prop · GY031d102 · 2010-10-12 00:00:00 — 23Fredriksson K., Pappor jobbar mest av alla, Välfärd 2010:2 24Hartman L. et al, Välfärd på deltid, , 2008. 25Tidsanvändningsundersökningar har genomförts , /01. Nästa undersökning kommer att publiceras . Uppgifterna avser hela befolkningen . Med obetalt arbete menas t.ex. hushållsarbete, vård av barn, underhåll av trädgård eller bil. mängd hushållstjänster kunde produceras med en minskad arbetsinsats. Genom den offentliga barnomsorgens utbyggnad och den nya familjepolitiken blev det möjligt för fler kvinnor att yrkesarbeta.26 Det finns inga skäl att tro att tidsbesparingarna i hushållsarbetet kommer att upphöra . Till exempel gör införandet av RUT-avdraget det ekonomiskt rimligt för betydligt fler hushåll att köpa hushållstjänster. 1.5Utanförskapet större för kvinnor Trots att har en arbetsmarknad där förutsättningarna för både kvinnors och mäns deltagande är relativt goda står många utanför arbetsmarknaden. Det gäller t.ex. sjukskrivna, arbetslösa och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Många arbetar inte heller i den utsträckning de skulle önska. Tabell 1.4 Antal helårsekvivalenter i åldrarna som försörjs med sociala ersättningar och bidrag 2009 Antal helårsekvivalenter och fördelning, procent. Av tabell 1.4 framgår att utanförskapet räknat med s.k. helårsekvivalenter är större bland kvinnor än bland män.27 Kvinnor är överrepresenterade inom sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Räknat i helårsekvivalenter ökade utanförskapet för såväl män som kvinnor . Ökningen förklaras av den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden till följd av finanskrisen. har sjuktalen minskat stadigt under 2010/11:1 BILAGA 3 Räknat i helårsekvivalenter är nivån 160 000 lägre än då regeringen tillträdde 2006.28 Månadsutfallen för tyder på att antalet helårsekvivalenter fortsätter att falla.29 Den allmänna bilden är att arbetslösheten minskar liksom antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men även antalet ekvivalenter inom ohälsoförsäkringarna minskar. Kvinnor på kvinnodominerade arbetsplatser löper störst risk att bli sjukskrivna. Regeringen har tidigare presenterat satsningar på sammanlagt för att motverka kvinnors ohälsa på arbetsplatser och för att förstärka forskningen om kvinnors hälsa. 1.6Män har högre lön än kvinnor Generellt har de mansdominerade yrkena en högre medellön än de kvinnodominerade.30 Så länge inte lönerelationerna eller andelen kvinnor och män i olika yrken utjämnas kommer därför kvinnors löner i genomsnitt att förbli lägre än mäns. Även om könsfördelningen utjämnas är detta inte någon garanti för att lönerna utjämnas, eftersom kvinnor i allmänhet har lägre lön än män även inom en och samma yrkesgrupp. En undersökning visar t.ex. att kvinnliga ingenjörer får mindre i månadslön än män redan på första jobbet efter avslutad utbildning.31 Olika arbetad tid mellan könen ökar skillnaderna i arbetsinkomst Män har högre lön, arbetar fler timmar och är inte frånvarande från arbetet lika mycket som kvinnor. Detta medför att fördelningen av de faktiska inkomsterna från arbete är betydligt mer ojämnt fördelade än månadslönerna, betalades ut till kvinnor och till män. uppgick antalet personer med lön eller företagarinkomst till 4,6 miljoner, varav 48 pro- Hemmens modernisering och svenska hushålls tidsanvändning 1920-90, IFAU 2008:19. 27 definitioner avviker något från de som används i kapitel 8, tabell 8.7 i denna proposition. SCB räknar t.ex. inte med sjuklön som en del av sjukpenningen. 28Med helårsekvivalenter avses det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis blir två personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. 29Könsuppdelade uppgifter saknas. 31Sveriges ingenjörer 2009 (). 2010/11:1 BILAGA 3 cent var kvinnor och män. Det är samma andelar som 1997. Inkomst från arbete är den faktiska ersättningen för utfört arbete. Till skillnad från kontrakterad lön påverkas denna av frånvaro, heltids-/deltidsarbete och eventuell övertidsersättning. Till inkomst från arbete räknas även företagarinkomst. Kvinnors utbetalda arbetsinkomst uppgår till av männens. Tabell 1.5 Genomsnittlig arbetsinkomst och lön för kvinnor och män 2009 Kronor, procent. Källor: , och egna beräkningar. Kvinnornas lägre arbetskraftsdeltagande och kortare genomsnittliga arbetstid innebär att män samlar på sig större arbetslivserfarenhet. Detta har i sin tur visat sig vara en faktor som bidrar till en högre lön.32 Kvinnors kortare medelarbetstid bidrar därför till att befästa löneskillnaderna mellan könen. Kvinnor har även en högre frånvaro från arbetet än män, t.ex. på grund av egen eller barns sjukdom. Detta är också en av orsakerna till att kvinnor får en större del av sina inkomster från transfereringar än män. Förvärvsavbrott har negativa konsekvenser för löneutvecklingen, och kvinnor har i genomsnitt haft dubbelt så av förvärvsavbrott som män, t.ex. till följd av barnledighet.33 Skillnaden i månadslön mellan könen minskar När man räknar om alla löner till månadslön för att justera för skillnader i arbetstid, var kvinnornas månadslön i genomsnitt av männens 2009. Räknat i kronor var kvinnors månadslön i genomsnitt och mäns 2009. Jämfört med 2008 är detta en ökning med för män och för kvinnor. ökade kvinnors månadslöner med i genomsnitt , jämfört för män.34 Skillnaden i lön mellan män och kvinnor är alltså . Denna andel, det s.k. lönegapet, är på ungefär samma nivå som 1992. Lönegapet ökade , men kan man se en trendmässig minskning. Eftersom väsentligt fler kvinnor än män arbetar deltid blir skillnaden i faktiskt utbetalda löner mellan könen större än vad dessa siffror visar. Diagram 1.5 Kvinnors lön i procent av mäns lön 1992 Anm.: Den standardvägda tidsserien har skarvats 2005 mht. förbättrad yrkesgruppsindelning (SSYK) . Lönegapet minskar när man tar hänsyn till att män och kvinnor arbetar med olika saker För att få en tydligare bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män är det vanligt att korrigera för olika lönepåverkande faktorer som inte beror på kön, t.ex. yrke, utbildning och ålder, genom s.k. standardvägning. På detta sätt kan man beräkna hur stor löneskillnaden mellan kvinnor och män skulle vara om kvinnor och män arbetade i samma yrken, var lika gamla osv. Efter standardvägning uppgick kvinnors månadslön till av männens 2009. Den resterande skillnaden, , kan bero på faktorer som inte ingår i den använda modellen, t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet. Oförklarade löneskillnader är inte samma sak som osakliga löneskillnader eller 32 Aktuella skattningar och internationella jämförelser finns i t.ex. Boarini R., . The private internal rates of return to tertiary education: New estimates for 21 countries, economics department, Working paper 591, 2007. 33 . m.fl., Arbetsmarknaden, . Studien bygger på data från 1992-1993. 34 Enligt lönestrukturstatistik. Lön är ersättning för utfört arbete under en given tidsenhet, t.ex. kronor . För att kunna jämföra löner mellan män och kvinnor, olika branscher, åldersgrupper etc. har lönerna räknats om till heltid. diskriminering, men kan vara ett tecken på att sådan förekommer.35 Även om de löneskillnader som förklaras av att kvinnor och män är verksamma i olika yrken, sektorer osv. och därför inte kan sägas vara diskriminerade i lagens mening, är det ett tecken på att kvinnors och mäns arbete värderas olika. I vissa sammanhang har detta benämnts strukturell diskriminering. Tabell 1.6 Lönegap per sektor 20052009 Kvinnors andel av mäns månadslön, procent och procentenheter. Månadslönen är standardvägd för att korrigera för lönepåverkande faktorer som inte beror på kön, t.ex. yrke, utbildning och ålder. Drygt hälften av skillnaden i månadslön mellan könen förklaras av att kvinnor i genomsnitt arbetar i yrken, sektorer etc. med lägre lönenivåer än genomsnittet på arbetsmarknaden, men även utbildningsnivå och sektorstillhörighet är betydelsefulla.36 Lönegapet varierar mellan olika sektorer. De största ej standardvägda löneskillnaderna finns i landstingen, och de minsta i kommunerna, . Om man istället ser på de standardvägda löneskillnaderna var de störst för tjänstemän i , och minst i Detta hänger delvis samman med att skillnaderna är större inom de sektorer där andelen högutbildade är högre. Det finns även skillnader i lönegapets utveckling mellan de olika sektorerna. , men i synnerhet , har 35Medlingsinstitutets har också använt regressionsanalys för att beräkna det justerade lönegapet. I denna analys tas hänsyn till något fler faktorer än vid standardvägning, se t.ex. Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2009?. Skillnaden blir då något mindre, jämfört 2009. Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2009? 2010/11:1 BILAGA 3 löneskillnaderna minskat i alla sektorer. De ojusterade löneskillnaderna har minskat snabbast i staten, . De standardvägda lönegapen minskade mindre, i den privata sektorn, och i den offentliga sektorn . En förklaring till kvinnors lägre lön som förts fram i debatten är att kvinnor ofta arbetar inom den offentliga sektorn där antalet arbetsgivare är begränsat och löntagarnas förhandlingsstyrka därför är svag. Det finns studier som visar att en övergång från offentlig till privat drift bland anställda inom vård, omsorg och skola kan medföra en förbättrad löneutveckling för de anställda.37 Vidare är medellönen bland sjuksköterskor ofta högre i län med en högre andel av de anställda hos privata vårdgivare.38 I andra studier har man inte kunnat finna några skillnader i lönestruktur, lönenivå och förmåner mellan privata och kommunala utförare inom äldreomsorgen.39 En slutsats från litteraturen är därför att det inte finns någon stark evidens för att konkurrensutsättning av offentliga verksamheter har någon större betydelse för lönernas nivå eller för lönerelationerna mellan kvinnor och män. Kvinnor tjänar mindre på utbildning Utbildningen påverkar individens lön positivt, dvs. högre utbildning ger normalt högre lön. Detta gäller för både kvinnor och män, även om män generellt sett har en högre lönenivå. Trots kvinnors högre utbildningsnivå har män alltså i genomsnitt högre lön än kvinnor. Jämfört med män tjänar kvinnor således mindre på att utbilda sig. Detta gäller såväl i som internationellt.40 Delvis kan kvinnors lägre avkastning på utbildning förklaras av att de är överutbildade, dvs. att de har en högre utbildning än vad som normalt krävs för deras yrke.41 37Oreland C., Övergång till privat drift inom offentlig sektor Högre lön för den anställde, Ekonomisk debatt 2010:5. 38Johansson, K., Marknadsmakt och löner inom sjukvården, opublicerad uppsats, , 2004. 39Socialstyrelsen (2004) Konkurrensutsättningen inom äldreomsorgen, rapport, , . 40Enligt t.ex. Boarini R., ., The private internal rates of return to tertiary education: New estimates for 21 countries, economics department, Working paper 591, 2007. 41Enligt ., , Underutnyttjad utbildning och lönegapet mellan kvinnor och män, IFAU rapport 2007:11. 2010/11:1 BILAGA 3 Löneskillnaden mellan kvinnor och män är större bland högutbildade än bland lågutbildade. Skillnaden mellan kvinnors och mäns genomsnittliga månadslön är störst i gruppen med eftergymnasial utbildning, eller längre (exklusive forskarutbildade).42 Diagram 1.6 Utbildningspremier för kvinnor och män Löneskillnad mellan treårig gymnasial och förgymnasial utbildning samt mellan treårig universitets- och treårig gymnasial utbildning, procent. Anm: Data saknas . Utbildningspremierna visar hur mycket man tjänar på att utbilda sig. Diagram 1.6 visar den genomsnittliga löneskillnaden mellan treårig gymnasial och förgymnasial utbildning samt mellan treårig universitets- och treårig gymnasial utbildning sedan 1992.43 saknas könsuppdelade data, men sjönk utbildningspremierna totalt sett. Sedan 1980- talets början har gymnasielönepremierna varit i stort sett oförändrade, men har en viss utjämning mellan könen skett. var universitetslönepremierna ungefär lika höga för båda könen. ökade den för såväl kvinnor som män, men mest för männen. har universitetslönepremierna minskat svagt för båda könen, men något mer för kvinnor. Lönerörligheten lägre för kvinnor än för män Kvinnor är kraftigt överrepresenterade bland dem med låga löner, som de har 42Medlingsinstitutet (2009) Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2009? 43Data 19922001 enligt , M. (2006) The evolution of the Swedish wage structure: new evidence for 19922001, Applied Economics Letters. Hänsyn har tagits till förväntad arbetslivserfarenhet beräknad utifrån ålder och utbildningslängd (tar även hänsyn till om individen är invandrare). mindre sannolikhet än män att röra sig uppåt i lönefördelningen.44 Kvinnor med barn har mindre sannolikhet att öka sin lön, men detta gäller inte för män. Föräldraledighet gör att inkomstutvecklingen blir sämre. För kvinnor där mannen också varit föräldraledig är denna minskning inte lika stor.45 Lönespridningen är större för män än för kvinnor I allmänhet är löneskillnaderna mellan könen mindre ju högre andelen kvinnor är i ett yrke. Jämfört med män har kvinnor i genomsnitt lägre lön och en mer sammanpressad lönestruktur, se diagram 1.7. Diagram 1.7 Lönespridning för kvinnor och män 2008 Antal personer per 1000-kronorsintervall. Källor: och egna beräkningar. ökade lönespridningen för båda könen och i alla sektorer. Ökningen av lönespridningen var ungefär lika stor för kvinnor och män. Ökningen skedde främst och det har därefter endast varit mindre förändringar.46 Störst är lönespridningen för män som arbetar i landstingen. Orsaken till detta är de stora löneskillnaderna mellan läkare och övrig personal som arbetar i denna sektor. 44 egna bearbetningar av och strukturlönestatistiken för . 45 ., Effekten av delad föräldraledighet på kvinnors löner, IFAU Rapport 2010:5. 46Lönespridningen har här beräknats som kvoten mellan den 90:e och den , dvs. kvoten mellan den tiondel som tjänar mest och den tiondel som tjänar minst. Om kvoten är 2 har tiondelen med högst lön dubbelt så hög lön som den tiondel som har lägst. Diagram 1.8 Lönespridning 19922009 Kvoten mellan lön i den och den . Löneförmåner och prestationsbaserade ersättningar Utöver månadslönen har många löntagare någon form av löneförmån t.ex. tjänstebil, subventionerad lunch eller försäkringsförmåner som avtalspension. Det blir också allt vanligare med olika årsvisa belöningssystem t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier. Båda dessa typer av ersättningar påverkar sannolikt löneskillnaderna mellan kvinnor och män, men det saknas statistik för att belysa detta i detalj. Det finns tecken på att det totala lönegapet mellan könen ökar då hänsyn även tas till denna typ av ersättningar.47 När det gäller förmåner kan några skillnader mellan kvinnor och män inte identifieras om hänsyn tas till yrke etc. Däremot finns kan det inte uteslutas att kvinnor missgynnas då det gäller bonus.48 1.7Sverige jämställt i ett internationellt perspektiv Trots de brister som finns framstår i ett internationellt perspektiv som ett förhållandevis jämställt land. Detta hindrar inte att det finns mycket att lära från andra länder inom jämställdhetsområdet. Hög sysselsättningsgrad för kvinnor i Sysselsättningsgraden inom EU är genomgående högre för män än för kvinnor. 2010/11:1 BILAGA 3 internationellt sett hög sysselsättningsgrad, i synnerhet för kvinnor. I är sysselsättningsgraden för kvinnor högre än för män i många av EU:s medlemsstater. har sysselsättningen inom EU ökat snabbare för kvinnor än för män. ökade sysselsättningsgraden för kvinnor till . är männens sysselsättningsgrad betydligt högre, . Det finns stora skillnader mellan olika medlemsstater. Mindre än hälften av kvinnorna i förvärvsaktiv ålder i , och deltar i arbetskraften medan gör det i och . Barnafödande påverkar kvinnors och mäns deltagande i arbetskraften på olika sätt. Generellt för EU gäller att kvinnor med barn deltar i arbetskraften i lägre utsträckning än andra kvinnor, medan män med barn deltar i högre utsträckning än andra män. Hög andel deltidsarbetande i Det är vanligare att kvinnor arbetar deltid än män i samtliga EU-länder. Kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande består till stor del av deltidsarbete.49 arbetade av de yrkesverksamma kvinnorna deltid, att jämföra av männen. Det finns en tydlig skillnad mellan länderna i öst och väst. Lägst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i och . Högst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i , där tre fjärdedelar av alla sysselsatta kvinnor är deltidsarbetande. En hög sysselsättningsgrad är ofta sammankopplad med en hög andel deltidsarbetande kvinnor. Lönegapet större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor Lönegapet mellan könen var inom EU . Lönegapet är generellt större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor. I dessa länder finns kvinnor på alla lönenivåer och därmed blir deras genomsnittliga lön lägre. I länder med låg sysselsättningsgrad bland kvinnor är det framför allt de relativt högutbildade kvinnorna som förvärvsarbetar. 47Medlingsinstitutet , Nio perspektiv på jämställdhet En antologi om kvinnors och mäns löner. 48Granqvist L., Inte bara lön En studie av akademikernas löneförmåner och bonus, 2009. 49 Deltid kan betyda olika saker i olika länder eftersom uppgifterna bygger på enkäter där de som svarar själva får definiera sina arbeten som hel- eller deltidsarbeten. I några länder anges dock en tröskel för vad som ska betraktas som deltid. 2010/11:1 BILAGA 3 Den ojusterade löneskillnaden mellan kvinnor och män i hamnar nära EU-snittet.50 Det förklaras sannolikt av den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen och av att många kvinnor arbetar deltid. Tabell 1.7 Sysselsättningsgrad och löneskillnader i EU 2008 Personer , procent. Anm: Resultaten baseras på enkätuppgifter. Uppdelningen i heltids- och deltidsarbete bygger inte på någon formell definition utan på respondenternas spontana svar. Löneskillnaden mellan könen är inte standardvägd. 50 Jämförbara siffror för standardvägda löneskillnaderna mellan könen saknas. Obetalt arbete vanligt för kvinnor inom EU I alla medlemsstater lägger yrkesverksamma kvinnor ner mer tid på obetalt arbete än yrkesverksamma män.51 Den ojämna fördelningen av ansvar för hem och familj påverkar kvinnors möjlighet till egen försörjning negativt. EU har därför beslutat om en rad mål inom ramen för den s.k. Lissabonstrategin för att underlätta för kvinnor och män att förena arbete och privatliv, t.ex. genom att erbjuda barnomsorg. Endast fem av 27 medlemsländer har uppnått målet om att av alla barn ska erbjudas barnomsorg. Åtta medlemsstater har uppnått målet om att av alla barn mellan och obligatorisk skolålder ska erbjudas barnomsorg. I flera länder är barnomsorgen baserad på deltidsarbete och täcker inte in heltidsarbete. Fördelning av ansvar för hem och familj påverkar även hur mycket tid kvinnor och män har över till fritidsaktiviteter. Över hela världen har män mer tid för fritid än kvinnor, men skillnaden mellan olika länder är stor. I rör det sig per dag medan det i mer fritid per dag än italienska kvinnor.52 Ökande utbildning bland kvinnor internationellt Inom är kvinnors ökade utbildningsnivå den faktor som bidragit mest till att minska gapet mellan könen när det gäller arbetskraftsdeltagande och lönenivå. har kvinnor nu så hög utbildningsnivå i många OECD- länder att utbildningens potential för att ytterligare utjämna könsskillnaderna är begränsad. Trots ökade utbildningsnivåer når inte kvinnor samma karriär- och lönemässiga nivåer som män.53 Enligt bidrar även avregleringar till ökad jämställdhet. De betydande avregleringar som de flesta genomfört , framför allt i kvinnodominerade branscher, har gynnat kvinnors arbetskraftsdeltagande och minskat lönegapen. bedömer att ett genomsnittligt OECD-land ur 51EU kommissionen 2009, Rapport till parlamentet, Jämställdhet mellan kvinnor och män 2009. 52OECD, Society at a Glance 2009-OECD Social Indicators. 53OECD, Employment outlook, 2008. ett jämställdhetsperspektiv fortfarande har mycket att vinna på ytterligare avregleringar. 2Disponibel inkomst för kvinnor och män Den ekonomiska standarden för kvinnor och män beror inte enbart på hur stora förvärvsinkomsterna är utan påverkas även av andra typer av inkomster. Trots att skatter och transfereringar verkar utjämnande kvarstår stora inkomstskillnader mellan könen under hela livet. Detta beror bl.a. på att kvinnors lägre marknadsinkomster även medför att inkomstberoende transfereringar och pensioner blir lägre. 2.1Individuell disponibel inkomst jämnare fördelad än arbetsinkomsten Den individuella disponibla inkomsten, dvs. summan av marknadsinkomster, transfereringar och skatter, är lägre för kvinnor än för män. var den genomsnittliga individuella disponibla inkomsten för kvinnor och för män.54 Diagram 2.1 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 19912010 Medelinkomst , priser, kronor och procent. Kv / M % (Höger axel) Anm: 2010 är en prognos. Källor: och egna beräkningar. 2010/11:1 BILAGA 3 har den individuella disponibla inkomsten utvecklats i ungefär samma takt för båda könen. Män har en högre individuell disponibel inkomst än kvinnor, och den varierar mer. Detta förklaras bl.a. av att män får en större del av kapitalinkomsterna och dessa varierar mer med konjunkturen. Detta förklarar också att kvinnornas andel av männens disponibla inkomst varierar. har utvecklingen av inkomsterna varit svag för såväl kvinnor som män, men till skillnad från 1990-talskrisen så har inte inkomsterna fallit. Kvinnor och män får sina inkomster från olika källor Lön är tillsammans med företagarinkomst det viktigaste inkomstslaget för personer i förvärvsaktiv ålder. Löner, företagar- och kapitalinkomster samt skatter är väsentligt högre för män än för kvinnor. När hänsyn även tas till skatter och olika ersättningar utjämnas inkomstskillnaderna mellan könen. Kvinnor har i genomsnitt av mäns lön, företagar- och kapitalinkomster, men av den individuella disponibla inkomsten. Skattepliktiga ersättningar, skattefria individuella bidrag och familjestöd är något högre för kvinnor. En orsak till detta är att fler kvinnor än män är ensamstående med försörjningsansvar för barn. Tabell 2.1 Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2008 Kronor och kvinnors andel, procent. +Lön, företagar- och Anm: Den individuella disponibla inkomsten är summan av de redovisade medelvärdena. Källor: och egna beräkningar. 54 Individuell disponibel inkomst beräknas genom att summera individanknutna inkomstslag och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (barnbidrag, försörjningsstöd och bostadsbidrag) fördelas lika mellan kvinnor och män som är sammanboende. av såväl kvinnor som män i åldern hade arbetsinkomst 2008. Andelen med inkomst från företagande var däremot högre för män, jämfört för kvinnor. En större andel av kvinnorna hade skattepliktiga ersättningar, att jämföra för 2010/11:1 BILAGA 3 Skillnaden var liten när det gäller familjestödet.55 Kvinnor är oftare ensamstående föräldrar och har därför mer ersättningar som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, bostadsbidrag, barnbidrag och erhållet underhållsstöd. Till viss del är detta även en orsak till att ensamstående kvinnor är i behov av mer ekonomiskt bistånd. Fler kvinnor än män studerar. Studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. Ensamstående kvinnor har lägst individuell disponibel inkomst Sammanboende har högre individuell disponibel inkomst än ensamstående. Den individuella disponibla inkomsten för sammanboende män är klart högre än för sammanboende kvinnor. Ensamstående män och kvinnor har ungefär samma individuella disponibla inkomst som sammanboende kvinnor. Tabell 2.2 Individuell disponibel inkomst i olika Medelvärde, kronor och kvinnors andel. Kvinnors andel, % Källor: och egna beräkningar.