prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Genom ett mer systematiskt och målinriktat arbetssätt, vad gäller statliga insatser riktade mot barn och unga, har förutsättningarna för barn och unga att delta i kulturlivet och att själva få skapa förbättrats. ring visar att barn och unga är mycket aktiva kulturaktörer och att det sammantagna utbudet är stort och varierat. framkommer att behovet av att utveckla metoder för statistikinhämtning och uppföljning är stort. Regeringen avser att ytterligare tydliggöra utvecklingsansvar vad gäller kunskap om barns och ungdomars rätt till kultur. Den webbplats som fått i uppdrag av regeringen att utforma syftar till att öka kunskapen inom barn- och ungdomskulturområdet. Även kommande analys av ungas kulturutövande bidrar till att ge ökad kännedom och ett bättre underlag för fortsatta insatser inom området. Det faktum att nästan samtliga kommuner har ansökt om bidraget Skapande skola avspeglar ett stort nationellt intresse bland skolorna. Det finns en medvetenhet om vikten av att etablera ett strukturerat arbete med kultur, med utgångspunkt i skolans kulturuppdrag, för att bidra till skolans måluppfyllelse. uppföljning visar att statsbidraget har bidragit till att initiera processer i landets kommuner och friskolor som har skapat förutsättningar för långvarig samverkan mellan skola och kulturliv. Regeringen gör därför bedömningen att satsningen ska byggas ut till att omfatta alla elever i (se avsnitt 3.2.2). 4.4.2Internationell och interkulturell verksamhet Samtliga myndigheter på kulturområdet har i uppgift att verka för ett ökat internationellt och interkulturellt utbyte och samarbete. har ett särskilt ansvar för att utveckla internationaliseringen inom hela kulturområdet i enlighet med den plan för internationell verksamhet under 2007-2010 som överlämnats till regeringen (dnr Ku2007/1426/KV). har antagit en strategi för arbetet med att stärka, utveckla och integrera det interkulturella arbetet i verksamheten. Särskilda strategier har också påbörjats för det internationella arbetet inom bild och form samt dans och musik. har utvecklat internationell samverkan med andra myndigheter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samarbete (Sida) har ett ramavtal för samverkan tagits fram. har vidare samarbetat med i frågor kring Sverigefrämjandet och presentationen av svensk kultur utomlands. För att fortsatt främja etnisk och kulturell mångfald fick , , Riksutställningar, Intercult, Mångkulturellt centrum och Sprong särskilda uppdrag att under 2008-2010 utveckla internationella kontaktnät och konstnärligt utbyte samt främja internationell och interkulturell mångfald. Totalt har avsatts till de nämnda uppdragen. Därutöver har bidragsgivning till internationell och interkulturell kulturverksamhet förstärkts med . Som ett led i ambition att erbjuda en plats för inspiration och erfarenhetsutbyte har tillsammans med dessa aktörer arrangerat konferensen ! -Metoder för interkulturell utveckling. har dessutom beviljat bidrag till särskilda insatser som avser publikutveckling, ökat deltagande samt presentation av konstnärliga uttryck utanför traditionella spelplatser. har stärkt sina satsningar för internationellt kulturutbyte. har bl.a. profilerat Internationella Dansprogrammet. IASPIS, det internationella programmet för bild- och formkonstnärer, fortsätter att vara en viktig aktör på bildkonstområdet. Antalet ansökningar till internationellt kulturutbyte har ökat och antalet beviljade utbyten och resor har tredubblats , bl.a. till följd av den förstärkning av anslaget som gjordes 2008. Under har betydande insatser gjorts för att uppmärksamma och sprida kunskaper om händelserna i och 1809 och stärka samhörigheten mellan länderna. arrangerade en finsk-svensk vecka med hantverk, folkdansuppvisningar, föreläsningar m.m. Livrustkammaren visade, i samarbete med , utställningen Rikssprängning och begynnelse och Armé- museum visade en utställning om och händelserna i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kulturrådstjänster finns vid ambassader i , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Huvudman för kulturråden är (). Kulturrådens övergripande uppgift är att främja kulturutbyte med stationeringslandet och att stimulera den kulturella dialogen. I arbetsuppgifterna ingår att främja Sverigebilden bl.a. genom att fördjupa kulturens roll i det så kallade integrerade främjandet. inrättades en tjänst i och /2010 installerades ett kulturråd i . Kulturråden rapporterar om sin verksamhet regelbundet i ett nyhetsbrev som intresserad allmänhet kan prenumerera på. Av myndigheternas resultatredovisningar framgår att den internationella och interkulturella verksamheten inom kultursektorn har varit omfattande och utvecklats positivt. har vidareutvecklat internationella strategier inom skilda konstområden. Det är angeläget att erfarenheterna av den tidsbegränsade satsningen på särskilda projekt för att stödja etnisk och kulturell mångfald förs vidare för att kunna tillämpas i myndigheternas och organisationernas ordinarie verksamhet. Kulturrådens arbete utgör en viktig del i relationsskapandet mellan och stationeringslandets kulturliv. Verksamheten är bred och bedrivs inom samtliga kulturella fält. EU-arbetet inom kultursektorn domineras av ramprogrammet för kultur. Det omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. För programmet Kultur 20072013 uppgår budgeten till ca totalt för hela perioden. har svenska aktörer tagit del av totalt , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Noterbart är att även antalet ansökningar minskat , enligt Statens kulturråds redovisning. Intercult har inom ramen för den särskilda treåriga satsning på internationell och interkulturell samverkan som regeringen initierade 2008 förstärkt sin information om projektmedel från EU. EU-arbetet har intensifierats inom en rad områden. Det gäller bl.a. meddelande om en agenda för kultur och efterföljande rådsslutsatser, arbetsplan för kultur 2008-2010 samt arbetsgrupper inom ramen för den öppna samordningsmetoden. Fokus var i första hand kulturens och kreativitetens betydelse för samhällsutvecklingen. Som följd av ovanstående manifesterades bl.a. kulturens och kulturnäringarnas roll i biståndet genom att generaldirektoratet för kultur och utbildning tillsammans med generaldirektoratet för utveckling anordnade en stor konferens i . Svenska kulturverksamheter som syftar till att stärka bl.a. regional tillväxt och landsbygdsutveckling får också stöd från . uppgick stödet till projekt med kulturanknytning till , vilket är i nivå med föregående år. har det skett en kraftig ökning av antalet kulturmiljöprojekt inom ramen för Landsbygdsprogrammet, som finansieras av Jordbruksfonden. Inom medieområdet finns Mediaprogrammet för perioden 20072013. Det ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmet omfattar stöd till utveckling, distribution och marknadsföring av europeisk film. Den totala budgeten för perioden är , varav utgör stöd. fick svenska projekt ca . Under ordförandeskap i EU lyftes barn- och ungdomsperspektivet inom kultur- och medieområdet. Se vidare under avsnitt 4.4.1. EU har antagit rådsslutsatser om kulturens bidrag till regional och lokal utveckling. Rådsslutsatserna berör bl.a. behovet av att utveckla de kulturella och kreativa näringarna samt att stärka gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt kultursamarbete. är ledamot i för mandatperioden 20082011 och var även vice ordförande, tillsammans med och , vid världsarvsmötet i . Några av de viktigaste frågorna i kommittéarbetet är att stödja den globala strategin för ett balanserat och representativt världsarv, att verka för en integrerad natur- och kultursyn och en hållbar utveckling. Vidare prioriteras insatser för att avvärja hot mot världsarv i fara och att verka för att få fler barn och ungdomar i världen medvetna om natur- och kulturarvet. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar antogs 2005 och trädde i kraft . Arbetet med konkretiseringen av konventionens olika föreskrifter och bestämmelser har fortsatt . Konventionen befäster enskilda nationers rätt och skyldighet att föra en kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden. Den verkar för ett ökat internationellt kulturutbyte och en ökad kulturell mångfald. Inför en svensk ratificering av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet har en genomgång gjorts av de konsekvenser som konventionen skulle ha för den nationella hanteringen av frågor om det immateriella kulturarvet. och folkminnen har tillsammans med ett antal andra kulturmyndigheter på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till nationellt genomförande av konventionen. I uppdraget, som redovisades , ingick också en översyn av ansvarsfördelningen mellan myndigheter när det gäller frågor om det immateriella kulturarvet (dnr Ku2009/2175/KT). Förslaget har remitterats (se avsnitt 3.2.2). har sedan den omorganisation som skedde 2007 fått en tydligare inriktning på kärnmålen: mänskliga rättigheter, demokratifrågor och rättsstatsfrågor. Verksamheten inom kultursektorn indelas i en styrkommitté för kulturarv och landskap, CDPATEP, och en styrkommitté för kultur, CDCULT. Bland kulturarvsinsatserna kan nämnas medverkan i (HEREIN) samt i frågor som rör den Europeiska landskapskonventionen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vidare deltar i European Heritage Days (Kulturarvsdagen). har bl.a. fortsatt arbetet med uppföljningen av den vitbok om interkulturell dialog som lanserades vid 2007. syftar till att genom interkulturell dialog främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer och därmed stärka social sammanhållning i samhällen med allt större kulturell mångfald. Rigadeklarationen från kulturministermötet följs upp. Deklarationen betonar bl.a. kulturens viktiga roll i det framtida Östersjösamarbetet och behovet av utökad koordinering med pågående arbete inom , , EU samt den Nordliga Dimensionens kulturpartnerskap. för kultur (MR-K) ansvarar för det näst största insatsområdet i det nordiska samarbetet. Totalt omfattade budgeten för det nordiska kultur- och mediesamarbetet 2010 . Av detta bidrar . är ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. I sitt ordförandeprogram på kulturområdet har de lagt vikten på globaliseringsfrågor samt utveckling och effektivisering av arbetsformer. var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. Betoningen låg på kultur och kreativitet, kultur utan gränser, unga i samt på mångfalden i kultursamarbetet. Mobilitets- och residensprogrammet utökades till att även omfatta de baltiska länderna och den strukturförändring av det nordiska kultursamarbetet som genomfördes genomgick vissa mindre justeringar. En större utvärdering av strukturreformen ska presenteras 2011. Den operativa globaliseringsstrategin Det kreativa svar på globaliseringens utmaningar konkretiserades . Det nordiska initiativet att etablera ett kulturpartnerskap inom ramen för den Nordliga Dimensionen gavs klartecken. Inom ramen för den Nordliga Dimensionens beslutsstruktur (, , och ) undertecknades en viljeförklaring (Memorandum of Understanding). Målet är bl.a. att stärka de kreativa branschernas position. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Som exempel på konkreta globaliseringsaktiviteter kan nämnas en satsning på samarbete mellan kulturinstitutioner och skolor, en satsning på nordisk mat samt globaliseringsinitiativet Nordisk kultur i världen. Det svenska kulturlivets aktiviteter inom ramen för EU:s kulturprogram är jämförelsevis få. Ett mer positivt utfall kan visserligen förväntas och gör olika informationsinsatser med avsikt att öka antalet aktiviteter. Regeringen avser att uppdra åt att göra en analys av nuvarande situation för att stärka kulturlivets delaktighet i EU:s kulturprogram (se avsnitt 3.2.2). Även och landsbygdsprogram är viktiga verktyg för att utveckla kulturverksamheter i som bl.a. bidrar till regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Ur ett övergripande perspektiv är det viktigt att notera att interkulturell dialog och kulturell mångfald prioriteras allt högre inom EU- samarbetet vilket står i samklang med Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar . Denna konventions inriktning stämmer dessutom väl överens med svenska mål och bör därför även kunna tydliggöras i ett nationellt perspektiv. Vidare betonas kulturens och kreativitetens roll för samhällsutvecklingen i högre utsträckning. Kulturens roll i biståndssamarbetet kan nämnas som exempel. Globaliseringssatsningarna kommer även fortsättningsvis att prägla det nordiska regeringssamarbetet inom kulturområdet bl.a. i syfte att göra nordisk konst och kultur mer synlig på den globala arenan. Det är svårt att föregripa vilka förändringar som kommer att aktualiseras utifrån utvärderingen av strukturreformen som ska presenteras 2011, men förtydliganden av roller och uppdrag lär kunna utgöra element. 4.4.4Fördjupad samverkan mellan näringspolitik, regional tillväxtpolitik och kulturpolitik Regeringen har 2009 beslutat om en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar samt påbörjat genomförandet genom uppdrag till bl.a. och . Uppdragen ska genomföras tillsammans med ett antal myndigheter inom kulturområdet. Handlingsplanen är en del av den fördjupade samverkan mellan näringspolitiken och kulturpolitiken och omfattar en satsning på totalt . Det övergripande målet är att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Insatserna i handlingsplanen utgår från de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. Handlingsplanen är också utformad så att den främjar en ökad helhetssyn på området och stärkt samverkan mellan myndigheter och organisationer. Handlingsplanen omfattar följande insatser: -Rådgivning till företag -Programsatsning på inkubatorer för kulturella och kreativa näringar -Mellanhänder/Nätverk/Modeller för samverkan -Entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar -Innovation och design -Ledarskap och arbetsorganisation -Studie om finansieringsbehov , , , , Stiftelsen samt har i sina respektive regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för kulturella och kreativa näringar. , och har även fått i uppdrag att ta fram interna strategier för arbetet med regionala tillväxtfrågor. Även på regional nivå pågår flera utvecklingsverksamheter som syftar till att främja de kulturella och kreativa näringarna. Inom EU pågår en översyn av förutsättningarna för de kreativa näringarna. Bland annat har en arbetsgrupp tillsatts inom den öppna samordningsmetoden 20082010. Kommissionen har presenterat en grönbok som handlar om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn. KreaNord är ett initiativ inom med uppgift att utveckla ett gemensamt nordiskt utvecklings- och policyarbete för kreativa ekonomi. Initiativet är ett samarbete mellan kultur- och näringspolitiken för att utveckla kunskap och verktyg som kan främja kulturella och kreativa näringar, bygga nätverk och profilera som en kreativ region. Samverkan mellan kulturpolitiken samt regionala tillväxtpolitiken och näringspolitiken har fortsatt att fördjupas. Strategiska myndigheter och institutioner har fått fortsatt uppdrag att arbeta med kulturella och kreativa näringar samt förtydligade uppdrag inom regional tillväxt. Handlingsplanen bidrar med ytterligare kunskap och underlag för områdets fortsatta utveckling. Handlingsplanens insatser innebär förbättrade utvecklingsmöjligheter för aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Kulturens fria roll och egenvärde är oomtvistlig, men kulturen bidrar också i olika former till utvecklingen inom andra samhällsområden. Det är viktigt att utveckla förutsättningarna för båda dessa roller. Syftet med kulturpolitikens medverkan i den fördjupade samverkan är att bredda kulturskapares arbetsmarknad, sprida kultur och kulturinnehåll i nya sammanhang samt att ge goda förutsättningar för att kulturskapares kompetens ska kunna tillvaratas inom näringsliv och i frågor som rör regioners utveckling och tillväxt. Regeringen bedömer att det finns goda möjligheter att fortsätta att utveckla och stärka de kulturella och kreativa näringarna. Därmed skapas förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning som kulturens kraft i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 högre grad kan tas till vara och prägla samhällsutvecklingen i landet. Staten ger stöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom kultursektorn. uppgick stödet till ca via anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Medlen har använts för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas4, , och och folkminnens ansvarsområde. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . har ansvarsmuseifunktionen avskaffats och medel under anslaget fördelas till projekt inom samtliga centrala museers ansvarsområden. Flera av kulturområdets institutioner bedriver forskningsanknuten verksamhet; bl.a. som beställare, som basinstitutioner för annan forskning vid arkiv och museer samt som institutioner med ansvar för forskningsprojekt. Insatserna har i stor utsträckning betydelse för universitetsforskningen eftersom det handlar om t.ex. grundläggande materialbearbetning som är en förutsättning för vidare forskning. Kulturinstitutionerna är alltså en viktig del av den forskningsinfrastruktur som tillför värdefullt material till den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen. I linje med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) har fördelat för kultur- och kulturarvsforskning samt finansierat en fortsatt satsning på konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete, inklusive en satsning på en nationell konstnärlig forskarskola. På arkivområdet bedrivs forskning och metodutveckling inom flera fält, bl.a. arkivpedagogik, standardisering, arkivredovisning och teknikutveckling för digitalisering. 4 , med , , , Statens museer för världskultur och Stiftelsen . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har arbetet fortsatt med kunskapsuppbyggnad inom området långsiktigt digitalt bevarande, bl.a. tillsammans med Kungl. koordinerar också PROTAGE inriktat på forskning om långsiktigt digitalt bevarande. Forsknings- och utvecklingsverksamheten vid bedrivs enligt det pågående FoU-programmet för kulturmiljöområdet under 20062010. Forskningen har utgångspunkt i ett antal perspektiv som är centrala för förståelsen och utvecklingen av kulturmiljöarbetet, som t.ex. historieskrivning, historiebruk, material och teknik, delaktighet och hållbar utveckling. Vidare har frågor som kan skapa samverkan mellan forskning och praktik t.ex. förebyggande konservering och utvecklingen av allt mer långsiktigt hållbara konserveringsmetoder fortsatt hanterats inom ramen för forsknings- och utvecklingsprogram. har ytterligare utvecklat och stimulerat till forskning kring kulturmiljöer och kulturarv med ett tvärsektoriellt perspektiv och etablerande av nätverk och samarbeten. fördelar bidrag till, eller är beställare av, kulturpolitiskt relevant forskning. har fördelat medel till åtta forskningsprojekt. Projekt med inriktning på internationella jämförande perspektiv samt på barns och ungdomars kultur har prioriterats. har även fördelat medel till forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna för att stärka kunskapsuppbyggnaden inom området. har fortsatt haft en nätverkande roll för att förmedla kontakter mellan universitet och högskolor och kulturlivet. Särskilt i samband med de regionala avsiktsförklaringarna har detta arbete intensifierats. och folkminnen bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom områden som språk, dialekt, folkminnen, ortnamn och personnamn. Arbetet med att stärka institutets forskningsprofil har fortsatt och gick av institutets kostnader till forskning, utveckling och vetenskaplig bearbetning. Verksamheten har alltmer inriktats mot egen kvalificerad forskning, men institutet har också utvecklat samarbetet med kulturinstitutioner, universitet och högskolor. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museets forskning ger en grund till att förstå samband mellan förändringar i miljön och den biologiska mångfalden i relation till mänsklig påverkan. Forskningen bidrar därför till bättre förutsättningar för en hållbar utveckling. Kvaliteten på forskningen säkras genom regelbunden publicering i vetenskapliga tidskrifter nationellt och internationellt samt genom kvalitetsgranskningar vid fleråriga externt finansierade projekt. Kulturinstitutionernas möjlighet att efterfråga, värdera och implementera forskning i sin verksamhet är grundläggande för deras förmåga att förmedla kunskap till samhällets olika aktörer och intressenter. Även om institutionerna generellt har ett gott nationellt samarbete med universitet och högskolor och flera av dem även internationellt, bedömer regeringen dock att det finns ett behov av att stärka samverkan mellan kulturområdet och relevanta forskningsdiscipliner. Denna samverkan betonas även i regeringens satsning på kultur- och kulturarvsforskning samt konstnärlig forskning via uppdrag till (prop. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation). Ett annat gott exempel på samverkan mellan kulturinstitutionerna och forskarsamhället är de s.k. trainee- och postdocprogrammen i samarbete med bl.a. Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets och Stiftelsen . Kvaliteten på kulturinstitutionernas forskning återspeglas bl.a. i resultatmått som belyser publicering, tilldelning av externa forskningsmedel erhållna i konkurrens, besök av gästforskare, samt externa utvärderingar, utmärkelser och andra slag av uppmärksamhet. Regeringen bedömer att institutionerna, som får medel via anslaget Forsknings- och utvecklingsarbete inom kulturområdet, överlag har en god forsknings- och utvecklingsverksamhet. Särskilt utmärkande är , som är en forskningsinstitution med professurer och doktorander, och där forskningen håller en hög kvalitet inom flera områden i ett internationellt perspektiv. I samband med inrättandet av den nya Myndigheten för kulturanalys överförs de medel för forsknings- och utvecklingsinsatser på kulturområdet som tidigare hanterats av till den nya myndigheten (se även avsnitt 3.2.2). Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategi som används för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Samtliga myndigheter på kulturområdet har i uppgift att integrera jämställdhetsperspektiv i verksamheten vilket också framgår av myndigheternas instruktioner. Mot bakgrund av bl.a. slutsatserna i betänkandet Plats på scen (SOU 2006:42) uppdrog regeringen åt , och dåvarande att gemensamt göra en fördjupad analys av jämställdheten inom scenkonstområdet. Uppdraget har redovisats . I rapporten väg mot jämställd scenkonst (skriftserie 2009:1) konstateras bl.a. att medvetenheten och kunskapen om jämställdhetsfrågor generellt har ökat. Könsfördelningen har på många håll förbättrats inom de organisationer som får stöd från , såväl när det gäller styrelser, ledning och repertoarråd som när det gäller utövare. Vidare har andelen kvinnliga chefer ökat vid landets teater-, dans- och musikinstitutioner. Utvecklingen inom scenkonstområdet går åt rätt håll men är könsfördelningen ojämn inom vissa områden, främst musikområdet. I rapporten konstateras att dansområdet är underrepresenterat i ansökningarna för de särskilda projektbidrag som avsattes för att stimulera och stödja jämställdhetsarbetet inom scenkonsten. har publicerat rapporten där kvinnors och mäns ojämlika inkomstvillkor kan avläsas. publicerades den uppföljande rapporten ur ett jämställdhetsperspektiv. Rapporten visar bl.a. att kvinnor i konstnärsgruppen generellt har 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17