prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Ändringen i paragrafen är en följd av förslaget till ny skollag. Ingen saklig ändring är avsedd. 38.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:000) om etableringsinsatser för nyanlända invandrare 7 § Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Planen ska omfatta högst 24 månader och minst innehålla 1.utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning för den som har rätt att delta i sådan utbildning enligt skollagen (2010:000), 3.aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Ändringen innebär att etableringsplanen i stället för utbildning i svenska för invandrare får innehålla sådan motsvarande utbildning som den ny- anlände har rätt att delta i enligt den nya skollagen. Den utbildning som avses är sådan utbildning som den nyanlände har rätt att delta i enligt 24 kap. skollagen, dvs. en folkhögskolas utbildning som motsvarar ut- bildning i svenska för invandrare. Genom övergångsbestämmelsen gäller detta när det är fråga om en folkhögskolas utbildning som motsvarar svenskundervisning för invand- rare. 38.5Övriga förslag till lagändringar Till följd av förslaget till ny skollag behöver konsekvensändringar göras i ett antal lagar. Ändringarna innebär anpassningar till den terminologi som används i förslaget till ny skollag. Ingen saklig ändring är avsedd. Förslagen till ändringar i annan lagstiftning har utformats i enlighet med Lagrådets förslag (jfr dock avsnitt 36.1.2). Bilaga 1 Lagförslag i departementspromemorian Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25) Syftet med utbildningen inom skolväsendet 1 § Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbild- ningen ska också förmedla och förankra de grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elever- nas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. 2 § Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar såsom männi- skolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. 3 § Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. 4 § Undervisningen vid fristående skolor, förskolor och fritidshem ska vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid en sådan skolenhet eller förskoleenhet får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Lika tillgång till utbildning 5 § Alla ska, oberoende av geografiskt hemvist, samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i denna lag. I diskrimineringslagen (2008:567) finns bestämmelser som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättig- heter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön, könsöver- skridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder 6 § Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet varhelst i landet den anordnas. 7 § I denna lag avses med elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, enskild: bolag, samt förening, stiftelse, registrerat trossamfund eller enskild individ, fristående skola: skolenhet vid vilken enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådan förskoleklass och sådant fritidshem som avses i 2 kap. 6 § första stycket, fristående förskola: förskoleenhet vid vilken enskild bedriver ut- bildning i form av förskola, fristående fritidshem: sådana fritidshem som drivs av enskild och som avses i 2 kap. 6 § andra stycket, förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet om- fattande verksamhet i en förskolebyggnad eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet omfattande verksamhet i en skolbyggnad eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utveck- lande av kunskaper och värden, samt utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Särskild hänsyn till barnets bästa 8 § I all utbildning och annan verksamhet enligt denna lag som rör barn ska barnets bästa vara utgångspunkt. Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. 9 § För varje skolform och för fritidshemmet gäller en läroplan som utgår från bestämmelserna i denna lag. Läroplanen ska ange utbildning- ens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om läroplan. Föreskrifterna får innebära att det för en viss skolform eller för fritidshemmet inte ska finnas en läroplan. sådana fall ska regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer på annat sätt föreskriva om utbildningens värdegrund och upp- drag samt om mål och riktlinjer för utbildningen. 10 § Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbild- ningen inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt vad som följer av 2 kap. 26 §§. särskild utbildning för vuxna, och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och i vissa särskilda utbildningsformer. Vissa särskilda utbildningsformer samt annan pedagogisk verksamhet 11 § I lagen finns även bestämmelser om vissa särskilda utbildnings- former samt annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för ut- bildning inom skolväsendet. För sådan verksamhet gäller gemensamma bestämmelser i denna lag endast om det framgår särskilt. 12 § Lagen är uppdelad i 28 kapitel som innehåller inledande bestämmelser (1 kap.) och bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), elevernas utveckling mot målen (3 kap.), kvalitet och inflytande (4 kap.), trygghet och studiero (5 kap.), skolplikt och motsvarande rätt till utbildning (6 kap.), förskolan (7 kap.), förskoleklassen (8 kap.), (9 kap.), grundsärskolan (10 kap.), specialskolan (11 kap.), sameskolan (12 kap.), fritidshemmet (13 kap.), gymnasieskolan (14 och 15 kap.), gymnasiesärskolan (16 och 17 kap.), vuxenutbildning (18 kap.), särskild utbildning för vuxna (19 kap.), utbildning i svenska för invandrare (20 kap.), entreprenad och samverkan (21 kap.), vissa särskilda utbildningsformer (22 kap.), annan pedagogisk verksamhet (23 kap.), tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och ut- värdering (24 kap.), (25 kap.), överklagande (26 kap.), och åtgärder mot kränkande behandling (27 kap.), samt övriga bestämmelser (28 kap.). 2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning, m.m. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om vilka som är och får vara huvudmän inom skolväsendet, huvudmannens ansvar för utbildningen, ledningen av utbildningen och ansvaret för undervisningen och den pedagogiska verksamheten, studie- och yrkesvägledning, registerkontroll inom skolväsendet, personalens kompetensutveckling, och lokaler och utrustning samt tillgång till skolbibliotek. 2 § Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenut- bildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invand- rare och fritidshem. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter full- görs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, till de övriga lämna uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 23 För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är före- skrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). I 4 kap. 1517 §§ finns bestämmelser om lokala styrelser inom den del av skolväsendet som en kommun är huvudman för. 3 § Ett landsting får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasiesär- skola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna i den utsträckning som anges i denna lag. I ett landsting som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är före- skrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). I 4 kap. 1517 §§ finns bestämmelser om lokala styrelser inom den del av skolväsendet som ett landsting är huvudman för. 4 § Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan samt för- skoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller same- För fullgörande av statens uppgifter som huvudman för specialskolan ska en särskild myndighet finnas. För fullgörande av statens uppgifter som huvudman för sameskola ska en särskild myndighet finnas. 5 § Enskilda får godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritids- Godkännande ska lämnas om huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder för den del av skolväsendet som an- ordnas av det allmänna. Om godkännandet avser grundskola, grundsär- skola eller förskoleklass som anordnas vid skolenhet med grundskola eller grundsärskola krävs därutöver för att godkännande ska lämnas att elevantalet uppgår till minst 20 elever, om det inte finns särskilda skäl för ett mindre elevantal. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet. 6 § Den myndighet som regeringen bestämmer prövar ärenden om godkännande enligt 5 § av enskilda huvudmän för fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola, eller grundsärskola. Övriga ärenden om godkännande av enskild huvudman enligt 5 § prövas av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Huvudmannens ansvar för utbildningen 7 § Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar. Ledningen av utbildningen och ansvaret för undervisningen 8 § Verksamheten vid en skolenhet ska ledas av en rektor. Verksam- heten vid en förskoleenhet ska ledas av en förskolechef. Rektorn och förskolechefen ska benämnas på detta sätt. Dessa benämningar ska för- behållas den som har en anställning som rektor eller förskolechef. Rektorn och förskolechefen ska leda och samordna det pedagogiska arbetet inom sitt verksamhetsområde. Det åligger dessa att särskilt verka för att utbildningen utvecklas. 9 § Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisa- tion samt fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Förskolechefen och rektorn får uppdra åt en anställd eller en upp- dragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket. Beslutanderätt enligt särskilda föreskrifter får dock överlåtas till någon annan endast om annat inte anges särskilt i dessa föreskrifter. 10 § Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och er- farenhet har pedagogisk insikt. 11 § Som förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt. 12 § Huvudmännen är skyldiga att för undervisningen använda lärare, förskollärare eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak ska bedriva. I förskolan ska det finnas personal med sådan utbildning och erfarenhet att barnens behov av om- sorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Undantag från första stycket får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna och barnen. Varje kommun och landsting ska vidare sträva efter att för undervis- ning i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå anställa lärare som har forskarutbildning. 13 § Behörig att anställas som lärare, förskollärare eller fritidspedagog i skolväsendet utan tidsbegränsning är 1.den som har svensk lärarexamen, respektive barn- och ungdoms- pedagogisk examen som regeringen med stöd av 1 kap. 10 a § högskole- lagen (1992:1434) har meddelat föreskrifter om, eller motsvarande äldre utbildning, med huvudsaklig inriktning på den undervisning anställ- ningen avser, eller 2.den som av har fått ett behörighetsbevis enligt vad som föreskrivs i 15 §. Den som inte är behörig får ändå anställas utan tidsbegränsning, om det saknas behöriga sökande och det finns särskilda skäl, samt den sökande har motsvarande kompetens för den undervisning som anställ- ningen avser och det dessutom finns skäl att anta att den sökande är lämpad att sköta undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från första stycket för anställning vid fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. 14 § Den som inte uppfyller kraven enligt 13 § får anställas som lärare, förskollärare eller fritidspedagog för högst i sänder. 15 § Den som har en utländsk lärarutbildning ska få ett behörighets- bevis, om den utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeslivser- farenhet motsvarar sådan utbildning som avses i 13 § första stycket 1. Den som har ett annat modersmål än svenska, danska, färöiska, isländska eller norska kan få ett behörighetsbevis endast om han eller hon har de kunskaper i svenska som behövs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om villkoren för ett sådant behörighets- bevis som avses i 13 § första stycket 2. 16 § eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, same- skolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveckling mot utbildning- ens mål ska stödjas. För medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Vidare ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. 17 § En huvudman för vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare får för sina elever anordna sådan elevhälsa som avses i 16 §. 18 § Huvudmannen ska erbjuda varje elev i , grundsär- skolan, specialskolan och sameskolan minst tre hälsobesök som inne- fattar allmänna hälsokontroller. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Eleven ska dessutom mellan hälsobesöken erbjudas kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Det första hälsobesöket får ske under utbildningen i förskoleklassen i stället för under utbildningen i en sådan skolform som avses i första stycket. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. 19 § Elever som avses i 18 § får vid behov anlita elevhälsan för enkla sjukvårdsinsatser. 20 § Elever i samtliga skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till sådan kompetens att deras behov av vägledning och information inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning och information. 21 § För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkes- vägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksam- het. Den som inte uppfyller kravet enligt första stycket får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder. Registerkontroll av personal inom skolväsendet Kontroll vid anställning eller motsvarande inom skolväsendet 22 § Den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan samt inom annan pedagogisk verksamhet som avses i 23 kap. ska till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Utdraget ska vara högst gammalt. Regeringen meddelar föreskrifter om innehållet i ett sådant utdrag. Den som inte har lämnat registerutdrag får inte an- ställas. Registerutdrag som avses i första stycket ska lämnas även av den som 1.erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet som avses i första stycket under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksam- heten eller anställning inom annan verksamhet, 2.under utbildning till en lärarexamen enligt högskolelagen (1992:1434) eller yrkesutbildning inom vuxenutbildning tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen inom sådan verksamhet som avses i första stycket, eller 3.genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom sådan verksamhet som avses i första stycket. Registerutdraget ska i fall som avses i andra stycket lämnas till den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller ta emot någon på ett sådant sätt som avses där. Den som inte har lämnat ett sådant registerut- drag får inte anlitas eller tas emot i verksamheten. Undantag från skyldigheten att lämna registerutdrag 23 § Den som erbjuds en förnyad anställning hos samma arbetsgivare eller en förnyad möjlighet att på ett sådant sätt som avses i 22 § andra stycket delta i verksamheten får anställas, anlitas eller tas emot utan att han eller hon lämnat ett registerutdrag. Återlämnande av registerutdrag m.m. 24 § På begäran av den som lämnat ett registerutdrag ska det åter- lämnas i original. 25 § Bestämmelser om tillsyn och återkallelse av tillstånd eller god- kännande finns i 24 kap. 26 § Huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolen- heterna ges möjligheter till fortbildning. Huvudmannen ska se till att lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Lokaler och utrustning samt tillgång till skolbibliotek 27 § För utbildningen ska det finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas. Eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska vidare ha tillgång till skol- bibliotek. Barns och elevers utveckling mot målen 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om barnens och elevernas lärande och personliga utveckling, allmänt om information om barnets och elevens utveckling, särskilt stöd med anpassad studiegång och särskild undervisnings- grupp eller enskild undervisning, allmänt om betyg och betygssättning, och prövning för betyg. 2 § Om inte något annat anges särskilt gäller bestämmelserna i detta kapitel samtliga skolformer och fritidshemmet. Bestämmelserna om särskilt stöd i 512 §§ gäller inte i förskolan, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. Barnens och elevernas lärande och personliga utveckling 3 § Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kun- Information om barnets och elevens utveckling 4 § Eleven och elevens vårdnadshavare samt vårdnadshavare för ett barn i förskolan ska fortlöpande informeras om elevens eller barnets utveckling. Närmare bestämmelser om sådan information finns i respek- tive skolformskapitel. Allmänt om särskilt stöd 5 § Om en utredning enligt 8 § visar att en elev behöver särskilt stöd ska hon eller han ges sådant stöd. 6 § Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska ges inom den elevgrupp som eleven tillhör om inte annat följer av denna lag eller annan författning. Utformningen av det särskilda stödet i vissa skolformer 7 § För en elev i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. 8 § Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. 9 § Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska det framgå vilka behoven är, hur de ska till- godoses samt hur åtgärderna ska följas upp och utvärderas. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärds- program utarbetas. Åtgärdsprogrammet beslutas av rektorn. Om beslutet innebär att sär- skilt stöd ska ges i en annan elevgrupp eller enskilt enligt 10 § eller i form av anpassad studiegång enligt 12 § får rektorn inte överlåta sin beslutanderätt till någon annan. Om en utredning enligt 8 § visar att eleven inte behöver särskilt stöd, ska rektorn eller den som rektorn har överlåtit beslutanderätten till i stället besluta att ett åtgärdsprogram inte ska utarbetas. Särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning 10 § Om det finns särskilda skäl får ett beslut enligt 9 § för en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan innebära att särskilt stöd ska ges enskilt eller i en annan elevgrupp än den som eleven normalt hör till. 11 § Det finns ytterligare bestämmelser i vissa skolformer som innebär att elevens undervisning kan ske utanför den elevgrupp som eleven normalt hör till. 12 § Om det särskilda stödet för en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar, får ett beslut enligt 9 § innebära av-