prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Eftersom direktivet bl.a. öppnar möjligheten för investeringsfonder att göra gränsöverskridande fusioner innebär genomförandet av direktivet att svenska fonder kan flytta ut från . För att undvika skattebortfall till följd av direktivet och för att upprätthålla den skattemässiga neutrali- teten i förhållande till sparande direkt i aktier bör beskattningen av svenska investeringsfonder ersättas med ett ökat skatteuttag på delägarnivå. Kapitalbeskattningen i övrigt för fondandels- ägare påverkas inte. De nuvarande bestämmelserna om beskatt- ning av investeringsfonder skiljer sig från de bestämmelser om beskattning av delägare som föreslås för att upprätthålla beskattningen även efter införandet av UCITS-direktivet. På lite bör bestämmelserna medföra offentligfinansiell neutralitet, dvs. nuvärdet av statens skatteintäkter förblir oförändrat. Intäkternas tidsprofil påverkas dock vilket får till följd att budgeteffekten på kort sikt är negativ. Målsättningen är att detta förslag och förslaget om investeringssparkonto (avsnitt 6.4.1) ska utformas på ett sådant sätt att de sammantagna effekterna blir offentligfinansiellt neutrala även på kort sikt. På uppdrag av har en särskild utredare lämnat en promemoria med förslag till de aviserade reglerna om beskattning av investeringsfonder (dnr Fi2010/688). Prome- har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med ett lagförslag . Det kommande förslaget bör träda i kraft . 52 Undertakings for in , och rådets direktiv /65/EG (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32, Celex 32009L0065). 6.4.3Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder Regeringens förslag: Schablonavdraget vid upp- låtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt höjs från till . Av förenklingsskäl gäller höjningen även schablonavdraget vid försäljning av produkter från den egna bostaden. Utredningens förslag: Utredningen föreslog i likhet med regeringen att schablonavdraget vid upplåtelse ska vara . Remissinstanserna: Remissutfallet har varit blandat. Flera remissinstanser, däribland , och (SBC), har inte haft några invändningar mot förslaget att höja schablonavdraget. Bland de remissinstanser som har tillstyrkt förslaget finns Länsrätten i län och vid . Även har tillstyrkt en höjning, men har förordat införandet av ett gemensamt avdrag för vissa löpande kapital- inkomster. Några remissinstanser har avstyrkt förslaget eller uttryckt stor tveksamhet. Kommuner och Landsting har ifrågasatt åtgärdens effektivitet. har framfört att hyresintäkter från uthyrning bör undantas helt från beskattning. Länsrätten i och Kammarrätten i har framfört att det kan uppstå risk för snedvridning av konkurrensen. Slutsatsen att förslaget är förenligt med behöver därför utvecklas. Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig särskilt över förslaget rörande schablonavdrag vid inkomst från försäljning av produkter från den egna bostaden. har även här förordat införandet av ett gemensamt avdrag vid beskattningen av vissa löpande kapitalinkomster. Skälen för regeringens förslag: Vid upp- låtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt gäller att avdrag ska göras med ett schablonbelopp, som uppgår till . Vid upplåtelse av privatbostadsfastighet ska dessutom ett belopp som motsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. För en bostad som innehas med bostadsrätt eller liknande besittningsrätt ska avdrag göras med ett belopp som motsvarar innehavarens avgift eller hyra för den upplåtna delen, dock endast till den del avgiften inte motsvarar kapitaltillskott till föreningen eller bolaget. Vid upplåtelse av en bostad som innehas med hyresrätt ska avdrag göras med den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen av bostaden. Schablon- avdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, 2008/09:47). Som konstaterats i förarbetena till höjning av schablonbeloppet är privatpersoners upplåtelse av privatbostad ett viktigt komple- ment till den ordinarie bostadsmarknaden. Särskilt i tider av stigande bostadsbrist går det fortare att öka utbudet av boendetillfällen inom denna sektor i stället för att bygga nytt. Andrahandsmarknaden kan även vara ett alternativ för den som tillfälligt på grund av arbete eller studier på annan ort behöver ett boende . För den som snabbt behöver få en bostad för att kunna börja ett nytt arbete eller studier på annan ort kan någon form av andrahandsboende också vara en möjlig lösning. Frågan om vilka effekter som ett höjt schablonbelopp kan ge är svårbedömd, bl.a. eftersom fler parametrar än skattelättnad spelar in när det gäller benägenheten att hyra ut hela eller delar av sin egen bostad. Att hyra ut en bostad i andra hand är alltid förenat med en viss risk. Till detta kommer komplikationer av att ha andra människor boende i sin egen bostad. För att underlätta och stimulera marknaden för andrahandsboende måste den ekonomiska ersättningen vid andrahandsuthyrning stå i rimlig proportion till den risk uthyraren tar. Även om det är svårt att bedöma exakt hur bostadsutbudet kommer att påverkas, måste utgångspunkten vara att ett höjt schablonbelopp stimulerar till ökad andrahandsuthyrning av bostäder, vilket bl.a. kan befrämja rörligheten på arbetsmarknaden och öka utbudet av bostäder åt studenter. Den svenska hyresmarknaden domineras på fastighetsägarsidan av aktörer som är att anse som näringsidkare. Vid beskattningen av inkomst från en näringsfastighet gäller att fastighetsägaren från hyresinkomsten får göra avdrag för de faktiska utgifterna för upplåtelsen. Denna avdragsmöjlighet ska jämföras med det beloppsmässigt begränsade schablonavdraget vid andrahandsuthyrning av privatbostadsfastig- heter, privatbostäder eller hyreslägenheter. Från ett ägarperspektiv är det i de allra flesta fall mer förmånligt ur skattesynpunkt att en fastighet klassificeras som näringsfastighet än privat- bostadsfastighet. En generell höjning av schablonavdraget vid privat uthyrning, dvs. där uthyrning inte sker som näringsverksamhet, kan mot denna bakgrund inte anses innebära att vissa företag gynnas. I betänkandet Upplåtelse av den egna bostaden (SOU 2007:74) föreslogs att schablon- avdraget vid andrahandsuthyrning skulle höjas till . Detta belopp får vid en samlad bedömning anses som en lämplig nivå för ett höjt schablonbelopp. Enligt nuvarande bestämmelser gäller att schablonavdraget även får göras vid beskattning av ersättningar när produkter avyttras från privatbostadsfastigheter eller privatbostäder. Det kan t.ex. röra sig om försäljning av ved eller bär från den egna fastigheten. Av förenklingsskäl bör schablonavdraget vid sådan försäljning höjas till samma nivå som schablonavdraget vid andrahandsuthyrning. På samma sätt som bör det således finnas ett gemensamt avdrag vid beskattning av intäkter från dels andrahands- uthyrning, dels försäljning av produkter från privatbostadsfastigheter eller privatbostäder. I enlighet med vad som sagts ovan bör detta avdrag uppgå till . Förslagen bedöms inte medföra några ökade kostnader eller någon ökad arbetsbörda för vare sig eller de allmänna förvaltnings- domstolarna. Den föreslagna höjningen av schablon- avdraget ska gälla och medför en ändring i 42 kap. 30 § inkomstskattelagen. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2. Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 42 kap. 30 § Ändringen i andra stycket innebär att det schablonavdrag som upplåtare av privatbostads- fastigheter, privatbostäder eller hyreslägenheter får göra vid beskattningen av hyresinkomsten höjs från till . Höjningen gäller även vid beskattning av inkomster som har uppkommit vid försäljning av produkter från en privatbostadsfastighet eller privatbostad. 6.4.4Utredning om fastighetstaxeringens framtid Regeringens bedömning: Det bör tillsättas en utredning med uppdrag att lämna förslag om att avskaffa eller avsevärt förenkla systemet med fastighetstaxering av bostäder. Skälen för regeringens bedömning: ersattes den statliga fastighets- skatten på bostäder med en fastighetsavgift. utvidgades tillämpningsområdet så att fler bostäder inklude- rades i avgiftssystemet. Den kommunala fastighetsavgiften skiljer sig från den statliga fastighetsskatten bl.a. genom att den inte kan överstiga ett visst takbelopp och därmed är begränsad till sin storlek. Takbeloppet indexeras utifrån inkomstbasbeloppets förändring. Införandet av den kommunala fastighets- avgiften har inneburit att taxeringsvärdet inte längre har samma betydelse för den löpande beskattningen av bostäder. har också tillkännagett som sin mening att regeringen bör tillsätta en utredning för att belysa förutsätt- ningarna för att slopa fastighetstaxeringen av bostäder (bet. 2009/10:SkU27, rskr. 2009/10:205). Regeringen anser mot denna bakgrund att det är rimligt med en utredning som ges i uppdrag att lämna förslag om att avskaffa eller avsevärt förenkla systemet med fastighetstaxering av bostäder. Regeringen avser därför att tillsätta en sådan utredning. I uppdraget ingår att belysa konsekvenserna för fastighetstaxeringen i övrigt liksom för all användning, såväl lagreglerad som oreglerad, av de uppgifter som bestäms vid fastighetstaxeringen, som t.ex. taxeringsvärden och indelning i olika byggnadstyper. 6.5Skatt på kapitalanvändning företagsskatter Regeringens bedömning: En utredning bör till- sättas för att i positiv anda se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, s.k. nystart- zoner. Syftet är att utreda möjligheten att på detta sätt bidra till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen i dessa områden. Skälen för regeringens bedömning: Rege- ringens viktigaste mål är att öka den varaktiga sysselsättningen och att minska utanförskapet. Det finns många stadsdelar och bostadsområden med allvarliga utanförskapsproblem kring våra städer. Nya grepp behövs för att ge en ny start för dessa områden. En utredning bör tillsättas som i positiv anda ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag inom särskilt utsatta områden, s.k. nystartzoner. Syftet är att pröva möjligheten att på detta sätt bidra till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen i områden där bl.a. sysselsätt- ningsgraden avsevärt understiger det nationella genomsnittet. Utredningen ska lägga särskild vikt vid att ett system med nystartzoner måste vara förenligt med statsstödsreglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt även i övrigt vara hållbart och försvarbart i ett EU- perspektiv. Därvidlag kan erfarenheter från EU- länder med liknande system utgöra viktigt underlag. 6.6Skatter på konsumtion m.m. särskilt angeläget om det inom ramen för 6.6.1Fortsatt arbete med effektivare skatter på klimat- och energiområdet Regeringens bedömning: Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att klimat- och energipolitiska mål ska kunna nås. Arbetet med att samordna de ekono- miska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhälls- ekonomiskt effektiv bör ges fortsatt hög prioritet. Skälen för regeringens bedömning: och andra länder står inför stora utmaningar på klimat- och energiområdet, inte minst med anledning av den globala uppvärmningen. Insikten om att dessa utmaningar måste tacklas gemensamt, effektivt och utan dröjsmål har genomsyrat regeringens arbete med dessa frågor under den gångna mandatperioden. budgetproposition underströk regeringen den centrala betydelse som miljö- skatter och andra ekonomiska styrmedel har för att klimat- och energipolitiska mål ska kunna nås. Förändringar av skattesystemet aviserades så att det skulle bli mer träffsäkert och ändamålsenligt. har beslutat om ett omfattande paket med miljöskatteförändringar som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). De ändrade reglerna börjar tillämpas stegvis 2015, i syfte att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för planering av sin verksamhet . ska fortsätta sträva efter att på ett kostnadseffektivt sätt nå de nationella och internationella klimat- och energipolitiska målen. Regeringen avser att nu fortsätta arbetet med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Syftet med ett fortsatt analysarbete är att ha väl avvägda ekonomiska styrmedel som vid behov kan användas. kontrollstation 2015 bedöms behövas ytterligare åtgärder för att nå uppsatta mål 2020. Analys- arbetet ges därför fortsatt hög prioritet inom . En av de grundläggande förutsättningarna för analysarbetet är att skatteregler och andra åtgärder ska vara hållbara och försvarbara i ett gemenskapsrättsligt perspektiv. Regeringen av- ser därför att även i fortsättningen aktivt verka inom EU för att gemenskapsrätten ska vara utformad så att en kostnadseffektiv nationell användning av de ekonomiska styrmedlen säkerställs. Detta innebär bl.a. att söka få till stånd ändamålsenliga förändringar av det nuvarande energiskattedirektivet.53 I ett globalt perspektiv tjänar den kraftfulla svenska politiken, med inte minst koldioxidskatt som ett centralt inslag, som ett gott exempel inom det internationella klimatarbetet på väl fungerande åtgärder för att nå utsläpps- minskningar. Att redovisa svenska erfarenheter på området utgör en del i det viktiga arbete som regeringen internationellt bedriver för att påverka de internationella klimatförhandlingarna i rätt riktning. 6.6.2Ökad låginblandning av biodrivmedel för förbättrad miljö Regeringens bedömning: För att möjliggöra en ökad inblandning av biodrivmedel skattebefrias 6,5 volymprocent etanol i bensin och 5 volym- procent FAME i diesel. Denna befrielse från koldioxid- och energiskatt bör åstadkommas genom dispensbeslut från regeringen . Befrielse från koldioxid- och energiskatt bör även ges genom dispens- beslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodrivmedel som helt saknar fossilt innehåll. Skälen för regeringens bedömning: Biodriv- medel är helt befriade från koldioxid- och energiskatt. 53 Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096). åstadkoms för etanol och andra biodrivmedel än biogas genom dispensbeslut av regeringen. EU- kommissionen har godkänt den svenska skatte- befrielsen av biodrivmedel till och med utgången av 2013. Samtliga nu gällande dispensbeslut löper ut . EU:s nya bränslekvalitetsdirektiv54 ska genomföras i svensk rätt. Bland de nya reglerna i direktivet finns en ändrad bränslespecifikation som gör det möjligt att blanda in upp till maximalt etanol i bensin samt maximalt FAME (Fatty Acid Methyl ) i diesel. I vilken grad genom- förandet av bränslekvalitetsdirektivet kommer att medföra ökad låginblandning är beroende av de styrmedel som gäller vid genomförandet. För att stimulera till en ökad användning av biodrivmedel anser regeringen att befrielse från koldioxid- och energiskatt bör gälla för låginblandning upp till och med 6,5 volymprocent etanol i bensin och 5 volymprocent FAME i diesel. Befrielse från koldioxid- och energiskatt bör även ges genom dispensbeslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodriv- medel helt utan fossilt innehåll. Regeringen avser att åstadkomma angivna skattebefrielser på samma sätt som skett på detta område, dvs. genom särskilda dispens- beslut. För låginblandning över 6,5 volym- procent etanol i bensin och 5 volymprocent FAME i diesel, men inom ramen för vad som är möjligt enligt bränslekvalitetsdirektivets bränsle- specifikationer, innebär gällande regler enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi att koldioxid- och energiskatt tas ut för dessa biodrivmedel med belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. 54 och rådets direktiv /30/EG av om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv /32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv /12/EEG (EUT L 140, , s. 88, Celex 32009L0030). 6.6.3Omräkning av energiskatten på el efter prisutveckling (indexering) Regeringens bedömning: Energiskattesatserna på el bör räknas om motsvarande förändringar i konsumentprisindex . De omräknade skattesatserna bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Energi- skattesatserna på el framgår av 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). På motsvarande sätt anges koldioxid- och energi- skattesatserna på bränslen i 2 kap. 1 § LSE. har det skett en årlig indexomräkning av såväl energiskattesatserna på el som koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. , senast , ska regeringen med stöd av en bestämmelse i LSE i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energi- skattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. beslutade om ändringar i LSE av koldioxid- och energi- skattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Av prak- tiska skäl ansågs då inte att den årliga index- omräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av rege- ringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast i LSE. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE i dess lydelse enligt SFS 2009:1495. Några ändrade skattesatser på bränslen som ska träda i kraft , 2014 och 2016 har inte beslutats. Detsamma gäller energiskattesatserna på el och framåt. bör alltså indexomräkning av skattebeloppen ske som sedvanligt genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. I dessa fall baseras beräk- ningen på faktiska förändringar i konsument- prisindex. De nya energiskattesatserna på el som ska gälla bör således enligt gällande regler i LSE baseras på den faktiska förändringen i konsumentprisindex mellan . Index har ökat . En mervärdesskatteffekt tillkommer om energipriserna i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av ingående mervärdesskatt tillkommer inte den effekten. Indexomräkningen av skattesatserna på el enligt ovan bör medföra en höjning för hushåll och servicenäringen med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i och med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i norra . Den skattesats som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket bör inte ändras på grund av avrundningsregler. Skattesatsförändringarna för el redovisas i tabell 6.9. Energiskattesatserna på el kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . Tabell 6.9 Indexomräkning av skattesatserna på el , inklusive mervärdesskatt 6.7Skatter på konsumtion m.m. övriga punktskattefrågor 6.7.1Utredning om vissa förändringar av trängselskatten Regeringens bedömning: En utredning bör tillsättas med uppdrag att göra en översyn av trängselskatten och utreda förutsättningarna för en föreskriftsrätt för trängselskatt. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i propositionen Införande av trängselskatt i (prop. 2009/10:189) angett att det i flera avseenden finns behov av att göra en översyn av trängselskatten. En utredare bör därför få i uppdrag att utreda följande frågor: -förutsättningarna för att delegera rätten till kommuner att föreskriva om trängselskatt, -en skattskyldighet för utlandsregistrerade fordon, -hur skattebeloppen bör justeras om skattens förmåga att begränsa trängsel ska behållas samt -hur en bestämmelse som begränsar skatte- uttaget om flera betalstationer i passeras , en s.k. flerpassageregel, kan utformas. Utredaren bör ha att ta ställning till de lag- ändringar som kan aktualiseras och utarbeta ett lagförslag. Utredaren bör även ha att bedöma de kostnader och konsekvenser som förslagen kan komma att medföra för intäktsmålet för trängselskatt. 6.7.2Reformerad beskattning av cigaretter Regeringens bedömning: Skattestrukturen för cigaretter bör läggas om så att styckeskatten utgör en så hög andel som möjligt av punktskatten på cigaretter. Den totala punktskatten på cigaretter kvarstår oförändrad. En indexering med konsumentprisindex bör införas för samtliga tobaksprodukter . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: antog Europeiska unionens råd ett direktiv om ändrade strukturer och skattesatser vid punktbeskattning av tobak.55 Det nya direktivet, som ska vara genomfört i medlems- 55 Rådets direktiv /12/EU av om ändring av direktiven /79/EEG, 92/80/EEG och 95/59/EG när det gäller strukturer och skattesatser i fråga om punktbeskattning av tobaksvaror samt av direktiv /118/EG (EUT L 50, 27.2.2010, s. 1, Celex 32010L0012). staterna , medför vissa ändringar i nuvarande tobaksskattedirektiv. Punktbeskattningen av cigaretter baseras på uttag av dels styckeskatt, dels värderelaterad skatt. önskar av folkhälsoskäl eftersträva en större andel styckeskatt framför en större andel värderelaterad skatt. En omläggning av skattestrukturen för cigaretter så att stycke- skatten utgör en så hög andel som möjligt av den totala punktskatten bör därför göras, vilket möjliggörs genom det nya direktivet. Den totala punktskatten på cigaretter bör dock vara oförändrad. Med anledning av en ökad andel styckeskatt bör ett slopande av den nuvarande nationella minimipunktskatten på cigaretter göras då denna inte längre fyller någon funktion. För att inte förlora den automatiska inflationsjustering som den nuvarande högre värderelaterade skatten på cigaretter bidrar till bör en indexering med konsumentprisindex av styckeskatten på cigaretter införas för och framåt. Motsvarande indexering bör även ske av tobaksskatten på övriga tobaksprodukter. Inom har utarbetats en promemoria med förslag om ändrad tobaksskattestruktur för cigaretter, m.m. Promemorian har remissbehandlats (dnr Fi2010/3275). Regeringen avser att återkomma med förslag till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Regeringens bedömning: Förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten föreligger inte. Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53), ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt av- skaffande av reklamskatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Regeringen föreslog därefter ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Dessa ändringar trädde i kraft . har i yttrandena /07:SkU2y till och 2006/07:SkU3y till finansutskottet anfört att det ser med tillfredsställelse på att regeringen aviserat att ytterligare en betydande del av den resterande reklamskatten ska avskaffas. Utskottet erinrade också om att tidigare tillkännagivande avsåg en avveckling av hela reklamskatten.