prop · GX03129 · 2010-03-23 00:00:00 — -har tagit fram två kunskapssammanställningar om effektiva metoder för hiv- och aidsförebyggande arbete bland ungdomar respektive bland män som har sex med män. Materialet har bidragit till bättre förutsättningar för att utveckla en samsyn hos svenska aktörer kring kopplingar mellan hiv och aids och SRHR. -har medverkat till att tydliggöra sambandet mellan SRHR och jämställdhet genom att tillsammans med de andra nordiska länderna anordna ett internationellt expertmöte i , med deltagare från regeringar, FN och civilsamhällesorganisationer. Mötet resulterade i slutsatser och rekommendationerna som utgör underlag för de nordiska ländernas fortsatta verksamhet på SRHR-området. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -I enlighet med Sidas handlingsplan för arbete mot könsrelaterat våld har Sida i bl.a. medverkat till att integrera aktiviteter mot könsrelaterat våld i det pågående EU-programmet Rehabilitation in the Eastern parts of the , som syftar bland annat till att bekämpa den straffrihet som råder för sexuellt våld och inbegriper kapacitetsuppbyggnad av juridiska institutioner. Åtgärder riktade till lokala grupper och regeringens stridande grupper har genomförts och bidragit till ökad medvetenhet hos dessa. -Som ett resultat av långsiktiga politik på SRHR-området har basbudgetstöd till UNFPA mer än fördubblats och uppgår 2010 till 423,5 miljoner Regeringens bedömning är att arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter fortsatt är centralt för att bekämpa förtryck. Med syfte att tydliggöra dess omfattning reviderar regeringen målet för fokusområdet till: Bättre sexuell och reproduktiv hälsa och främjande av därtill hörande rättigheter för människor i utvecklingsländer. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringens tydliga ställningstagande och kraftfulla ansträngningar att lyfta fram SRHR i nationell och internationell politikutformning visar på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Regeringen har genomfört olika satsningar, aktiviteter och lyft SRHR-frågorna i den svenska debatten och i internationella sammanhang. God samverkan inom och med civila samhället och näringslivet, tyder på att regering kommit långt vad gäller samordning och samverkan. Regeringens pågående utbildningssatsning för att stärka kunskapen och dialogkompetensen på ambassaderna visar på att regeringen kommit långt vad gäller kunskap och analys. 2.1.3 Organiserad brottslighet med fokus på människohandel Mål: Minskad organiserad brottslighet och människohandel genom förebyggande och brottsbekämpande insatser i ursprungs- och destinationsländer Handel med människor för olika former av utnyttjande fortsätter att vara ett stort problem. Migranter, kvinnor och barn är särskilt utsatta, i synnerhet i länder och regioner präglade av fattigdom och socialt utanförskap. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -FN:s barnrättskommittés rekommendationer om förebyggande åtgärder för att bekämpa utnyttjande, bortförande av, och handel med barn har resulterat i att vidtagit ett antal åtgärder. Ett exempel är den särskilda satsning mot sexualbrott som svenskar begår mot barn i utlandet som genomförs av och som innefattar en hemsida genom vilken brott kan anmälas anonymt. -Det svenska EU-ordförandeskapets aktiva arbete för att lyfta fram människohandel som ett viktigt samarbetsområde i Stockholmsprogrammet, dvs. i den politiska inriktningen för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor för 2010-2014, har resulterat i bättre förutsättningar för att påtagligt förstärka EU-gemensamma insatser mot människohandel. -Ett tematiskt s.k. Action Oriented Paper (AOP) med åtgärder för att förstärka arbetet mot människohandel i EU:s yttre förbindelser beslutades av EU:s inrikes- och justitieministrar vid rådet för rättsliga och inrikes frågor () . bl.a. att upprättar ett webportal om arbetet mot människohandel, innebär viktiga steg för att stärka relationerna och Skr. 2009/10:129 samarbetet med ursprungsländer för människohandel och länder varigenom människohandeln passerar (s.k. transitländer). -Det svenska EU-ordförandeskapets ministerkonferens i på temat människohandel i EU:s yttre förbindelser samlade närmare 600 deltagare från medlemsstater, kandidatländer och många icke europeiska länder, internationella organisationer och frivilligorganisationer. Konferensen har skapat bättre förutsättningar för ett förstärkt EU-samarbete med icke europeiska länder, regioner och internationella organisationer för att förebygga och bekämpa människohandel. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Regeringens handlingsplan för arbetet 2008-2010 mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) har resulterat i flertalet åtgärder som genomförs i nära samarbete inom och mellan , myndigheter och internationella organisationer. samarbete med () har fördjupats, dels genom ett antal samarrangemang rörande människohandel som t.ex. en ministerkonferens i , dels genom Sidas stöd till organisationens arbete i bl.a. och inriktat på kapacitetsuppbyggnad hos rättsinstanser, myndigheter och civilsamhällesorganisationer. Samarbetet har bidragit till ökad medvetenhet och förbättrad samverkan mellan involverade aktörer vilket bidragit till att stärka det samlade arbetet mot människohandel. -Östersjöstaternas råds aktionsgrupp mot människohandel är en samverkansmodell mellan statliga experter i för informationsutbyte, kunskapsöverföring och genomförande av gemensamma projekt mellan de elva medlemsländerna samt EU- kommissionen. Aktionsgruppen genomför tillsammans med IOM:s utbildningar för diplomater och konsulär personal i och tar bl.a. fram en metodhandbok för ambassadpersonalens agerande vid misstänkt fall av människohandel. Exempel på resultat för kunskap och analys -Stöd har utgått från och Sida till () - End Child Prostitution, Child Pornography and Trafficking of Children for Sexual Purposes. EI:s arbete syftar till att förhindra barnsexturism samt tillgängligheten av barnpornografi och kontaktannonser med barn på internet. Organisationen har producerat 70 landrapporter om arbetet mot kommersiell sexuell exploatering av barn och har bidragit till att nationella handlingsplaner har utarbetats i flera länder. -har i samarbete med Organisationens för säkerhet och samarbete i () särskilda representant och samordnare mot människohandel verkat för att öka kunskapen om människohandel och behovet av integrerade insatser, bl.a. genom ett seminarium i samband med det årliga mötet i den s.k. mänskliga antog organisationens ministerråd ett beslut om stärkande av straffrättsliga insatser mot människohandel Skr. 2009/10:129 (No 5/08). -har haft regeringens mandat att vara nationell rapportör för arbetet mot internationell handel med människor. Rapportörens tionde lägesrapport om människohandel för sexuella och andra ändamål 2007-2008 lämnades till regeringen . Rapporterna har bidragit till såväl ökad kunskap om människohandel och bättre samarbete mellan och polismyndigheter i och , som till utökade resurser att utreda och lagföra brott. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Sidas stöd till IOM för arbete med bl.a. Justitieministerier och advokatsamfund i och i Svarta Havet-området har lett till att problematiken med människohandel synliggjorts och allmänhetens kunskap och medvetenhet om problematiken har höjts. Jurister har utbildats och ett nätverk för advokater som arbetar mot människohandel har etablerats. -Sidas mångåriga stöd till on Human Trafficking i Greater Mekong Sub-Region har lett till att länderna gjort framsteg nationellt och regionalt vad gäller policy och multisektoriellt arbete, exempelvis genom preventiva insatser som informationskampanjer, yrkesutbildning, mikrokrediter och skolundervisning för utsatta barn, samt stiftande av anti- traffickinglagar och utbildning av poliser. En allians av aktörer har bildats för att minska sårbarheten för människor som fått lämna sina arbeten på grund av den finansiella och ekonomiska krisens effekter i och . Regeringens bedömning är att bekämpning och förebyggande av organiserad brottslighet med fokus på människohandel fortsatt är centralt för att bekämpa förtryck när det gäller människors rätt och möjlighet att leva ett liv i frihet. För att också omfatta transitländer reviderar regeringen målet till: Minskad organiserad brottslighet människohandel genom förebyggande och brottsbekämpande insatser i ursprungs-, transit- och destinationsländer. bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är Genomförandet av handlingsplanen för arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål och inkluderingen av människohandel som samarbetsområde i Stockholmsprogrammet och speglar regeringens höjda ambitioner på området. ansträngningar att stärka arbetet mot människohandel i EU:s yttre förbindelser tyder på att regeringen har kommit relativt långt när det gäller politikens utformning och utförande. byggts upp en god kunskap om kopplingarna mellan organiserad brottslighet, människohandel och utveckling som ligger till grund för formuleringen och genomförandet av verkningsfulla motåtgärder varför regeringen bedömer att man kommit långt vad gäller kunskap och analys. Väl fungerande samverkan finns och med berörda myndigheter. Det finns dock behov Skr. 2009/10:129 av att ytterligare utveckla samverkansformerna samt att förtydliga ansvaret för samordningen varför regeringen bedömer att man kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan 2.2 Global utmaning: Ekonomiskt utanförskap Många utvecklingsländer har kunnat dra nytta av globaliseringen för att nå hög och stabil tillväxt och bryta det ekonomiska utanförskapet. har den ekonomiska krisen slagit tillbaka genom samma kanaler som tidigare möjliggjorde framstegen. Det är de öppna och mer ekonomiskt integrerade utvecklingsländerna som upplever den kraftigaste tillbakagången. Finanskrisen är ett tydligt exempel på att skeenden och politik i en del av världen får effekter i en annan del av världen. Krisen hade sitt ursprung i den rikare delen av världen men effekterna av den globala ekonomiska nedgången slår indirekt på utvecklingsländerna i form av externa chocker. Det är framför allt via sjunkande handel, färre utländska direktinvesteringar, lägre remitteringar och sämre tillgång till den internationella finansiella marknaden som utvecklingsländers ekonomiska utanförskap ökat. På samma sätt som den ekonomiska nedgången spreds till utvecklingsländerna, på samma sätt måste förloppet vändas. Detta kräver ett samstämmigt agerande och samverkan över gränser. De länder som i huvudsak orsakade finanskrisen har ett ansvar i att hantera dess effekter. Det är inte minst betydelsefullt för förtroendet för ekonomisk öppenhet och integration som medel för att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling. Likaså är det viktigt att motverka åtgärder som förvärrar situationen för utvecklingsländer, exempelvis måste protektionistiska strömningar stävjas. Mål: Bättre fungerande finansiella marknader på lokal nivå framförallt för sparande och investeringar, i utvecklingsländer. En högre investeringsnivå är nödvändigt för snabbare ekonomisk utveckling i fattiga länder. Det kräver bättre fungerande finansiella marknader i utvecklingsländer genom ökat sparande, bättre transaktionsmöjligheter samt möjligheter att ta lån. Besittningsrätt till mark medför trygghet för landsbygdsbefolkning och befolkning i växande städer genom att öppna för möjligheter till krediter, inklusive mikrokrediter samt belåning och inteckning. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -Regeringen har agerat för att upprätthålla den nationella och internationella finansiella stabiliteten. Som EU-ordförande hade en särskilt roll i att verka för ett samlat svar på den finansiella och ekonomiska krisen. en plats att vid möten som exempelvis G8 och G20 verka för breda överenskommelser för att hantera och motverka krisen och Skr. 2009/10:129 dess globala effekter. -bidrar genom stöd till () och Världsbanksgruppen till institutionernas arbete med att främja ett gynnsamt investeringsklimat i medlemsländerna samt välfungerande regelverk för den finansiella sektorn. IMF och Världsbanksgruppens insatser under den finansiella och ekonomiska krisen har bidragit till att begränsa effekterna av krisen på utvecklingsländernas finansiella marknader, samt till att öka takten för ekonomisk återhämtning i utvecklingsländerna. stödjer IMF och gemensamma Financial Sector Assessment Programs, vilket är ett viktigt verktyg för att främja den globala finansiella stabiliteten genom att bedöma länders känslighet för finansiella chocker. Genom Internationella finansieringsbolaget (IFC) har gett särskilt stöd för att säkerställa handelsflödena till utvecklingsländer genom tillhandahållandet av garantier för den investeringsrisk som finns i tillväxtekonomier. -I FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) har markfrågor varit ett av fokusområdena . har i förhandlingarna betonat vikten av nationella strategier för hållbar markanvändning och tydliga regler om rättigheter och skyldigheter kopplade till mark. Ett transparent fastighetssystem ger även förutsättningar för att trygga kvinnors rätt till mark och egendom. -deltar inom såväl EU som i arbetet med att öka transparensen på skatteområdet och förbättra det internationella informationsutbytet. Det pågår också ett nordiskt projekt för att få till stånd avtal om informationsutbyte med så kallade skatteparadis. stöder det arbete som sker inom , där biståndskommittén (DAC) och skattekommittén inrättat en informell arbetsgrupp för skatter och utveckling. Ett viktigt mål för detta arbete är att se hur utvecklingsländer ska kunna tillgodogöra sig den ökade transparensen på skatteområdet som följt av G20:s påtryckningar mot skatteparadisen. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Genom att och i gemensamberedning av ärenden som är förknippade med medlemskap i samverkar, när så är relevant, med utlandsmyndigheter och Sida förs utvecklingsperspektiv in i beredningen. Det gäller även för och gemensamma beredning av ärenden som är förknippade med medlemskap i . -För att förbättra samordningen och samverkan inom samt med utlandsmyndigheterna och är en organisationsstrategi för Världsbanksgruppen under utarbetande. Organisationsstrategin ska fastställa mål och samarbetsformer för arbetet med Världsbanksgruppen . Exempel på resultat för kunskap och analys -Som del i strategin för svenskt multilateralt utvecklingssamarbete har regeringen förtydligat uppdraget till utlandsmyndigheterna att bidra till bedömningen av Världsbanksgruppens och IMF:s insatser Skr. 2009/10:129 på landnivå inom olika områden. Detta har bidragit till bättre underlag till och Sida om effektivitet vad gäller institutionernas insatser liksom om eventuella samarbetsproblem på lokal nivå. -På uppdrag av regeringen har Sida gjort en särskild analys av den ekonomiska krisens effekter på utvecklingsländerna inklusive utveckling av de finansiella marknaderna på lokal nivå. Analysen resulterade i beslut om ändrad inriktning av ett antal samarbetsstrategier och utgjorde även ett underlag till den omvärldsanalys som gjordes i samband med budgetpropositionen . -arrangerades FIG (International ) ett seminarium i , Improving Slum Conditions through Innovative Financing, tillsammans med UN Habitat. Seminariet var ett svenskt initiativ (och Lantmäteriet). Genomförandet möjliggjordes genom stöd från Lantmäteriet, , , och . Seminariet bidrog till ökad kunskap om finansieringsfrågornas betydelse för de fattigas rätt till boende på rimliga villkor och vilken roll lantmäterikunnande spelar i detta. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Regeringen har tagit beslut om en policy för ekonomisk tillväxt i utvecklingssamarbetet. Policyn lägger stor vikt vid att utvecklingssamarbetet ska prioritera stöd som bidrar till utveckling av lokala finansiella marknader. Policyn omfattar såväl det bilaterala som det multilateral utvecklingssamarbetet och förväntas resultera i att stöd till finansiella system i utvecklingsländer ses som en strategisk roll för biståndet. -FIRST (Financial Sector Reform and Strengthening Initiative) är ett gemensamt initiativ som skapades 2001 av flera givare, däribland Sida, som en respons på de fattigdomseffekter de finansiella kriserna skapade . FIRST möjliggör en snabb respons för att minska sårbarheter i utvecklingsländers finansiella system. FIRST förmedlar tekniskt assistans genom såväl multilaterla institutioner som den privata sektorn beroende på behov och kompetens. På så sätt kompletterar FIRST det mer traditionella långsiktiga stödet för att utveckla den finansiella sektorn och IMF:s mer krisrelaterade stöd, som den privata sektorn i hög grad involveras. Sidas nuvarande bidrag till FIRST är inriktat på insatser i . Regeringens bedömning är att fokusområdet finansiella marknader fortsatt är centralt för att bryta fattiga länder och människors ekonomiska Däremot är det regeringes bedömning att målet för fokusområdet bör omformuleras så att det inte begränsas till fungerande marknader på endast lokal nivå. Detta eftersom erfarenheterna från den ekonomiska krisen visar att huvudproblemet snarare var illa fungerande finansiella marknader på internationell nivå än på lokal nivå. omformulerar därmed målet till: Bättre fungerande finansiella marknader för sparande och investeringar i utvecklingsländer. 2009/10:129 Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringens agerande under den ekonomiska krisen, som sammanföll med EU-ordförandeskapet och därmed deltagande i G8 och G20-möten, visar att regeringen kommit relativt långt vad gäller politikens utformning och utförande. profil och agerande i de internationella finansiella institutionerna visar att regeringen ofta vinnlagt sig om de fattiga ländernas intressen. Vad gäller de internationella finansiella institutionerna finns etablerade och fungerande beredningsgrupper inom som även omfattar och andra myndigheter, såsom Sida och utlandsmyndigheterna, vid behov. Det tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan. God kunskap finns om utvecklingseffekterna av för fokusområdet relevanta politiska avvägningar och myndigheter involveras när det bedöms som relevant vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt gällande kunskap och analys. 2.2.2 Handel med jordbruksprodukter Mål: Ökad export av jordbruksprodukter från utvecklingsländer Jordbruket är ett unikt instrument för utveckling och fattigdomsbekämpning men fortfarande finns betydande hinder för fattiga länders handel med jordbruksprodukter. Det gäller såväl utvecklingsländernas tillträde till utvecklade marknader som handel mellan utvecklingsländer. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -och EU har givit starkt stöd åt initiativ för övervakning av handelshinder genom WTO och G20. Initiativen har bidragit till att stävja protektionism med direkt påverkan på utvecklingsländers möjlighet till export. Dessutom kom G20-länderna under det svenska EU-ordförandeskapet överens om att avsluta Doharundan 2010, vilket har bidragit till att åter få igång förhandlingarna. -Genomförandet av den s.k. hälsokontrollen av EU:s jordbrukspolitik (CAP) har medfört att EU:s jordbrukspolitik blivit mindre handelsstörande som t.ex. mindre intervention och ytterligare frikoppling av direktstöden. har inom Internationella Växtskyddskonventionen (IPPC), varit drivande i framtagandet av IPPCs lanserade fleråriga program för kapacitetsuppbyggnad för att förbättra förutsättningarna och effektiviteten för utvecklingsländerna att genomföra de internationella standarderna på växtskyddsområdet. -För såväl avtalen om ekonomiska partnerskapsavtal med länder i , och som för initiativet Everything But Arms upphörde övergångsperioderna för ris och socker, vilket innebär tull- och kvotafritt tillträde till EU:s marknad för alla varor, med undantag för krigsmateriel. Det är helt i enlighet med den linje som drivit i förhandlingarna. - Reformen av EU:s preferentiella ursprungsregler har inte slutförts Skr. 2009/10:129 pga. motsättningar mellan medlemsländerna och inom EU- kommissionen, men frågorna har fortsatt hög prioritet givet dess potentiellt stora betydelse för reellt marknadstillträde för utvecklingsländer. Exempel på resultat för samordning och samverkan -En referensgrupp för handelspolitik på med företrädare för bl.a. näringsliv, Sida och civilsamhällets organisationer möts regelbundet, vilket skapat förutsättningar för ett brett samråd om handelspolitiken. -Arbetsgrupper inom med berörda departement och myndigheter kring bl.a. WTO-frågor, de ekonomiska partnerskapsavtalen samt sanitära och fytosanitära frågor bidrar till att relevanta utvecklingsaspekter belyses och beaktas i förhandlingarna. Exempel på resultat för kunskap och analys -Handelsministerns inbjudan till de afrikanska stockholmsbaserade ambassadörerna till dialog om EPA-avtalen, tillsammans med riktade rapporteringsuppdrag till berörda ambassader, har bidragit till en bättre förståelse för partnerländernas önskemål och behov i förhandlingarna. -spelar en viktig roll för att löpande stödja regeringen i såväl analys av handelspolitiken ur ett utvecklingsperspektiv som i genomförandet av det handelstekniska utvecklingssamarbetet. Kollegiets utvärdering av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan EU och Cariforum har givit och andra berörda departement ett bättre underlag för att bedöma centrala utvecklingsaspekter i kommande avtal. Arbetet med att bygga upp kapacitet för handelsrelaterat utvecklingssamarbete har skapat förutsättningar för att bättre nyttja specifik svensk handelsexpertis i utvecklingssamarbetet, vilket konkretiseras i genomförda utbildningar för utvecklingsländer. -Projektet om handels- och utvecklingsaspekter av klimatrelaterad märkning och standardisering som lanserades , inklusive den konferens som hölls på temat i , har resulterat i ökad kunskap och ett bredare engagemang från utvecklingsländer. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Utvärderingen av EU:s handelsrelaterade bistånd som genomfördes visar att EU i princip uppnått det mål som satts om ökade volymer till 2010 och att ökade sitt handelsrelaterade bistånd med under 2006-2008. -Sidas stöd till on Trade and Development har genererat direkt rådgivning och utbildning till utvecklingsländer, vilket bl.a. bidragit till att stärka deras förmåga att formulera egna positioner och ta informerade beslut i Doharundan. Regeringens bedömning är att ökad export av jordbruksprodukter från utvecklingsländerna till samt en mindre handelsstörande jordbrukspolitik fortsatt är en viktig faktor för att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap, liksom att förbättra förutsättningarna genom minskade utbudsbegränsningar. Lika viktigt är ökade möjligheter för utvecklingsländer att handla med varandra, varför fokusområdet med jordbruksprodukter kvarstår och målformuleringen ändras i linje med fokusområdet till: Öka utvecklingsländernas handel med jordbruksprodukter. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Det finns flera tydliga exempel på att regeringen konsekvent prioriterat och omsatt fokusområdet i relevant politikutformning och därmed också kunnat påverka den samlade EU-politiken, vilket tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Det finns etablerade beredningsgrupper både inom och med externa aktörer. Regeringen verkar för att förbättra dialogen och för att bättre tillvarata externa aktörers kunskaper samt öka kunskapsutbytet mellan politikområden, vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan.