prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Unga barnfamiljer tillhör dock dem med de lägsta disponibla inkomsterna tillsammans med de som är äldre. Minska krisens efterverkningar för pensionärerna sänkt skatt för personer som är eller äldre Regeringens politik syftar till att människor ska känna att är ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i denna politik har regeringen sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . En av de grupper som påverkats mest av finanskrisen och den efterföljande lågkonjunk- turen är pensionärerna. Balanseringen av ålders- pensionssystemet tillsammans med den svaga utvecklingen av inkomstindex leder till sänkta pensioner . förväntas inkomstpensionerna sjunka ytterligare. Det kommer att dröja åtminstone till 2013 innan inkomstpensionerna överstiger nominella nivå. Det finns därför goda skäl att förstärka pensionärernas ekonomi. Mot den bakgrunden föreslås sänkt inkomstskatt för personer som är eller äldre. Att sänka skatten på pensionsinkomster kan emellertid motverka arbetslinjen då en sammantryckt fördelning av nettopensionen minskar incita- menten att arbeta ytterligare för att tjäna in mer pension. Skattesänkningen utformas så att den inte motverkar arbetslinjen. Av det skälet är det förhöjda grundavdraget utformat så att det trappas upp i ett visst inkomstintervall. Detta bedöms kosta 2011. Skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas minska till följd av förslaget. För att förslaget ska vara neutralt för kommuner och landsting kommer utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning, att ökas med i budgetpropositionen . Åtgärden föranleder även en teknisk justering av utgiftstaket. Förslaget har positiva effekter på sysselsättning och BNP på kort sikt. Förslaget ökar ålderspensionärernas inkomster, vilket leder till att pensionärernas efterfrågan på varor och tjänster ökar. Under rådande konjunkturläge bedöms av den permanenta inkomstökningen användas till konsumtion på kort sikt. Barnfamiljerna utgör en förhållandevis stor del av hushållen med låg ekonomisk standard och kan komma att halka efter i krisens spår. En specifik grupp bland barnfamiljerna som är vanligt förekommande bland de med låg ekonomisk standard är de med många barn. Ett ändamålsenligt sätt att förbättra dessa hushålls ekonomiska standard är att höja barnbidragets flerbarnstillägg. Det ger en relativt stor inkomst- förbättring för berörda familjer. Kostnaden för förslaget uppgår till ca och föreslås träda i kraft . Förslaget har positiva effekter för sysselsättning och BNP på kort sikt. Förslaget ökar barnfamiljernas disponibla inkomster, vilket leder till att barnfamiljernas efterfrågan på varor och tjänster ökar. av den permanenta inkomstökningen antas användas till konsumtion på kort sikt. Satsningar för stärkt företagande och högre produktivitet Omvandlingsförmågan i näringslivet är central för konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. Regeringen har därför målmedvetet arbetat med att skapa bättre förutsättningar för fler och växande företag. Förmögenhetsskatten har avskaffats, regler i företagsbeskattningen har förenklats, bolagsskatten har sänkts, arbets- givaravgifterna och egenavgifterna har sänkts, marknader har öppnats för privata entre- prenörer, möjligheterna till visstidsanställningar har vidgats och en rad olika åtgärder har genomförts för att minska den administrativa bördan för företagen. Finanskrisen och den djupa lågkonjunkturen har medfört att mindre och medelstora företag ibland har haft svårt att få tillgång till bankkrediter. Genom de omfattande statliga insatserna som genomförts med i första hand garantiprogram till bankerna, utökade exportkreditgarantier och kapitaltillskott till har en långtgående kreditåtstramning kunnat undvikas. Indikatorer från bl.a. visar att andelen företag som upplever finansierings- situationen som svår sjunker. Den pågående återhämtningen i ekonomin bidrar också till att kreditutbudet från banker och andra finansieringsinstitut kan öka. Ju lägre hindren är för att starta och utveckla företag desto bättre blir förutsättningarna för konkurrens och förnyelse i näringslivet. Jämfört med andra ligger väl till (se diagram 3.8). 2008 har hindren minskat i och i de flesta andra . Diagram 3.8 Hinder för företagande 2003-2008 UK NL SE IT CAN DK AUS KOR Anm.: Måttet är ett vägt index för olika faktorer som inverkar på möjligheterna till att starta och driva företag. Tre områden med olika variabler innefattas; regleringar och administrativa hinder, administrativ börda för nystartade företag och hinder för konkurrens. Skala från 0 till 6. Värdet 6 innebär den högsta graden av sammantagna hinder för företagande. Källa: , Indicators of Product Market Regulation, 2008. Regeringens satsningar på forskning, utbildning, innovation, teknikutveckling, infrastruktur och förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt innebär att villkoren för företagande förbättras och att konkurrenskraften och produktiviteten i näringslivet stärkts. Regeringen kommer att fortsätta detta arbete. Genom en minskad administrativ börda i företagen frigörs resurser till att utveckla kärnverksamheten och hindren för företagande minskas därigenom. Regeringen avser därför att föreslå att revisionsplikten för mindre företag slopas i syfte att ytterligare reducera företagens administrativa börda. Förslaget innebär en stor förenkling för företagen. Regeringen kommer även att följa genomförandet av reformen noga och utvärdera dess effekter. Som en del av en sådan utvärdering kommer regeringen att analysera om fördelarna med att slopa revisionsplikten för ännu fler företag är större än nackdelarna och därvid också överväga att ta ytterligare steg. Därutöver avser regeringen att genomföra en regelförenkling av momsredovisningen. Detta medför en räntekostnad för staten. Regeringen avser att finansiera de lägre intäkterna som uppstår till följd av förslaget om slopad revisionsplikt genom en höjning av fastighetsskatten för vattenkraftverk samt en höjning av stämpelskatten vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter. Höjd skatt på vattenkraft är en åtgärd som i första hand bärs av vinsterna hos kraft- producenterna och inte av konsumenter genom höjda elpriser. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och att även fortsättningsvis säkra förutsätt- ningen för småskalig vattenkraftproduktion. Ny nationell plan för transportsystemet Regeringen fastställde den nationella planen för utveckling av transportsystemet för 20102021. Den statliga infrastrukturramen uppgår till . Regeringen lyfter i sitt beslut om den nationella planen fram transportsystemets funktion i samhället. Utmaningen har varit att finna tekniskt och ekonomiskt hållbara lösningar för behov som förändras när befolkning, bebyggelse och näringsliv utvecklas. Närings- livets behov av konkurrenskraftiga transporter ökar. Resor och transporter kan bidra till en önskad samhällsutveckling som bl.a. innebär större arbetsmarknadsregioner. Det har också varit angeläget att möjliggöra medfinansiering av statlig transportinfrastruktur. Ökat samarbete kan ge bättre utformning av åtgärderna och skapa utrymme för fler förbättringar av den statliga infrastrukturen. Bland de beslutade väg- och järnvägs- investeringarna finns objekt som delvis kommer att finansieras med trängselskatt, vägavgifter och kommunala bidrag. Regeringen har i proposition 2009/10:189 föreslagit att trängselskatt införs i fr.o.m. . Intäkterna beräknas uppgå till ca . Överskottet bör få användas till räntor och amorteringar på lån till infrastruktur samt till infrastrukturåtgärder. Bland de objekt som helt eller delvis finansieras med trängselskatt och avgifter finns de statliga infrastrukturinvesteringar som ingår i Stockholmsöverenskommelsen, inklusive Förbi- fart , och de statliga infrastruktur- investeringar som ingår i det Västsvenska infrastrukturpaketet, inklusive Marieholms- tunneln och Västlänken. Förbifart innebär att bättre vägförbindelser mellan regionens norra och södra delar säkerställs och knyter därmed ihop , vilket har stor betydelse för både tillväxt och jobb i en växande . Därtill avlastar Förbifart hårdast belastade vägsträcka, Essingeleden. Trafik- och infra- struktursatsningarna inom ramen för Stock- holmsförhandlingen innebär också att kapaci- teten för spårbunden trafik ökar, vilket leder till minskad trängsel. Med det Västsvenska infra- strukturpaketet minskar trängseln och den därtill hörande miljöbelastningen i de centrala delarna av . Det skapas också bättre förutsättningar för kollektivtrafik och region- förstoring samt effektiviserar näringslivets nationella och internationella godsflöden. Därtill har regeringen möjliggjort projekten i och E4 , som båda är utpekade i den närtidssatsning som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Samtliga objekt är av stor betydelse för utvecklingen regionalt men även nationellt då förutsättningarna för effektiva gods- och persontransporter nu påtagligt förbättras. För att möjliggöra denna satsning föreslår regeringen på tilläggsbudget i samband med denna proposition att godkänner planeringsramar för investeringar i de med- finansierade objekten. Lån får tas upp för den del av objekten som kommer att finansieras med vägavgifter eller trängselskatter, vilket är i enlighet med de principer som uttrycks i propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/2009:35). över hela planperioden 20102021 är inslagen av medfinansiering och lån störst , medan anslagsfinansieringen relativt sett ökar mot slutet av perioden. Den statliga finansieringsramen på för infrastrukturåtgärder som beslutat har därmed kunnat kompletteras så att åtgärder på sammanlagt möjliggörs. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med regionala företrädare utreda förutsättningarna för medfinansiering av tågför- bindelse mellan och . Regeringen avser att ytterligare utreda förutsättningar och kostnader för höghastighetsbanor i . En utgångspunkt är härvid utredningen hastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74) som presenterades . Sammanfattningsvis innebär regeringens beslut om åtgärdsplanering en betydande ökning av infrastrukturåtgärderna . För att möjliggöra de medfinansieringslösningar som överenskommits med kommuner och regioner har vissa omfördelningar av anslags- medel gjorts, inom den ram som tidigare fastställts. Införande av yrkeslegitimation för lärare Lärar- och förskolläraryrkets status och utbild- ningens kvalitet behöver stärkas. Alla elever och barn ska ha rätt till kompetenta lärare respektive förskollärare. Regeringen avser därför att införa ett legitimationssystem för dessa yrkes- kategorier. För detta ändamål beräknar reger- ingen att avsätts 2011, 2012 och , varav finns avsatta för detta ändamål. Överföring av mark från m.m. I propositionen Förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169) föreslås att högst produktiv skogsmark förs från till staten, för att sedan bytas mot skyddsvärd mark som ägs av de stora privata skogsägarna. Den marken kan sedan skyddas, vilket innebär att delmålet Långsiktigt skydd av skogsmark (2010) inom ramen för miljömålet Levande skogar kan nås. Förslaget medför permanent minskade utdel- ningar till staten, vilket kompenseras genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård uppförda anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med . Förslaget innebär ett mindre behov av att köpa skyddsvärd mark då det nuvarande målet nås på annat sätt. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss om bättre skattemässiga förutsättningar för biogas och landbaserad el till fartyg i hamn. Syftet med att ändra reglerna för beskattning av biogas och andra gasformiga bränslen som levereras i rörledning är att underlätta en önskvärd övergång till högre andel biogas i energisystemet. För att förbättra de skattemässiga förut- sättningarna för landbaserad el till fartyg i hamn föreslås att energiskatten på el som förbrukas av fartyg när dessa ligger i hamn sänks. Syftet med att sänka skatten är att stimulera användningen av koldioxidneutral el från det fasta elnätet i stället för att använda oljeproducerad el. Därmed förbättras miljön i hamnarna. Båda dessa åtgärder medför ett visst skattebortfall men de ger betydande positiva miljöeffekter. Regeringen anförde i propositionen Ett användbart försvar (2008/09:140) att den avsåg att pröva om ubåtsförmågan skulle vidmakthållas genom livstidsförlängning eller genom nyan- skaffning. Regeringen föreslår nu i proposi- tionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) att bemyndigar reger- ingen att anskaffa två nya ubåtar. Anskaffningen syftar, tillsammans med ett förslag att halvtidsmodifiera två ubåtar av Gotlandsklass, till att långsiktigt säkra ubåtsförmågan samt möjliggöra ett framtida beslut om vidmakt- hållande genom livstidsförlängning till 2035 eller längre. En förnyad prövning av och beslut om hur ubåtsförmågan ska vidmakthållas genom livstidsförlängning av ubåtar av Gotlandsklass eller genom nyanskaffning förutses ske omkring 2020. Anskaffningen ingår i Försvarsmaktens långsiktiga invester- ingsplan och ryms inom beräknade anslag. För att åtgärda bristen på helikoptrar inom den internationella fredsbevarande insatsen i , har ett bilateralt avtal med slutits om att förlänga det norska helikopter- förbandets insats i området . Från och med kommer svenska helikoptrar med avancerad sjukvårds- kapacitet att sättas in i . Från och med tredje kvartalet 2013 uppstår en brist i Försvarsmaktens tillgång till medeltunga helikoptrar till följd av förseningar i leveransen av helikoptersystem 14. ingen att behovet av medeltunga helikoptrar är större än den planerade nivån, på kort såväl som på lång sikt. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i propositionen Vårtilläggs- budget (prop. 2009/10:99) att bemyndigar regeringen att anskaffa ett nytt medeltungt helikoptersystem. be- myndigande är en förutsättning för att reger- ingen, efter det att (Fö 2008:07) har lämnat sitt slutbetänkande , ska kunna fatta beslut om anskaffning under innevarande år. För att finansiera ett framtida beslut om anskaffning av ett nytt helikoptersystem samt drift, utbildning m.m., med en rimlig säkerhets- marginal, bedömer regeringen att ett utrymme uppgående till ca skulle behöva frigöras inom Försvarsmaktens nu- varande investeringsplan. Regeringen bedömer att dessa medel kan frigöras bl.a. genom avveckling av äldre helikoptersystem, avbrytande av vissa modifieringar av , sänkta ambitioner för ännu inte beställda strids- stödfartyg, reducerad ambition i utveckling och anskaffning av nya ledningssystem och vissa skyddssystem samt genom att inte vidare- utveckla robotsystem 55C. Till detta kommer ett behov av att delvis senarelägga vissa materielprojekt. Bland annat kan ett mindre antal av de splitterskyddade hjulfordon och bandvagnar som enligt tidigare planering beräknades tas i operativt bruk , senareläggas. Vidare bedömer regeringen att det är möjligt att senarelägga den planerade modifieringen av två korvetter av Göteborgs- klass. Regeringen avser att begära in ytterligare underlag från Försvarsmakten avseende avvecklingar, reduceringar och senareläggningar av materielprojekt. Konsekvenserna av de ovan redovisade senare- läggningarna för omställningen till ett tillgängligt och användbart insatsförsvar bedöms uppvägas väl av den ökade förmåga och användbarhet som ett nytt medeltungt helikoptersystem skulle medföra. Senareläggningarna bedöms inte heller leda till några försämringar i materielförsörj- ningen av de svenska förband som deltar i insatser internationellt. Ersättning till föräldrar som mister ett barn Regeringen avser att föreslå att det fr.o.m. införs en ersättning inom föräldraförsäkringen som underlättar för de föräldrar som mister ett barn. Ersättningen ska kunna betalas ut när ett barn avlider och båda föräldrarna ska kunna få ersättning . Utgiftsökningen till följd av förslaget är begränsad och ingår i den beräkning som redovisas för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. 3.6.5Utmaningar för politiken i ett längre tidsperspektiv Även i ett besvärligt konjunkturläge som det rådande är det viktigt att beakta de utmaningar som svensk ekonomi står inför på . En första utmaning är att under återhämtningen i ekonomin få till stånd en stark sysselsättningsökning som det inte uppstår flaskhalsar och brist på arbetskraft i enskilda sektorer. En andra utmaning är att klara välfärden när anspråken på välfärdstjänsterna kommer att öka i takt med att befolkningen åldras och inkomsterna stiger. måste ett sammanhållet värnas där färre ställs utanför och fler kommer i arbete. En tredje utmaning är att klara konkurrenskraften när globaliseringen kommer att ställa höga krav på den svenska ekonomins anpassningsförmåga och flexibilitet. En fjärde utmaning är att klara miljöproblemen, inte minst klimatföränd- ringarna som är globala och kräver gemensamma ansträngningar för att hanteras. Politik för att klara jobbutmaningen Regeringen har satt arbetslinjen och jobben först även under krisen. Inriktningen på politiken framöver är i likhet med tidigare full syssel- sättning och minskat utanförskap och att förhindra att arbetslösheten biter sig fast. En avgörande utmaning är att klara en stark återhämtning av sysselsättningen som brist på arbets- kraft på delar av arbetsmarknaden måste undvikas. Det är avgörande att återhämtningen av efterfrågan får genomslag på sysselsättningen i näringslivet. Ur det perspektivet är företagsklimatet och företagens vilja att anställa centralt. När sysselsättningen tar fart och arbetslösheten minskar finns en risk att brist på arbetskraft uppkommer med kostnads- drivande flaskhalsar och begränsad syssel- sättningstillväxt som följd. En sådan utveckling måste undvikas. För att klara jobbutmaningen måste politiken fortsatt inriktas på att minska utanförskapet, öka arbetsutbudet och främja en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadspolitiken måste stödja åter- hämtningen på arbetsmarknaden och det måste finnas en beredskap för att snabbt upptäcka och motverka att bristsituationer uppstår i vissa regioner eller yrken. Att det ska löna sig att arbeta och att det ska bli enklare och billigare att anställa är centrala inslag i regeringens politik för full sysselsättning. måste situationen för de grupper som står långt från arbetsmarknaden förbättras så att de i ökad omfattning får jobb. Ungdoms- arbetslösheten måste minska, integrationen förbättras och arbetsutbudet bland kvinnor och äldre öka. Ökad sysselsättning är också nöd- vändigt för att minska risken för ett långvarigt utanförskap. En effektiv arbetsmarknadspolitik är nöd- vändigt för att stärka dessa gruppers ställning på arbetsmarknaden. Ett väl fungerande utbild- ningssystem som gör att alla unga får den kompetens som behövs för dagens arbets- marknad måste säkerställas. Andelen unga som inte fullföljer sin utbildning måste minska. Politik för att klara välfärdsutmaningarna Den mycket positiva utvecklingen med en ökande medellivslängd innebär att andelen äldre i befolkningen kommer att öka . Detta kommer att öka den offentliga sektorns utgifter för sjukvård, äldreomsorg och pensioner. Anspråken på välfärdstjänsterna, i form av kvalitet, kvantitet och valfrihet, kommer också att öka i takt med att hushållens inkomster stiger. Att möta framtidens ökning av efter- frågan på välfärdstjänster kommer att utgöra en stor utmaning för de offentligt finansierade välfärdssystemen. Ett annat inslag i den kommande befolk- ningsutvecklingen är att andelen unga och andelen invandrare på arbetsmarknaden kommer att öka betydligt framöver. De stora ungdoms- grupperna födda runt 1990 lämnar gymnasie- skolan och söker sig ut på arbetsmarknaden eller till högre studier. Utan en nettoinvandring skulle antalet personer i åldrarna minska . befolkningen i åldersgruppen. Såväl ungdomar som invandrare har en svagare ställning på arbetsmarknaden än andra grupper. En viktig utmaning för framtiden blir därför att stärka deras ställning på arbetsmarknaden. För att klara välfärdsutmaningarna och möta ökande anspråk på omfattningen, kvaliteten och valfriheten inom vården, omsorgen och utbild- ningen, ställs stora krav på politikens utform- ning. Hållbara offentliga finanser tillsammans med en politik inriktad mot full sysselsättning skapar den nödvändiga grunden för att värna och utveckla välfärdens kärna, den offentligt finansierade vården, omsorgen och utbildningen. Ett viktigt inslag för att nå full sysselsättning är att stärka ungdomars och invandrares ställning på arbetsmarknaden. Detta är nödvändigt också för att minska risken för långvarigt utanförskap och värna ett sammanhållet . Utbildning är helt centralt och då inte minst att utbildnings- systemet klarar av att öka andelen unga som fullföljer sina studier. En politik inriktad på att trygghetssystemen är långsiktigt stabila och att legitimiteten och förtroendet för transfereringssystemen upprätt- hålls förutsätter också att utbetalningar sker och enbart till personer som är berättigade till stöd. Det förutsätter att överutnyttjandet minskar men också att missbruk och fusk bekämpas. Politik för att klara konkurrenskraften Den fortsatta globaliseringen kommer att innebära stora möjligheter för svenska företag att finna nya marknader som svenska konsumenter kan dra nytta av den ökade konkurrensen genom sänkta priser och ett större utbud av varor och tjänster. ställer globalisering krav på ekonomins förmåga att anpassa sig till ständigt ändrade förutsättningar så att konkurrenskraften kan upprätthållas. För att klara konkurrenskraften och den anpassning som är nödvändig, krävs en politik inriktad på att skapa goda förutsättningar för företagande och entreprenörskap. Forskning, innovation och kompetens är centrala inslag där ett väl fungerande utbildningssystem på alla nivåer är en grundförutsättning. Arbetet med att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag måste gå vidare, liksom arbetet med att öka konkurrensen i alla delar av ekonomin. en globaliserad värld är också en väl fungerande finansiell sektor viktig och politiken måste inriktas på att skapa väl fungerande regler på de internationella finansiella marknaderna. Ytter- ligare ett viktigt inslag i en politik för konkurrenskraft och anpassningsförmåga är väl utformade trygghetssystem som, tillsammans med utbildningsväsendet, bidrar till att under- lätta individernas anpassning till nya jobb och nya arbetsgivare. Politik för att klara klimatmålen Klimatfrågan är den största miljöutmaningen som världen står inför . Utmärkande är dess globala omfattning. ska visa ledarskap för att möta utmaningen både internationellt och genom de åtgärder vi gör i . De internationella klimatförhand- lingarna fortsätter och regeringen intar fortsatt en pådrivande roll för att uppnå en global och heltäckande klimatregim som innebär höjda ambitioner jämfört med och konkreta åtaganden för alla stora utsläppsländer samt åtgärder för att skydda de fattigaste från klimatförändringarnas negativa effekter. För att klara den utmaning som en höjd ambition i klimatpolitiken ställer, krävs en politik inriktad på ökad användning av ekonomiska styrmedel och omställning till mer klimatvänlig produktion och konsumtion, där utgångspunkten är att den som förorenar också ska betala. I en kostnads- effektiv miljöstyrning bör skatterna utformas på ett sätt som ger en hög välfärd som miljön förbättras. Flera utmaningar en sammanhållen politik Även om de framtida utmaningarna finns på skilda områden, hänger den politik som krävs för att möta utmaningarna nära samman. En politik inriktad på ökat arbetsutbud, göra det lättare att anställa och förbättrad integration bidrar till att minska utanförskapet, stärker sysselsättningsuppgången, stärker de offentliga finanserna och underlättar utvecklingen av välfärden som den underlättar anpass- ningen till de förändringar som följer av globaliseringen.