prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Regleringen av den interkommu- nala ersättningen är utformad i likhet med motsvarande regler för grund- skolan när det gäller elever som mottagits i en annan kommun på grund Prop. 2009/10:165 av särskilda skäl. Regeringen finner inte skäl att frångå dagens reglering i Motsvarande rätt till mottagande i en annan kommun, om särskilda skäl finns med hänsyn till personliga förhållanden, föreslås även gälla för elever i förskoleklassen (se avsnitt 13). Då denna möjlig- het har funnits för skapas därigenom ett en- hetligt regelsystem som underlättar övergångarna mellan skolformerna. 12.10Mottagande i en fristående förskola Regeringens förslag: Varje fristående förskola ska vara öppen för alla barn som ska erbjudas förskola om inte den kommun där försko- leenheten är belägen medger undantag med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. Huvudmannen ska inte behöva ta emot eller ge fortsatt utbildning åt ett barn om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för bar- nets särskilda stöd på grund av att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter skulle uppstå för kommunen. Om det inte finns plats för alla sökande till en förskoleenhet, ska urvalet göras på de grunder som den kommun där förskoleenheten är belägen godkänner. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i och saknar en redogörelse för vilka urvalskriterier som ska tillämpas av en fristående förskola. Förbundet avvisar därvid att läges- kommunen ska få avgöra urvalskriterier, utan anser att grunderna för urval i stället bör framgå av lagtext på samma sätt som för fristående grundskolor. Skälen för regeringens förslag: Förskolan ska stå öppen för alla barn som är berättigade till utbildning där. En förskola med enskild huvudman får enligt huvudregeln inte neka att ta emot ett barn med funktionsned- sättning eller barn med stort behov av särskilt stöd. Liksom för skolor med enskild huvudman bör dock undantag göras i fall då hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för barnet. Undantaget avser mycket speciella fall och motiveras av den begränsning av kommunens bidrags- skyldighet som föreslås gälla i det fall barnets särskilda stöd skulle vara så omfattande att betydande organisatoriska och ekonomiska svårigheter skulle uppstå för kommunen. Om det inte finns plats för alla sökande till en fristående förskola, ska urvalet ske efter grunder som är godkända av den kommun där förskole- enheten är belägen. Med detta menas att urvalsgrunderna ska granskas av lägeskommunen i samband med dess prövning av huvudmannens ansö- kan om godkännande. 13.1Huvudprinciperna för förskoleklassen i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för förskoleklassen i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: , Kommuner och Landsting samt och kommuner anser alla att förskole- klassen bör avskaffas till förmån för en tioårig grundskola. och kommuner är också tveksamma till förskoleklassens status som egen skolform och menar att frågan bör utredas. Även pekar på att det råder en viss osäkerhet om förskoleklassens placering i skolsystemet, bl.a. mot bakgrund av de förslag som lades fram i betänkandena Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) och En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109). välkomnar att förskoleklassen även i fort- sättningen ska vara frivillig och betonar vikten av att det ska vara möjligt för sexåringar att gå i waldorfförskola. Skälen för regeringens bedömning: Förskoleklassen infördes som en egen skolform inom det offentliga skolväsendet (prop. 1997/98:6). Regeringen menar att huvudprinciperna för utbildning i förskoleklass bör gälla även i den nya skollagen. Förskoleklassen ska som utgöra en egen skolform och ingå i skolväsendet. Utbildningen ska fortfarande vara frivillig och betraktas som undervisning i samma mening som i övriga skolformer. Trots en uttalad ambition om samverkan och integration mellan förskola, förskoleklass, skola och fritidshem skiljer sig den nuvarande regleringen av förskoleklassen på åtskilliga punkter från vad som gäller för . Regeringen anser att organisatoriska bestämmelser för förskoleklassen så långt som möjligt bör samordnas med och motsvarande skolformer. Syftet är att skapa enhetlig reglering och ytterligare underlätta integrationen mellan förskoleklass, förskola, skola och fritidshem. Det gäller t.ex. ansvaret för att tillhandahålla förskoleklass som ligger på barnets hemkommun, regler för val av och mottagande i skolenhet samt möjligheten att gå i en annan kommuns förskoleklass. Vissa bestämmelser av pedagogisk karaktär bör vara samordnade med förskolan eftersom pedagogiken i förskoleklassen till viss del hämtats från förskolan. Detta gäller t.ex. utvecklingssamtal i förskoleklassen. Detta hindrar dock inte att det är målen i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) som gäller för arbetet i förskoleklassen. godkände vad regeringen förslagit i propositio- nen Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189). propositionen innebär bl.a. nya riktlinjer för utformningen av läroplaner för och motsvarande skolformer. Regeringen bedömer att Prop. 2009/10:165 förskoleklassen även fortsättningsvis ska omfattas av avsnitten om skolans värdegrund och uppdrag samt övergripande mål och riktlinjer i läroplanerna för de obligatoriska skolformerna. Regeringens förslag: Förskoleklassen ska stimulera elevers utveck- ling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbild- ningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. För- skoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att skrivningarna om förskoleklassens syfte överlag är mycket bra och att det fortsatt framgår att förskoleklassen ska utgå från förskolans pedagogik. även av och kommun. Skälen för regeringens förslag: Förskoleklassen ska stimulera varje elevs utveckling och lärande. Dessutom ska förskoleklassen ge eleverna en grund för fortsatt utbildning. Undervisningsbegreppet definieras i den nya skollagen så att förskolans, förskoleklassens och skolans kultur och arbetssätt kan bilda en pedagogisk helhet. Varje elev i förskoleklassen ska få möjlighet att utvecklas utifrån sina förutsättningar och verksamheten ska anpassas till varje elevs behov. I förskoleklassen ingår lek och skapande som väsentliga delar i det ak- tiva lärandet. Elevens lust och nyfikenhet ska tas tillvara. Utgångs- punkten är att utveckling och lärande sker ständigt, inte bara eller ens huvudsakligen i arrangerade inlärningssituationer. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Det är kombinationen av förskolans och arbetssätt och metodik som ger förskole- klassen dess identitet. Verksamheten ska utformas så att den främjar allsidiga kontakter och social gemenskap både mellan eleverna och mellan elever och vuxna. Eleverna ska ges möjlighet att vara delaktiga och få inflytande i verk- samheten. Stor vikt ska läggas vid att uppmuntra eleverna att i samspel med kamrater och vuxna utveckla sin sociala kompetens. Erbjudande och omfattning av förskoleklass Regeringens förslag: Huvudprinciperna i dagens skollag om vilka barn som ska erbjudas förskoleklass och omfattningen av förskole- klassen ska gälla även i den nya skollagen. Omfattningen ska dock vara minst per läsår och inte per år som lag. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig över förslaget, som får stöd av kommun. Skälen för regeringens förslag: Förskoleklassen har sedan den inför- Prop. 2009/10:165 des omfattat minst . Regeringen anser att eftersom förskoleklassen redan omfattas av terminsbegreppet, bör regleringen om läsårets omfattning överensstämma med . Från och med höstterminen det år barnen fyller ska kommunen erbjuda alla barn förskoleklass. Barn får dock tas emot tidigare vilket innebär möjligheter till en mycket flexibel start. Trots detta sker skol- starten nästan uteslutande vid höstterminens början i praktiskt taget alla kommuner. Det finns inga bestämmelser som hindrar en flexibel start men det förutsätter att vårdnadshavaren begär det. Stor hänsyn bör tas till elevens behov av kontinuitet i kamratrelationer och hur lämplig plats i fritidshemmet kan erbjudas vid bedömningen av frågan om när eleven ska börja förskoleklass. Samverkan och utbyte mellan förskoleklassen och ger eleverna de bästa möjligheterna att delta i verksam- het som motsvarar elevernas förmågor och utmanar deras lärande. Detta gäller såväl för elever i förskoleklassen som för elever i . Regeringens förslag: Utbildningen i förskoleklass ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg. Avgifter i samband med ansökan om plats ska inte få tas ut. Trots reglerna om avgiftsfrihet ska det få förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I samband med skolresor och liknande aktiviteter ska det i enstaka fall under ett läsår få förekomma kostnader som ersätts av elevens vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen ska inte få överstiga huvudmannens själv- kostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig över kommun stödjer förslaget. Skälen för regeringens förslag: Förskoleklassen är avgiftsfri . Dagens reglering ger dock möjlighet att ta ut avgift för de barn som tas emot tidigare än höstterminen det år då de fyller eller för den del av verksamheten som överstiger . Huvudmannen avgör om tiden i förskoleklassen ska utökas och i vilken utsträckning som barn som är yngre än ska tas emot. Den nya regeln om avgiftsfrihet kommer enligt regeringens bedömning inte att ge några ekonomiska konsekvenser för kommuner och andra huvudmän. av eleverna i förskoleklass 2007 hade plats i fritidshem eller familjedaghem. Om tiden i förskoleklass skulle överstiga skulle tiden i fritidshem respektive familjedaghem minskas i motsvarande omfattning, där huvudmannen får ta ut en avgift. För de elever som fått utökad tid i förskoleklassen och som inte har plats i fri- tidshem eller familjedaghem tas oftast inte ut någon avgift, efter- som det är huvudmannen som beslutar om utökad tid i förskoleklassen. Detsamma gäller för elever som börjar . Enligt den nya skollagen ska förskoleklassen vara helt avgiftsfri. 2009/10:165 svarande bestämmelser som ska införas för om att det ska få förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna m.m., ska dock införas för förskoleklassen. Det ska, i likhet med i , införas en bestämmelse om att vissa frivilliga avgifter får förekomma. För en närmare redogörelse av motiven för bestämmelserna, se avsnitt 14. Regeringens förslag: Förskoleklassen ska medverka till att elever med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget stöds i huvudsak av de remissinstanser som yttrat sig, bl.a. , och Diskri- mineringsombudsmannen. och menar att skrivningen bör skärpas så att elever i förskoleklassen har rätt till modersmålsundervisning på samma sätt som föreslås för elever i Specialpedagogiska skolmyndigheten anser att förslaget även bör om- fatta elever i behov av teckenspråk. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att stödet till elever i förskoleklassen med annat modersmål än svenska behöver stärkas i likhet med vad som föreslås för förskolan (se avsnitt 12.5). Behovet av att uppmärksamma flerspråkiga barns specifika förutsättningar ökar. Att stödja barns språkutveckling och den kulturella mångfalden är därför en viktig uppgift för förskoleklassen. Sedan införandet av förskoleklassen 1998 finns en gemensam läroplan med och fritidshemmet, Lpo 94. Förskoleklassen omfattas av de mål och riktlinjer i läroplanen som inte utgör uppnåendemål. Så- lunda ska förskoleklassen t.ex. sträva mot att varje elev utvecklar ett rikt och nyanserat språk. Det ligger också i förskoleklassens uppdrag att varje elev ska få tilltro till sin språkliga förmåga. I förskolan regleras modersmålsstöd i förskolans läroplan men detta föreslås nu lyftas in i skollagen. Förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. I regleras mo- dersmålsundervisning i grundskoleförordningen, men detta föreslås nu bli reglerat genom en bestämmelse i skollagen. För eleverna i förskoleklassen saknas bestämmelser om hur modersmål ska stödjas och utvecklas. Mycket talar för att även stödet till elever i förskoleklassen med annat modersmål än svenska ska regleras i skollagen, i likhet med förskolan och . Förskoleklassen är ofta integrerad i , samarbetar med och närmar sig allt mer . Bestämmelser av pedagogisk karaktär i förskoleklassen bör dock i så stor utsträckning som möjligt vara samordnade med förskolan där förskoleklassen har sin pedagogiska grund (se avsnitt 12.2). för utveckling av elevernas modersmål ska därför regleras på samma sätt Prop. 2009/10:165 som för förskolan. Det handlar således om en skyldighet för huvud- mannen att erbjuda stöd för utveckling av elevens modersmål och inte om en skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning på det sätt som gäller för elever i t.ex. . I likhet med förskolan ska förskoleklassen medverka till att barn med annat modersmål får möjlighet utveckla sitt modersmål. Detta ska i första hand vara en pedagogisk fråga för förskoleklassen. På samma sätt som för barn i förskolan lär sig elever i förskoleklass i olika aktiviteter, i lek och i skapande verksamhet. I varje förskoleklass där det finns elever med annat modersmål än svenska eller som hör till någon av de nationella minoriteterna ska aktiviteter, arbetssätt, miljö och material anpassas till elevernas behov. Det kan t.ex. handla om att tillhandahålla läromedel eller sagoböcker på elevernas modersmål eller att ha musikstunder och andra typer av samlingar där man fokuserar på inslag från elevernas kultur och där man i samtalen parallellt använder de svenska begreppen och begreppen på elevernas modersmål. Särskilda åtgärder som tvåsprå- kig personal, lärare i modersmålsstöd, kulturstödjare m.m. kan även vara viktiga komplement. Samarbete med lärare är naturligt också inom detta område. Även elevernas föräldrar är en viktig tillgång och resurs för förskoleklassen i detta avseende. Det finns även informa- tionsteknologiska hjälpmedel som kan utgöra stöd i barns språkutveck- ling, t.ex. webbplats Tema Modersmål, se mer om detta och övrig motivering till förslaget i avsnitt 12.5. Förskoleklassen har ett ansvar genom läroplanen för dessa barns språkutveckling. Regleringen innebär därmed en precisering och ett förtydligande av förskoleklassens uppdrag. Regeringens förslag: Minst en gång per läsår ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om elevens utveck- ling och lärande. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens Remissinstanserna: Ett fåtal instanser har yttrat sig över förslaget. får stöd av samt Åre och kommuner. Kommuner och Landsting (SKL) kommer dock kravet på minst två utvecklingssamtal att innebära kostnadsökningar för kommu- Skälen för regeringens förslag: I läroplanen anges att läraren fortlö- pande ska informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling samt hålla sig informerad om den enskilda elevens I den nya skollagen införs i kapitel 3 en allmän bestämmelse om att eleven och elevens vårdnadshavare fortlöpande ska informeras om elevens utveckling. Även om föräldrasamarbetet i förskoleklassen är väl fungerande och det finns skäl att tro att strukturerade samtal är vanligt förekom- mande anser regeringen att utvecklingssamtalet ska regleras i skollagen. 2009/10:165 Samverkan mellan hem och förskoleklass ska stärkas och förskoleklassen ska ha likartade regler för föräldrainflytande som andra skolformer. Re- geringen föreslår därför att utöver fortlöpande samtal vid mer eller mindre dagliga möten samt vid mer organiserade föräldraaktiviteter i skolan, ska minst en gång varje läsår, läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklingssamtal om elevens utveckling och lärande Det ska vara ett barnfokuserat samtal där barnet ges möjlighet att vara delaktigt och bli lyssnat på. Förskoleklassen har inte egna mål att uppnå enligt läroplanen. Målen att sträva mot i Lpo 94 anger en önskad inriktning och kvalitetsutveck- ling för förskoleklassen. Det innebär inte att elevernas individuella ut- veckling och lärande är ointressant. Tvärtom är det viktigt att följa hur varje elevs utveckling och lärande går framåt och framför allt hur för- skoleklassen kan bidra till detta. Kunskap om varje elevs förutsättningar, behov, erfarenheter och intressen är nödvändig för att anpassa och ut- veckla förskoleklassens verksamhet i enlighet med detta. Det förutsätter att eleven ges möjlighet att vara delaktig och att elevens inställning så långt det är möjligt klarläggs. Pedagogisk dokumentation och portfolio är exempel på metoder som har utvecklats för utvärdering av verksamheten. Det är viktigt att utvecklingssamtalet i förskoleklassen bygger på en nyanserad och rik bild av elevens utveckling och lärande. Elevens ut- veckling ska sättas in i ett vitt pedagogiskt och socialt sammanhang ut- ifrån samspelet med andra elever och vuxna. Jämförelser gäller alltid elevens egen utveckling. Utvecklingssamtalet ska ha formen av en väl förberedd och strukturerad dialog mellan lärare, elev och vårdnadsha- vare, där alla parter kan bidra med information om hur eleven trivs och utvecklas på bästa sätt, i förskoleklassen och i hemmet. Arbetsgruppen föreslog ett utvecklingssamtal varje termin men regeringen anser mot bakgrund av bl.a. Kommuner och Landstings remissynpunkter att utvecklingssamtal endast ska hållas en gång per läsår. Regeringens förslag: Hemkommunen ska ansvara för att utbildning i förskoleklass kommer till stånd för alla barn i kommunen som så önskar. Om det finns särskilda skäl ska hemkommunen få komma överens med en annan kommun om att ta emot ett barn i den andra kommunens förskoleklass. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat synpunkter på Skälen för regeringens förslag: Plats i förskoleklass ska enligt nuva- rande bestämmelser i skollagen anvisas av den kommun där barnen sta- digvarande vistas och så nära barnets eget hem som möjligt med beak- tande av vad som krävs för att lokaler och andra resurser effektivt ska kunna utnyttjas. Regeringen anser att det är hemkommunen, dvs. den kommun där bar- Prop. 2009/10:165 net är folkbokfört, som ska ha ansvaret att erbjuda barn utbildning i för- Förändringen syftar till att få likartad reglering med grund- skolan och motsvarande skolformer. Dessutom är det enklare för en kommun att fullgöra sin skyldighet om ett register hos en myndighet, i detta fall folkbokföringen, utgör underlag. Om barn väljer att gå i en förskoleklass med enskild huvudman eller i en annan kommuns förskole- klass upphör denna skyldighet. Hemkommunen får också komma över- ens med en annan kommun om att ta emot eleven där, om det finns sär- skilda skäl, t.ex. om de geografiska förhållandena ger en kortare resväg för eleven. I avsnitt 33.2 redogörs för bestämmelser om hemkommun för den som är bosatt men inte folkbokförd i landet. En av intentionerna med förskoleklassen är att gruppen ska hållas samman från och med skolstarten. Detta framstår som särskilt tydligt i de fall förskoleklassens elever ingår i åldersblandade grupper tillsammans med elever i . Det är viktigt att risken för att vara tvungen att byta skola vid övergången från förskoleklass till grundskola på grund av olika regelsystem elimineras. Därför föreslås en bestämmelse i grund- skolekapitlet om att en elev som mottagits i en förskoleklass vid en viss skolenhet i kommunen ska ha rätt att fortsätta i vid samma enhet (se avsnitt 14.7). I praktiken blir ofta val av förskoleklass också ett val av grundskola. För valet av skolenhet kan också rätten till skolskjuts ha betydelse. Förutsättningar för kostnadsfri skolskjuts till grundskola med offentlig huvudman beskrivs i avsnitt 14.8 Skolskjuts. 13.8Mottagande i en annan kommuns förskoleklass Regeringens förslag: Ett barn ska ha rätt att bli mottaget i förskole- klass med offentlig huvudman i en annan kommun än den som ska svara för barnets utbildning, om barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens förskole- klass. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot ett sådant barn ska den inhämta yttrande från barnets hemkommun. Efter önskemål från barnets vårdnadshavare ska en kommun även i annat fall i sin förskoleklass få ta emot ett barn från en annan kommun. En elev som har tagits emot i en kommuns förskoleklass ett visst läsår ska få gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under läsåret. Bestämmelser om interkommunal ersättning för förskoleklassen som motsvarar de som gäller för ska finnas i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: menar att den interkommunala er- sättningen ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskoleklass. kommun anser att den ersättning som barnets hemkommun ska betala till den mottagande kommunen inte ska kunna överstiga kommunens egen kost- nad för motsvarande verksamhet. Sameskolstyrelsen uppmärksammar att Prop. 2009/10:165 renägande samers barn bör kunna tas emot i annan kommuns förskole- klass eftersom de måste kunna växla mellan två kommuners förskole- klasser beroende på om familjen befinner sig i sommar- eller vinterbe- teslandet. Skälen för regeringens beslut: Rätten till mottagande i en annan kommuns förskoleklass på grund av att barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå där, har ingen motsva- righet i nuvarande bestämmelser. För finns en sådan rätt i dagens skollag. Regeringen anser därför att samma reglering ska gälla även förskoleklassen och utformas som en överklagbar rättighet. En bestämmelse om möjlighet för andra kommuner att ta emot ett barn efter önskemål från barnets vårdnadshavare har heller inte funnits för för- skoleklassen men däremot för . Denna möjlighet bör gälla även för förskoleklassen. Därutöver ska bestämmelser som motsvarar de som gäller för grund- skolan om att ett yttrande ska inhämtas från hemkommunen och att eleven har rätt att gå kvar hela läsåret införas för förskoleklassen. För en närmare redogörelse av motiven för dessa bestämmelser, se avsnitt 14.7. När en elev blivit mottagen i en annan kommuns förskoleklass på grund av att barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden har sär- skilda skäl att gå där, ska interkommunal ersättning betalas ut. Regleringen ska utformas på samma sätt som motsvarande bestämmelser om interkommunal ersättning i . Regeringen finner inte skäl att frångå dagens reglering i detta avseende. Därmed skapas ett enhetligt regelsystem och övergången från försko- leklassen till underlättas. 13.9Placering vid skolenhet med offentlig huvudman Regeringens förslag: En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå.