prop · GY0318 · 2010-10-20 00:00:00 — vissa företag, personer tillhörande en viss yrkesgrupp eller medlemmar i sammanslutning med sådan intressegemenskap att en samverkan även för Prop. 2010/11:18 personförsäkring är naturlig. I propositionen En ny försäkringsrörelselag föreslås att understöds- föreningarna ska inordnas under den nya försäkringsrörelselagen och i fortsättningen benämnas försäkringsföreningar. Dessutom innebär för- slaget att förbudet mot affärsmässig försäkringsverksamhet slopas. Syftet är att åstadkomma en funktionell och konkurrensneutral reglering för föreningarna i förhållande till försäkringsbolagen. Ett fortsatt förbud befaras kunna begränsa föreningarnas möjligheter till stordriftsfördelar, vilket i sin tur kan leda till dyrare försäkringar för medlemmarna. Som ett utflöde av förbudet mot affärsmässig försäkringsverksamhet finns i 6 § lagen (1972:262) om understödsföreningar, förkortad UFL, en begränsning av hur stora belopp en kapitalförsäkring får omfatta. Om inte medger annat får en sådan försäkring högst avse ett basbelopp. Förslaget till ny försäkringsrörelselag innebär att belopps- begränsningen slopas. Dagens föreningar meddelar framför allt pensionsförsäkring, men även annan livförsäkring såsom begravningsförsäkring samt sjuk- och olycks- fallsförsäkring. Enligt förslaget till ny försäkringsrörelselag ska försäk- ringsföreningarna få meddela all form av livförsäkring. Dessutom ska föreningarna få meddela skadeförsäkring samt fondförsäkring. Sammanfattningsvis innebär den föreslagna regleringen att förening- arna kommer att få likartade förutsättningar att driva försäkringsverk- samhet som försäkringsbolagen. Försäkringsbolag kan vara antingen försäkringsaktiebolag eller ömsesi- diga försäkringsbolag. För försäkringsbolagen gäller försäkringsrörelse- lagen (1982:713). Regleringen av försäkringsaktiebolagen vilar i stor utsträckning på principer som gäller också för allmänna aktiebolag. Be- stämmelserna i försäkringsrörelselagen bygger aktiebolags- lag, vilken numera har ersatts av aktiebolagslagen (2005:551). Den nya försäkringsrörelselagen innebär att försäkringsaktiebolagen kommer att omfattas av reglerna i den nya aktiebolagslagen om inte något annat är särskilt föreskrivet. Ett ömsesidigt försäkringsbolag är en egen associationsform. Det ägs av de försäkringstagare som har köpt en direktförsäkring i bolaget. Det innebär att försäkringstagarna är både ägare och ford- ringsägare. I förslaget till ny försäkringsrörelselag föreslås utökade möj- ligheter till extern kapitalanskaffning för de ömsesidiga försäkrings- bolagen. Vidare föreslås att de ömsesidiga bolagen genom fusion ska kunna gå samman med andra motsvarande bolag. har det bedrivits ett arbete inom EU med att skapa särskilda europeiska associationsformer. antogs förord- ningen (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag1, vilket möjlig- gjorde gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform. antogs förordningen (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska koope- rativa föreningar (SCE-föreningar)2 som möjliggjorde samverkan i form av vad som kan liknas vid en ekonomisk förening, s.k. europakooperativ. Europabolag och europakooperativ är således europeiska associations- former. Europabolag med säte i som bedriver försäkringsrörelse ska tillämpa försäkringsrörelselagen när det gäller frågor som inte regle- ras i förordningen om stadga för europabolag. Bestämmelserna i om understödsföreningar ska tillämpas på europakooperativ som driver försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i förordningen om stadga för europeiska kooperativa föreningar. En understödsförening är enligt 7 kap. 19 § inkomstskattelagen skattskyldig bara för inkomst på grund av innehav av sådan fastighet som inte förvaltas i livförsäkringsverksamhet. Understödsföreningar som bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhet ska dock betala avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, förkortad avkastningsskattelagen. I 2 kap. 4 b § inkomstskattelagen föreskrivs att ett europakooperativ ska räknas som en ekonomisk förening vid inkomstbeskattningen. Av 7 kap. 19 § andra stycket nämnda lag följer dock att ett europakooperativ som bedriver motsvarande verksamhet som en understödsförening ska beskattas som en sådan. Vad gäller avkastningskattelagen har den lagens termer och uttryck samma betydelse och tillämpningsområde som i in- komstskattelagen. Detta innebär att ett europakooperativ som ska be- skattas som en understödsförening enligt inkomstskattelagen även ska beskattas som en sådan enligt avkastningsskattelagen. I 39 kap. 213 §§ inkomstskattelagen finns särskilda bestämmelser för försäkringsföretag. Försäkringsföretag beskattas olika beroende på om företaget är ett livförsäkringsföretag eller ett skadeförsäkringsföretag. avses enligt 39 kap. 2 § första stycket in- komstskattelagen livförsäkringsbolag enligt 1 kap. 4 § försäkringsrörel- selagen och utländskt försäkringsföretag som bedriver livförsäkrings- rörelse i med stöd av lagen (1998:293) om utländska försäkrings- givares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . 1EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). 2EUT L 207, , s. 1 (Celex 32003R1435). Definitionen av livförsäkringsbolag i 1 kap. 4 § försäkringsrörelselagen Prop. 2010/11:18 omfattar bolag som uteslutande eller så gott som uteslutande driver direkt livförsäkringsrörelse enligt 2 kap. 3 b § eller återförsäkring av livförsäk- Av 39 kap. 2 § andra stycket inkomstskattelagen framgår att med skadeförsäkringsföretag avses annat försäkringsföretag än livförsäkrings- företag. Ett livförsäkringsföretag ska inte ta upp inkomster som hänför sig till tillgångar och skulder som förvaltas för försäkringstagarnas räkning eller influtna . Utgifter som hänför sig till sådana inkomster och pre- mier får inte dras av. Verksamhet som bedrivs för försäkringstagarnas räkning inkomstbeskattas således inte. Denna verksamhet beskattas i stället enligt avkastningsskattelagen. Den del av företagets verksamhet som inte är hänförlig till förvaltning av kapital för försäkringstagarnas räkning inkomstbeskattas däremot enligt bestämmelserna i inkomstskattelagen eftersom denna verksamhet i hög grad liknar den verksamhet som drivs i många andra företag inom den finansiella sektorn (prop. 1992/93:187 s. 210). Den egna rörelsen beskattas således enligt vanliga bolagsskatteregler. Sådan rörelse kan avse förvaltning av det egna kapitalet, externa tjänster, förvaltningsupp- drag och liknande verksamhet. Inkomster från grupplivförsäkringar samt sjuk- och olycksfallsförsäk- ringar beskattas med inkomstskatt i stället för avkastningsskatt. Detta beror på att sådana försäkringar saknar inslag av sparande, varför avkast- ningsskatten har bedömts som mindre lämplig för sådant försäkrings- kapital. Ett skadeförsäkringsföretag beskattas i huvudsak enligt samma regler som gäller för andra företag, med undantag för de tillägg som finns i 39 kap. 69 §§ inkomstskattelagen. Regeringens förslag: Försäkringsföreningar ska skatterättsligt lik- ställas med ekonomiska föreningar. pakooperativ som bedriver försäkringsrörelse ska tillämpa de särskilda bestämmelserna för försäkringsföretag i inkomstskattelagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker att försäkringsföreningar beskattas på samma sätt som övriga försäkringsföretag. emellertid att gränsdragningen mellan den verksamhet som drivs för försäkringstagarnas räkning och annan verksamhet tydliggörs. remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget som sådant med undantag för . katsamfundet avstyrker förslaget då samfundet anser att det finns skatte- konsekvenser i fråga om uttagsbeskattningen som behöver utredas. Skälen för regeringens förslag: den första lagen om under- stödsföreningar har dessa föreningar varit förbjudna att driva affärsmäs- Vidare har understödsföreningarna bara fått meddela kapitalförsäkringar till ett ringa belopp. Syftet med begränsningarna har varit att dra en gräns mot försäkringsbolagens verksamhet. I propositionen (2009/10:246) En ny försäkringsrörelselag föreslås att förbudet mot affärsmässig verksamhet slopas. Likaså föreslås att för- eningarna ska få meddela kapitalförsäkring utan beloppsbegränsning. Härigenom får föreningarna förutsättningar att konkurrera på samma villkor som försäkringsbolagen. Föreningarnas ändrade förutsättningar väcker frågan om ändrad beskattning av föreningarna. Eftersom föreningarna föreslås få likartade verksamhetsförutsättningar som försäkringsbolagen finns det inte längre skäl att skattemässigt särbe- handla föreningarna. Det naturliga är i stället att de beskattas på samma sätt som försäkringsbolag som bedriver likartad verksamhet. Försäk- ringsföreningar som bedriver livförsäkringsverksamhet bör således in- ordnas under det skatterättsliga begreppet livförsäkringsföretag i 39 kap. 2 § första stycket inkomstskattelagen. Härigenom blir bestämmelserna om livförsäkringsföretag tillämpliga på dessa föreningar. Andra försäk- ringsföreningar kommer enligt 39 kap. 2 § andra stycket att räknas som skadeförsäkringsföretag och ska tillämpa de särskilda bestämmelserna för sådana företag. De särskilda reglerna om livförsäkringsföretag innebär som huvudregel att verksamhet som bedrivs för försäkringstagarnas räkning inte in- komstbeskattas. Denna verksamhet beskattas istället enligt avkastnings- skattelagen. efterlyser att gränsdragningen mellan den verksamhet som bedrivs för försäkringstagarnas räkning och annan verk- samhet tydliggörs. Frågan hur livförsäkringsföretagens inkomster ska fördelas mellan de olika verksamheterna regleras i 39 kap. 3 och 4 §§ in- komstskattelagen. Föreliggande förslag innebär inte någon förändring av hur dessa inkomster ska fördelas utan föreningarna ska tillämpa de regler som redan gäller . Det finns därför inte anledning att beröra frågan om gränsdragningen ytterligare i detta sammanhang. Enligt 13 kap. 2 § förslaget till ny försäkringsrörelselag ska försäk- ringsföreningarna tillämpa lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, om inte annat följer av försäkringsrörelselagen eller är särskilt föreskri- vet. En försäkringsförening kommer emellertid associationsrättsligt inte att vara en ekonomisk förening. Frågan uppkommer om en försäkringsförening ska likställas med en ekonomisk förening vid inkomstbeskattningen eller om försäkringsföreningarna särskilt ska tas in som en egen associationsform i inkomstskattelagen. I promemorian föreslås att försäkringsföreningar jämställs med eko- nomiska föreningar vid inkomstbeskattningen. avstyrker dock förslaget i denna del på grund av att reglerna om uttags- beskattning enligt samfundet kan medföra att beskattningen blir mer omfattande än vad som antas i promemorian. Regeringen anser dock att det är angeläget att försäkringsföreningarna skattemässigt behandlas på ett neutralt sätt i förhållande till andra företag som bedriver motsvarande verksamhet. Det bedöms därför som naturligt att inkomstskattemässigt likställa försäkringsföreningar med ekonomiska föreningar. Att reglerna om uttagsbeskattning i 22 kap. inkomstskattelagen kan bli tillämpliga på uttag ur föreningarna på samma sätt som gäller för övriga företag påverkar inte den bedömningen. Regeringen föreslår därför att försäk- ringsföreningarna ska räknas som ekonomiska föreningar i inkomst- skattelagen. I och med att försäkringsföreningarna likställs med ekonomiska före- ningar i inkomstskattelagen kommer dessa föreningar bl.a. att kunna vara part i en underprisöverlåtelse (23 kap.), ta emot skattefri utdelning från näringsbetingade andelar (24 kap.) och avyttra näringsbetingade delägar- rätter utan några skattemässiga konsekvenser för föreningen (25 a kap.). Vidare kommer föreningarna kunna ge och ta emot koncernbidrag (35 kap.). De kommer även att omfattas av reglerna om underskott (40 kap.). Genom att försäkringsföreningarna likställs med ekonomiska före- ningar vid tillämpningen av inkomstskattelagen kommer en försäkrings- förening även att kunna tillämpa reglerna för kooperativa föreningar på den del av verksamheten som beskattas enligt inkomstskattelagen. Med kooperativ förening avses enligt 39 kap. 21 § inkomstskattelagen en ekonomisk förening som är öppen på det sätt som anges i 3 kap. 1 § lagen om ekonomiska föreningar och som tillämpar lika rösträtt. I försla- get till ny försäkringsrörelselag föreslås att det nuvarande kravet på att understödsföreningar ska vara slutna slopas. Det föreslås i stället att 3 kap. 1 § lagen om ekonomiska föreningar blir tillämplig på försäkrings- föreningarna utan några särregler. Försäkringsföreningarna kommer också, i och med att de likställs med ekonomiska föreningar, i motsatts till dagens understödsföreningar men i likhet med försäkringsaktiebolagen och de ömsesidiga försäkringsbola- gen att omfattas av bestämmelserna i 37, 38, 38 a, 48 a och 49 kap. in- komstskattelagen. I 37 kap. finns bestämmelser om beskattningen vid fusioner och fissioner. I 38 kap. finns bestämmelser om undantag från omedelbar beskattning när ett företag avyttrar tillgångar till ett annat företag genom en verksamhetsavyttring. I 38 a kap. finns bestämmelser om partiella fissioner. I 48 a kap. finns bestämmelser om framskjuten be- skattning vid andelsbyten. I 49 kap. slutligen finns bestämmelser om uppskovsgrundande andelsbyten. Civilrättsliga bestämmelser om fusion för försäkringsaktiebolag finns i 15 a kap. i den nuvarande försäkringsrörelselagen. Ömsesidiga försäk- ringsbolag och understödsföreningar kan däremot inte genomföra en fusion . I förslaget till ny försäkringsrörelselag föreslås emellertid civilrättsliga fusionsbestämmelser för samtliga försäkringsföretag. En understödsförening och ett ömsesidigt försäkringsbolag har inte någon möjlighet att delta i en fission eller en partiell fission. Några sådana regler föreslås inte heller i den nya försäkringsrörelselagen. I en ekonomisk förening ska medlemmarna delta i föreningen med en insats, dvs. Genom insatsen förvärvar medlemmen en andelsrätt i föreningen, vilket innebär en rättighet till ekonomiska förmå- ner i föreningen. En medlems andel kan i motsatts till medlemskapet överlåtas. Förvärvaren erhåller överlåtarens på insatser grundade ekono- miska rättigheter mot föreningen. Eftersom medlemskapet inte kan överlåtas måste förvärvaren av andelen söka medlemskap i vanlig ord- ning. I UFL uppställs inte något krav på insatskapital. Något sådant krav föreslås inte heller för försäkringsföreningarna. Någon individualiserad andelsrätt som kan särskiljas från medlemskapet kommer således inte att finnas i en sådan förening. Inte heller i ömsesidiga försäkringsbolag finns det, vilket påpekat i sitt remissvar, några individualiserade Prop. 2010/11:18 andelsrätter i tillgångsmassan som kan överlåtas utan tillgångarna ägs av försäkringstagarna som ett kollektiv. I och med att medlemmarna inte har några individualiserade andels- rätter kommer det i praktiken inte alltid vara möjligt att tillämpa reglerna om verksamhetsavyttringar i 38 kap. och reglerna om andelsbyten i 48 a och 49 kap. inkomstskattelagen. Genom att likställa försäkringsfö- reningar med ekonomiska föreningar kommer således en rad skatteregler att bli tillämpliga på försäkringsföreningar trots att reglerna i praktiken inte kommer att kunna tillämpas fullt ut. Detta aktualiserar frågan om försäkringsföreningarna till någon del bör undantas från dessa regler. Dessa regler gäller dock fullt ut för de ömsesidiga försäk- ringsbolagen trots att möjligheten att tillämpa reglerna är begränsad även för dem. Vid införandet av det s.k. fusionsdirektivet3, som reglerar beskattningen vid fusioner, fissioner, verksamhetsavyttringar och andels- byten, har haft som utgångspunkt att de skatterättsliga reglerna ska anpassas till direktivet oavsett om transaktionerna civilrättsligt kan genomföras eller inte (prop. 2006/07:2 s. 105). När direktivet gjordes tillämpligt på de ömsesidiga försäkringsbolagen4 ändrades inkomstskattelagen så att dessa bolag omfattades av bestämmelserna i 37, 38, 38 a, 48 a och 49 kap. trots att det inte går att fusionera eller fissionera sådana bolag och trots att det inte finns några individualiserade andelar i de ömsesidiga försäkringsbolagen. Försäkringsföreningar omfattas visserligen inte av direktivet men ett europakooperativ som bedriver motsvarande verksamhet som en försäkringsförening omfattas. Försäkringsföreningarna föreslås därför inte undantas från några av de skatteregler som blir tillämpliga på dem, i och med att de likställs med ekonomiska föreningar, även om de transaktioner reglerna tar sikte på inte skulle vara möjliga att civilrättsligt genomföra i en försäkringsförening. Regeringens förslag: Bestämmelsen i inkomstskattelagen att försäk- ringsaktiebolag räknas som aktiebolag tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. 3Rådets direktiv /434/EEG av om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater samt om flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte från en medlemsstat till en annan (EGT L 225, 20.8.1990, s. 1, Celex 31990L0434). 4Rådets direktiv /19/EG av om ändring av direktiv /434/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (EUT L 58, , s. 19, Celex 32005L0019). Skälen för regeringens förslag: Försäkringsaktiebolag är en särskild Prop. 2010/11:18 associationsform. Enligt 2 kap. 4 § inkomstskattelagen räknas de dock vid tillämpningen av den lagen som aktiebolag. Enligt 11 kap. 1 § för- slaget till ny försäkringsrörelselag ska för försäkringsaktiebolag före- skrifterna för aktiebolag i allmänhet fortsättningsvis gälla om inte något annat följer av försäkringsrörelselagen eller är särskilt föreskrivet. Det innebär således att bestämmelserna om aktiebolag i inkomstskattelagen direkt kommer att bli tillämpliga på försäkringsaktiebolagen. Motsva- rande lagstiftningsteknik har tidigare använts för bankaktiebolag. Det kommer således inte längre att vara nödvändigt att ha en särskild be- stämmelse som skattemässigt likställer försäkringsaktiebolag med aktie- bolag. Den bestämmelsen slopas därför. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 4 § inkomstskattelagen. Regeringens förslag: Befintliga beskattningsregler om vinst- och kapitalandelslån samt förlagsinsatser ska tillämpas på ömsesidiga för- säkringsbolag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget som sådant. Kammarrätten i har synpunkter på terminologin i lagförslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt förslaget till ny försäkrings- rörelselag kommer ömsesidiga försäkringsbolag fortsatt att utgöra en sär- skild företagsform för drivande av försäkringsrörelse. Genom hänvis- ningar i den nya lagen blir flertalet allmänna associationsrättsliga be- stämmelser i lagen om ekonomiska föreningar direkt tillämpliga på de ömsesidiga bolagen. I sak innebär detta emellertid endast i begränsad omfattning någon förändring för bolagen eftersom dessa regler , med något undantag, uttrycks som självständiga bestämmelser i den nuvarande försäkringsrörelselagen. En förändring är emellertid att försäkringsbolagen ges utökade möjligheter till extern kapitalanskaffning genom tillämpning av bestämmelserna om förlagsinsatser i 5 kap. lagen om ekonomiska föreningar. Vidare blir det möjligt för ömsesidiga för- säkringsbolag att genom fusion gå samman med andra motsvarande bolag. Med förlagsinsatser avses kapital som tillskjuts för att kunna användas som rörelsekapital och som får tillskjutas av såväl medlemmar som andra. Förlagsandelsinnehavare har inget reglerat inflytande över företa- get däremot vissa insynsrättigheter. De kan vidare få utdelning på inve- sterat kapital. Sådan utdelning är skattepliktig. För skattskyldigheten gäller motsvarande regler som vid utdelning på andelar i ekonomiska föreningar. Enligt dagens regler kan ett ömsesidigt försäkringsbolag inte uppta Prop. 2010/11:18 vinstandelslån. Ett vinstandelslån är ett lån där rätt till ränta är beroende av bolagets utdelning eller vinst. Genom den nya försäkringsrörelselagen kommer det emellertid att med vissa begränsningar bli möjligt för ömse- sidiga försäkringsbolag att ta upp sådana lån. De kommer även att kunna ta upp kapitalandelslån. Ett kapitalandelslån är ett finansiellt instrument där återbetalning bestäms på annat sätt än genom ett nominellt eller ett indexerat penningbelopp. De förändringar som föreslås för de ömsesidiga försäkringsbolagen i den nya försäkringsrörelselagen medför behov av vissa ändringar i in- komstskattelagen. Som framgått av föregående avsnitt gäller de skatte- rättsliga reglerna om fusion redan för ömsesidiga försäkringsföretag. Möjligheten för de ömsesidiga försäkringsbolagen att tillämpa reglerna om förlagsinsatser föranleder däremot en ändring i bestämmelserna om avdrag för organisationsutgifter i 16 kap. 8 § inkomstskattelagen, enligt vilka bl.a. utgifter i samband med förändringar av förlagsinsatser ska dras av. Genom ändringen görs bestämmelserna tillämpliga på ömsesi- diga försäkringsföretag. Bestämmelserna om avdragsrätt för ränta på vinstandelslån i inkomstskattelagen bör också gälla för de ömsesidiga försäkringsföretagen, likaså bestämmelserna om kapitalandelslån. Kam- marrätten i föreslår att den skattemässiga termen ömsesidiga försäkringsföretag ändras till den civilrättsliga termen ömsesidiga försäk- ringsbolag. Termen ömsesidiga försäkringsföretag är en i skattehänse- ende väl etablerad term. Regeringen anser att det inte finns skäl att ändra den befintliga terminologin. Förslagen föranleder ändringar i 16 kap. 8 §, 24 kap. 5 § samt 48 kap. 6 b och 28 §§ inkomstskattelagen. Regeringens förslag: Europabolag och europakooperativ som bedri- ver livförsäkringsverksamhet ska uttryckligen omfattas av de- finitionen av livförsäkringsföretag i inkomstskattelagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Med livförsäkringsbolag förstås en- ligt 1 kap. 4 § försäkringsrörelselagen bolag som uteslutande eller så gott som uteslutande driver direkt livförsäkringsrörelse eller rörelse avseende återförsäkring av livförsäkring. Europabolag med säte i som bedriver livförsäkringsrörelse faller in under definitionen, då sådana bolag enligt försäkringsrörelselagen likställs med svenska försäkrings- bolag. I den nya försäkringsrörelselagen kommer emellertid inte europabolag som bedriver försäkringsrörelse att likställas med försäkringsbolag. ligt den nya lagen avses med försäkringsföretag enbart försäkringsaktie- Prop. 2010/11:18 bolag, ömsesidigt försäkringsbolag och försäkringsförening. ningen om stadga för europabolag följer emellertid att europabolagen ska tillämpa reglerna i försäkringsrörelselagen. Det innebär dock inte att de i lagens mening är försäkringsföretag. I praktiken kommer denna distink- tion i de flesta fall sakna betydelse. Den får dock betydelse i beskatt- ningshänseende i och med att den skatterättsliga definitionen av livför- säkringsföretag i inkomstskattelagen innehåller en hänvisning till livför- säkringsbolag enligt försäkringsrörelselagen. För att europabolag som bedriver livförsäkringsrörelse efter införandet av den nya försäkringsrö- relselagen alltjämt ska omfattas av definitionen av livförsäkringsföretag i inkomstskattelagen, föreslås att det uttryckligen anges att europabolag som bedriver livförsäkringsrörelse omfattas av den skatterättsliga defini- tionen av livförsäkringsföretag.