prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — ramverket för EU:s politik riktat mot små och medelstora företag (se faktapromemoria 2008/09:FPM4). SBA, tillsammans med en särskild handlingsplan antogs av rådet (konkurrenskraft) och ingår också som en del av den europeiska ekonomiska återhämtnings- behandlades SBA i såväl som i och bägge institutionerna ställde sig mycket positiva till innehållet till ett snabbt genomförande. Av SBA:s fem lagförslag har två beslutats och tre är under förhandling. antogs direktivet om sänkta momssatser för tjänster, vilket innebar att medlemsstater gavs möjlighet att sänka momssatser för lokalt producerade tjänster som en del av stimulansåtgärder för ekonomin. Vidare fortsatte förhandlingarna om förordningen om ett privat europabolag, dock utan att nå enhällighet vid rådets (konkurrenskraft) möte . presenterade kommissionen ett direktivförslag för att förenkla faktureringsreglerna (faktapromemoria 2008/09:FPM102). Förslaget innebär förenklingar för företag genom större harmonisering och modernisering av mervärdesskattereglerna för fakturering, vilket bl.a. kommer att underlätta gränsöverskridande elektronisk fakturering. presenterade också kommissionen ett förslag till omarbetning av direktivet om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (faktapromemoria 2008/09:FPM135). innehåller bestämmelser som syftar till att skapa ekonomiska incitament för att komma tillrätta med problemet med långa betalningstider, vilket särskilt drabbar små och medelstora företag. presenterade kommissionen en kort uppföljningsrapport av Skr. 2009/10:150 SBA KOM(2009) 680. Flera medlemsländer, däribland , och har inriktat sin småföretagspolicy helt på grundval av de tio politiska principerna i SBA. Flera andra länder följer upp sin små- företagspolicy med SBA som grund. Den ställer sig positiv till de politiska prioriteringarna i SBA, och då särskilt aktiviteter som rör stimulans av kvinnors företagande samt aktiviteter för att om- vandla miljöutmaningar till möjligheter för små och medelstora företag. 32.1.2Kvinnors företagande på EU-agendan Inom ramen för SBA ingår flera aktiviteter inriktade på kvinnors företag- ande, bl.a. av kvinnliga ambassadörer för entreprenörskap, mentorsystem för att inspirera kvinnor att starta eget samt främja entreprenörskap bland kvinnor med akademisk utbildning. Vidare upp- manas medlemsstaterna att erbjuda mentorskap och stöd till kvinnliga entreprenörer. har kommissionen som ett första steg lanserat ett EU- nätverk med 120 kvinnliga ambassadörer från tio EU-länder. Arbetet med nätverket fortsätter för att uppnå målsättningen att femton länder deltar i programmet. Inom ramen för Ramprogrammet för konkurrens- kraft och innovation aviserade kommissionen att man avsåg att starta ett utbyte mellan medlemsstater av mentorprogram för att stötta kvinnors företagande. Särskilda diskussioner om lika möjligheter till kapitalförsörjning för kvinnor och män som startar och driver företag har också ägt rum . Insatser för att bistå små- och medelstora företag i samband med Som en följd av kommissionens beslut om ett temporärt ramverk för statsstöd 20092010 har medlemsstaterna haft särskilda möjligheter att hantera den brist på krediter till företag som blivit en direkt konsekvens Genom det temporära ramverket har medlemsstaterna fått möjlighet att bevilja subventionerade lån, lånegarantier med reducerad riskpremie, ökad tillgång till riskkapital för SMF och möjlighet till direkta statsstöd på , under förutsättning att åtgärderna anmäls till och godkänns av kommissionen. Europeiska Investeringsbanken, EIB, har ökat sin utlåning till SMF via kommersiella banker, bl.a. som en följd av det paket på 30 miljarder euro som avsattes för lån och garantier till SMF. Utvecklingen när det gäller användningen av strukturfondsmedel för finansieringsändamål till SMF är positiv. Denna möjlighet har funnits också innan finanskrisen som fler medlemsstater och regioner valt att tillämpa det s.k. JEREMIE-initiativet eller liknande modeller inom ramen för olika strukturfondsprogram . på att fondera strukturfondsmedel, offentlig- och i vissa fall även annan medfinansiering i särskilda fonder som i sin tur bistår företag med lån, Skr. 2009/10:150 riskkapital och andra typer av finansiella lösningar. Den här typen av finansieringsinsatser innebär att resurser kan återbetalas till fonderna för att sedan återanvändas till finansiering av andra företag. Inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen i har beslut fattats om investeringsfonder enligt denna modell. I sex av åtta strukturfondsregioner förvaltas nu riskkapitalfonder av som kommit igång med sin verksamhet . Investeringsfonderna som förvaltas av består av strukturfondsmedel från EU samt regional och nationell offentlig medfinansiering. Minst hälften av resurserna i varje enskild investering ska komma från minst en privat aktör. 32.2Förnyelse av EU:s industripolitik mot en eko- effektiv ekonomi Som uppföljning av bl.a. kommissionens meddelande om en handlings- plan för hållbar konsumtion och produktion samt hållbar näringspolitik (se faktapromemoria 2008/09:FPM8), antogs slutsatser om en integrerad strategi för en konkurrenskraftig och hållbar industripolitik vid rådets (konkurrenskraft) möte . Slutsatserna betonade vikten av en hållbar och konkurrenskraftig europeisk industri i tider av ekonomisk tillbakagång. Slutsatserna betonade att alla åtgärder för att stödja industrin ska ligga i linje med uppsatta mål i Lissabonstrategin samt att regler om den inre marknaden, konkurrens, statsstöd och internationell handel efterlevs. Slutsatserna behandlade även råmaterial samt industrisektorerna kemi, elektroteknik och fordon men betonade att eventuella insatser bör vara av horisontell karaktär för att ge lika villkor för alla industrisektorer. Omställningen till en eko-effektiv ekonomi har varit en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet och har lyfts fram bl.a. inom ramen för miljö-, energi- och konkurrenskraftsrådet. Det svenska ordförandeskapet har drivit linjen om hur en omställning till en eko- effektiv ekonomi kan ta ur den ekonomiska krisen genom att på grön väg gå mot stärkt konkurrenskraft, välfärd och nya jobb. Eko- effektiv ekonomi var också temat för näringsministrarnas del av det informella konkurrenskraftsrådet i och för flera andra konferenser som ordnades under ordförandeskapet. Vid konkurrenskraftsrådets möte antogs slutsatser om ett konkurrenskraftigt, innovativt och eko-effektivt som tillsammans med de framtida prioriteringarna för inre marknaden, bättre lagstiftning och prioriteringarna för forskning och forskningsbaserad innovation, utgör konkurrenskraftrådets inspel till diskussionen om EU:s kommande strategi för tillväxt och jobb. Kommissionen presenterade sin tredje strategiska översyn av regelförenklingsarbetet inom EU (se faktapromemoria 2008/09:FPM94). Denna översyn indikerar att betydande framsteg har gjorts men i vissa avseenden behöver arbetet föras snabbare framåt. Sedan kommissionen presenterade sitt rullande förenklingsprogram , har 185 förenklingsinitiativ lanserats inom en rad olika rättsområden. Fram till utgången av 2009 hade kommissionen beslutat om 147 förenklingsinitiativ. Av de förenklingsinitiativ som är föremål för medbeslutande av rådet och hade fram till ovannämnda tidpunkt 76 antagits och 19 väntade alltjämt på att antas. Vad gäller arbetet med åtgärdsprogrammet för att minska de administrativa bördorna för företagen till 2012, har kommissionen genomfört mätningar av administrativa kostnader inom 13 prioriterade områden. Kommissionen har beaktat 72 rättsakter, 486 informationskrav har identifierats på EU-nivå och mer än 10 000 nationella informationskrav genom implementering av EU-rättsakter. Mätningarna indikerar att de administrativa bördorna uppgår till totalt ca . Kommissionen presenterade ett nytt meddelande , med sektoriella planer och nya åtgärder för hur de administrativa bördorna ska minska (se faktapromemoria 2009/10:FPM35). Liggande och kommande förslag har enligt kommissionens beräkningar en potential för kostnadsminskning om totalt , mot- svarande av de totala administrativa bördorna hänförliga till . Dessa beräkningar förutsätter att alla förslag som är föremål för medbeslutande antas av rådet och . Arbetet med att förbättra konsekvensbedömningarna i samband med ny regelgivning på EU-nivå fortsätter. Kommissionens nya riktlinjer för konsekvensbedömningar trädde i kraft . Den av kommissionen tidigare inrättade konsekvensbedömningsnämnden granskade 79 konsekvensutredningar . Vid sidan härav revisionsrätten kommissionens system för konsekvensbedömningar. Slut- rapporten väntas . Regelförenkling har varit en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU och har lyfts fram bl.a. inom ramen för konkurrenskraftsrådet, ekofin, miljörådet och jordbruksrådet. Det svenska ordförandeskapet har försökt kraftsamla kring och processa förslag till regelförenklingar och minskning av administrativa bördor så effektivt som möjligt. Vid mötet för konkurrenskraftsrådet antogs slutsatser om det horisontella arbetet med att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt avseende frågorna om att förenkla regelverken, minska de administrativa bördorna, förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensbedömningar samt förbättra samrådet med olika intressenter. Rådsslutsatserna innehåller även särskild inspel till den framtida regelförenklingsagendan på EU-nivå. tillämpar kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna inom EU reglerna om förbud mot konkurrens- begränsande samarbete (nu artikel 101 , tidigare artikel 81 EG) och förbud mot missbruk av en dominerande ställning (artikel 102 , tidigare artikel 82 EG). De nationella konkurrensmyndigheterna är, när nationell konkurrensrätt tillämpas, även skyldiga att tillämpa i ärenden där samhandeln inom EU påverkas. Bestämmelser om tillämpningen finns i rådets förordning (EG) nr 1/2003. I en rapport till och rådet om de som gått konstaterar kommissionen att regelverket har medfört en mer effektiv tillämpning av konkurrensreglerna och att samarbetet mellan konkurrensmyndigheterna inom ECN, Network, har fungerat mycket bra. Skillnader i nationella system rörande sanktioner och förfaranden ger dock anledning till fortsatt utvärdering. lämnade kommissionen en rapport till och rådet om tillämpningen av koncentrationsförordningen (förord- ning (EG) nr 139/2004) som gått sedan den infördes. Prövningen av planerade samgåenden eller uppköp av företag har blivit effektivare, särskilt genom bestämmelserna för fördelning av ärenden mellan medlemsstaterna och kommissionen. De har bl.a. bidragit till att antalet koncentrationer som prövas parallellt av flera nationella myndigheter har minskat väsentligt. Kommissionens tillämpning av artikel 82 EG (nu artikel 102 ) Kommissionen inledde 2005 en översyn av tillämpningen av artikel 102, förbud om missbruk av dominerande ställning. publicerade kommissionen en vägledning för sin tillämpning av förbudsregeln på så kallat utestängande missbruk, t.ex. underprissättning och diskriminering. I vägledningen framhålls vikten av ekonomisk analys av effekterna och vilka faktorer som bör beaktas i bedömningen av prioritering av ärenden. Gruppundantaget för vertikala avtal och samordnade förfaranden Den nuvarande gruppundantagsförordningen om vertikala avtal och samordnade förfaranden (kommissionens förordning (EG) nr 2790/1999) upphör att gälla vid utgången av . Vid den utvärdering som kommissionen gjort dras slutsatsen att gruppundantaget med åtföljande riktlinjer fungerat väl överlag. genomfördes ett offentligt samråd där kommissionen begärde in synpunkter på förslag till ändring av gruppundantagsförordningen och riktlinjerna om vertikala De viktigaste ändringarna som föreslås har tillkommit för att ta hänsyn till utvecklingen på marknaden, särskilt det faktum att de Skr. 2009/10:150 stora detaljhandlarna fått ökad marknadsstyrka och att Internet- försäljningen vuxit i betydelse. Gruppundantaget för vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn Kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 om gruppundantag inom motorfordonssektorn upphör att gälla vid utgången av . Arbetet med en översyn och förslag till nytt gruppundantag inleddes med en riktad informationsinhämtning . redovisade kommissionen sin syn på gruppundantagets inverkan på branschpraxis och hur denna påverkat konkurrensen på marknaderna i EU. antog kommissionen ett meddelande om den framtida konkurrensrättsliga ramen för motorfordonssektorn (se faktapromemoria 2009/10:FPM8). publicerade kommissionen ett förslag till förordning avseende tillämpningen av fördragets artikel 101.3 på kategorier av vertikala avtal och samordnade förfaranden och förslag till kompletterande riktlinjer avseende vertikala begränsningar inom motorfordonssektorn. Gruppundantaget för avtal, beslut och samordnade förfaranden inom försäkringssektorn Det nuvarande försäkringsgruppundantaget, kommissionens förordning (EG) nr 358/2003, löper ut . Kommissionen påbörjade sin översyn med att konsultera nationella konkurrens- myndigheter och genomfördes ett offentligt samråd. antog kommissionen en rapport som över- lämnades till och rådet. genomförde kommissionen ett offentligt samråd om ett förslag till förordning om tillämpningen av fördragets artikel 81.3 (nu artikel 101.3 ) på kategorier av avtal, beslut och samordnade förfaranden inom försäkrings- sektorn. Förslaget innebär att ett nytt, delvis förändrat, gruppundantag ska börja tillämpas . Gruppundantaget för avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) Kommissionen har antagit en ny förordning om gruppundantag för konsortier mellan linjerederier (förordning (EG) nr 906/2009) vilken träder i kraft . Den gällande förordningen om gruppundantag för konsortier (förordning (EG) nr 823/2000), som löper ut , ger linjerederier rätt att inleda ett samarbete för att gemensamt tillhandahålla frakttjänster (s.k. konsortier). Genom den nya förordningen förlängs undantaget för sådant samarbete med , till , men under nya förhållanden, med ny lagstiftning och under förändrade ekonomiska förutsättningar. En av de viktigaste ändringarna är att tröskelvärdet för marknadsandelar har sänkts. Ett företag vars marknadsandel överskrider tröskelvärdet har inte automatiskt rätt till ett undantag enligt förordningen. En annan viktig ändring är att undantaget Skr. 2009/10:150 nu omfattar all linjesjöfart med gods. Bemyndigande för kommissionen att anta gruppundantagsförordningar inom luftfartssektorn antogs rådets förordning (EG) nr 487/2009 som bemyndigar kommissionen att anta gruppundantagsförordningar inom luftfarts- sektorn. Av rådsförordningen framgår att kommissionen får anta för- ordningar om gruppundantag för vissa avtal, beslut eller samordnade förfaranden. Genom den nya rådsförordningen (EG) nr 3976/87. har kommissionens arbete på statsstödsområdet i väsentlig utsträckning kommit att inriktas på att hantera effekterna av den Som tidigare nämnts har kommissionen infört ett särskilt temporärt ramverk för att förbättra möjligheterna för företag att få tillgång till Till detta har även ett särskilt temporärt ramverk för statligt stöd inom den finansiella sektorn tagits fram. presenterades ett särskilt meddelande om rekapitalisering av finans- institut samt ett meddelande om behandlingen av värdeminskade till- gångar inom unionens banksektor. kommissionen vidare särskilda riktlinjer för omstruktureringsstöd till Vid sidan av finanskrisrelaterade åtgärder har olika reformer genomförts inom andra delar av statsstödsregelverket. antog kommissionen ett meddelande kring bedömning av stöd för produktion av film och audiovisuella verk. kriterierna för bedömning av stöd enligt s.k. filmmeddelande kommer att fortsätta tillämpas till och med . Ett annat beslut om förlängning av tillämpliga bestämmelser togs av kommissionen då riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter gavs förlängd giltighet till och med . När det gäller statlig finansiering av offentliga radio- och teveorganisationer antog kommissionen ett nytt meddelande om finansiering av organisationer med public service. förändringar främst när det gäller ökat fokus på redovisningsskyldighet och effektiv kontroll på nationell nivå. antog kommissionen riktlinjer för tillämpning av statsstödsreglerna vid offentlig finansiering av bredbandsnät. påskynda och utöka bredbandsutbyggnaden i som otillbörliga snedvridningar av konkurrensen undviks. Med anknytning till den s.k. allmänna gruppundantagsförordning (kommissionens förordning (EG) nr 800/2008) som infördes sommaren 2008 har vissa nya bestämmelser beslutats. Närmare bestämt är det fråga om meddelanden från kommissionen som gäller kriterier för bedömning av stöd som medlemsstaterna måste förhandsanmäla i vissa fall där större stödbelopp förekommer, dels ifråga om sysselsättningsstöd till Skr. 2009/10:150 arbetstagare med sämre förutsättningar eller med funktionshinder, dels ifråga om stöd till utbildning av anställda. trädde förordning (EG) 1370/2007 om kollektivtrafik på väg och järnväg i kraft. Förordningen innehåller ett regelverk för hur ersättning till företag för kollektivtrafiktjänster förhåller sig till de särskilda statsstödsregler som gäller på transportområdet. I enlighet med de reformambitioner som kommissionen initierade genom s.k. handlingsplan för statligt stöd har tagits flera steg för att förenkla och snabba upp de särskilda procedurer som gäller för anmälan och prövning av medlemsstaternas stödärenden. antog kommissionen ett särskilt tillkännagivande om förenklad handläggning av vissa typer av statligt stöd. Som vägledning för medlemsstaterna har kommissionen förtecknat stödåtgärder som i princip kan antas bli föremål för en förenklad handläggning. Det gäller bl.a. vissa stöd till små och medelstora företag, miljöstöd, innovationsstöd och undsättnings- och omstruktureringsstöd. Kommissionen antog också en kodex för bästa praxis vid kontroll av statligt stöd. Syftet med denna är att åstadkomma en bättre disciplin och förbättrade kontakter mellan kommissionen och medlemsstaterna i samband med anmälan av stödåtgärder. Genom förhandskontakter och ett effektivare informationsutbyte ska handläggningstiderna kunna kortas. Inom ramen för arbetet med kontroll av statsstöd i medlemsstaterna har kommissionen också givit ut ett nytt tillkännagivande om nationella domstolars tillämpning av reglerna om statligt stöd. Syftet är att informera nationella domstolar och tredje parter om åtgärder som kan vidtas om reglerna för statligt stöd har överträtts och att ge dem vägledning om den praktiska tillämpningen av regelverket. Snabbt fallande efterfrågan på nya bilar i spåren av den ekonomiska och finansiella krisen fick kommissionen att i ett meddelande (KOM(2009) 104) att föreslå åtgärder för att stimulera efterfrågan. Det tjeckiska ordförandeskapet tog initiativet till rådsslutsatser som antogs av konkurrenskraftsrådet . Slutsatserna betonar fordonsindustrins betydelse i och att företagen själva har ett huvudansvar att möta krisen. De snabba krisåtgärderna bör vara konsistenta med de långsiktiga utvecklingen, och en viktig punkt är ett stabilt regelverk utformat enligt principerna för EU:s regelförenklingsarbete. Kommissionen uppmanas att: -samarbeta med Europeiska investeringsbanken för att förbättra branschens tillgång till kapital, särskilt för miljörelaterade investeringar, -lägga fram riktlinjer för hur medlemsstaterna kan utforma program för skrotningspremier utan att hindra konkurrensen på den inre marknaden, -lägga fram en plan för hur näringslivet enklare ska kunna dra nytta av europeiska FoU-program. Arbetet med fordonsindustrin fortsatte . 2009/10:150 etablerade en informell arbetsgrupp för länder som berörs direkt av Kommissionen informerade om händelseutvecklingen i sektorn även vid konkurrenskraftsrådets möte respektive . Vid båda tillfällena betonades behovet av att ha en gemensam hållning inom medlemsstaterna för att undvika en fragmentering av den inre marknaden för att upprätthålla långsiktig konkurrenskraft. allmänna inriktning när det gäller konsumentpolitiken i EU är att verka för gemensamma regler på en hög konsumentskyddsnivå för att främja en väl fungerande inre marknad. En prioritering under ordförandeskapet har varit att driva förhandlingarna om förslaget om konsumenträttigheter framåt. 33.1Direktiv om tidsdelat boende Ett nytt direktiv om konsumentskydd vid vissa aspekter av avtal om tidsdelat boende, långfristiga semesterprodukter samt återförsäljning och byte (se faktapromemoria 2006/07:FPM104) antogs . Direktivet ersätter ett äldre direktiv och innehåller bl.a. regler om avtalets form och innehåll, förhandsinformation och ångerrätt för konsumenten. Direktivet omfattar fler typer av semesterarrangemang än det äldre direktivet. Bakgrunden är att det har uppstått problem i samband med att arrangemang, som påminner om tidsdelat boende, men som inte omfattas av det äldre direktivets regler, erbjuds på marknaden. Regeringen har överlagt med civilutskottet och samrått med i frågan. 33.2 Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden Kommissionen presenterade ett förslag till ett direktiv om konsumenträttigheter. Förslaget är ett led i översynen av som inleddes . Förslaget innebär en revidering och en sammanslagning av direktiven om: - avtal som ingås utanför fasta affärslokaler, - oskäliga villkor i konsumentavtal, - försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier. Det nya direktivet avser reglera gemensamma aspekter på ett systematiskt sätt samt förenkla och uppdatera regelverket. från de fyra befintliga direktiven, som är föremål för harmonisering på miniminivå, inriktas direktivförslaget på fullharmonisering. 2009 förhandlats i en rådsarbetsgrupp och förhandlingarna Skr. kommer att fortgå . behandling av frågan och förväntas anta en ståndpunkt är positivt till gemensamma regler på hög konsument- Samråd har skett med , senast inför konkurrenskraftsrådsmötet då en politisk diskussion om förslaget hölls. En faktapromemoria har överlämnats till (2008/09:FPM35) och överläggningar har ägt rum med civilutskottet. Ett förslag till ny förordning om regler för benämningar på textilier och märkning av textilprodukter samt regler för kvantitativ analys av binära och ternära textilfiberblandningar (faktapromemoria 2008/09:FPM90) presenterades . Förslaget syftar till att förenkla nuvarande bestämmelser, som finns i tre olika direktiv, och på så sätt möjlig- göra en snabbare tillgång till innovativa produkter. Förhandlingar har ägt rum i en rådsarbetsgrupp . har beslutat att genomföra en studie om konsumenternas behov av olika märkningar på textilier. Diskussioner mellan rådet och kommer att återupptas när studien har presenterats . 33.4Regler om kollektiva prövningsmöjligheter övervägs Frågan om kollektiva prövningsmöjligheter, t.ex. grupprättegång, har varit föremål för aktivt intresse inom EU. I sin strategi för konsumentpolitiken 20072013 angav kommissionen att den avsåg att överväga behovet av insatser när det gäller kollektiva prövnings- möjligheter för konsumenter. presenterade kommissionen en grönbok om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter. I grön- boken redovisar kommissionen olika handlingsalternativ för EU:s fort- satta insatser på området. innehåll har redovisats i en fakta- promemoria till (2008/09:FPM58). har medlems- stater och andra intressenter inbjudits att lämna synpunkter på innehållet i grönboken. Kommissionen har efter denna konsultation utarbetat ett reviderat förslag till åtgärder inom EU på det aktuella området. Kommissionen har genomfört en hearing om det sistnämnda förslaget. 34 Innovation och forskning driver frågan om att stärka forskning och innovation inom EU. För att uppnå detta måste ett starkare partnerskap utvecklas mellan medlemsstaterna och kommissionen.