett syftar distributionsstödet till att stimulera tidningsföre- tag att samdistribuera sina dagstidningar under tillämpning av en princip om likapris, även om kostnaderna för distributionen skiljer sig åt mellan olika tidningstitlar. Distributionsstödet kompenserar därvid de större tidningsföretagen inom ett distributionsområde för att dessa accepterar att de tidningstitlar som föranleder högre distributionskostnader per ex- emplar, främst överspridda tidningstitlar, inte helt och hållet bär sina egna kostnader. Det finns redan enligt det nuvarande regelverket möjligheter att göra avsteg från principen om likapris om det föreligger väsentliga kostnads- skillnader för distributionen. Vidare har principen om likapris i praktiken endast kommit att tillämpas på ett led i distributionskedjan, nämligen lokala transporter/detaljdistribution. I de två övriga leden i distributions- kedjan, packning/sampackning och regionala transporter, tillämpas marknadsmässiga priser. Enligt kommitténs bedömning finns det skäl att utvidga principen om likapris till att omfatta hela distributionskedjan. Kommittén föreslår föl- jande. I 4 kap. 5 § presstödsförordningen (1990:524) bör det föreskrivas att prissättningen för distributionstjänsten inom ett distributionsområde, innefattande packning (sampackning), regionala transporter samt lokala transporter och detaljdistribution, inte får vara sådan att priset för distri- butionen av ett exemplar av den mest kostnadskrävande tidningen blir högre än priset för distribution av ett exemplar av den minst kostnadskrävande tidningen. Enligt det nuvarande regelverket kan tidningsföretag berättiga till extra distributionsstöd för det fall ett eller flera tidnings- företag lämnar samdistributionssystemet och kvarvarande tidningsföretag därmed drabbas av väsentliga kostnadsökningar. För att ytterligare stärka det presstödsberättigade samdistributionssystemet föreslår kommittén att tidsbegränsningen tas bort. uppföljning av distributionskostnader, m.m. har fått ägarintressen i de bolag som distribuerar dagstidningarna. Utvecklingen har enligt kommitténs be- dömning medfört att konkurrensen minskat på marknaden för tidnings- distribution. Eftersom tidningsdistributionen är ett centralt led i tidnings- utgivningen och står för en väsentlig del av tidningsföretagens kostnader anser kommittén att bör följa upp och redovi- sa utvecklingen av kostnaderna för tidningsdistribution och distributions- bolagens ekonomiska förhållanden. Samdistribution av oadresserade tidningar och tidskrifter och adres- serade försändelser Samdistribution av oadresserade tidningar och tidskrifter och adresserade försändelser kan bidra till att dagstidningsföretagens kostnader för tid- ningsdistributionen sänks mera väsentligt. Kommittén anser att staten genom förändringar i regelverk och på andra sätt bör skapa goda förut- sättningar för aktörer på distributionsmarknaden att nå sådana sam- distributionslösningar. Enligt förordningen (2001:898) kan ett särskilt distributionsstöd lämnas för utdelning av dagstidningar i gles- och landsbygds- områden. Syftet med stödet är att inom ramen för en presstödsberättigad samdistribution sänka dagstidningsföretagens kostnader för särskilt kost- sam tidningsdistribution. Kommittén föreslår att stödet permanentas och tas in som en särskild stödform i presstödsförordningen vid sidan av övrigt distributionsstöd. Avseende det särskilda distributionsstödet föreslår kommittén följande: Ett särskilt distributionsstöd som inom ramen för ett presstödsberät- tigat samdistributionssystem syftar till att sänka tidningsföretagens kostnader för distribution av dagstidningar i gles- och landsbygds- områden bör införas i presstödsförordningen (1990:524). Bestämmelserna avseende ett särskilt distributionsstöd bör utformas i enlighet med den praxis som utvecklat vid till- lämpningen av förordningen (2001:898) om särskilt distributions- Det särskilda distributionsstödet bör alltjämt stödja dagstid- ningsföretagens tidningsdistribution . Stödet får uppgå till högst per distribuerat exemplar och får endast avse kostnader som överstiger per distribuerat exemplar. Stöd får inte lämnas om tidningens sammanlagda kostnad för distribution under måndag- lördag understiger per abonnent. Vid sidan av drifts- och distributionsstöd har det under olika perioder funnits stöd som syftat till att underlätta etablering och utveckling av enskilda tidningsföretag och samarbeten mellan olika tidningsföretag. Kommittén har gjort en förhållandevis omfattande kartläggning av dessa stöd och prövat om det finns förutsättningar att föreslå något eller några sådana liknande stöd. Vid en sammanvägd bedömning och mot bakgrund av de övriga förslag som kommittén lämnat, har kommittén funnit att det inte finns skäl att lämna sådana förslag. Distributionen av tryckta dagstidningar utgör en av de enskilt största kostnadsposterna för ett tidningsföretag. Eftersom kommitténs uppdrag rört frågor om hur mångfalden på dagspressmarknaden skall kunna stär- kas och hur dagstidningsläsningen skall kunna främjas, har ett centralt led i kommitténs arbete varit att finna åtgärder som stimulerar en kost- nadseffektiv och konkurrensneutral tidningsdistribution. har det tagits fram tekniska lösningar som möjliggör att dagstidningar kan distribueras elektroniskt till abonnenterna som ett alternativ till distribution av tryckta dagstidningar. Den tekniska utveck- lingen fortgår också kontinuerligt. Genom elektronisk distribution av dagstidningar till abonnenterna kan tidningsföretagens kostnader för distributionen av tryckta dagstidningar minska. kan sådana lösningar bidra till att räckvidden för dagstidningar bibehålls på en fort- satt hög nivå. Enligt kommitténs mening bör staten genom ett tillfälligt distributions- stöd stimulera en försöksverksamhet med elektronisk distribution av dagstidningar som ett alternativ till distribution av tryckta dagstidningar. Det tillfälliga distributionsstödet bör syfta till dels att sänka dagstidnings- företagens kostnader för paketering och utsändning av tidningsinnehållet, dels att sänka abonnenternas investeringskostnader för de tekniska hjälpmedel som krävs för att ta emot tidningsföretagets utsändningar av tidningsinnehållet. Kommitténs förslag om tillfälligt distributionsstöd innebär bl.a. att det bör lämnas till tidningsföretag som ger ut tryckta dagstidningar och att det bör fördelas . Dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella mi- Driftsstöd för dagstidningar på andra språk än svenska Det finns endast ett fåtal dagstidningar som ges ut i och som inte i huvudsak är skrivna på svenska. Enligt kommitténs bedömning beror detta på att etableringshindren för sådana dagstidningar är höga till följd av att de grupper som tidningarna riktar sig till i allmänhet är små. Sam- tidigt kan tillgången till dagstidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska bidra till att dagstidningsläsningen ökar bland invandrare. För att underlätta etablering och drift av tidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska föreslår kommittén att sådana tidningar skall kunna saluföras utanför utan att förlora rätten att kunna berättiga till driftsstöd. Enligt kommitténs förslag skall driftsstödet endast beräknas på den del av upplagan som till är spridd i . Kommitténs förslag innebär följande. En tidning vars text inte huvud- sakligen är skriven på svenska eller vars upplaga inte till minst 90 pro- cent är spridd i skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förut- sättningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga minoriteter i Sveri- ge, och 3) har sin huvudredaktion i . En tidning berättigar till driftsstöd endast för den del av tidningens abonnerade upplaga som till är spridd i . Driftsstöd för dagstidningar som ges ut på samiska eller meänkieli Genom ratificering av europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter har meänkieli (tornedalsfinska), finska, samiska, chib och jiddisch givits status som minoritetsspråk. De tre först- nämnda minoritetsspråken har bland minoritetsspråken getts en särskild ställning eftersom de anses ha en historisk bas i . I fråga om de minoritetsspråk som getts en särskild ställning har Sveri- ge åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på landsdels- eller minoritetsspråk. I finns det emellertid inte någon dagstidning som ges ut på samiska eller meänkieli. Detta förhållande har uppmärksammats av som i beslut rekommenderat svenska staten att uppmuntra eller stödja ska- pandet eller upprätthållandet av åtminstone en dagstidning på samiska och meänkieli. Mot bakgrund av det anförda har kommittén lämnat ett särskilt förslag som bedöms underlätta etablerandet av dagstidningar på samiska eller meänkieli. Förslaget är uppbyggt på samma sätt som förslaget om drifts- stöd till dagstidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska. I före- varande del föreslås emellertid att tidningar på samiska eller meänkieli skall få beräkna driftsstödet på hela sin upplaga, dvs. även på hela den del av upplagan som distribueras utanför . Kommitténs förslag innebär följande. En tidning vars text inte huvud- sakligen är skriven på svenska eller vars upplaga inte till minst 90 pro- cent är spridd i skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förut- sättningar för dagstidning, 2) tidningen vänder sig till nationella minori- teter i , 3) tidningens egna redaktionella innehåll till minst är skrivet på samiska eller meänkieli, och 4) tidningen har sin Mot bakgrund av att antalet personer som talar samiska eller meänkieli är förhållandevis få i vart och ett av de tre länderna , och anser kommittén att regeringen tillsammans med regeringarna i och bör pröva möjligheterna för de tre länderna att gemensamt underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på samiska eller meänkieli. Det kan här röra frågor om åtgärder för att minska kostnader för tryckning och distribution, men också frågor om olika ekonomiska bidrag, t.ex. för att tidningar skall kunna ges möjlighet att upprätthålla en redaktionell bevakning i de tre länderna. Innebörden av elektroniskt distribuerade dagstidningar Enligt kommitténs bedömning bör dagtidningsbegreppet i presstöds- förordningen förbehållas massmedier som förmedlar text, grafik och stillbilder, oavsett om de är avsedda att tas emot med tekniska hjälpme- del eller inte. En fördel som kommittén ser med denna lösning är att tryckta dagstidningar och elektroniskt distribuerade dagstidningar görs principiellt likställda. anser kommittén att det skulle föra för långt att innefatta massmedier som förmedlar ljud och rörliga bilder under presstödsförordningens dagstidningsbegrepp. Ljudradio- och tv- program är inte dagstidningar utifrån nuvarande begreppsbildning och en uppluckring av dagstidningsbegreppet i presstödsförordningen skulle kunna leda till att regelverket inte längre blir teknikneutralt i förhållande till tryckta dagstidningar. En utgångspunkt för kommitténs arbete har varit att regelverket för presstödet skall vara utformat teknikneutralt. Det sätt på vilket en dags- tidning distribueras bör således inte spela någon roll vid bedömningen av om en dagstidning berättigar till driftsstöd. Som framgått tidigare anser kommittén att tryckta dagstidningar och elektroniskt distribuerade dagstidningar skall vara principiellt likställda. Utgångspunkten för kommitténs bedömning huruvida regelverket av- seende presstöd är teknikneutralt är sålunda att den enda skillnaden mel- lan tryckta dagstidningar och elektroniskt distribuerade dagstidningar är