prop · GX03190 · 2010-04-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:190 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny grund för uppehållstillstånd. Utlänningar som är föremål för särskilt personsäkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen (1984:387) ska kunna beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd om och därefter permanent uppehållstillstånd. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska kunna återkallas om det inte längre finns förutsättningar att bedriva särskilt personsäkerhetsarbete. Om en utlänning som är föremål för särskilt personsäkerhetsarbete beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd och därefter ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande ska han eller hon inte omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716).......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ....................................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Allmänt om uppehållstillstånd ........................................... Återkallelse av uppehållstillstånd .................................... Uppehållstillstånd för vissa målsäganden och vittnen...... Uppehållstillstånd för tribunalvittnen............................... Överväganden och förslag .............................................................. Tidsbegränsat uppehållstillstånd för skyddspersoner....... Permanent uppehållstillstånd för skyddspersoner ............ Återkallelse av uppehållstillstånd .................................... Arbetstillstånd för skyddspersoner................................... 6.6Skyddspersoner ska inte omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.............. Utvisning på grund av brott.............................................. Konsekvenser av förslaget.............................................................. 9.1Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716)........................................................................ 9.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m. fl. Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 2.lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande 2.1Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att nuvarande 5 kap. 16 a § ska betecknas 5 kap. 16 b §, dels att rubriken närmast före 5 kap. 16 a § ska sättas närmast före 5 kap. 16 b §, dels att det i lagen ska införas fyra nya paragrafer, 5 kap. 15 b och 16 a §§, 7 kap. 7 c § samt 14 kap. 4 a §, av följande lydelse. Ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd ska på ansökan av Riks- polisstyrelsen beviljas en utlän- ning som är föremål för särskilt personsäkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen (1984:387). Uppehålls- tillståndet ska gälla . En utlänning som med stöd av 15 b § har beviljats ett tidsbegrän- sat uppehållstillstånd ska när tillståndet löper ut, på ansökan av , beviljas ett permanent uppehållstillstånd om han eller hon är före- mål för särskilt personsäkerhets- arbete enligt 2 a § polislagen (1984:387). Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 b § får återkallas endast om förutsättningarna för sådant uppehållstillstånd inte längre finns. Uppehållstillståndet får återkallas endast på ansökan av . Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 16 a § får inte återkallas innan fått tillfälle att yttra sig. beslut om avslag på en ansökan om uppe- hållstillstånd enligt 5 kap. 15 b eller 16 a § eller beslut i fråga om återkallelse av ett tillstånd som meddelats med stöd av 5 kap. 15 b § får överklagas till migra- tionsdomstol. Endast Rikspolis- styrelsen får överklaga sådana beslut. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. I denna lag ges bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till utlänningar som 1.har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser (asylsökande), 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbokförda här 3.har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Den som omfattas av denna lag har inte rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av motsvarande karaktär. Rätt till bistånd föreligger inte heller för bostadskostnader. Barn som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning omfattas inte av denna lag, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd. En utlänning som vistas här med En utlänning som vistas här med stöd av ett tidsbegränsat uppehålls- stöd av ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt 5 kap. 15 § utlän- ningslagen omfattas inte av denna Detsamma gäller en utlänning inte av denna lag. för vilken en ansökan om ett gäller en utlänning för vilken en sådant tillstånd är under prövning. ansökan om ett sådant tillstånd är I 2 och 3 §§ finns särskilda bestämmelser om mottagande av barn som vid ankomsten till är skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller som efter ankomsten står utan sådan ställföre- trädare (ensamkommande barn). Bestämmelserna är tillämpliga endast så länge barnet är att anse som ensamkommande. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:1546. 3 Ärendet och dess beredning I en skrivelse som kom in till har lämnat förslag till ändringar i utlänningslagen (2005:716) (Dnr Ju2007/6222/L7). Bakgrunden till skrivelsen är att uppmärksammat att det i utlänningslagen saknas särskilda bestämmelser om uppehållstillstånd för utlänningar som omfattas av särskilt personsäkerhetsarbete enligt 2 a § polislagen (1984:387). Mot den angivna bakgrunden har det inom utarbetats en departementspromemoria Uppehållstillstånd för skyddspersoner (Ds 2009:52). Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2009/8126/L7). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande. Lagrådsremissens förslag stämmer överens med propositionens. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. FN:s konvention av mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (Palermokonventionen) undertecknades av och trädde för svensk del i kraft (SÖ 2004:21). Konventionen syftar till att främja samarbete mellan konventionsstaterna för att på ett mer effektivt sätt förebygga och bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet. I konventionen finns bl.a. bestämmelser om skydd och stöd för brottsoffer och vittnen. Enligt artikel 24.3 ska konventionsstaterna överväga att sluta avtal eller uppgörelser med andra stater om förflyttning av vittnen i brottmål som avger vittnesmål om brott som täcks av konventionen samt deras släktingar och andra närstående personer. Konventionen tar också upp frågor om samarbete mellan rättsvårdande myndigheter. antog en rekommendation för att vägleda medlemsstaterna till att vidta lämpliga åtgärder för att skydda vittnen ((2005)9 om skydd av vittnen och personer som samarbetar med rättsväsendet). En av polisens uppgifter är enligt 2 a § polislagen (1984:387) att bedriva särskilt personsäkerhetsarbete beträffande vittnen och andra hotade personer (skyddspersoner). Enligt samma bestämmelse får regeringen meddela föreskrifter om sådant säkerhetsarbete. I dessa föreskrifter får anges att även andra myndigheter får bedriva särskilt personsäker- hetsarbete. Bestämmelsen om särskilt personsäkerhetsarbete i polislagen trädde i kraft . I förarbetena till bestämmelsen framhålls att skapandet av ett nationellt system för personsäkerhet skulle öka möjligheterna till ett framtida samarbete mellan och andra länder i säkerhetsfrågor. Det särskilda personsäkerhetsarbetet ska långsiktigt hjälpa den hotade till en trygg tillvaro och arbetet förutsätts därför i flertalet fall sträcka sig en avsevärd tid framåt. Enligt propositionen är avsikten därför att arbetet ska bedrivas i förhållande till en begränsad krets särskilt hotade personer som har rätt att stadigvarande vistas i landet (prop. 2005/06:138 s. 13 f.). Förordningen om särskilt personsäkerhetsarbete De närmare bestämmelserna om särskilt personsäkerhetsarbete finns i förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. Av 1 § framgår att skyddspersoner ska få hjälp med de säkerhetsåtgärder som bedöms möjliga och nödvändiga att genomföra. Han eller hon ska också få hjälp med myndighetskontakter och annat som krävs för att person- säkerhetsarbete ska kunna bedrivas. De personkategorier som kan komma i fråga anges i 2 §. Det rör sig om misstänkta, tilltalade, målsägande, vittnen och andra som medverkar eller har medverkat i förundersökning eller rättegång som rör grov eller organiserad brottslighet (bevispersoner), polisinformatörer i frågor som rör grov eller organiserad brottslighet och anställda inom rättsväsendet. Närstående till de uppräknade kategorierna omfattas också av bestämmelsen. Om det finns särskilda skäl kan även andra personer omfattas av särskilt personsäkerhetsarbete. Enligt 3 § är en förutsättning för särskilt personsäkerhetsarbete att det finns en påtaglig risk för att allvarlig brottslighet riktas mot den aktuella personens eller dennes närståendes liv, hälsa, frihet eller frid. För att särskilt personsäkerhetsarbete ska få bedrivas krävs vidare enligt 4 § bl.a. att personen har eller kan förväntas få rätt att stadigvarande vistas i . Om det inte längre finns förutsättningar för att bedriva särskilt personsäkerhetsarbete beträffande en enskild ska enligt 10 § person- säkerhetsförordningen den personsäkerhetsenhet som handlägger ärendet besluta att personsäkerhetsarbetet ska upphöra. Bestämmelser om personsäkerhetsersättning finns i 1114 §§. skyddsperson kan efter särskilt beslut få ekonomisk ersättning från staten (personsäkerhetsersättning). Personsäkerhetsersättning får avse bl.a. utgifter och förlorad arbetsförtjänst till följd av villkor som uppställts för personsäkerhetsarbetet. Frågor om personsäkerhetsersättning prövas av den personsäkerhetsenhet som handlägger personsäkerhetsärendet. Av 15 § första stycket framgår att beslut enligt förordningen inte får överklagas. Om en myndighet som fattat ett beslut finner att beslutet är oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning kan myndigheten enligt 15 § andra stycket ändra beslutet under förutsätt- ning att det kan ske utan nackdel för den som beslutet avser. Överenskommelser med utländska brottsbekämpande myndigheter Enligt 18 § personsäkerhetsförordningen får ingå överenskommelse med en utländsk brottsbekämpande myndighet om samarbete angående särskilt personsäkerhetsarbete. Sådana överens- kommelser ingås för varje enskilt fall och kan avse personer som omlokaliseras till från andra länder och från till andra länder. Den utländska brottsbekämpande myndigheten kan tillhöra en EES-stat eller ett tredjeland. Överenskommelser om omlokalisering till innefattar vanligtvis ett åtagande för att bereda den utländska personen tillgång till särskilt personsäkerhetsarbete i och en reglering av kostnadsfördelningen mellan den svenska och den utländska brottsbekämpande myndigheten. Överenskommelserna inne- fattar också normalt förhållningsorder för skyddspersonerna. Uppehållstillstånd är enligt 2 kap. 4 § utlänningslagen (2005:716, UtlL) ett tillstånd att vistas i (tidsbegränsat uppehålls- tillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). En utlänning ska enligt huvudregeln i 2 kap. 5 § UtlL ha uppehållstillstånd för att vistas i mer än . Från denna huvudregel finns dock ett flertal undantag. Enligt 2 kap. 8 § UtlL gäller kravet på uppehållstillstånd inte medborgare i de nordiska länderna och inte heller andra EES-medborgare och deras familjemedlemmar som har uppehållsrätt. Förutsättningarna för att beviljas uppehållstillstånd i framgår av 5 kap. utlänningslagen. Av 5 kap. 1 § UtlL framgår att flyktingar och andra skyddsbehövande som befinner sig i i princip har rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd på grund av anknytning regleras i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL. Uppehållstillstånd får enligt 5 kap. 6 § UtlL beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i och uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund (jfr prop. 2004/05:170 s. 188 och 280). Beslut om uppehållstillstånd meddelas enligt 5 kap. 20 § UtlL av avslagsbeslut får enligt Prop. 2009/10:190 14 kap. 3 § UtlL överklagas till en migrationsdomstol. Enligt 7 kap. 1 § UtlL får uppehållstillstånd återkallas om utlänningen medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Om utlänningen vistats i med uppehållstillstånd krävs dock synnerliga skäl för att återkalla tillståndet. För utlänningar som ännu inte rest in i landet kan tillståndet enligt 7 kap. 2 § UtlL återkallas om det finns särskilda skäl. För en utlänning som har rest in i landet får uppehållstillstånd enligt 7 kap. 3 § UtlL återkallas bl.a. om det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller i något annat nordiskt land. Förutsättningen är dock att utlänningen inte vistats i med tillstånd. Vid bedömning av om uppehållstillståndet för en utlänning som har rest in i landet bör återkallas enligt 7 kap. 1 eller 3 § UtlL ska enligt 7 kap. 4 § UtlL hänsyn tas till den anknytning som utlänningen har till det svenska samhället och till om andra skäl talar mot att tillståndet återkallas. Om en utlänning har registrerats på den spärrlista som avses i 3 § 2 lagen (2000:344) om Schengens informationssystem får uppehållstillstånd enligt 7 kap. 5 § UtlL återkallas om det finns tillräckliga skäl för en återkallelse. Enligt 7 kap. 6 § UtlL får uppehållstillstånd för den som inte är medborgare i en stat tillhörande EU återkallas om ett beslut om avvisning eller utvisning av utlänningen har meddelats i en stat tillhörande EU eller i , eller och beslutet är grundat på att det finns ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten och på att utlänningen i den beslutande staten har dömts för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse eller att utlänningen är skäligen misstänkt för att ha begått ett grovt brott eller att det finns starka skäl som tyder på att utlänningen avser att begå ett sådant brott. Återkallelse av uppehållstillstånd beslutas enligt 7 kap. 8 § UtlL av eller, om uppehållstillståndet beviljats av , av . Beslut om återkallelse som meddelats av får enligt 14 kap. 3 § UtlL överklagas till en migrationsdomstol. I 3 a kap. 1 § UtlL definieras uppehållsrätt som en rätt för EES-medbor- gare och deras familjemedlemmar att vistas i i mer än tre månader utan uppehållstillstånd. Vilka som i detta avseende är att räkna som familjemedlemmar framgår av 3 a kap. 2 § UtlL. borgare har enligt 3 a kap. 3 § UtlL uppehållsrätt om han eller hon är arbetstagare eller egenföretagare i (punkten 1), har kommit till för att söka arbete och har verklig möjlighet att få anställning (punkten 2), är studerande och har sin och familjemedlemmarnas försörjning tryggad samt sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna (punkten 3) eller har tillräckliga tillgångar för sin och sina familje- medlemmars försörjning samt sjukförsäkring för sig och familje- medlemmarna (punkten 4). Uppehållsrätten gäller enligt 3 a kap. 5 § UtlL så länge villkoren är uppfyllda. EES-medborgare och deras familjemedlemmar som har vistats i lagligt har permanent uppehållsrätt enligt 3 a kap. 6 och 7 §§ UtlL. 5.4Uppehållstillstånd för vissa målsäganden och vittnen På ansökan av en förundersökningsledare ska enligt 5 kap. 15 § UtlL en utlänning som vistas här under vissa förutsättningar ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Om utlänningen vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna ska ett uppehållstillstånd meddelas. Bestämmelserna är avsedda att kunna tillämpas bl.a. vid förundersökning och huvudförhandling som rör människohandel. Enligt 14 kap. 4 § UtlL får beslut om avslag på en ansökan om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § UtlL eller beslut om återkallelse av ett sådant beslut överklagas av förundersöknings- ledaren till en migrationsdomstol. 5.5 Uppehållstillstånd för tribunalvittnen har ingått avtal med flera internationella domstolar och tribunaler om överföring till av vissa vittnen och deras anhöriga. sättning för överföring är att personerna är i behov av skydd. Skyddsbehovet ska ha sin grund i själva vittnesmålet. I det enskilda fallet är det den eller tribunalen som bedömer om det föreligger ett skyddsbehov för vittnet och dennes anhöriga och om detta ska föranleda en begäran om överföring till ett land som samarbetar med domstolen eller tribunalen. har ingått avtal med Internationella tribunalen för f.d. (ICTY, SÖ 2000:24), Specialdomstolen för , (SÖ 2004:51), sektionen för krigsförbrytelser vid statsdomstolen i Bosnien och (WCC, SÖ 2006:20) samt med Internationella brottmålsdomstolen (ICC, SÖ 2007:24). Avtalen är i stora delar När ingick avtalet med infördes i utlänningslagen särskilda bestämmelser om uppehållstillstånd för tribunalvittnen. Bestämmelserna trädde i kraft och omfattar enligt 22 kap. 1 § UtlL personer som vittnat eller kommer att vittna inför en internationell domstol eller tribunal, med vilken har ingått ett avtal, och deras nära anhöriga. I 22 kap. 2 § första stycket UtlL anges att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om ska ges till en utlänning för vilken en framställan om omplacering gjorts från en internationell domstol eller tribunal, om framställan bedöms vara berättigad. Ansökan ges alltså in av den eller tribunalen. Enligt förarbetena till bestämmelsen bör uppehållstillstånd i regel beviljas om de formella kraven i ansökan är uppfyllda och ansökan framstår som berättigad. En granskning av vad domstolen eller tribunalen angett bör göras även om utlänningens behov av skydd med anledning av vittnesmålet bör kunna presumeras (prop. 2004/05:172 s. 26 f.). Om uppehållstillstånd anses berättigat får sådant tillstånd enligt 22 kap. 2 § fjärde stycket UtlL vägras endast om det föreligger sådana omständigheter som innebär att en utlänning är utesluten från att anses som flykting enligt 4 kap. 2 b § UtlL eller att en flykting får vägras uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1 § UtlL, I de avtal som har ingått med internationella domstolar eller tribunaler definieras vittnen och deras närstående som omfattas av avtalen och därmed har rätt till uppehållstillstånd m.m. I 22 kap. 2 § andra och tredje styckena UtlL har därför angetts vilka som avses med vittne respektive nära anhörig till vittne. Enligt 22 kap. 3 § UtlL ska en utlänning som beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 2 § samma kapitel ges fortsatt tidsbegränsat eller permanent uppehållstillstånd om det bedöms nödvändigt av den eller tribunalen. Fortsatt uppehållstillstånd enligt denna paragraf får endast vägras om det finns synnerliga skäl med hänvisning till rikets säkerhet eller på grund av utlänningens brottslighet. Enligt de internationella avtal som ingått ska tribunalvittnen och deras anhöriga beviljas permanent uppehållstillstånd senast efter tre eller beroende på vilket avtal det gäller, om skyddsbehov fortfarande föreligger. Enligt förarbetena bör permanent uppehållstillstånd kunna beviljas före utgången av den i avtalet angivna tidsperioden, som regel dock inte förrän utlänningen har vittnat inför den eller tribunalen. Under alla omständigheter bör permanent uppehållstillstånd beviljas senast som anges i ifrågavarande avtal (prop. 2004/05:172 s. 32). De internationella avtal som reglerar tribunalvittnen innehåller bestämmelser om att tribunalvittnen och deras anhöriga ska beviljas arbetstillstånd. Utlänningar som beviljats tidsbegränsade uppehållstill- stånd enligt 22 kap. 2 eller 3 § UtlL ska därför enligt 22 kap. 4 § UtlL ges arbetstillstånd som uppehållstillståndet gäller. I ovan nämnda avtal finns också bestämmelser om att ska tillhandahålla tribunalvittnen och deras anhöriga samma lättnader, förmåner och rättigheter som tillkommer flyktingar enligt definitionen i och dess tilläggsprotokoll. Mot den bakgrunden har en bestämmelse införts i 22 kap. 5 § UtlL som anger att utlänningar som har uppehållstillstånd enligt 22 kap. 2 eller 3 § UtlL endast får utvisas på grund av brott om det föreligger sådana omständigheter som anges i 8 kap. 11 § andra stycket UtlL, dvs. om han eller hon har begått ett synnerligen grovt brott och det skulle medföra allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta utlänningen stanna här eller om denne i eller utomlands har bedrivit verksamhet som har inneburit allvarlig fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta att bedriva sådan verksamhet här. Beslut enligt 22 kap. utlänningslagen meddelas av . Beslut i fråga om uppehållstillstånd enligt 22 kap. 2 och 3 §§ UtlL får inte överklagas. 6 Överväganden och förslag 6.1Tidsbegränsat uppehållstillstånd för skyddspersoner Regeringens förslag: En utländsk skyddsperson ska, på ansökan av , kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. anser att huvudregeln bör vara att barn beviljas permanent uppehållstillstånd redan från början. påpekar att det av förslaget inte framgår hur ansökningarna kommer att se ut och om verket får ta del av personens verkliga identitet eller om det är en fingerad identitet och bakgrund som presenteras av . ställer sig frågande till vad det är myndigheten ska pröva. undrar varför ska besluta om uppehållstillstånd i dessa fall eftersom någon egentlig prövning inte ska göras. Skälen för regeringens förslag: För att särskilt personsäkerhetsarbete ska få bedrivas krävs enligt 4 § förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. (personsäkerhetsförordningen) att den aktuella personen har eller kan förväntas få rätt att stadigvarande vistas i . Om skyddspersonen är EES-medborgare har han eller hon normalt uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 § UtlL. För det fall skydds- personen är tredjelandsmedborgare saknas en bestämmelse som medger att uppehållstillstånd beviljas enbart på den grunden att han eller hon är skyddsperson. En sådan grund för uppehålls- tillstånd bör därför införas. Särskilt personsäkerhetsarbete syftar till att långsiktigt hjälpa den hotade till en trygg tillvaro. Arbetet kan därför förutsättas sträcka sig . I avtal som ingår med utländska brottsbekämpande myndigheter om överföring till åtar sig den överförande staten ett ekonomiskt ansvar för skyddspersonen .