prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Med anledning av den tillfälliga satsningen 20082010 minskar anslaget med . Med anledning av utbrottet av influensa A (H1N1) och den efterföljande utvecklingen fanns anledning att komplettera befintliga beredskapslager av antivirala läkemedel och antibiotika. Anslaget föreslås därför öka med för att finansiera räntor och amorteringar avseende inköp av antivirala läkemedel och antibiotika. och minskad antibiotikaresistens (Strama) ska inordnas i . Anslag 2:2 ökas därmed med och anslag 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . 4.11.72:7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder Tabell 4.16 Anslagsutveckling för 2:7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder 2 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Anslaget benämndes tidigare Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. Ändamålet för anslaget är att finansiera särskilda alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder. Arbetet med att minska alkohol- och tobakskonsumtionen och att stoppa missbruket av narkotika och dopningsmedel bör fortsätta. De särskilda satsningarna inom det alkohol-, narko- tika-, dopnings- och tobakspolitiska området bör därför fortsätta och regeringen har för avsikt att återkomma med en strategi för insatserna . Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . 4.11.82:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Tabell 4.18 Anslagsutveckling för 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids, t.ex. sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Anslaget är främst avsett att användas för bidrag enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar samt bidrag som fördelas enligt en årlig överenskommelse mellan staten och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommuner och Landsting om vissa ersättningar inom folkhälsoområdet. Därutöver kan medel användas till finansiering av insatser på nationell nivå och till övergripande samordning och uppföljning m.m. avsätts medel för att bidra till kostnader för personal vid det Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll (ECDC) för rätt till primärvård inom till samma kostnad som övriga bosatta inom erbjuds. Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . 4.11.9 2:9 Insatser för vaccinberedskap Tabell 4.20 Anslagsutveckling för 2:9 Insatser för vaccinberedskap 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ändamålet för anslaget är att stärka förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:9 Insatser för vaccinberedskap Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen har gett och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att utvärdera förberedelserna inför influensapandemin och hanteringen av den nya influensan A (H1N1). I uppdraget ingår att utvärdera genomförandet av den nationella vaccinationsinsatsen och att analysera effekterna av insatsen. Uppdraget ska redovisas . har vidare fått i uppdrag att genomföra en omvärldsanalys av tillgången på influensavaccin och en uppföljning av det avtal om pandemigaranti som tecknades 2007. Uppdraget ska avrapporteras . Regeringen avser att efter myndigheternas utvärderingar av erfarenheterna av nuvarande vaccinavtal ta ställning till hur vaccinförsörjningen bör säkras . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:9 Insatser för vaccinberedskap . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . är ett av staten helägt företag. Verksamheten omfattar detaljhandelsförsäljning av spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets uppdrag är att bidra till att begränsa medicinska och sociala alkoholskador och därigenom för- Koncernens verksamhet bedrivs i och de helägda dotterbolagen , samt AB . fattade beslut om att avyttra . Systembolaget sålde 449 (417) miljoner liter alkoholdrycker . Uppgifterna inom parentes avser motsvarande data . Det är en ökning jämfört med . Volymökningen hänför sig främst till varugrupperna vin och starköl som ökade . Intäkterna uppgick till 23 360 (21 296) , en ökning . Antalet kunder hos Systembolaget ökade till 114 miljoner. Försvagningen av den svenska kronan har ökat Systembolagets försäljning. Svenskar åker i mindre utsträckning utomlands för att handla alkohol som gränshandeln från våra nordiska grannländer ökar. Trots att Systembolagets försäljning har ökat är den samlade bedömningen av SoRAD att alkoholkonsumtionen i ligger på en oförändrad nivå. Den andel av alkoholen som konsumeras i och som är inköpt på Systembolaget är nu den högsta sedan SoRAD inledde sina mätningar . Moderbolagets omsättning ökade till 23 360 (21 296) . Koncernens resultat före skatt uppgick till 467 (833) . Finansnettot uppgick till 73 (698) . I jämförelsesiffrorna ingår reavinsten från försäljningen av med . Systembolaget hade 412 (411) butiker i 288 av 290 kommuner. Utöver butikerna finns 508 ombud runt om i , där kunderna kan beställa varor för avhämtning. Ålderskontrollen, som ska motverka att ungdomar kommer över alkohol, följs upp med kontrollköp. begärdes legitimation i 93 (90) procent av kontrollköpen, vilket är i nivå med bolagets målsättning. Opinionsindex , som mäter hur stor andel av befolkning som vill behålla Systembolaget och detaljhandelsmonopolet för alkohol, har ökat till 66 (64) procent. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU och Systembolaget har därigenom fått utvidgade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer fortfarande att vara att uppfylla krav på att detaljhandelsmonopolet ska fungera icke-diskriminerande, dvs. att inköps- och försäljningsvillkor är objektiva och tillämpas likvärdigt på medborgare och produkter i gemenskapen samt att villkoren är transparenta. har regeringens uppdrag att utöva tillsyn över detaljhandelsmonopolet vad gäller dess icke-diskriminerande funktionssätt och rapportera till Europeiska kommissionen . Systembolagets försäljningsstatistik visar att det finns en stor efterfrågan på lokalt producerade produkter i de lokala systembutikerna. För att kunna bemöta denna efterfrågan beslutade Systembolaget 2008 att en lokal producent, efter ansökan, ska kunna sälja sina produkter i den närmaste systembutiken. Enligt bolagets beslut vidgades möjligheten ytterligare till att de lokala dryckesproducenterna kan sälja sina produkter i de tre systembutiker som ligger närmast produktionsstället. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.22 Ekonomisk översikt för koncernen 1Resultat efter schablonskatt i procent av justerat eget kapital vid årets början. 2Antal hanterade arbetsenheter (förpackningar efter viktning per varugrupp) per dagsverke (). 3Omsättningen dividerad med genomsnittligt lagervärde till försäljningspris. Tabell 4.23 Sammanställning av nyckeltal och mål per perspektiv och måluppfyllelse Ålderskontroll, procent 1 Nöjd-Kund-Index (NKI) Nöjd-Medarbetare-Index (NMI) skatt (moderbolaget), procent 1 Årlig ålderskontroll genomförd av oberoende bolag av ungdom. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utgångspunkten i funktionshinderspolitiken är att samhället ska utformas så att alla människor, inklusive de som har en funktionsnedsättning, ges möjlighet till full delaktighet i samhället och jämlikhet i levnadsvillkor. Den del av funktionshinderspolitiken som presenteras inom detta område omfattar de sektorsövergripande insatser som syftar till att åstadkomma ett samhälle utan hinder för delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor. Det innebär att generella lösningar som fungerar för så många som möjligt alltid är det främsta alternativet. Om generella lösningar inte räcker till för att skapa förutsättningar för full delaktighet ska insatser och individuella stöd kunna komplettera. Funktionshinderspolitik är sektorsövergripande och ett gemensamt ansvar för samtliga områden. Regeringens politik samordnas inom men genomförs och redovisas mer ingående inom respektive område. I genomförandet och uppföljning av handikapppolitiken samordnar Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) arbetet medan det genomförs av myndigheter inom de flesta samhällssektorer. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling Funktionshinderspolitik 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning 3:2 Bidrag till handikapporganisationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De nationella målen för funktionshinderspolitiken är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. För att nå målen för politiken ska det funktionshinderspolitiska arbetet särskilt inriktas på -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, -att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder, -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. hos har beslutat om ett antal termer på det handikappolitiska området. De nya termerna har publicerats i termbank. Termerna funktionsnedsättning och funktionshinder har där getts följande definitioner: Funktionsnedsättning beskriver nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur den begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. Handikapp tas bort och termen avråds som synonym till såväl funktionsnedsättning som funktionshinder. Som en konsekvens av detta ändras politikområdet Handikappolitik till Funktionshinderspolitik och benämningen människor med funktionshinder i målen ändras till människor med funktionsnedsättning(enligt prop. 2008/09:28 Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, sid. 8). 5.4Uppföljning av den nationella handlingsplanen och grunden för en strategi framåt har arbetet med den tredje och sista uppföljningen av den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) genomförts. Uppföljningen presenterades som en skrivelse (skr. 2009/10:166) till . Där redovisades arbetet med att genomföra handlingsplanen sedan den antogs av 2000 och samt grunden och inriktningsmål för en strategi framåt. Uppföljningen av handlingsplanen visar på att arbetet etablerat en grund för funktionshinderspolitiken, att förutsättningarna för delaktighet såsom skyddet mot diskriminering och tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning har förbättrats inom flertalet sektorer i samhället och att frågorna som en del av arbetet med mänskliga rättigheter har stärkts. återstår en del arbete innan personer med funktionsnedsättning kan delta i samhällets alla delar på jämlika villkor. Funktionshinderspolitiken genomförs inom flertalet samhällsområden och många departement har deltagit i arbetet med uppföljningen och utformandet av grunden för en strategi framåt. De övergripande målen om full delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor ligger fast och har inom berörda departement brutits ner till sektorsspecifika inriktningsmål. Dessa ska i ett nästa steg konkretiseras i uppföljningsbara delmål som sammanställs i en funktionshinderspolitisk strategi. Inför uppföljningen har de 14 så kallade sektorsmyndigheterna, de som har inskrivet i sin instruktion att stimulera och samordna det handikappolitiska arbetet inom sina respektive sektorer, haft uppdraget att redovisa sitt arbete mot de handikappolitiska målen för handlingsplanen. Handisam har därefter samordnat och sammanställt sektorsmyndigheternas redovisningar och lämnat en samlad analys av de redovisade resultaten i förhållande till de handikappolitiska målen. Handisam menade i sin analys att sektorsmyndigheternas rapportering visar att de tagit initiativ och genomfört en mängd betydelsefulla åtgärder som förbättrat tillgängligheten i samhället för personer med funktionsnedsättning. Rapporteringen visar också på ökat samarbete inom och mellan sektorerna men att ett problem varit att myndigheterna haft en otydlig målbild och att det behövs en tydligare styrning med en utveckling mot uppföljningsbara mål. Inför uppföljningen fick även Statskontoret i uppdrag att utvärdera och följa upp arbetet med handlingsplanen. I sin rapport menar att det varit svårt för myndigheterna att tolka de handikappolitiska målen utifrån sin verksamhetssektor. Kunskap och erfarenhet har i stor utsträckning saknats inom sektorsmyndigheterna och det stöd i arbetet som erbjudits bland annat av Handisam har varit alltför generellt. Regeringen tillsatte 2006 en interdepartemental statssekreterargrupp med uppdraget att ta fram en strategi för hur takten i tillgänglighetsarbetet kunde ökas. Regeringen tog i samverkan med Kommuner och Landsting fram strategin, Enkelt avhjälpt. Strategin innehåller insatser inom tre prioriterade områden; tillgänglig kollektivtrafik, tillgänglig statsförvaltning och enkelt avhjälpta hinder. Mycket arbete har bedrivits inom ramen för strategin. Insatserna om tillgänglig kollektivtrafik och enkelt avhjälpta hinder redovisas inom utgiftsområde 22 Kommunikationer och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Med ambitionen att intensifiera statliga myndigheters tillgänglighetsarbete och förbättra insynen i arbetet, inte minst för medborgarna har Handisam redovisat resultatet av statliga myndigheters tillgänglighetsarbete i form av öppna jämförelser. Redovisningen visar att flera myndigheter kan erbjuda god tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning men att många fortfarande har en lång bit kvar. Bland dem som visar störst brister finns även besöksintensiva myndigheter vilket är särskilt anmärkningsvärt. Jämförelsen visar att den fysiska tillgängligheten är relativt god men att tillgänglig- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 het till information, såväl skriftlig som digital, brister. Även i den fysiska tillgängligheten är åtgärder som underlättar för personer med rörelsehinder de som i första hand åtgärdats. Jämförelsen avser myndigheternas arbete för att efterleva förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken vilken anger att statliga myndigheter ska bedriva en verksamhet som är tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Handisam har även lämnat förslag på indikatorer för jämförelser av tillgängligheten i kommuner och landsting. Inom ramen för ett regeringsuppdrag utvecklades en modell för öppna jämförelser avseende fysisk miljö. Arbetet genomfördes i samverkan med , Kommuner och Landsting, Västra samt åtta pilotkommuner. Modellen har ett särskilt fokus på enkelt avhjälpta hinder och datainsamling inom tio områden; socialtjänstkontor, idrotts- och sportanläggning, huvudbibliotek, stadshus, fullmäktigesal, simhall eller annan idrottsanläggning, grundskola, reseterminal, vårdcentral och gångvägar. Genom ratificering av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har funktionshinderspolitiken fått en tydligare grund. Konventionen har också bidragit till att aktualisera MR-perspektivet för personer med funktionsnedsättning. Ett konkret resultat av konventionen är också att frågan om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i högre utsträckning blivit uppmärksammad i samband med granskningar och främjande av andra konventioner om mänskliga rättigheter. deltog i det andra statspartsmötet för den nya konventionen. Detta var en möjlighet att bidra till erfarenhetsutbytet kring några frågor som särskilt aktualiserats. Dessa var tillgänglighet och skälig anpassning samt tillgång till rättssystemet och likhet inför lagen. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning kommer att framöver ligga till grund för den fortsatta funktions- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Detta har också fastlagts i strategin för regeringens kommande politik som överlämnandes i en skrivelse till . Ett grundläggande perspektiv i arbetet med att främja mänskliga rättigheter är att bekämpa diskriminering i samhället. Den nya diskrimineringslagen och inrättandet av från är ett resultat av strävan att effektivisera bekämpningen av diskriminering och rör samtliga diskrimineringsgrunder och de flesta samhällsområden. Regeringen har följt upp resultaten av den tioåriga handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Detta har varit ett betydelsefullt instrument bland annat för att främja mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Utförligare redovisning om mänskliga rättigheter finns inom utgiftsområde 1 och om diskriminering finns inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Rapporten ohälsa som , , presenterade 2008 visade att mer än en sjättedel av befolkningen, cirka 1,5 miljon, har en funktionsnedsättning. Uppgiften är ett resultatet från en nationell folkhälsoenkät som bygger på självskattad hälsa. I undersökningen ställs en rad frågor som gör det möjligt att avgränsa personer med funktionsnedsättning. Undersökningen visar också att det är tio gånger vanligare med dålig hälsa bland personer med funktionsnedsättning än hos den övriga befolkningen. Handisam har haft ett särskilt uppdrag och arbetat med att sprida resultaten från rapporten bl.a. genom att stödja uppbyggnaden av lokala nätverk som arbetar för att främja hälsa och förebygga ohälsa bland personer med funktionsnedsättning. Handisam har också påbörjat ett treårigt statistikprojektet i samarbete med , och . Detta projekt syftar till att förbättra statistikförsörjningen inom funktionshinderspolitiken 5.8Övrigt sektorsövergripande arbete och därmed förbättra möjligheten att mäta har Handisam i samverkan med Kommuner och Landsting redovisat en kartläggning av hur kommuner och landsting arbetar med tillgänglighetsdatabaser, det vill säga informationsportaler som ger medborgarna information om tillgängligheten på olika platser och till verksamheter i kommuner och landsting. Kartläggningen visade att det fanns behov av samordning då tillgänglighetsguiderna är mycket olika till sin karaktär och många projekt pågår runt om i landet med målet att förbättra tillgängligheten i den fysiska miljön. Handisam fick även ett uppdrag kring så kallade tillgänglighetsguider. Uppdraget innebär att sammanställa råd om hur systematisk information om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning kan presenteras lokalt. I uppdraget ingår också att presentera råd om hur ett inventeringsarbete kring tillgänglighet kan genomföras. Uppdraget genomförs i samråd med och Kommuner och Landsting. måluppfyllelsen av de handikappolitiska målen om delaktighet och jämlikhet i levnadsförhållanden för flickor, pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Utgångspunkten är att befintliga mätningar och statistik som tas fram på olika områden även kan åskådliggöra situationen för personer med funktionsnedsättning. Särskilt bidrag till handikapporganisationer Som en uppföljning av den översyn av det särskilda bidraget till handikapporganisationerna utifrån Statskontorets rapport (2008:8) Verksamheter för funktionshindrade förslag till ny bidragsprocess för anslaget 16:4, har arbetet med att förtydliga ändamålet för anslaget och tydliggöra styrningen fortsatt. Varje enskilt bidrag har utvärderats med syfte att hitta en ändamålsenlig hantering. har, som en konsekvens, verksamheten på hjälpmedelscenter Väst uppgått som en ny gren inom och medlen har tillförts som ett bidrag till . som granskat årsredovisningen för Myndigheten för handikappolitisk samordning har bedömt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Det svenska samhället bygger på respekt för de mänskliga rättigheterna, där alla människors lika värde och enskilda människors frihet och värdighet står i centrum (skr. 2009/10:106). Politiken ska bidra effektivt till att skapa och upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna. Regeringen ser arbetet med funktionshindersfrågorna som en del av det arbetet och avser att ytterligare förstärka detta perspektiv . I (SÖ 2008:26), som ratificerade , slås rättigheter för personer med funktionsnedsättning fast. Rättigheterna finns inom de flesta politikområden och det är utifrån denna inriktning som framtida insatser redovisas. 5.10.2En ny strategi för funktionshinderspolitiken För att konkretisera de övergripande målen för funktionshinderspolitiken samt de inriktningsmål som angetts i en skrivelse till (skr. 2009/2010:106), kommer regeringen att fastställa en ny strategi för funktionshinderspolitiken som sträcker sig . Strategin ska beskriva de delmål som utformats för genomförandet inom berörda utgiftsområden samt en plan för hur dessa ska följas upp. I detta ingår bland annat att löpande följa levnadsförhållanden för personer med funktionsnedsättning genom ett uppdrag till (S2010/2564/ST). För att förstärka genomförandet av politiken avser regeringen också att föra en dialog med Kommuner och Landsting inom ramen för strategin. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En viktig del i arbetet med att övergripande stimulera och följa upp den funktionshinderspolitiska utvecklingen är det arbete som Handisam gör i sin uppföljning av tillgängligheten hos de statliga myndigheterna. Detta kommer att fortsätta och även arbetet med öppna jämförelser mellan de statliga myndigheterna kommer att vidareutvecklas. Regeringen kommer också att inom ramen för dialogen med Kommuner och Landsting vidare diskutera hur arbetet med öppna jämförelser mellan kommunernas och landstingens tillgänglighetsarbete kan breddas. Regeringen kommer även inom ramen för ett pågående uppdrag till åtta att stimulera arbetet för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning bland annat i kommunernas översiktsplanering.