prop · GY031d27 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Avgiften till Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen............................................ Utfall för avgiften till EU 2009.............................................................. Analys och slutsatser .............................................................................. 1:1 Avgiften till Europeiska unionen................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall ............................................................... Värdet av budgetreduktioner 2009 ................................................... Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter ............................................................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 3), 2.för anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande uppställning: 1:1 Avgiften till Europeiska unionen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten inklusive eventuella korrigeringar avseende . Europeiska unionens allmänna budget upprättas med stöd av artikel 310 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget). EU-budgetens utgifter och inkomster måste balansera, varför det är utgiftsnivån som styr behovet av inkomster. Eftersom merparten av EU-budgetens inkomster utgörs av avgifter från medlemsländerna styr EU- budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. Avgifterna från medlemsländerna benämns egna medel och regleras, enligt artikel 311 i EUF-fördraget, av rådets beslut nr 436/2007/EG, Euratom av om systemet för Europeiska unionens egna medel (egna medelsbeslutet). Europeiska kommissionens uttag av egna medel är begränsat till högst av EU:s bruttonationalinkomst (BNI). Det finns tre typer av egna medel: -traditionella egna medel: inkomster från den gemensamma tulltaxan och sockeravgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, -en mervärdesskattebaserad avgift och -en avgift baserad på medlemsländernas I regelverket för egna medel finns dessutom ett antal särskilda bestämmelser och begränsningsregler. Tre av dessa har betydande konsekvenser för den svenska EU-avgiften och utgiftsområde 27. För det första finns en särskild budgetreduktion för . Reduktionen finansieras av övriga medlemsländer, varför andel av finansieringen utgör en särskild del av EU-avgift. har dock, tillsammans med , och ett särskilt undantag och får en reduktion på av vår (ordinarie) finansieringsandel. Detta undantag finansieras av övriga medlemsländer, exklusive . För det andra har (och ) 20072013 en särskild reduktion av den BNI-baserade avgiften. reduktion uppgår till priser. För det tredje har vissa medlemsländer 2007 2013 en nedsatt mervärdesskattebaserad avgift. mervärdesskattebaserade avgift motsvarar av mervärdesskattebasen, vilket innebär en rabatt om jämfört med ordinarie uttag av mervärdesskattebaserad avgift om av mervärdesskattebasen. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27. Utfallet uppgick till , vilket är betydligt lägre än ett normalår. Detta beror på att erhållit sin särskilda reduktion av den BNI- baserade avgiften samt nedsättningen av den mervärdesskattebaserade avgiften och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Totalt för utgiftsområde 27 Avgiften till 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. justeras den BNI-baserade avgiften löpande och den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas enligt den lägre procentsatsen. Se avsnitt 2.4.2 för en mer detaljerad beskrivning av utfallet . För beräknas utgifterna bli ca lägre än vad som budgeterats. Detta beror framför allt på att avgift minskade med till följd av en uppdatering av statistik . Vidare förväntas tullinkomsterna bli lägre än vad som tidigare beräknats, vilket bidrar till den lägre prognosen. beräknas EU-budgetens utgifter öka, vilket leder till en högre EU-avgift. Vidare förväntas den svenska kronan stärkas och tullinkomsterna öka. Även mervärdesskattebas förväntas bli större, vilket leder till en högre mervärdesskattebaserad avgift. Eftersom 2010 var för inbetalning till omstruktureringsfonden för sockersektorn så kommer denna utgift inte längre att belasta utgiftsområdet. EU-avgiften antas öka , framför allt på grund av att EU- budgetens utgifter förväntas öka. har beslutat ett mål för den svenska budgetpolitiken i EU (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Enligt beslutet ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt för att belastningen på statsbudgeten ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som har fastslagit. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. euro, dvs. ca 1 484 miljarder De budgeterade åtagandena uppgick till ca , varför utfallet motsvarar av den budgeterade nivån. Det preliminära utfallet för betalningarna var ca , dvs. De totala budgeterade betalningarna uppgick till ca , dvs. ca , varför det preliminära utfallet motsvarade av de budgeterade betalningarna. 2.4.2Utfall för avgiften till EU 2009 Utfallet för den svenska EU-avgiften blev , vilket är lägre än vad som anvisades på statsbudgeten. Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall 1:1 Avgiften till Euro- Avvikelsen i förhållande till statsbudgeten förklaras framför allt av att tillfördes anslaget proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21). Skälen till ökningen var dels en negativ ingående balans på ca , dels den kraftigt försvagade kronan. En viktig förklaring till de stora skillnaderna mellan utfall och budget är osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen i såväl som övriga EU som fanns . tullintäkter minskade mer än förutsett jämfört med tidigare beräkningar. andel av EU:s BNI blev lägre än vad som tidigare prognostiserats. Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen har även påverkat medlemsländernas mervärdesskattebaser. Även EU-budgetens utgifter blev påtagligt lägre än vad som budgeterats. uppgick värdet av särskilda reduktioner till sammanlagt , dvs. utan dessa reduktioner skulle EU-avgift varit i motsvarande grad högre (se tabell 2.3). Tabell 2.3 Värdet av budgetreduktioner 2009 Reduktion av den BNI-baserade avgiften Nedsättning av den mervärdesskattebaserade Nedsättning av finanseringsandel av Under det svenska ordförandeskapet beslutades EU-budgeten . Betalningarna budgeterades till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen är planenlig och beror framför allt på genomförandet av de sjuåriga programmen inom sammanhållningspolitiken. Åtagandena uppgår 2010 till , vilket innebär att det finns en marginal på till taket för åtaganden i den fleråriga budgetramen avseende 2010. Jämfört med 2009 ökar åtagandena med . I samband med förhandlingarna om budgeten beslutades också om det andra steget i finansieringen av EU-budgetdelen av den ekonomiska återhämtningsplanen för . Beslutet innebar framför allt en omdisponering av medel mellan EU-budgetens utgiftsrubriker. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Utfallet för EU-budgeten 2009 innebar i stort sett oförändrade betalningsnivåer jämfört med . Det som är anmärkningsvärt är att genomförandegraden var , väsentligt lägre än t.ex. 2007 och 2008. Det finns alltså fortsatta problem med överbudgetering. Detta gäller även åtagandenivåerna som även 2009 var överskattade. Resultatet av förhandlingarna om EU-budge- ten slutade på nivåer som låg nära kommissionens förslag. Med hänsyn till ståndpunkt om betydligt högre åtagande- och betalningsnivåer bedöms detta som acceptabelt. Återhämtningsplanen finansierades utan att den fleråriga budgetramens totala omslutning ökade. Sammanfattningsvis bedöms dessa resultat ligga i linje med målet för den svenska budgetpolitiken i EU, även om det finns skäl för regeringen att fortsatt driva en restriktiv linje och försöka minska överbudgeteringen i EU-budgeten. har inte lämnat några invändningar. Resultatet från den årliga granskning som Eu- ropeiska revisionsrätten gör finns ännu inte tillgängligt . En redogörelse för revisionsrättens iakttagelser avseende 2008 återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101 s. 236237). Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för en reformering och modernisering av utgiftssidan med omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna och en minskning av den totala utgiftsvolymen. I den mån tillräckliga reformer inte uppnås på EU-budgetens utgiftssida, krävs även fortsättningsvis korrigeringar, rabatter etc. på inkomstsidan. Kommissionen förväntas presentera sin rapport om budgetöversynen , vilken kommer diskuteras i Europeiska unionens råd och förberedelserna inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Vägledande för är här, liksom för arbetet med budgeten i stort, principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. svarade regeringen på kommissionens öppna konsultation om budgetöversynen (dnr SB2008/2876). Konsultationen är en del i kommissionens förberedelsearbete inför rapporten om budgetöversynen. I sitt svar anförde regeringen att reformer och besparingar behövs på framför allt jordbrukspolitikens och sammanhållningspolitikens område. Analysen som låg till grund för svaret visar vidare att områden där åtgärder kan påvisa europeiskt mervärde är konkurrenskraft, miljö och klimat, rättsliga och inrikesfrågor samt externa åtgärder. En inriktning på dessa områden skapar förutsättningar för en modern som fokuserar på insatser som ger ett tydligt europeiskt mervärde. Regeringen anförde därför att skulle ingen modernisering av utgiftsstrukturen ske i linje med ovanstående finns fortsatt behov av korrigeringar på inkomstsidan för att undvika att vissa medlemsländer, som , får betala allt för höga nettoavgifter till EU:s budget i förhållande till andra medlemsländer med jämförbar välståndsnivå. Nettoavgiften avspeglar skillnaden mellan vad ett medlemsland betalar till EU-budgeten och vad medlemslandet får i återflöde i form av stöd och bidrag. Vad gäller EU:s årsbudget innebär kommissionens budgetförslag , i förhållande till den beslutade budgeten , en ökning med för åtaganden och en ökning av betalningarna med . Den högre nivån för betalningar jämfört med förklaras till stor del av ökade utgifter för sammanhållningspolitiken i enlighet med den beslutade profilen på den fleråriga budgetramen för 20072013. Restriktivitet är en utgångspunkt för den fortsatta behandlingen av budgetförslaget . Detta innebär bl.a. att betalningsanslagen bör läggas på rimliga nivåer och att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan budgeten och taken i den fleråriga budgetramen. 2.7.11:1 Avgiften till Europeiska unionen 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. An- slaget får även användas för att finansiera eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar.1 Utgifterna uppgår enligt prognosen till vilket är ca 521 miljoner lägre än beräkningen ekonomiska vårproposition. avgift till EU-budgeten beräknas 2011 uppgå till , vilket är ca lägre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Sammantaget beräknas värdet av särskilda reduktioner 2011 uppgå till . Som beskrivits ovan består den svenska EU- avgiften av delposter, vilka tillsammans utgör EU-avgiften. Prognosen för EU-avgiften består därför av beräknat utfall för respektive delpost (tabell 2.5). Inkomster från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska unionen och betalas in efter faktisk uppbörd. Medlemsländerna får behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen, dvs. efter avdrag för administrativa kostnader. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Tullmedel. 1 Egna medelsbeslutet ger Europeiska kommissionen rätt att begära dröjsmålsränta från ett medlemsland vid försenad inbetalning av egna medel. Beräkningen av räntan regleras i egna medelsbeslutet och dess tillämpningsföreskrifter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.5 Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anmärkning: beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Avgifterna på sockerproduktion tas ut i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitiken och betalas enligt faktisk uppbörd. Medlemsländerna får behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Sockeravgifter. Regeringen beräknar att sockeravgifterna kommer att uppgå till . Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en andel av medlemslandets mervärdesskattebas. betalar en mervärdesskattebaserad avgift på av mervärdesskattebasen. Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas uppgå till . Värdet av den svenska nedsättningen av den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas 2011 uppgå till . Europeiska kommissionens samlade uttag av BNI-baserad avgift beräknas residualt, dvs. uttaget beräknas så att det ska täcka EU- budgetens återstående finansieringsbehov efter att samtliga länders traditionella egna medel och mervärdesskattebaserade avgifter dragits av från den budgeterade utgiftsnivån. Respektive medlemslands andel fastställs som landets andel av EU:s BNI. Den BNI-baserade avgiften beräknas uppgå till . Vid beräkningen har särskilda reduktion av BNI-avgiften beaktats. Denna beräknas 2011 uppgå till . beslutade Europeiska unionens råd att inkludera en fördelning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM) i beräkningen av BNI vad beträffar den BNI- baserade avgiften. Beslutet gäller och påverkar alltså BNI-baserade avgift från och med . Inrättandet av EU:s gemensamma utrikestjänst (EEAS) kommer leda till ökade utgifter på EU-budgeten och därmed till en ökad BNI-baserad avgift för . För att finansiera detta föreslår regeringen att anslaget 1:1 Avgiften till den Europeiska unionen tillförs 2011, 2012 och 2013 och framåt. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. minskas med motsvarande belopp. Finansieringen av särskilda budgetreduktion beräknas 2011 uppgå till . Värdet av nedsättningen av finansieringsandel beräknas 2011 uppgå till . har avsättningar till den tillfälliga omstruktureringsfonden för sockersektorn gjorts. görs inga fler inbetalningar till fonden, varför denna anslagspost kommer försvinna . Omstruktureringsfonden är inte en del av Europeiska unionens system för egna medel, men inbetalningarna till fonden hanteras för svenskt vidkommande inom ramen för utgiftsområde 27. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten avseende åtagandebemyndiganden. Skälen för regeringens förslag: Medlemsländernas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. andel i finansieringen av EU-budgetens betalningar kan dock användas som en indikation på andel av gjorda åtaganden i EU-budgeten. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtaganden om ska ställas till förfogande . Av dessa åtaganden uppgår andel till , dvs. Budgetförslaget är föremål för behandling i unionens budgetmyndighet.