prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betal- ningar och tas därför bort. De ökade avsättningarna avser till största delen avsättningar för statens tjänstepen- sionsåtagande hos . Förändringar av avsättningar beskrivs i not 43 och 44. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Förändringar av långfristiga fordringar avser främst att skadefordringar och försäkringstekniska avsättningar minskat med . I posten ingår även förskott avseende materiella anläggningstillgångar. Hos har förskott avseende fartygs- projekt minskat beroende på att fartyg har akti- verats som anläggningstillgång samt överförts till pågående nyanläggning (se även not 25). Minskningen av omsättningstillgångar beror till stor del på att kortfristiga placeringar minskade kraftigt (se not 39). Det medför att statens nettoupplåning ökat. Skulderna har ökat med , vilket medför att statens nettoupplåning minskat. Ökningen avser främst ökning av leasingskulder hos i sam- band med att etapp 2 tagits upp som tillgång. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket är en kraftig ökning. Den största förändringen avser att Kärnavfalls- fonden har köpt bostadsobligationer för . har del- tagit i Nordeas nyemission med . Därutöver har kapitaltillskott i statliga bolag lämnats till bl.a. och . Materiella investeringar uppgick till , vilket är en ökning med nästan från föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år (se not 24). Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Vägprojekt för har färdig- ställts . Investeringar i järnvägsanläggningar fortsätter att öka kraftigt och uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Järnvägsanläggningar har färdigställts med . etapp 2 har tagits upp som investering med , vilket är den viktigaste förklaringen till ök- ningen. Investeringar i maskiner och inventarier upp- gick till och minskade med mot föregående år. har produktion och Väg- verket Konsult ombildats till statliga bolag vilket är en bidragande orsak till att investeringarna minskade . Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till strax under 2 miljarder kro- nor, och minskar jämfört med föregående år med . Statens fastighets- verk, och står för av nyinvesteringarna i fas- tigheter och mark. har minskat sina investeringar med . Bland övriga investeringar märks bl.a. inve- steringar hos med 1,4 miljarder Investeringar i immateriella tillgångar som i De största invester- ingarna i immateriella tillgångar finns hos För- säkringskassan med och Försvarsmakten med , som båda ökat sina investeringar kraftigt. Försvars- maktens investeringar avser till största delen verksamhetsstödet Prio. Centrala nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en ökning med . nyutlåning var , vilket är en kraftig ökning. Den dominerande delen av ökningen avser lån i utländsk valuta till som är värderade till på balansdagen, men även ett lån till på ingår (se även not 29). Finansiellt netto för statens upplåning Finansiella intäkter enligt resultaträk- Finansiella kostnader enligt resultaträk- Det finansiella nettot som är hänförbart till sta- tens upplåning har förbättrats med jämfört med föregående år. Intäkter som hänförs till orealiserade valuta- kursdifferenser (skulder och fordringar i ut- ländsk valuta värderade till bokslutsdagens kur- ser) uppgick till , vilket ökat upplåningsbehovet. Orealiserade poster på- verkar inte statens nettoupplåning. Föregående år innebar de orealiserade valutakursdifferen- serna förluster, vilket påverkade statens upplå- ning åt motsatt håll. Finansiella intäkter enligt resultaträk- Finansiella kostnader enligt resultaträk- Kapitaliserade räntor på utlåning Avgår reavinst vid försäljning av aktier Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se not 13 och 14). tar upp ränte- intäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran avseende utlåning. Denna s.k. kapitaliserade ränta har inte betalats in till staten och den påverkar således inte statens nettoupp- låning. Vissa finansiella intäkter redovisade av Väg- verket i samband med bolagiseringen ingår bland försäljningsinkomster och ingår därför inte här. Realisationsvinster vid försäljning av aktier in- går i finansieringsanalysens post Försäljning av anläggningstillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. har endast små belopp förekommit, medan den stora posten till största delen avsåg försäljningen av . Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hän- förbara till statens upplåning redovisas i balans- räkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens netto- upplåning med 2 respektive . ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall . I detta kapitel lämnar re- geringen en utförligare redovisning av statsbud- getens utfall , som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgif- terna i statsbudgeten. Med statsbudgeten avses i det följande den ursprungliga statsbudgeten an- tagen av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU10, rskr. 2008/08:154). När jämförelse görs mot totalt anvisade medel avses såväl den ursprungliga statsbudgeten som de tilläggsbudgetar som be- slutats . Indrag av anslagsbelopp fram- går inte i detta avsnitt. En mer utförlig redovis- ning finns i bilaga 5 Specifikation av statsbudge- tens inkomster och bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter. Statsbudgeten ska enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebe- hov. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Budgetsaldot uppgick till -(tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till . Utfallet blev därmed lägre än beräknat i statsbudgeten. Inkomsterna beräknades i statsbudgeten uppgå till nästan . Det slut- liga utfallet blev , således lägre än beräknat. Avvikelsen förklaras främst av att statens skat- teinkomster underskred beräkningen i statsbud- geten med . Intäkter av skatt på arbete blev 40 miljarder lägre än beräknat i statsbudgeten. Intäkten av skatt på kapital be- räknades i statsbudgeten uppgå till . Utfallet blev 149 miljarder kro- nor, dvs. Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall 1 Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av riks- dagen , exkl. tilläggsbudget. I beloppet för utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m.ingår beräknad förändring av anslagsbehållningar, Statens skatteintäkter, dvs. skatteinkomster avviker mer från statsbudgeten än skatteintäkterna är hänförligt till de kommunala inkomstskatterna. Dessa påverkar inte statens skatteintäkter. Men de minskar temporärt statens skatteinkomster och belastar inte kommunerna förrän vid slut- reglering 2011. Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev , vilket är högre än den ursprungligen fastställda statsbudgeten. Det beror framför allt på att lånat motsvarande i för att återställa valutareserven, vilket påverkar Riks- gäldskontorets nettoutlåning. På tilläggsbudget anvisades 39 miljarder kro- nor varav avsåg bidrag till att upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och dämpa nedgången i syssel- sättningen i sektorn samt i bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitets- stöd med anledning av ökad arbetslöshet. För avgiften till Europeiska gemenskapen anvisades ytterligare , framför allt på grund av den kraftiga försvagningen av den svenska kronan i förhållande till euron. Utgifterna för samtliga utgiftsområden, ex- klusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev högre än beräkningen i statsbudgeten. Det utgiftsområde som visade högre utgifter än vad som beräknades i statsbud- geten var framför allt utgiftsområde 25 All- männa bidrag till kommuner, där utgifterna är högre. Detta förklaras främst av det ovan nämnda tillfälliga konjunk- turstödet till kommuner och landsting. Utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppvi- sade högre utgifter än vad som anvisats på statsbudgeten, vilket beror på högre arbetslöshet och fler företag som satts i konkurs. Lägre utgifter än anvisat i statsbudge- ten blev det främst inom ovan nämnda utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp med och inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets bered- skap med . Orsaken till lägre utgifter inom försvaret är dels ett planerat sparande och 2011, dels att reserver inte behövt utnyttjas. vissa resurser, t.ex. transport- och drivmedels- kostnader samt löner, blivit billigare när det gäller de internationella insatserna. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev de totala utgifterna m.m. högre, vilket främst beror på lån i för återställning av valutareserven. Lägre utgifter än totalt anvisat uppvisas på arbetsmarknads- området med , framförallt för att andelen arbetslösa som fick ersättning blev lägre än beräknat. Utgifterna för sjukpenning och rehabilitering blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Både antalet sjukpenningdagar och medelersättning per dag blev lägre än beräknat. Avgiften till EU blev lägre än vad som anvisades. Detta beror delvis på att tullintäkter blev lägre jämfört med tidigare beräkningar. Ytterligare orsaker är att BNI och mervärdesskattebas beräknas blir lägre jämfört med tidigare prognoser. Statsbudgetens utfall påverkades av betydande engångseffekter (tabell 5.2). Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- effekter 2009 -176,1 Justering för större engångseffekter -4,4 Förändrad inbetalning av moms inom bygg- och -2,0 EU-avgift, försenat beslut avseende egna medel -6,5 Lån till andra länder , förfalloprofil övertagna lån -1,2 Statsbudgetens saldo justerat för större engångs- -83,9 Engångseffekterna beräknas totalt påverka saldot negativt med . Den största effekten avser lån till , som uppgick till . lånade i för att återställa valutareser- ven efter olika insatser under den finansiella kri- utbetalade också avseende en mindre del av ett beslutat lån till . Extra utdelningar från statliga aktier uppgick till , varav 2,9 miljarder kro- nor kom från . Medlen avser in- komster vid försäljning av aktier i (innehades tidigare av Vin och Sprit). Införandet av löpande momsbetalning inom bygg- och anläggningssektorn bedöms ha inneburit en positiv effekt på medan kapitaltillskott till bolag medförde en ne- gativ effekt på . Av detta av- såg deltagande i Nordeas nyemission och deltagande i SAS nyemission. Ett nytt system för EU-ländernas avgifter genomfördes med retroaktiv verkan . Enligt det nya systemet får varak- tigt en rabatt på EU-avgiften. Det uppstod där- med negativa engångseffekter för saldot 2007 och 2008 medan en motsvarande positiv effekt uppstod 2009, på sammanlagt 6,5 miljarder kro- nor. Justerat för engångseffekter uppgick budget- saldot till . När engångseffekterna exkluderats erhålls ett mått på den underliggande saldoutvecklingen (statsbud- getens underliggande saldo). I diagram 5.1 redo- visas statsbudgetens faktiska och underliggande saldo för åren 19902009. Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2009 -50,000 -100,000 -150,000 -200,000 -250,000 -300,000 inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Under dessa år var engångseffekterna negativa som en följd av stora utbetalningar av bankstöd. Lånebehovet var som störst 1993 med . Därefter förbättrades saldot kraftigt och vände till över- , , nådde över- skottet . Nästan hela över- skottet bestod emellertid av engångsvisa försälj- ningsinkomster och överföringar från AP-fon- den. försämrades saldona återigen, men underskotten dämpades av posi- tiva engångseffekter även dessa år. vi- sade det faktiska saldot åter överskott och ökade successivt till 2008. visar det faktiska såväl som det un- derliggande saldot ett underskott. Det faktiska saldot vände från ett rekordstort överskott 2008 på till ett underskott på . Detta omslag berodde emellertid till stor del på olika engångseffekter. tillfördes statsbudgeten stora inkomster av aktieförsäljningar (främst från Vin & Sprit och ) medan den belastades med tillfälliga utgifter till följd av insatser mot finanskrisen (främst utlåning till ). Även rensat för engångseffekter försvagades dock saldot, framför allt som en följd av den kraftiga konjunkturnedgången. 5.1.1Statsbudgeten 2008 och 2009 I tabell 5.3 redovisas statsbudgetens utfall . Statsbudgeten visar 2009 ett un- derskott på jämfört med ett överskott på 2008, en försämring med . Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall och 2009 (21,) . Statens skatteinkomster minskade med . Direkta skatter på arbete beräknas minska med (3,) och indirekta skatter på arbete med (5,). konsumtion och insatsvaror beräknas öka med (1,). Se tabell 5.6. Övriga inkomster minskade med jämfört med . Det beror främst på att Inkomster av försåld egendom minskade med . avsåg försäljningen av och försäljningen av statens aktier i . Statsbudgetens totala utgifter m.m. ökade med (15,) . Utgifterna för utgiftsområden exklusive Stats- skuldsräntor m.m. ökade med (0,). De största ökningarna var framförallt inom fyra utgiftsområden som till- sammans har ökningar på . Tre utgiftsområden står för de största minsk- ningarna som tillsammans är 39 miljarder kro- nor. Inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner blev utgifterna högre (26,). (26,), ökade med 5 miljarder kronor (10,) och utgiftsområde 9 Häl- sovård, sjukvård och social omsorg ökade med (7,). Utgiftsområde 22 Kommunikationer mins- (34,), (48,) och utgifts- område 27 Avgiften till Europeiska gemenska- pen minskade med (39,). nettoutlåning ökade med som posten Kas- samässig korrigering minskade med . Nettoutlåningen ökade framför allt till m.m. minskade med 12 miljarder (24,). främst av att det tillfälliga anslaget Tillskott till stabilitetsfonden hade ett utfall på 2008. Ett nytt tillfälligt anslag Över- gångseffekter av kostnadsmässig avräkning medförde dock en ökning av utgifter med . kronor lägre än vad som beräknades i statsbud- geten . Statsbudgetens inkomster utgörs av statens skatteinkomster och övriga inkomster, vilka uppgick till 706 respektive . I tabell 5.6 redovisas statsbudgetens skattein- täkter och inkomster och 2009. I tabellen redovisas även en jämförelse av utfall mot stats- budgeten. Statsbudgeten baserades på de prognoser som publicerades i budget- propositionen . Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skat- ter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur statsbudgetens inkomster har utvecklats jämfört med den fastställda statsbudgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelver- ken. Regeringen föreslog och aviserade i budgetpropositionen skattereformer som sammanlagt minskade skatteintäkterna med . Tabell 5.4 Skattereformer 2009 Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna -38,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -36,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på arbete bedömdes minska med till följd av skattereformer, varav det tredje steget i jobbskatteavdraget bedömdes minska intäkterna med . Sänkt skatt för pensionärer bedömdes minska intäkterna med och sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter be- dömdes minska intäkterna med . En höjd skiktgräns beräknades minska intäkterna med . Lägre arbetsgivaravgifter och egenavgifter för personer bedömdes minska intäkterna med . Reformer inom skatt på kapital bedömdes företagsvinster bedömdes öka med . Intäkterna från skatt på konsumtion och in- satsvaror bedömdes bli högre till följd av ändrade skatteregler. Utvecklingen av skatteintäkterna beror i stor utsträckning på hur ekonomin utvecklas. I tabell 5.5 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är detsamma som ekonomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa även med antagandena i budgetpropositionen , som användes till prognoserna som låg till grund för statsbudgeten. Tabell 5.5 Antaganden ekonomiska vårproposi- tion jämfört med budgetpropositionen Procentuell förändring och differenser uttryckt i procentenheter om inte annat anges. -0,2 -4,9 -1,7 -6,1 -0,2 -0,8 -2,0 -3,2 -2,6 -0,7 -2,1 -0,3 -1,2 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,7 -3,6 -0,08 -0,8 -3,2 1Fasta priser, procentuell förändring 4Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år En viktig variabel för prognosen av skatt på ar- bete är utvecklingen av lönesumman i ekonomin, men också skiktgränserna som justeras med för- ändringen i konsumentprisindex (KPI).12 Om lönerna i samhället ökar mer än KPI, så hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatte- intäkter. Skatt på energi påverkas av KPI genom den årliga indexeringen av skattesatserna.13 Hushållens konsumtionsutgifter påverkar in- täkterna från såväl mervärdesskatt som punkt- skatter. 12 För skatt på arbete avseende 2009 används förändringen av konsumentprisindex (KPI) juni 2007juni 2008. 13 skattesatser justerades med förändringen av KPI juni 2007juni 2008. Sedan prognoserna, som låg till grund för statsbudgeten, gjordes har BNP och hushållens konsumtionsutgifter revide- rats ner . Även lönesumman har reviderats ner, eftersom antalet arbetade timmar till följd av den globala lågkonjunkturen har utvecklats svagare än för- väntat. Inflationen, mätt som KPI mellan , blev även lägre än förväntat. Bedömningar i statsbudgetens utfall För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publicering av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster ett fastställt utfall, eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. Nedan redovisas berörda inkomsttitlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat an- ges, avses alla inkomsttitlarna i inkomsttitel- gruppen: 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1210 Arbetsgivaravgifter, 1218 1270 Särskild löneskatt, 1274 1280 Nedsättningar, 1283-1284 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1340 Avkastningsskatt, 1341-1342 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, 1411 1600 Restförda och övriga skatter 1620 Övriga skatter, hushåll 1630 Övriga skatter, företag 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer 1810 Skatter till andra sektorer För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med taxeringsutfallet vilket blir känt . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) och mervärdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet , när skattedeklarationerna för juli månad är kända. För inkomsthuvudgruppen 1600 Restförda och övriga skatter fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbördsförskjut- ningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 samt 1911 är således fortfarande be- dömningar för publicering av denna årsredovisning. De totala skatteintäkterna beräknas uppgå till , vilket är lägre än i statsbudgeten. Statens skatte- intäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommunalskatt och avgifter till ål- derspensionssystemet, beräknas uppgå till , vilket är 69 miljarder kro- nor lägre än statsbudgeten. Främst är det lägre intäkter från skatt på ar- bete och skatt på företagsvinster som förklarar de stora avvikelserna gentemot statsbudgeten. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 5.6 nedan redovisas såväl skatteintäk- ter som inkomster samt avvikelser mot stats- budgeten. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser . Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatterna har en direkt koppling till den ekono- miska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvudgrupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående be- loppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Tabell 5.6 Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster, jämfört med statsbudget -39,9 -1,0 -24,4 -2,2 -15,9 -2,3 -3,1 -3,0 -0,5 -159,2 -139,2 -2,5 -15,5 -17,7 -3,2 -1,6 -0,2 -0,9 -20,5 -13,4 -25,4 -25,1 -38,9 -10,5 Skatt på kapital, hushåll -3,6 -30,6 -12,0 -1,6 -0,8 -1,8 -0,5 -3,1 -0,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -14,5 -12,4 -11,1 -10,4 -0,7 -0,4 -2,2 -0,9 Övriga skatter på energi och miljö -1,3 -0,3 -1,2 -0,3 Restförda och övriga skatter -3,6 -2,9 -0,9 -7,8 -8,2 -0,1 -0,2 -0,8 -92,8 -24,7 -6,,5 -7,2 -1,3 -0,3 -91,6 -24,4 Avgår, kommunala inkomstskatter -524,0 -515,5 -15,6 -2,3 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -178,3 -178,1 -6,9 -0,1 -69,0 -22,0 -22,0 -11,5 -80,4 -46,8 -5,6 -127,3 -4,5 Statsbudgetens inkomster, som utgörs av statens skatteinkomster och övriga inkomster blev , vilket är lägre än statsbudgeten. Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indi- rekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete be- står till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på ar- bete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utveck- lingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs i taxe- ringen 2010 och uppgifterna är därmed ett bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete uppgå till De direkta och indirekta skatterna har revide- rats ned med 24,4 respektive 15,5 miljarder kro- nor, vilket till största delen är en följd av den globala konjunkturnedgången som har medfört en kraftig minskning av lönesumman. Utfallet för skatt på arbete 2008 beräknas bli lägre än statsbudgeten och uppgår till . De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. Minskningen beror dels på en lägre lönesummetillväxt, dels på regeländringar i form av tredje steget av jobb- skatteavdraget och även på en höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Sammantaget har de di- rekta skatterna reviderats ned med ca 24,4 miljar- der kronor, eller jämfört med stats- budgeten. beräknas intäkterna från den kommu- nala inkomstskatten uppgå till . Jämfört med statsbudgeten har intäk- terna reviderats ner med . Detta förklaras framförallt av det för- sämrade konjunkturläget, som i sin tur ledde till lägre skatteunderlag.