prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. Beslut av en rektor 15 § Beslut av en rektor får överklagas hos i fråga om 1. särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller enskilt enligt 3 kap. 10 §, 2. anpassad studiegång enligt 3 kap. 11 §, eller 3. åtgärdsprogram enligt 3 kap. 9 §. Vid prövning av ett överklagande enligt första stycket 3 ska nämnden antingen fastställa eller upphäva det överklagade beslutet. överklagade beslutet upphävs ska ärendet, om det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning. Beslut av den särskilda nämnd som avses i 15 kap. 38 § 16 § Beslut av den särskilda nämnd som avses i 15 kap. 38 § i fråga som avses i samma paragraf får överklagas hos Skolväsendets över- Beslutet får överklagas endast av den som har begärt Ett beslut om placering vid en viss skolenhet får dock inte 17 § Andra beslut enligt denna lag än som anges i detta kapitel får överklagas bara om överklagande får ske enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Ett beslut i fråga om antagning får dock inte överklagas. Beslut av med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas. 29 kap. Övriga bestämmelser 1 § Med bosatt i landet avses i denna lag den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Som bosatt i landet ska vid tillämpningen av denna lag anses även den som inte är folkbokförd här men som 1.omfattas av 1 § första eller tredje stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., 2.vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716), 3.har rätt till utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer, eller 4.är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och som inte omfattas av 3. Begränsningar i rätten till utbildning för de som avses i andra stycket följer av 2 §. 2 § De personer som avses i 1 § andra stycket 1 och 2 har utbildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola endast om påbörjat utbildningen innan de fyllt . De har inte rätt till utbildning i vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbildning i svenska för invandrare. De personer som avses i 1 § andra stycket 4 har endast rätt till utbildning i grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. 3 § En person som avses 1 § andra stycket 1 ska anses som bosatt i även om ett beslut om avvisning eller utvisning har meddelats. Detta gäller fram till dess att personen lämnar under förutsättning att han eller hon inte håller sig undan så att ett sådant beslut inte kan verkställas. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om deltagande i verksamhet enligt denna lag för personer som inte anses som bosatta i eller som inte har rätt till utbildning enligt 2 §. 5 § Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun som personen är folkbokförd i. För den som är bosatt i landet utan att vara folkbokförd här avses med hemkommun den kommun som han eller hon stadigvarande vistas i eller, om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun som han eller hon för tillfället uppehåller sig i. Detsamma gäller den som är kvarskriven i en kommun enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Med hemlandsting avses det landsting som hemkommunen hör till. 6 § Med utlandssvensk elev avses i denna lag en elev vars vårdnads- havare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare. Regeringen meddelar föreskrifter om att också annan ska anses som utlandssvensk elev. Personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning 7 § Det som i denna lag sägs om personer med utvecklingsstörning gäller även dem som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Personer med autism eller autismliknande tillstånd ska vid tillämpningen av denna lag jämställas med personer med utvecklingsstörning endast om de också har en utvecklingsstörning eller ett sådan funktionsnedsättning som avses i första stycket. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns bestämmelser om vissa andra särskilda insatser än utbildning. Information om icke skolpliktiga ungdomar 8 § En hemkommun ska löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Kommunens skyldighet enligt första stycket omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna genomföra sin skyldighet enligt första stycket. 9 § I ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild enligt denna lag hos en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman ska följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223) tillämpas: 14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, 15 § om anteckning av uppgifter, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 20 § om motivering av beslut, 21 § om underrättelse av beslut, och 26 § om rättelse av skrivfel eller liknande. I sådana ärenden hos en enskild huvudman ska också 11 och 12 §§ förvaltningslagen tillämpas. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag. Det som sägs i denna paragraf gäller inte vid betygssättning. 10 § I ärenden där beslut får överklagas enligt 28 kap. ska utöver vad som följer av 9 § också 2325 och 30 §§ förvaltningslagen (1986:223) tillämpas. 11 § Den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbildning i svenska för invandrare och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning även om sökanden eller klaganden inte har uppnått . Samverkan och anmälan till socialnämnden 12 § Huvudmannen för verksamhet som avses i denna lag och den som är anställd i sådan verksamhet, ska på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 13 § och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 13 § Den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven förskola, enskilt bedrivet fritidshem eller enskilt bedriven förskoleklass eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som avses i 25 kap., får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden. Den som är eller har varit verksam inom annan enskilt bedriven verksamhet enligt denna lag än som avses i första stycket får inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga förhållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 14 § Efter ansökan från en kommun eller en enskild som har godkänts som huvudman för fristående skola med grundskola eller gymnasieskola och som bedriver utbildning vid en internatskola, får regeringen besluta att ge internatskolan ställning av riksinternatskola. En riksinternatskola ska ha till uppgift att anordna grundskola och gymnasieskola eller endera av dessa skolformer, för i första hand utlandssvenska elever. Regeringen får medge att huvudmannen för en riksinternatskola vid sidan av gymnasieskolan anordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate. 15 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om utbildningen vid riksinternatskolor. Regeringens föreskrifter får avvika från bestämmelser i denna lag. 16 § En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen påbörjades och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning betalas med ett belopp som beslutar. För internationella skolor som motsvarar gymnasieskolan finns särskilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning. 17 § Huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts ska lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om skyldigheten enligt första stycket. 18 § Kommunen ska informera vårdnadshavarna om den förskola och om den verksamhet som avses i 25 kap. som kommunen anordnar eller vars huvudman kommunen har godkänt eller förklarat berättigad till bidrag. Informationen ska även avse möjligheten för enskilda att bedriva förskola eller sådan verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen enligt 8 kap. 21 § samt 25 kap. 11 och 13 §§. 19 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om organisationen av skolväsendet samt om huvudmännens befattning i övrigt med utbildning som avses i denna lag. I fråga om organ för samverkan eller annan liknande verksamhet inom skolväsendet får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om att ledamöter i organet eller andra företrädare utses och entledigas av enskilda. 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjligheter att inom skolväsendet bedriva utbildning, som bygger på samverkan mellan olika skolformer inom skolväsendet eller mellan en sådan skolform och någon annan utbildningsform. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag. 21 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom skolväsendet. föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag för att möjliggöra en försöksverksamhet med sådan utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella, specialutformade eller 22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela föreskrifter om 1.att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt de bestämmelser som gäller för skolväsendet, 2.att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor som avses 3.ytterligare villkor för att enskilda i sådana fall som avses i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudman för enskilt bedriven verksamhet enligt denna lag att lämna ekonomisk redovisning över verksamheten. Regeringen meddelar föreskrifter om vite för den som inte följer bestämmelsen om uppgiftsskyldighet i första stycket. 24 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 35 §, 16 kap. 52 § och 19 kap. 25 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor och fristående skolor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för kommunen att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. 25 § Vid extraordinära händelser i fredstid som har betydande inverkan på möjligheterna att erbjuda utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag, får regeringen meddela de föreskrifter som behövs för att tillförsäkra barn och elever den utbildning och annan verksamhet de har rätt till enligt denna lag. I sådana föreskrifter får undantag göras från bestämmelser om utbildningens utformning, omfattning och förläggning. Föreskrifterna ska vara tidsbegränsade. Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (2010:000) om införande av skollagen (2010:000). Bilaga 1 Prop. Undervisningstid i timmar för ämnen och Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antalet timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Poängplan för nationella program i gymnasieskolan De ämnen som, i minst nedan angiven omfattning, ska ingå i de nationella programmen (gymnasiegemensamma ämnen). 100/200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilket programmet får sin karaktär 950/1 050/1 100***** *Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och samhällsvetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknikprogrammen **Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen 100 samt estetiska och humanistiska programmen ***Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100. 2.2Förslag till lag om införande av skollagen (2010:000) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Skollagen (2010:000) och denna lag träder i kraft . Lagarna ska tillämpas på utbildning och annan verksamhet från och med , om inte något annat följer av denna lag. 2 § Genom denna lag upphävs 1.skollagen (1985:1100), 2.lagen (1985:1101) om införande av skollagen (1985:1100), 3.lagen (1986:343) med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuners och landstingskommuners medverkan i utbildning, 4.lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden i skolan, 5.lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, och 6.lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. De upphävda lagarna ska fortsätta att tillämpas på utbildning och annan verksamhet till utgången av , om inte något annat följer av denna lag. 3 § I denna lag avses med skollag: skollagen (1985:1100), den nya skollagen: skollagen (2010:000). Andra termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse som i den nya skollagen. 4 § Ett godkännande av en förskola enligt 2 a kap. 13 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för förskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag enligt 2 a kap. 17 § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . 5 § Ett godkännande av ett fritidshem enligt 2 a kap. 13 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för fritidshem enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag enligt 2 a kap. 17 § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra 6 § Ett beslut om rätt till bidrag för en huvudman för pedagogisk omsorg enligt 2 a kap. 17 § skollag som gäller vid utgången av , ska anses som ett beslut om rätt till bidrag för huvudmannen enligt 25 kap. 10 § i den nya skollagen. 7 § Ett godkännande av utbildning som motsvarar förskoleklassen enligt 2 b kap. 6 och 7 §§ skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för förskoleklass enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om bidrag lämnas 2 b kap. 10 eller 10 a § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . 8 § Ett godkännande av en fristående skola som motsvarar eller särskolan enligt 9 kap. 2 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för grundskola eller grundsärskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om skolan har förklarats berättigad till bidrag enligt 9 kap. 6 eller 6 a § i I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla den Pågående ärenden om åläggande av skolgång 9 § Ett ärende om åläggande av skolgång i , särskolan eller specialskolan enligt 3 kap. 14 § skollag som inte avgjorts vid utgången av ska fortsätta att handläggas enligt bestämmelserna 10 § För elever i ska 10 kap. 1423 §§ i den nya skollagen inte tillämpas i årskurs 9 under /12. För elever i grundsärskolan ska 11 kap. 1823 §§ i den nya skollagen inte tillämpas i årskurs 9 under /12. 12 § Utbildning för elever med synskada eller talskada som avses i punkterna 2 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) ska anordnas till dess att eleverna har avslutat den. Detsamma ska gälla utbildning i särskilda klasser och utbildning efter skolpliktens upphörande enligt punkterna 7 och 8 i samma övergångsbestämmelser. Har elever före tagits emot för att fullgöra utbildning som avses i punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) ska utbildningen anordnas till dess att eleverna har avslutat den. 13 § För elever i specialskolan ska 12 kap. 1423 §§ i den nya skollagen inte tillämpas i årskurs 10 under /12. Utbildning som har påbörjats före 14 § För utbildning i gymnasieskolan som påbörjas före ska bestämmelserna skollag i dess lydelse före fortsätta att tillämpas, om inte något annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 20 §. 15 § För utbildning i gymnasiesärskolan som påbörjas före ska bestämmelserna skollag fortsätta att tillämpas, om inte något annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 20 §. Äldre förklaringar om rätt till bidrag 16 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § skollag i dess lydelse före , som gäller vid utgången av , ska upphöra att gälla . 17 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § skollag i dess lydelse , som gäller vid utgången av , ska anses som ett godkännande som huvudman för gymnasie- skola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen. Det som sägs i första stycket gäller även en förklaring om rätt till bidrag, som meddelats efter en förenklad prövning enligt punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2009:1038) om ändring i skollagen (1985:1100), och som gäller vid utgången av . 18 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 b § skollag, som gäller vid utgången av , ska anses som ett godkännande som huvudman för gymnasiesärskola enligt 2 kap. 5 § i den 19 § En enskild som efter utgången av vill överta verksamhet vid en fristående skola där sådan utbildning som avses i 14 § bedrivs ska uppfylla förutsättningarna för godkännande enligt 2 kap. 5 § i den nya 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever som påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än tre år från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter utgången av 21 § Beslut som har fattats med stöd av 5 kap. 35 § skollag i dess lydelse , och som avser tid efter utgången av , ska för den återstående tiden fortsätta att gälla som beslut enligt 16 kap. 42 § i den nya skollagen. vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare 22 § Den nya skollagen och denna lag ska tillämpas på utbildning inom vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare . De i 2 § första stycket 14 angivna lagarna ska fortsätta att tillämpas på utbildning inom vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare till utgången av . För kurser och projektarbete i vuxenutbildning, vuxen- utbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare som påbörjats före ska bestämmelserna skollag fortsätta att tillämpas. 23 § Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för grundsärskola och gymnasiesärskola vid har tillsyn över verksamheten vid elevhemsboende vid sådan utbildning som avses i första stycket. centrala tillsynen över sådant elevhemsboende. 24 § Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för gymnasieskola eller vuxenutbildning inom andra områden än naturbruk eller omvårdnad om 1.bedrevs före och har bedrivits , och 2.under hela tiden har stått öppen för sökande från hela landet och förblir det. 25 § Ett landsting som bedriver utbildning med stöd av 23 eller 24 § ska tillämpa de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolformen. ska för utbildning i grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. 26 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om befattning med sådan utbildning som avses i 23 och 24 §§. 27 § Ett beslut att ge en internatskola ställning som riksinternatskola enligt 10 kap. 1 § skollag ska, om det gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett beslut enligt 29 kap. 14 § i den nya skollagen. En enskild som bedriver utbildning vid en riksinternatskola ska därvid anses godkänd som huvudman för den eller de skolformer som anordnas vid riksinternatskolan. 28 § Ett godkännande av en internationell skola enligt 9 kap. 5 § skollag ska, om det gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett godkännande som huvudman för en internationell skola enligt 24 kap. 2 § i den nya skollagen. En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 7 a eller 8 d § skollag ska, om den gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som en förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 3 § respektive 5 § i den nya skollagen. Giltigheten av vissa godkännanden 29 § Ett beslut som med stöd av 4, 5, 7, 8, 17 eller 18 § ska anses som ett godkännande enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen får inte återkallas före på grund av att villkoren enligt 2 kap. 6 § i den nya skollagen inte är uppfyllda. Pågående ärenden om tillsyn och återkallelse 30 § Om inte något annat anges i denna lag ska ärenden om tillsyn och om återkallelse av godkännande eller rätt till bidrag som inte har avgjorts vid utgången av fortsätta att handläggas enligt bestämmelserna skollag. 31 § Ett beslut att utse ordförande eller vice ordförande i ska, om det avser tid efter utgången av , fortsätta att gälla utan hinder av 27 kap. 2 § i den nya skollagen. Den som med stöd av första stycket är ordförande eller vice ordförande i efter utgången av , får utses på nytt till ordförande eller ersättare för ordföranden utan hinder av 27 kap. 2 § i den nya skollagen. 32 § Överklaganden av beslut som har meddelats enligt bestämmelser skollag ska handläggas enligt äldre bestämmelser, även om beslutet har meddelats eller . Överklaganden av beslut som har meddelats enligt bestämmelser i den nya skollagen ska handläggas enligt nya bestämmelser, även om beslutet har meddelats före . Äldre medgivanden att anordna prövning och utfärda betyg