prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen görs en samlad redovisning av de insatser som bidrar till att miljökvalitetsmålen nås och prioriterade områden för det fortsatta arbetet lyfts fram. En ny målstruktur för miljöarbetet föreslås. En för- ändrad bedömningsgrund för miljökvalitetsmålen föreslås som innebär att målen fortsatt är mycket ambitiösa men inte formulerade på ett sätt som gör dem omöjliga att nå. Vid bedömningen av om målen nås tas hänsyn till att naturen har lång återhämtningstid. Bara naturlig försurning, Giftfri miljö och Säker strålmiljö ändras. Miljömålssystemet kan bli effektivare genom att och i orga- nisation skilja uppföljning och utvärdering från uppgiften att utveckla strategier med nya etappmål, styrmedel och åtgärder. En parlamentarisk beredning tillsätts därför med uppgift att ge råd till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås. får ett utökat ansvar för att samordna myndigheternas miljömålsuppföljning. Aktörernas ansvar att bidra till miljökvalitetsmålen lyfts fram. I propo- sitionen poängteras också att ökad kunskap om ekosystemtjänster och deras värden är centrala i arbetet för att nå miljökvalitetsmålen och utgör en viktig grund i det fortsatta arbetet med att utveckla etappmål och stra- tegier inom miljömålssystemet. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Utredningen om miljömålssystemet................................... Övriga underlag till miljökvalitetsmålen............................ Mål för miljöpolitiken..................................................................... Inriktning av miljöpolitiken ............................................. Målstruktur för miljöarbetet............................................. 3.3Ett generationsmål visar på inriktningen för 3.4Miljökvalitetsmålen anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till................................ 3.5Etappmål anger steg på vägen till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen ....................... Ett effektivare miljöarbete................................................ 4.3Utveckling av strategier för att nå En parlamentarisk beredning tillsätts .............. Politiskt avvägda strategier med etappmål...... Förstärkt analysarbete för effektivare åtgärder ................ Utvärdering av styrmedel och av tillämpning av samhällsekonomiska analyser inom miljömålssystemet ................... Konsekvenser av att revidera miljömålssystemets Uppgifter i miljömålssystemet........................................................ Nationella myndigheter i miljömålssystemet................... Många olika ansvar i dagens Ansvar i miljömålssystemet............................ Övriga myndigheters miljöansvar................... Regionala miljömål och regionalt miljöarbete ................ Kommunerna och miljömålssystemet ............................. 5.5Miljöengagemang och ideella organisationers Miljö- och hållbarhetsfrågor i utbildning ........................ Forskning och innovation................................................ Miljöpolitik inom EU och internationellt ........................ Konsekvenser för miljömålssystemets aktörer ................ 6.1Kunskapen om ekosystemtjänster och deras värden är centrala i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och en hållbar utveckling................................................. Ekosystemtjänsternas värden och behovet av Ekosystemtjänster och hållbart brukande........................ Internationellt samarbete om ekosystemtjänster.............. 7.1Precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad 7.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet 7.3Etappmål till 2020 för miljökvalitetsmålet 7.4Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad Precisering av miljökvalitetsmålet luft................... 8.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet luft94 8.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning ................................................. 9 Bara naturlig försurning............................................................... Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning ändras.... 9.2Precisering av miljökvalitetsmålet Bara naturlig 9.3Förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Bara 10 Giftfri miljö.................................................................................. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ändras ........................ Precisering av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ............ 10.3Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Giftfri Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ....... 11 Skyddande ozonskikt.................................................................... 11.1Precisering av miljökvalitetsmålet Skyddande 11.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet 11.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Skyddande 12 Säker strålmiljö............................................................................. Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö ändras................... Precisering av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö....... 12.3Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Säker 12.4Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Säker 13 Ingen övergödning........................................................................ 13.1Precisering av miljökvalitetsmålet Ingen 13.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Ingen 13.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Ingen 14 Levande sjöar och vattendrag ....................................................... 14.1Precisering av miljökvalitetsmålet Levande sjöar 14.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag ...................................................... 14.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar 15 Grundvatten av god kvalitet.......................................................... 15.1Precisering av miljökvalitetsmålet Grundvatten av 15.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet........................................... 15.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet ................................................................ 16 Hav i balans samt levande kust och skärgård ............................... 16.1Precisering av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård.............................................. 16.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård.......................... 16.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård ..................................... 17 Myllrande våtmarker .................................................................... 17.1Precisering av miljökvalitetsmålet Myllrande Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet 17.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande 18 Levande skogar ............................................................................ Precisering av miljökvalitetsmålet Levande skogar ...... 18.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Levande 18.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Levande 19 Ett rikt odlingslandskap ............................................................... 19.1Precisering av miljökvalitetsmålet Ett rikt 19.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt 19.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt 20 Storslagen fjällmiljö..................................................................... 20.1Precisering av miljökvalitetsmålet Storslagen 20.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet 20.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen 21 God bebyggd miljö....................................................................... 21.1Precisering av miljökvalitetsmålet God bebyggd 21.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet God 21.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd 22 Ett rikt växt- och djurliv............................................................... 22.1Precisering av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och 22.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv............................................................. Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet ....... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag om 1.en ny målstruktur för miljöarbetet med ett utvecklat generations- mål (avsnitt 3.2 och 3.3), 2.att de av tidigare beslutade strategierna för att nå miljökvalitetsmålen inte längre ska gälla utan ersättas med stra- tegier som regeringen beslutar (avsnitt 4.3.2), 3.att delmålet under miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan utgår och ersätts med ett etappmål av samma lydelse (avsnitt 7.3), 4.en ändring av miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning (avsnitt 9.1), 5.en ändring av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (avsnitt 10.1), 6.en ändring av miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö (avsnitt 12.1). 2 Ärendet och dess beredning fattade beslut om en ny målstruktur för det nationella miljöarbetet (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). I sitt betänkande anförde Miljö- och jordbruksutskottet att det är delmålen snarare än de allmänt formulerade miljökvalitetsmålen som kommer att utgöra underlag för miljöpolitiska åtgärder och priori- teringar inom olika samhällssektorer. Mot den bakgrunden borde det enligt utskottets mening ankomma på att ta ställning till hur målsättningen för detta arbete skulle formuleras (bet. 1998/99:MJU6 s. 34). Med anledning av vad utskottet anfört begärde att reger- ingen skulle återkomma till med redovisning och förslag angående delmålen under vart och ett av de nya miljökvalitetsmålen. I propositionen Kemikaliestrategi för Giftfri miljö föreslog regeringen fem delmål för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Förslagen antogs av (prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier lade regeringen förslag om 62 delmål till samtliga miljökvalitetsmål utom Begränsad klimatpåverkan. Förslagen antogs av (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). I propositionen klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) föreslog regeringen ett särskilt del- mål för klimatpolitiken som antogs av . I proposition Vissa inomhusmiljöfrågor föreslog regeringen att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skulle kompletteras med ett delmål för inomhusmiljön. har beslutat i enlig- het med förslaget (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/ 02:291). I proposition Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp före- slog regeringen att två nya delmål skulle införas under miljökvali- tetsmålet God bebyggd miljö. Förslagen antogs av (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13). I propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) angav regeringen sin avsikt att återkomma till med förslag på ett 16:e miljökvalitetsmål för biologisk mång- fald. Regeringen skrev även att uppföljning och utvärdering av miljö- kvalitetsmålen med tillhörande delmål ska göras kontinuerligt. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48) gjordes en fördjupad utvärdering av systemet med miljökvalitetsmål och delmål. Regeringen föreslog att systemet skulle kompletteras med ett 16:e miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv. Till miljökvalitetsmålet föreslogs tre delmål. Därutöver föreslog regeringen fem nya delmål, att 17 delmål får en ändrad lydelse samt att 9 delmål utgår. Regeringen gjorde även bedöm- ningen att systemet fungerar effektivt men att det kan förbättras bl.a. genom att olika aktörers roller tydliggörs. som är en instans för samråd och samverkan i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen inrättades . lämnar en redovisning till regeringen beträffande utvecklingen av arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Den senaste rapporten i halvtid, deFacto 2009, överlämnades till regeringen . Därutöver lämnar underlag till regeringens fördjupade utvärdering av läget när det gäller infriandet av miljökvalitetsmålen. Den första utvärderingen, Miljömålen allas vårt ansvar, överlämnades . Genom regleringsbrev för uppdrogs till att, , lämna underlag till den andra fördjupade utvärderingen. Enligt uppdraget skulle underlaget innehålla förslag till nya och reviderade delmål samt förslag till åtgärder för att målen ska kunna nås. Rådet inkom med rapporten nu är det bråttom! med tillhörande bilaga (dnr M2008/1443/Mk). Rapporten har remissbehandlats. En samman- ställning av remissvaren finns tillgänglig i . Förslagen behandlas delvis i kapitel . Förslagen behandlades även i propo- sitionen En sammanhållen svensk havspolitik (2008/09:170, bet. 2008/ 09:MJU29, rskr, 2008/09:299). samt i propositionen En sammanhållen Klimat och energipolitik klimat (2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå förändringar i miljömålssystemets struktur och organisation. Utredningen redovisade en delrapport i feb- ruari 2009. Uppdraget slutredovisades (dnr M2009/848/Mk). Utredningen har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i . Utredningens förslag behandlas i avsnitt 3-5. Utredningen tog namnet Utredningen om miljömålssystemet. I denna proposition benämner vi ut- redningen . 2.3 Övriga underlag till miljökvalitetsmålen har hemställt i rapporten som miljömål (dnr 2008/954/Mk) att energi bör vara ett övergripande mål i miljömålssystemet. Förslaget behandlas i avsnitt 3.3. har på regeringens uppdrag lämnat rapporten och GMO (dnr M2006/4253/Kk). ten har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns till- Förslagen behandlas i avsnitt 3.4.2. Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har presenterat rapporten och miljö i ett globalt perspektiv (MVB PM 2007:1, dnr M2007/1930/I). Frågan behandlas i kapitel 3 och 5. har på regeringens uppdrag tagit fram ett system för redovisning av materialflödesstatistik (baserat på befintlig statistik i huvudsak för import, export, konsumtion och produktion) för att bedöma den samlade miljöpåverkan från vissa material. Uppdraget redovisades till regeringen (dnr M2009/3373/Kk). Förslaget behandlas i avsnitt 4.2.2. har på regeringens uppdrag i samråd med berörda ak- törer kartlagt omfattningen av miljömålsarbetet i kommunerna. Uppdrag- et redovisades till regeringen (dnr M2006/5434/ Hm). Frågorna behandlas i kapitel 5. har på regeringens uppdrag redovisat ett förslag till utveckling och precisering av hållbart nyttjande av skog. Uppdraget redovisades genom meddelande 5:2007 (dnr Jo2007/ 3690/LB). Förslaget behandlas i kapitel 6. har på regeringens uppdrag redovisat förslag till utveckling och precisering av begreppet hållbart nyttjande i enlighet med de svenska miljömålen. Uppdraget redovisades genom rapporten nyttjande inom jordbruket (rapport 2007:23). Rapporten har remissbehandlats. Förslaget behandlas i kapitel 6. Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald har på regeringens uppdrag redovisat en analys av ekosystemtjänsternas koppling till miljökvalitetsmålen (dnr 2008/1212/Na) Förslaget behandlas i kapitel 6. har på regeringens uppdrag utrett möjliga åtgärder för att minska partikelemissionerna från slitage och uppvirvling från väg- trafiken. Uppdraget redovisades till regeringen (dnr M2007/ 1511/Mk). Ärendet har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr N2007/3533/TE). Frågorna behandlas i av- snitt 8.2. har på regeringens uppdrag sammanställt kunskapen om effekter av vedeldning och analyserat förslag till åtgärder (dnr M2004/1229/Mk). Förslagen behandlas i avsnitt 8.3. , och har på regeringens uppdrag inkommit med ett förslag till handlingsplan för hållbart växtskydd för perioden 20102013 (dnr M2008/3238/Kk). Förslaget har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga i (dnr Jo2008/2278/ELT). Förslaget behandlas i avsnitt 10.4. har på regeringens uppdrag inlämnat rapporten plan för allt radioaktivt avfall. Rapporten har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i Miljödeparte- mentet (dnr M2009/2566/Mk). Förslagen behandlas i avsnitt 12.4. har i samråd med i uppdrag att i ett avgränsat kustområde genomföra försöksinsatser med skarpsillsutfisk- ning. Uppdraget delredovisades till regeringen (dnr Jo2009/3654/JFS). Frågorna behandlas i avsnitt 16.2. har i samråd med och länsstyrelserna haft i uppdrag att föreslå tre områden med permanent fiskeförbud i vardera och . Uppdraget delredovisades till rege- ringen (dnr Jo2009/3717/JFS). Frågorna behandlas i av- snitt 16.2. har på regeringens uppdrag lämnat en Prop. 2009/10:155 redovisning av skogsbrukets frivilliga avsättning av skogsmark såväl kvantitativt som kvalitativt inom ramen för miljökvalitetsmålet Levande skogar. Uppdraget redovisades genom meddelande 3:2008 (dnr Jo2008/1505/LB). Förslaget behandlas i kapitel 18. har på regeringens uppdrag redovisat förslag till en ny metod och nya definitioner i uppföljningen av frivilliga inom ramen för miljökvalitetsmålet Levande skogar. Uppdraget redo- visades genom meddelande 3:2009 (dnr Jo2009/2751/LB). Förslaget be- handlas i kapitel 18. Länsstyrelserna i , , och och Fjälldelegationen har på regeringens uppdrag inkommit med redovisning av uppdraget att upprätta ett program för genomförande av åtgärder för att minska markskador på kalfjäll till följd av barmarkskörning (dnr M2007/1480/Na). Förslaget behandlas i avsnitt 20.3. har på regeringens uppdrag inkommit med en rapport som redovisar arbete med att ge stöd och vägledning till länsstyrelserna och kommunerna 2006 och 2007 i arbetet med planeringsdelmålet i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (dnr M2007/4225/H). Frågorna behandlas i huvudsak i kapitel 21. har inkommit till regeringen med underlags- rapporter avseende miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö för den fördjupade utvärderingen av miljömålsarbetet 2007 (dnr M2007/4284/H). Frågorna behandlas i huvudsak i kapitel 21. har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning om planer som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan. Upp- draget redovisades till regeringen (dnr M2009/4471/H). Frågorna behandlas i huvudsak i kapitel 21. har redovisat regeringsuppdrag beträffande byggnaders tekniska utformning m.m. Så mår våra hus. Uppdraget avser att skapa ett underlag som medger att vissa befintliga delmål till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö kan följas upp och eventuellt ändras. Vidare ska underlaget ge möjlighet att formulera nya delmål (dnr M2009/3308/H). Rapporten har remissbehandlats. Frågorna behandlas i huvudsak i kapitel 21. har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning om planer som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan. Upp- draget redovisades till regeringen (dnr M2009/4471/H). Frågorna behandlas i huvudsak i kapitel 21. 3 Mål för miljöpolitiken Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Detta bör ske utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det övergripande målet förutsätter en ambitiös miljö- politik i , inom EU och i internationella sammanhang. Arbetet med att uppnå de av antagna miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Det miljöarbete som genomförs av alla samhällets aktörer bidrar till att miljökvalitetsmålen nås. Utvecklingskraften och viljan att ta ansvar för miljön hos människor, organisationer och företag behöver tas tillvara. Vi har ett ansvar gent- emot kommande generationer att aktivt arbeta för att lösa miljöproblem och att få en uthållig användning av naturens resurser. De 16 miljö- kvalitetsmålen uttrycker den miljömässiga dimensionen av politiken för hållbar utveckling och konkretiserar även mål om att främja en hållbar utveckling. Ambitionen är att ska vara ledande i arbetet med att nå en hållbar utveckling både vad gäller det vi gör här hemma och internationellt. mål om främjande av en hållbar utveckling har konkretiserats i miljökvalitetsmålen och ger vägledning vid tillämpning av balken. Enligt proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) ska reger- ingen lämna en samlad redovisning av arbetet med miljö- kvalitetsmålen till . Denna proposition är den andra samlade redovisningen av arbetet med att nå de antagna miljökvalitetsmålen. Ett effektivare miljömålssystem och ett mer fokuserat miljöarbete Miljömålssystemets syfte är att ge ett strukturerat miljöarbete och en sys- tematisk uppföljning av miljöpolitiken. Den regelbundna uppföljningen av miljökvalitetsmålen och tillståndet i miljön ger grunden för ett strate- giskt åtgärdsarbete. Miljömålssystemet har ett starkt stöd i samhället. Samstämmigheten är stor om att systemet ger en gemensam målbild för miljöarbetet. Miljö- kvalitetsmålen är väletablerade och har stor acceptans i det nationella, regionala och lokala miljöarbetet. Miljömålssystemet med det struktu- rerade arbetssättet har även fått stor uppmärksamhet utanför . Det är nu miljömålssystemet infördes. Vi har gjort en över- syn för att finna möjliga effektiviseringar och förenklingar i systemet och få en ökad samhällsekonomisk effektivitet. Vi presenterar nu ett moder- nare och effektivare miljömålssystem som bygger på de miljöpolitiska utmaningar som vi har framför oss för att inom en generation lösa de stora miljöproblemen i och skapa en hållbar samhällsutveckling. Vi anser att miljömålssystemet ger en bra uppföljning och redovisning Prop. 2009/10:155 av tillståndet i miljön. Systemet behöver däremot utvecklas till att ge tyd- ligare vägledning om hur miljökvalitetsmålen mest effektivt ska nås. Vi avser därför att göra vissa förändringar i miljömålssystemet. Vi bedömer att miljömålssystemet kan bli effektivare genom att och organisation skilja på uppgifterna att regelbundet följa upp tillståndet i miljön och utvärdera möjligheterna att nå målen med redan beslutade insatser, från uppgiften att utveckla strategier med förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder. Vi avser därför att tillsätta en parlamentarisk beredning som på regeringens uppdrag ska ge råd till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås. Bättre förutsättningar för delaktighet och politisk förankring Miljömålssystemet ger samhällets alla aktörer stöd i miljöarbetet. Att har beslutat om miljökvalitetsmålen ger kontinuitet och lång- siktighet i miljöarbetet. finns det önskemål om större möjlig- heter att delta i arbetet inom miljömålssystemet. Genom den parlamentariska beredningen kommer vi att få politiskt för- ankrade förslag som har goda förutsättningar att genomföras. Bättre för- utsättningar ges för engagemang i arbetet med miljömålen även genom att strategierna tar utgångspunkt i politiska prioriteringar. De förändring- ar i miljömålssystemet som vi nu genomför förväntas sammantaget ge icke-statliga aktörer bättre möjlighet till delaktighet i miljömålssystemet och skapar bättre förutsättningar för engagemang. Vikten av internationellt samarbete för att nå miljökvalitetsmålen De miljöutmaningar vi står inför är gränsöverskridande. Reger- ingens miljöpolitik grundar sig på internationellt samarbete och tar vara på möjligheterna till miljöförbättringar som internationella sammanhang ger. Det internationella samarbetet inom miljöpolitiken har utvecklats till att bli starkare och allt mer betydelsefullt för att lösa miljöutmaningarna. Den gemensamma miljölagstiftningen inom EU har stor betydelse för både miljö och utvecklingen av den globala miljöpolitiken. Genom att regleringar och styrmedel utformas på EU-nivå blir miljö- effekten ofta större än genom beslut enbart i i de fall miljöfrågan är gränsöverskridande.