prop · GY031d3 · 2010-10-12 00:00:00 — Det är av stor betydelse att detta arbete fortgår, då verksamhetens inriktning och det förändrade arbetssättet ställer krav på en generell höjning av kompetensen. Medarbetarna ska kunna arbeta lösningsorienterat med flera arbetsområden på ett mer självständigt sätt. En väl fungerande ledning, intern styrning och uppföljning är grunden för en effektiv verksamhet. En förutsättning för detta är att arbetet med riskanalyser samt urvals- och uppföljningssystem fortsätter att utvecklas. För att allmänhet och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att t.ex. handläggningstider, rättstillämpning och kontrollnivåer är enhetliga. Även om har gjort en del på området och skillnaderna har minskat, anser regeringen att det finns förutsättningar för att ytterligare öka enhetligheten. På e-förvaltningens område ligger i framkant vid en jämförelse med andra svenska myndigheter. Regeringen anser att det är viktigt att utveckling av nya e- tjänster fortgår. Syftet med kontroll och sanktioner är att stärka och upprätthålla normer. Kontrollen ska i huvudsak riktas mot avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. För att öka de allmänpreventiva effekterna ska sådana områden prioriteras där det finns allvarliga fel och där fusket är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen ske tidigt och följas upp genom återkommande kontroller. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar. Det internationella området kräver att Skatte- verket intensifierar sin samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Det är viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra de möjligheter till informationsutbyte som finns. Det internationella arbetet kräver en särskild struktur och kompetens. Det är därför viktigt att höjer sin kompetens avseende både personal och teknik för att klara av det internationella arbetet. Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 710 942 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 722 047 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 727 311 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader inklusive vissa nämnder på skatteområdet. Vidare används anslaget för vissa kostnader för internationellt arbete och forskning inom skatteområdet samt maximalt i ersättningsbelopp enligt vissa lagar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet 1Avser intäkter av avgifter som inte är skatt t.ex. skattetillägg, förseningsavgift, dröjsmålsavgift, bötesmedel och sanktionsavgift som är tjänsteutövning förknippade med ärendehandläggning och avgifter för prissättningsbesked. 2Avser försäljning av uppgifter ur dataregister, intäkter av aviseringssystemet och kopior av allmänna handlingar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Verksamheten avser pensionsadministration för AP-fonderna och Premiepensionssystemet. Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Till följd av godkännande av regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100, bet. 2009/10:KU39, rskr. 2009/10:332) om överföring av ett antal verksamheter vid Domstolar till olika förvaltningsmyndigheter övertar Domstolars verksamhet med registerärenden, arv och testamente. Anslaget ökas därför med 2011. ökas anslaget varaktigt med . Medlen förs dit från det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upptagna anslaget 1:5 Domstolar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För att möjliggöra en överflyttning av äktenskapsärendena krävs att äktenskapsregistret flyttas från till Skatte- Medlen förs dit från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning upptagna anslaget 1:9 . har redovisat en handlingsplan för hur myndigheten ska minska kreditutnyttjandet och bedriva verksamheten inom beräknade anslagsramar. Med anledning av den ansträngda ekonomin ska myndigheten vidta och redovisa ytterligare åtgärder. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. För att ska kunna bedriva verksamheten på ett effektivt och rättssäkert sätt behöver medel tillföras verksamheten. Med anledning härav ökas anslaget med engångsvis på hösttilläggsbudget och med varaktigt . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med till följd av att vissa gemensamma e-förvalt- ningsprojekt genomförs. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 6 . beräknas anslaget till 6 . beräknas anslaget till 6 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att -eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter, liksom efterlevnaden av in- och utförselrestriktionerna, ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag -brottslighet inom tullområdet ska förebyggas och bekämpas och -medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. Brottsbekämpningen utgör av verksamhet och syftar till att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor efterlevs. En ny organisatorisk enhet, Nationella enheten, har skapats för att på en övergripande nivå samordna och prioritera operativ kontrollverksamhet inom myndigheten. Den Nationella enheten ansvarar för den operativa riskanalys- och underrättelseanalysverksamheten i . har inriktat verksamheten på att begränsa den organiserade och storskaliga brottsligheten. genomsyrar arbetet inom brottsbekämpningen. Det projekt- och underrättelsebaserade arbetet har fortsatt att utgöra grunden för bekämpning av den organiserade brottsligheten. Metodutvecklingen inom processen har fortsatt . De viktigaste hjälpmedlen har varit teleavlyssning, teleövervakning, kameraövervakning och rumsavlyssning. Andra metoder som ytterligare utvecklats och förfinats är informatörshantering och provokativa åtgärder. gäller vidare nya regler om förverkande av ekonomiska tillgångar vid utbyte av brott. Förverkande av sådana tillgångar har visat sig vara ett effektivt sätt att störa den organiserade brottsligheten. En ökad nationell samverkan mot grov organiserad brottslighet (GOB) med övriga brottsbekämpande myndigheter har skett . Inom GOB har samverkan skett i det nationella operativa rådet samt i de regionala underrättelsecentrumen. har nära samverkan även med utländska tull- och polismyndigheter samt med internationella samarbetsorgan som Europol och Östersjösamarbetet. har prioriterat bekämpningen av de kriminella nätverk som står bakom organiserad och storskalig smuggling. Totalt har 30 kriminella nätverk identifierats och gör bedömningen att 26 av dem allvarligt skadats eller helt upphört med sin verksamhet. Resultatet av arbete är att 107 personer lagförts och antalet utdömda fängelseår uppgår till . Narkotikabekämpningen har högsta prioritet i brottsbekämpande verksamhet. Antalet beslag av narkotika har ökat med tre 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 procent , delvis beroende på ett framgångsrikt underrättelsearbete och en prioritering av kontroller. Mängden beslagtagen narkotika har också ökat något jämfört med . Effektiviteten, mätt som samhällsnytta, har ökat jämfört med för beslag gjorda i . Samhällsnyttovärdet för narkotikabeslagen uppgår till 1 860 miljoner (se diagram 4.1). Det beror bland annat på ett framgångsrikt underrättelsearbete och en prioritering av kontroller. Diagram 4.1 Samhällsnyttovärde för narkotikabeslag De beslagtagna mängderna av cannabis, amfetamin, kokain och dopningsmedel har ökat markant jämfört med . Mängderna beslagtagen opium, ecstasy och narkotiska läkemedel har däremot minskat. Beslagen av alkohol har minskat i antal jämfört med . Minskningen beror delvis på att kronans värde i förhållande till euron minskat. Som framgår av diagram 4.2 har de beslagtagna mängderna ökat jämfört med . Sprit har ökat , starköl och vin . har , , gjort beslag av hela laster med alkohol i lastbilsflödet. Mängder runt har beslagtagits . Diagram 4.2 Beslagtagna mängder alkohol Cigarettsmuggling till EU är ett stort problem och stora skatteintäkter undandras. Antalet beslag av tobaksvaror har minskat . Det finns ingen entydig förklaring till minskningen. När det gäller cigaretter utgör av cigarettbeslagen av den totala mängden beslagtagna cigaretter. EU-kom- missionen och 26 medlemsstater har träffat avtal med och om skadestånd vid beslag av äkta cigaretter till den drabbade staten. Skadeståndet motsvarar de förluster som EU gör på tullavgifter och medlemsstaterna gör på skatter. har fått i sådant skadestånd. Avsikten är att dessa medel ska användas till att förbättra bekämpningen av tobakssmugglingen och förhindra att varumärkesförfalskade tobaksprodukter når marknaden. Trafikflödena till består av cirka 75 miljoner objekt, fordon och personer som kan bli föremål för kontroll. närvarograd vid respektive gränspassage styrs av den aktuella hotbilden. Det är en fungerande samverkan mellan selekteringsförmåga, teknikstöd, rätt underrättelser, bra riskanalys, och hög kompetens hos den enskilda tjänstemannen som är avgörande för träffprocenten i kontrollerna. Det är viktigt att har förmågan att ha personal på rätt plats, i rätt tid och med rätt utrustning, inte antalet kontroller. Kontrollerna ska ske med minsta möjliga störning i det kommersiella och legitima trafikflödet. Det kontrollerade objektet ska inte utsättas för onödiga kostnader eller olägenheter på grund av kontrollen. Ett korrekt bemötande är därför av yttersta vikt. Antalet skriftliga klagomål uppgick till 40 stycken baserat på 40 209 kontroller, , i resandeflödet vilket regeringen anser vara en acceptabel nivå för klagomål. Effektiv Handel utgör av verksamhet och syftar till att effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. uppskattar skattefelet i myndighetens uppbörd . Det uppskattade skattefelet av totalt debiterad uppbörd uppgick , vilket är samma nivå som 2008. arbetar med olika informations-, kontroll- och uppföljningsinsatser för att skattefelet ska bli så litet som möjligt. har fortsatt och utökat samverkan med bl.a. i satsningen . Parallellt informerar tillsammans med om skatte- och tullfrågor runt om i landet. Viktiga åtgärder för att minska skattefelet är certifiering, efterkontroll och tillståndsuppföljning. Efterkontroll baserad på riskbedömning sker i form av tullrevision och eftergranskning. Tullrevision sker på plats hos företaget och är en mer omfattande granskning jämfört med eftergranskning. Nettoresultatet av efterkontrollerna är debiterad tull och mervärdesskatt, vilket ska jämföras med . Förebyggande insatser, initialkontroller och efterkontroller genomförs utifrån riskbedömningar. Syftet är att öka träffsäkerheten vid kontrollinsatser. har det gjorts färre tullrevisioner och eftergranskningar jämfört med . Trots det har tilläggsdebiteringarna ökat vilket kan tyda på en förhöjd träffsäkerhet. Regeringen anser att det är positivt att andelen företag som ändrat beteende efter en revision ökat till . var motsvarande andel . Europeiska revisionsrätten har haft flera synpunkter på de kontrollåtgärder som tillämpar vid förenklade förfaranden för varors övergång till fri omsättning. Med anledning av de felaktigheter som identifierats har efterkontroller genomförts. Andelen ärenden rörande import- och exportdeklarationer utan allvarliga fel (skattat värde) uppgick , vilket är en 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 minskning jämfört med . Företagen kan lämna sina tulldeklarationer via Interchange () eller internetdeklaration (TID). Det är också möjligt att via webbplats begära klarering av ärenden. verkar aktivt för att öka det elektroniska uppgiftslämnandet genom olika informationsinsatser. Företag kan certifiera sina tullrutiner och därigenom uppnå förenklingar genom att kvalitetssäkra sitt flöde. Kontrollverksamheten och riskanalysverksamheten är sammanlänkade med kvalitetssäkringsprocessen genom att och företaget tillsammans ska se till att det blir rätt från början. Av EU-gemensam och nationell lagstiftning framgår för vilka varor restriktioner för import och/eller export gäller. har klassificerat restriktionsvarorna till områdena hälsa, miljö och säkerhet. har deltagit i åtta internationella kontrolloperationer som inriktades på bl.a. smuggling av narkotika, kontanta medel, tobak och avfall. har även genomfört projekt riktade mot export av produkter med dubbla användningsområden och utrotningshotade djur och växter. 2 113 anställda, vilket är Andelen kvinnor var . Andelen kvinnliga chefer var . Efter att ha haft anställningsstopp anställde 100 personer 2009. Av dessa kommer cirka 80 att förstärka Brottsbekämpningen och Effektiv Handel. Sjukfrånvaron minskade till jämfört 2008. Regeringen bedömer att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. ingripanden mot kriminella och beslag av varor har försvårat för illegala varor att nå den svenska marknaden. Regeringen anser att brottsbekämpande verksamhet utgör ett betydande hinder för storskalig smuggling. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Regeringens bedömning är att aktivt arbetar för att förbättra servicen till företag och allmänhet. Samarbetet, både nationellt och internationellt, med andra myndigheter inom brottsbekämpningen fungerar bra, men måste fortsätta att utvecklas. En ständig förbättring av arbetsmetoderna med bl.a. en nationellt styrd, riskbaserad och uppdragsstyrd kontrollverksamhet är nödvändig för att ytterligare öka träffsäkerheten inom samtliga kontrollområden. Regeringen anser att det är viktigt att prioritera kontrollåtgärder avseende tullhantering och följa upp att interna rutiner fungerar och tillämpas korrekt. En högre kvalitet i det interna kvalitetsarbetet är nödvändigt. måste fortsätta att utveckla arbetet som syftar till att få flera företag att göra rätt från början. Regeringen bedömer att myndigheten bedriver ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Det är av stor betydelse att detta arbete fortgår. ska fortsätta att förbättra och effektivisera uppbördshanteringen och servicen till företag. Det är lika viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra den brottsbekämpande verksamheten genom en målmedveten prioritering, styrning, modernisering och effektivisering av denna verksamhet. Det brottsförebyggande arbetet är viktigt. Att hindra att narkotika kommer in i ska även fortsättningsvis vara den högst prioriterade uppgiften för brottsbekämpande verksamhet. ska även prioritera arbetet mot organiserad brottslighet och storskalig brottslighet samt ekonomisk brottslighet. Myndigheten ska också prioritera den storskaliga och frekventa illegala införseln av alkohol och tobak. En viktig del är att se till att olika verksamheter inom myndigheten på ett bättre sätt samverkar på alla nivåer så att höjd effektivitet och kvalitet säkerställs inom både uppbörds- och brottsbekämpningsverksamheten. Den fördel som det innebär att kompetens från huvudprocesserna Effektiv Handel och Brottsbekämpning finns inom samma myndighet måste utnyttjas i utvecklingen av verksamheten. Detta är centralt för en effektiv resursanvändning. De olika delarna av förändringsarbetet ska stödja varandra i utvecklandet av en enhetlig, effektiv och ändamålsenlig verksamhet med hög kvalitet som når uppsatta mål. Myndighetens arbete med förenklingar av regler och tullprocedurer ska fortgå. Ett tydligt fokus på utveckling av riskanalyser och kontrollmetoder är nödvändigt. Tabell 4.1 Anslagsutveckling 1:3 1Motsvarar 1 605 455 tkr prisnivå. 2Motsvarar 1 611 317 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 609 538 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Vidare används anslaget för vissa kostnader för internationellt arbete på tullområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.2 Offentligrättslig verksamhet 1 Intäkter till inkomsttitel avser dröjsmålsränta och diverse avgifter vid . Intäkter som får disponeras avser expeditions- och ansökningsavgifter, tullförrättningsavgift och tullräkningsavgift. 1 Verksamheten avser kontroll av exportbidragsgods och kontroll av päls av katt och hund. Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. regionala underrättelsecenter och mot den organiserade brottsligheten. Anslaget tillförs varaktigt för arbetet med tillsyn av gränsöverskridande avfallstransporter genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med till följd av att vissa gemensamma e- förvaltningsprojekt genomförs. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 1 . beräknas anslaget till 1 . beräknas anslaget till 1 . beräknas anslaget till 1 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att -upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, motverka företeelser som kan leda till överskuldsättning samt underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig och -medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. Det rådande konjunkturläget påverkade i form av ökade ärendevolymer. Nästan 3,5 miljoner ärenden och mål inkom till myndigheten, vilket är en ökning . Inflödena var störst till den summariska processen och konkurstillsynen, där inflödet ökade . har klarat av att hantera de kraftigt ökade ärendeinflödena delvis beroende på att myndigheten fått ett tidsbegränsat tillskott på under 20092012 och delvis beroende på att produktiviteten har ökat. Det ekonomiska läget är fortsatt ansträngt. Anslagskrediten utnyttjades med 2009. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen är god. Produktiviteten, kostnadseffektiviteten och enhetligheten har ökat som förtro- endet för myndigheten ökat. Myndighetens ekonomistyrning behöver dock skärpas. har vidtagit flera åtgärder i syfte att göra sitt regelverk mer enkelt och tidsenligt. infördes de första e-tjänsterna med e-legiti- mation. Två av tjänsterna berör företagare och möjliggör för arbetsgivare att elektroniskt svara på förfrågan gällande en anställd med skulder. Myndigheten bedriver verksamhet på 42 orter i landet. Verksamheten är uppdelad i fyra processer; verkställighet och indrivning, summarisk process, skuldsanering och konkurstillsyn. Därtill finns två stödprocesser; förebyggande kommunikation och kundcenter. Diagram 5.1 visar de fyra processernas andel av verksamheten. Verksamhetens mål är att i första hand se till att borgenären får betalt för sin fordran. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 huvuduppgift är att driva in skulder. Processen utgör av myndighetens totala verksamhet. drev myndigheten in , vilket är något mindre än föregående år. Diagram 5.2 visar indrivet belopp . Diagram 5.2 Indrivet belopp Antalet enskilda mål ökade , vilket förklaras av konjunkturen. In- flödet av allmänna mål ökade däremot marginellt, . Inflödet av fysiska personer ökade i antal medan inflödet av juridiska och näringsidkare minskade något. Antalet förstagångsgäldenärer ökade till 70 500. Konjunkturen har också medfört att antalet ansökningar om avhysningar ökat, totalt . Drygt 3 000 avhysningar har verkställts, vilket är i nivå med . Positivt är att antalet barn som berörs av avhysning fortsatt att minska, totalt . samarbete med bland annat har delvis bidragit till den positiva utvecklingen. Handläggningen inom fastighets- och bostadsrättsförsäljningen har varit förenad med en rad problem. har förbättrat ledning och styrning, genomfört utbildningsinsatser och effektiviserat processen, vilket bl.a. genererat att fler ärenden har kunnat avslutas. ökade både produktiviteten och kostnadseffektiviteten inom verksamheten, . har enhetligheten förbättrats. Vissa kvalitetsbrister i handläggningens dokumentation har dock konstaterats. begränsar möjligheterna att granska och bedöma handläggningen. Summarisk process är ett förenklat processförfarande. Den vanligaste formen av mål är betalningsförelägganden. Den summariska processen ska ske kostnadseffektivt och rättssäkert. Processen utgör av totala verksamhet. Inflödet till processen har fortsatt att öka. inkom över 1,2 miljoner ansökningar, vilket motsvarar en ökning . Ökningen kan dels förklaras av lågkonjunkturen, dels av samhällets utveckling med fler låntagare och nya typer av krediter. Produktiviteten ökade till följd av nya rutiner och arbetssätt. Positivt är också att kostnadseffektiviteten ökade . Trots ökad produktivitet har ärendebalanser bildats. Delgivningen är den del som haft svårast att möta de ökade inflödena. Enhetligheten inom delgivningsprocessen har dock ökat, vilket är positivt. Skuldsanering ska ske utan onödigt dröjsmål och med beaktande av parternas intressen. Skuldsanering utgör av totala verksamhet. Antalet ansökningar om skuldsanering låg i princip på samma nivå som men antalet personer som har beviljats skuldsanering har ökat till drygt 4 000. Ansökningar om omprövning av beslut ökade . Ökningen är sannolikt en konsekvens av lågkonjunkturen. Det kraftiga inflödet har inneburit att handläggningstiden ökat. Av omprövningsärendena avslutas jämfört 2008. Kostnadseffektiviteten och produktiviteten har däremot ökat och enhetligheten har utvecklats positivt. Däremot har vissa kvalitetsbrister uppmärksammats. Andelen personer som beviljats skuldsanering men som återkommer till myndigheten med nya skulder har ökat något, från 2008 Hållbarheten bedöms dock som fortsatt god. En anledning till detta är att de personer som beviljas skuldsanering får vägledning om hur de ska förfara . Det ser regeringen positivt på och anser att det är viktigt att detta tillvägagångssätt fortsätter. Tillsynen ska bidra till att konkursförvaltningen sker lagenligt, likformigt och effektivt. Vidare ska tillsynen bidra till att borgenärerna får bästa möjliga utfall. Konkurstillsynen utgör av myndighetens totala verksamhet. Antalet inkomna ärenden ökade . Antalet lönegarantiprocesser fördubblades. Myndigheten har hanterat det ökade inflödet väl. Produktiviteten och kostnadseffektiviteten har ökat som kvaliteten och enhetligheten är fortsatt god. Stödprocessen syftar till att motverka överskuldsättning. Ett omfattande arbete har bedrivits för att motverka överskuldsättning särskilt bland barn och ungdomar. Myndigheten har tillsammans med och arbetat med ett utbildningsstöd kallat på cashen. Detta har visat sig vara framgångsrikt bland ungdomar.