prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen konstaterar att () prioritering av tillsynsverksamheten inneburit att myndighetens tillsynsarbete ökat kraftigt i omfattning och att den blivit mer aktiv och träffsäker. Tillsynsverksamheten har således utvecklats och förbättrats. Regeringen bedömer att den utveckling myndigheten observerat med svagare branschorganisationer kan föranleda ett ökat behov av tillsynsåtgärder på områden som tidigare kunnat hanteras genom olika branschers egenåtgärder. Det finns anledning att särskilt följa denna utveckling. Informationsverksamheten har utvecklats genom det omfattande arbetet med webbplatserna. Regeringen konstaterar dock att antalet konsumenter som besöker KOV:s webbplats kraftigt minskat. Även om det till viss del finns relevanta förklaringar till detta så finns behov av åtgärder för att öka kännedomen om myndighetens webbplats. Regeringen bedömer att det av myndighetens resultatredovisning bör framgå vilka strategiska överväganden som gjorts utifrån omvärldsanalys och analys av konsumenternas ställning och situation på marknaderna. Regeringen har därför gett KOV i uppdrag att utveckla en metod för att bevaka konsumenternas ställning på relevanta marknader. Metoden bedöms kunna ge en bättre grund för myndighetens prioritering inom verksamheten. Uppdraget ska rapporteras . Regeringen bedömer att myndigheten i övrigt har upprätthållit verksamheten med relativt oförändrad effektivitet. Driftskostnaderna per anställd ökade avsevärt men detta förklaras av de 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 stora satsningar på webbplatsen som myndigheten gjorde 2009. () har 2009 ökat ärendeavverkningen med bibehållna resurser. På grund av ett fortsatt ökat ärendeinflöde har dock ärendebalanserna blivit större och handläggningstider längre. Tillgången till en snabb och opartisk tvistlösning är av avgörande betydelse för ett fungerande och heltäckande konsumentskydd. Regeringen föreslår därför att anslaget till förstärks (se avsnitt 5.7.3). har för avsikt att ta fram en kommunikationsstrategi som bl.a. bör leda till en minskning av antalet avvisade ärenden. Myndigheten har även som ett prioriterat mål att försöka öka följsamheten av sina rekommendationer hos näringsidkarna. () har prioriterat informationsinsatser riktade till fastighetsmäklare. Dessa har tagit stora resurser från övrig verksamhet. Trots att FMN överskridit sina tilldelade budgetramar (se avsnitt 5.7.4) fick myndigheten ett försämrat resultat inom de flesta delarna av sin verksamhet, inklusive kärnområdet tillsyn. Myndigheten är liten och därmed känslig för hög sjukfrånvaro. Sjukfrånvaron vid myndigheten var hög och uppgick till att jämföra för staten totalt, vilket har påverkat verksamheten negativt. Regeringen har, med syfte att effektivisera FMN:s verksamhet, gett Statskontoret i uppdrag att göra en djupare myndighetsanalys av FMN. Statskontoret redovisade sitt uppdrag . Statskontoret pekar bl.a. på brister i myndighetens verksamhet vad avser tillsynen, informationsinsatserna till konsumenter och den interna mål- och resultatuppföljningen. Statskontorets bedömning är att det finns flera möjliga alternativ att föra över verksamhet till annan myndighet. Regeringen avser att överväga rapportens slutsatser och återkomma med eventuella åtgärder. Regeringen bedömer att FMN:s informationsinsatser till fastighetsmäklare bör begränsas och effektiviseras eftersom det i första hand bör vara fastighetsmäklarbranschens eget ansvar att inhämta information om hur regelverk och god fastighetsmäklarsed utvecklas. (RiR) har inte haft några invändningar på revisionsberättelserna avseende (), (), () eller (). RiR har lämnat granskningsrapporten av myndigheter (RiR 2009:30). I rapporten redovisas effekterna av de omlokaliseringar av myndigheter som genomfördes för att kompensera regioner som förlorade arbetstillfällen till följd av försvarsomställningen 2004. RiR har bl.a. granskat flytten av () från till . För KOV innebar omlokaliseringen ett omfattande produktionsbortfall under framför allt perioden 20062008. Produktionsbortfallet berodde bl.a. på att större delen av personalen på myndigheten slutade vilket krävde ett omfattande rekryteringsarbete. Omlokaliseringen sammanföll med att KOV:s uppdrag renodlades. , , har verksamheten återhämtat sig. Vissa av myndighetens arbetsuppgifter har försvunnit eller överförts till annan myndighet som en del av renodlingen. KOV har efter omlokaliseringen ett fortsatt högt förtroende bland enskilda, vilket har visat sig bl.a. i en undersökning som genomfördes där myndigheten utsågs till den myndighet som medborgarna hade högst förtroende för. KOV har redovisat kostnader för omlokaliseringen till . RiR har inte kunnat beräkna KOV:s kostnader för produktionsbortfall men genom en grov uppskattning av dessa bedömer RiR att den totala kostnaden för omlokaliseringen borde uppgå till . Regeringen bedömer att produktivitet nu återställts helt efter omlokaliseringen. (RiR 2009:30) är i den del den berör slutbehandlad. Konsumentpolitikens målsättning är att konsumenter har makt och möjlighet att göra aktiva val. En stark ställning för konsumenterna bidrar till en väl fungerande marknad. () uppdrag att utveckla ett bevak- ningsverktyg av konsumentmarknader kommer att underlätta bedömningen av vilka konsumentmarknader som behöver analyseras närmare samt i övrigt stärka myndighetens omvärldsbevakning och beslutsunderlag till regeringen. Konsumentpolitikens inriktning har en stark EU-prägel genom den nära kopplingen till den fria rörligheten av varor och tjänster på EU:s inre marknad. Arbetet med direktivförslaget om konsumenträttigheter för att uppnå ett likformigt och högt skydd i samband med konsumentköp inom EU har fortsatt hög prioritet. En central uppgift för konsumentpolitiken är att verka för säkra produkter på marknaden. Den omarbetning av lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet som görs med anledning av det reviderade direktivet om leksakers säkerhet (och rådets direktiv /48/EG av om leksakers säkerhet) kommer att förbättra förutsättningarna för en säker leksaksmarknad. En departementspromemoria, Ny lag om leksakers säkerhet, (Ds 2010:018) har remitterats. Förekomsten av farliga produkter på den inre marknaden blir allt mer tydlig. Regeringen kommer att verka för höga säkerhetsnivåer och ett förbättrat system för marknadskontroll i samband med den kommande översynen av och rådets direktiv /95/EG av om allmän produktsäkerhet. Även situationen på den svenska marknaden kommer att undersökas närmare. Vidare kommer regeringen att verka för att konsumentaspekter beaktas i standardiseringsarbetet. Det är av högsta prioritet för konsumentpolitiken att se till att regler på konsumentområdet efterlevs. Förutom en effektiv marknadskontroll av produkters säkerhet kommer en effektiv tillsyn av reglerna om marknadsföring, information och avtalsvillkor, såväl nationellt som gränsöverskridande, även fortsättningsvis att prioriteras. När det gäller den enskilde konsumentens möjligheter att få sin sak prövad på ett enkelt, snabbt och billigt sätt är den tvistlösning utanför domstol som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 () erbjuder av stor vikt. På grund av en ökad tillströmning av ärenden och en ökad förekomst av mer komplexa ärenden behöver ARN:s verksamhet effektiviseras och förstärkas. Av samma skäl kommer villkoren och formerna för den utomrättsliga tvistlösningen även fortsättningsvis att bevakas. Vidare kommer lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister att utvärderas. I takt med att offentliga tjänster konkurrensutsätts och erbjuds av icke offentliga aktörer ökar användarnas möjligheter att välja. Dessa valmöjligheter och en även i övrigt alltmer konsumentliknande situation motiverar att arbetet med att utvärdera konsumenternas ställning på detta område prioriteras. Information och stöd till konsumenter För att kunna göra väl avvägda val och tillvarata sina intressen måste konsumenter dels kunna bedöma olika erbjudanden på marknaden utifrån sina specifika behov och förutsättningar, dels ha tillräckliga kunskaper om sina rättigheter och skyldigheter. Av den anledningen är det viktigt att konsumentinformation görs tillgänglig i de miljöer och genom de kanaler som olika målgrupper söker sig till. En särskild uppgift blir att öka kännedomen om KOV:s webbplats som nav för konsumentinformation. Därigenom kommer även kännedomen om det stöd som ges av kommunernas konsumentvägledare och de fyra konsumentbyråerna att öka. Konsumentbyråerna har expertkunskap på sina respektive områden och kan därför förmedla kvalificerade råd till konsumenter.1 Deras arbete är också viktigt för KOV och de kommunala konsumentvägledarna. Kommunernas konsumentvägledare är ett viktigt stöd för konsumenterna och det är angeläget att KOV och fortsätter att stödja dem med utbildning och information. Regeringen har gett KOV i uppdrag att genomföra en studie av kvaliteten i den kommunala konsumentvägledningen för att få ett underlag för eventuella insatser på området. 1Konsumenternas försäkringsbyrå, Konsumenternas bank- och , Konsumenternas elrådgivningsbyrå och Konsumenternas tele- , TV- och internetbyrå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Stödet till kommunernas budget- och skuldrådgivning är också av stor betydelse. När det gäller att ge stöd till konsumenter vid gränsöverskridande handel inom EU spelar inom KOV en viktig roll. Utvecklingen på de finansiella tjänstemarknaderna präglas av en fortsatt hög innovationstakt. Konsumenter erbjuds nya typer av produkter och formerna för kundkontakt har förändrats väsentligt. Det finns numera fler aktörer som ägnar sig åt förmedling och rådgivning när det gäller sparprodukter och andra finansiella tjänster. Den enskildes kunskaper och därmed möjligheter att bedöma villkor och risker är i många fall otillräckliga, vilket kan leda till att konsumenter väljer produkter som inte är väl anpassade till de egna behoven. I spåret av finanskrisen håller ett mer heltäckande tillsynssamarbete på att etableras inom EU. Inom EU pågår också en översyn av regelverket för ett antal finansiella tjänster och produkter, bl.a. strukturerade sparprodukter. Regeringen kommer att verka för att konsumentaspekterna blir ordentligt belysta i dessa sammanhang. Vidare avser regeringen att bevaka utvecklingen när det gäller rådgivning och försäljning av finansiella tjänster samt fortsätta prioritera kunskapshöjande insatser om privatekonomi med syftet att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaderna (se även utgiftsområde 2, avsnitt 2.6.1). Informationsteknikens område kännetecknas av en snabb teknikutveckling men också av ett snabbt växande tjänsteutbud. Telefoner och datorer används på helt andra områden än tidigare, t.ex. används mobiltelefoner för att beställa och betala olika varor och tjänster. Kraven på konsumenterna att behärska den nya tekniken ökar. Regeringen avser att bevaka att konsumenternas rättsliga ställning inte försämras när digital teknik används för att ingå avtal. Den ideella sektorn fyller en viktig funktion inom det konsumentpolitiska området både nationellt och inom EU. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen och resultatet av organisationernas verksamhet till följd av förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet. Tabell 5.2 Anslagsutveckling för 3:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 265 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 265 tkr prisnivå. 4Motsvarar 10 251 tkr prisnivå. Anslaget används för () förvaltningskostnader. Enligt lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. handlägger MD mål och ärenden enligt framför allt konkurrenslagen (2008:579) och marknadsföringslagen (2008:486). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 10 364 000, 10 508 000 respektive . Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Tillfällig minskning av anslaget 2010 med 500 tkr som återförs (prop. 2009/10:1, utg. omr. 18, avsnitt 5.7.1). 4Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 5.4 Anslagsutveckling för 3:2 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 112 031 tkr prisnivå. 3Motsvarar 112 293 tkr prisnivå. 4Motsvarar 112 136 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera och förvaltningskostnader och därmed arbetet med en hög efterlevnad av konsumentlagstiftningen, tillhandahållande av grundläggande konsumentinformation och genomförande av övriga delar av den fastställda konsumentpolitiken. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 av verksamhetsstödet för den statliga budget- 114 985 000 respektive . Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3I överföring ingår bl.a. en tillfällig ökning av anslaget 2010 med 500 tkr som återförs (prop. 2009/10:1, utg. omr. 18, avsnitt 5.7.1). 4Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 5.6 Anslagsutveckling för 3:3 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 107 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 107 tkr prisnivå. 4Motsvarar 30 065 tkr prisnivå. Anslaget används för () förvaltningskostnader och därmed myndighetens arbete med att opartiskt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och utan avgift för parterna pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare. Nämnden har också till uppgift att informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis samt att stödja den kommunala konsumentvägledningens hantering av konsumenttvister. Regeringen bedömer att den kraftiga ökningen av antalet ärenden som handlägger och som allt oftare innehåller frågeställningar av mer komplicerad natur inte kan hanteras inom befintligt anslag. Att klarar av att hantera denna ökning och kan erbjuda konsumenterna en opartisk och snabb prövning vid tvister med näringsidkare är, inte minst för allmänhetens förtroende för marknaden, av stor betydelse. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget ökas med och med . Vidare har regeringen på hösttilläggsbudget föreslagit att anslaget ska ökas med under innevarande år (prop. 2010/11:2). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:3 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 30 396 000, 30 817 000 respektive . Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 5.8 Anslagsutveckling för 3:4 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 511 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 512 tkr prisnivå. 4Motsvarar 14 491 tkr prisnivå. Anslaget används för () förvaltningskostnader och därmed myndighetens arbete med att registrera och utöva tillsyn över fastighetsmäklare enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400). FMN informerar även konsumenter och näringsidkare om praxis och god fastighetsmäklarsed. Tabell 5.9 Intäkter i form av ansöknings- och årsavgifter Antalet ansökningar om registrering som fastighetsmäklare ökade något 2009 och därmed ökade intäkterna från ansöknings- och årsavgifter . Utfallet för pekar på en fortsatt ökning av antalet ansökningar om registrering vilket medför en ökad prognos för avgiftsintäkter från 2009 till 2010. Prognosen är osäker då flera faktorer kan påverka marknaden för fastighetsmäklartjänster exempelvis arbetslöshet och ränteutveckling vilka kan leda till minskade avgiftsintäkter . () redovisade utgifter för sammanlagt . Detta innebär ett överskridande av de av regeringen tilldelade medlen inklusive anslagskredit med . Bakgrunden till överskridandet är att myndigheten fick tillfälliga anslagsökningar 2008 och 2009 på 2 500 000 respektive samt en permanent anslagsökning på (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:CU1, rskr. 2007/08:106, prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118 samt prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:CU1, rskr. 2009/10:160). Myndigheten hade inte anpassat sina verksamhetskostnader efter tilldelade medel. Regeringen förutsätter att myndigheten vidtar nödvändiga åtgärder för att få en ekonomi i balans så fort som möjligt. Regeringen bedömer vidare att införandet av en ny fastighetsmäklarlag kommer att innebära ett merarbete för myndigheten. Den föreslagna lagen innebär att bl.a. behöver se över sina föreskrifter och sitt informationsmaterial. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget engångsvis ökas med 2011. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:4 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 14 651 000, 14 855 000 respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 5.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 5.7.53:5 Åtgärder på konsumentområdet Tabell 5.11 Anslagsutveckling för 3:5 Åtgärder på konsumentområdet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till kunskapsbyggande på konsumentområdet, stöd till kommuners konsumentverksamhet samt stöd till frivilligorganisationer som på olika sätt främjar konsumenternas intresse, bl.a. för att företräda svenska konsumenter i EU. trädde förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet i kraft. ansvarar för fördelningen av detta stöd. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:5 Åtgärder på konsumentområdet . Även för åren 20122014 beräknas anslaget till . Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:5 Åtgärder på konsumentområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. beräknas anslaget till . Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.7.63:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Tabell 5.13 Anslagsutveckling för 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till utveckling av miljömärkningskriterier för konsumentprodukter. Bidraget går till (före detta ), som ansvarar för miljömärkningssystemen Svanen samt Blomman i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter . Även för åren 20122014