prop · GX03199 · 2010-03-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:199 Nya villkor för stödet till dagspressen Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag och bedömningar i fråga om presstödet Regeringen gör bedömningen att vissa av bestämmelserna i presstöds- förordningen (1990:524) som reglerar driftsstödet bör ändras för att sä- kerställa att förordningen inte står i strid med . Det föreslås att högfrekventa storstadstidningar ska vara berättigade till det allmänna driftsstödet som gäller för övriga hög- och medelfrekventa Storstadstidningar som normalt utkommer med sju num- mer ska därutöver kunna få ett extrastöd som motsvarar maxi- malt av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna typ av tidning i presstödsförordningen. driftsstödet till storstadstidningarna får dock inte överstiga 45 miljoner Minskningen av driftsstödet från nuvarande nivå ska ske etappvis med början . Regeringen föreslår också att gränser ska införas för hur stor del av tidningsföretagens kostnader som får täckas av driftsstödet. Vidare görs bedömningen att tidningsföretag vars tidning har beviljats driftsstöd bör redovisa till hur driftsstödet har använts och vilka kostnader det har täckt. sammanställning av redovisningarna och ge in denna till regeringen och Regeringen gör bedömningen att de föreslagna ändringarna i presstöds- förordningen bör träda i kraft . lertid inte träda i kraft innan de godkänts av kommissionen i samband med den pågående prövningen av presstödet. En översyn av presstödet bör göras och nödvändiga ändringar av systemet föreslås i så god tid att de kan träda i kraft . I propositionen behandlas också vissa förslag och bedömningar som 2004 och har lämnat, t.ex. när det gäller distributionsstöd och stöd till tidningar på andra språk än svenska. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. 4.2.1Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt 6 Kommissionens granskning av presstödets förenlighet med EUF- Kommissionens ................................artikel 18-skrivelse Kommissionens förslag till åtgärder Övriga synpunkter på presstödssystemet Regeringens ............synpunkter på artikel 18-skrivelsen 6.3Respons från kommissionens generaldirektorat för konkurrens på regeringens skrivelse................................ Ändringar i driftsstödet .................................................................. Reglerna bör ändras......................................................... Driftsstödet till storstadstidningar ................................... Driftsstödets andel av tidningsföretagens kostnader ....... Villkor om användningen av stödet................................. Stöd till tidningar på andra språk än svenska .................. Ikraftträdande, tidsbegränsning och översyn.................................. Konsekvenser för staten .................................................. Konsekvenser för företag ................................................ Bilaga 1 Utdrag ur sammanfattning av betänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) i för denna proposition relevanta Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser avseende betänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8).............. Sammanfattning av departementspromemorian Driftsstöd till dagspressen (Ds 2009:68)..................................................... Förteckning över remissinstanser avseende departementspromemorian Driftsstöd till dagspressen (Ds Förteckning över instanser som har yttrat sig över framställan om ändringar i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om 1.driftsstödet till storstadstidningar (avsnitt 7.2), 2.driftsstödets andel av tidningsföretagens kostnader (avsnitt 7.3), 3.befintliga övergångsbestämmelser i presstödsförordningen (1990:524) (avsnitt 9). 2 Ärendet och dess beredning fick en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna för- slag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet ska vara utformat (dir. 2004:137). Kommittén, som antog namnet 2004, överlämnade sitt slutbetänkande Mång- fald och räckvidd (SOU 2006:8). En sammanfattning av de delar av be- tänkandet som behandlas i denna proposition finns i bilaga 1. Betänkan- det har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ku2007/472/MFI). anmäldes ändringar i presstödsförordningen (1990:524) som beslutat om till Europeiska kommissionen (kommissio- nen) (dnr N2006/4857/MK). meddelade kommissionen genom Generaldirektoratet för konkurrens (GD Konkurrens) bl.a. att en granskning skulle inledas av om det befintliga presstödet är förenligt med statsstödsreglerna. remitterade prome- villkor för presstödet (Ds 2008:25), i vilken föreslogs änd- ringar i driftsstödet som utarbetats mot bakgrund av en EU-rättslig ana- lys. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ku2008/790/MFI). I budgetpropositionen anförde rege- ringen att det kvarstod en osäkerhet kring det befintliga presstödets EU- rättsliga status eftersom det ännu inte hade prövats formellt, och bedöm- de att det för tillfället inte var aktuellt att gå vidare med promemorians förslag och bedömningar (prop. 2008/09:1, utg.omr. framförde kommissionen genom en skrivelse till den som sin preliminära uppfattning att det befintliga driftsstödet föreföll vara oförenligt med . För att driftsstödet skulle kunna bedömas som förenligt med statsstödsreglerna ansåg kommissionen att behövde genomföra vissa förändringar av stödet. lämnade den genom en skrivelse till kommissionen sina synpunkter på kommissionens bedöm- ning, dock utan att lämna några konkreta ändringsförslag. informerade kommissionen den om att den hade beslutat att föreslå lämpliga åtgärder avseende det svenska presstödet. Enligt kommissionen är stödsystemet i sin nuvarande utform- ning inte längre förenligt med den inre marknaden. Kommissionen före- slog ett antal åtgärder för att säkerställa systemets förenlighet med artikel 107.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). lämnade regeringen genom en skrivelse till kommis- sionen sina synpunkter på kommissionens beslut om lämpliga åtgärder. upprättades i promemorian Driftsstöd till dagspressen (Ds 2009:68) som har remissbehandlats. I såväl skrivelsen som promemorian lämnas ett antal förslag till ändringar i driftsstödet som syftar till att göra det förenligt med den inre marknaden. En sam- manfattning av promemorians förslag finns i bilaga 3 och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En remissammanställning finns Prop. tillgänglig i (dnr Ku2009/2363/MFI). framförde GD Konkurrens genom en skrivelse till den att kommissionens granskning av det svenska press- stödet skulle kunna avslutas om ett antal punkter kan klargöras. lämnade en framställan till Kultur- departementet med förslag till ändringar i presstödsförordningen. velsen har skickats till berörda instanser som har beretts tillfälle att yttra sig över förslagen. En förteckning över instanserna finns i bilaga 5. framställan och en sammanställning av yttrandena Ku2009/977/MFI). träffade företrädare för represen- tanter från och för en diskussion om tidningar på meänkieli och samiska. En rapport från mötet finns tillgänglig i (dnr Ku2007/472/MFI). Det direkta statliga presstödet består av två delar, driftsstödet ett stöd till vissa dagstidningars produktion och distributionsstödet som lämnas för samverkan inom tidningsdistribution förutsatt att minst två tidningar deltar. Därutöver får dagspressen indirekt stöd i form av Distributionsstödet infördes i form av en s.k. samdistributions- rabatt i syfte att stimulera till en ökad samdistribution vilket skulle sänka Stödet avsåg att särskilt gynna and- ratidningarna, vilka definierades som tidningar med en upplagemässigt större konkurrent på sin utgivningsort (prop. 1969:48, bet. Beslutet fattades mot bakgrund av betänkandet Dags- pressens situation (SOU 1968:48) som lämnades av pressutred- Driftsstödet infördes i form av ett s.k. produktionsbidrag vilket var ett selektivt stöd som gick direkt till andratidningarna för att stödja deras löpande produktion. Syftet med produktionsbidraget var att så långt möjligt bibehålla en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning 1971:27, bet. KU 1971:32, rskr. ning hade gjort analysen att ekonomiska svårigheter och nedläggningar inom dagspressen var koncentrerade till andratidningarna. låg till grund för regeringens bedömning att den pågående koncentra- tionsprocessen innebar risker för en monopolisering av nyhetsförmedling och åsiktsbildning, vilket ansågs hota demokratins funktionsduglighet. Förklaringen till andratidningarnas problem ansågs vara dessa tidningars konkurrensmässiga underläge och teorin om den s.k. upplagespiralen 1971:27, s. 13). Efter förslag års pressutredning övergavs andratidnings- begreppet till förmån för hushållstäckning inom utgiv- ningskommunen, vilket ansågs vara ett bättre mått på tidningens ekono- bärkraft (prop. 1975/76:131, bet. KU 1975/76:46, rskr. 1976/77:260). Produktionsbidrag skulle endast ges till tidningar med en hushållstäckning på högst . pressutredning hade uppfattningen att morgontidningar i stor- städerna, dvs. , och , hade en särställning eftersom de i större utsträckning än andra dagstidningar informerade om rikspolitiska och utrikespolitiska frågor och fyllde en opinionsbildande funktion. Landsortstidningarna ansågs å sin sida fylla företrädesvis lokala informationsbehov (SOU 1968:48, s. 47). Departementschefen anförde vid införandet av produktionsbidraget att stödet till dagstidningar med någon av storstäderna som utgivningsort skulle utgå med ett betydligt högre belopp än till övriga tidningar (prop. 1971:27, s. 16). En särskild höjning av stödet till storstädernas andratidningar genomfördes (prop. 1975/76:131, bet. KU 1975/76:46, rskr. 1976/77:260). Höjningen motiverades i propositionen med att denna tidningsgrupp vid tillfället hade de största ekonomiska svårigheterna beroende på att gruppen kon- kurrerade med tidningar med stora resurser på en marknad som krävde en mycket bred redaktionell bevakning. Vidare anfördes att tre av de berör- da andratidningarna var det ledande pressorganet bland morgon- tidningarna för ett politiskt parti och som sådana hade ett särskilt press- politiskt värde (prop. 1975/76:131, s. 147). Det statliga presstödet omfattade från början endast tidningar på svens- ka, men 1977 öppnades systemet upp även för tidningar på andra språk. Det fastslogs att tidningarna i huvudsak ska behandla svenska förhållanden (prop. 1976/77:99, bet. KU 1976/77:42, rskr. 1976/77:260). därefter genomfördes vissa tekniska juste- ringar av driftsstödets utformning men inte några grundläggande föränd- ringar. genomfördes emellertid ett antal särskilda höj- ningar av storstadsstödet. Den nu gällande presstödsförordningen (1990:524) infördes . Till grund för förordningen låg propositionen 1989/90:78 om reformerat presstöd (bet. 1989/90:KU31, rskr. 1989/90:302), i vilken bl.a. dags- tidningsbegreppet definierades, driftsstödet fick sitt nuvarande namn och regler slogs fast om hur stor andel eget redaktionellt material som krävs för att en tidning ska vara berättigad till driftsstöd. I samband med att ingick anmäldes press- stödsförordningen i likhet med ett antal andra statliga stödordningar till EFTA:s övervakningsmyndighet. Enligt det anslutningsfördrag som gällde vid EU-inträde skulle alla statliga stödordningar som hade registrerats av EFTA och befunnits förenliga med EES-fördraget automatiskt betraktas som befintliga stöd. Presstödet var därmed implicit godkänt och hade därför ingen skyldighet att vid EU-inträdet anmäla stödet till kommissionen. genomfördes vissa ändringar i distributionsstödet, bl.a. att en prisdifferens på skulle tillåtas inom ramen för principen om likapris och att ett extra distributionsstöd skulle kunna lämnas till tidningar som drabbas av större kostnadsökningar i samband med att en eller flera tidningar lämnat samdistributionen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1, 1996/97:3, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:88, 1996/97:129). Vid samma tillfälle infördes möjligheten för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få driftsstöd i jämkad form. 2004 överlämnade sitt slutbetänkande Prop. 2009/10:199 Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8), vilket innehåller förslag till änd- ringar av såväl driftsstödet som distributionsstödet. I propositionen Morgondagens nyheter nya villkor för driftsstödet till dagstidningar (prop. 2005/06:201) föreslog regeringen ändringar i drifts- stödet. beslutade huvudsakligen i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2005/06:KU40, rskr. 2005/06:367). Riks- dagens beslut innebar bl.a. att nivån på driftsstödet höjdes med 10 pro- cent för alla dagstidningar utom storstadstidningar och att gränsen för lägsta upplaga för stödberättigade tidningar sänktes från 2 000 till 1 500 abonnerade exemplar. Ändringarna trädde i kraft . Det direkta presstödet regleras i presstödsförordningen (1990:524) och består av två delar, driftsstödet och distributionsstödet. Till förordningen hör också en bilaga i vilken det redogörs för kommunernas indelning i s.k. blockregioner. För preciseringar av bestämmelserna i presstödsför- ordningen finns föreskrifter om presstöd (KRFS 2009:1). utbetalades i driftsstöd och 68 miljo- ner kronor i distributionsstöd. I 1 kap. presstödsförordningen finns inledande bestämmelser för presstö- det. Bland annat stadgar 1 kap. 4 § i vilka former som stödet kan ges. I 1 kap. 6 § definieras olika begrepp som används i förordningen. dagstidning definieras som en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk Den ska normalt komma ut med minst ett nummer per vecka och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom landet. Av bestämmelsen framgår också att tidningens egna redaktionella innehåll ska utgöra av dess totala redaktionella innehåll. I 2 kap. finns bestämmelser om driftsstödet. I 1 och 3 §§ anges grund- läggande villkor för att en dagstidning ska vara berättigad till allmänt Den ska bl.a. ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exem- plar, dess totalupplaga ska i huvudsak vara abonnerad och täcknings- graden får inte överstiga . Av 2 kap. 2 § framgår att det allmänna driftsstödet till hög- och medel- frekventa dagstidningar beräknas genom att tidningarnas veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med en fastställd bidragssats. För högfrekventa storstadstidningar är bidragssatsen . Det maximala stödbeloppet är för , för och för och åren därefter. För övriga högfrekventa tidningar och för medelfrekventa tidningar är bidragssatsen och maximibeloppet . I 2 kap. 4 och 5 §§ anges hur det allmänna driftsstödet till lågfrekventa dagstidningar beräknas. Det maximala stödbeloppet är för tidningar som kommer ut en gång och om tidningen kommer ut . I 2 kap. 7, 8 och 10 §§ finns bestämmelser för begränsat driftsstöd. Bestämmelsen i 2 kap. 11 § riktar sig till dagstidningar som ges ut på Enligt paragrafen ska en tidning vars text inte i huvud- sak är skriven på svenska, i fråga om rätt till driftsstöd, likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förut- sättningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga minoriteter i Sveri- ge, 3) har sin huvudredaktion i , och 4) till av den abonnerade upplagan är spridd i . Enligt 2 kap 11 a § får driftsstödet för elektroniskt distribuerade dags- tidningar jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för pro- duktion och distribution. Av 2 kap. 12 § framgår att bedömningen av om en tidning uppfyller kraven för driftsstöd ska göras med utgångspunkt i förhållandena under det kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. I 2 kap. 15 § anges vad som gäller för tidningar som har varit berättigade till driftsstöd men som är kvalificerade för sådant, t.ex. på grund av att kravet på högsta hushållstäckning har överskridits. Bestämmelser om distributionsstödet finns i 4 kap. presstöds- förordningen. I 4 kap. 13 §§ anges övergripande villkor för distribu- tionsstödet, bl.a. att stöd får lämnas för varje abonnerat exemplar av en dagstidning vars upplaga i huvudsak är betald och som distribueras av ett distributionsföretag. Tidningsföretag ska för att få distributionsstöd skriftligen förbinda sig att bl.a. avstå från egen distribution av abonnerad dagstidning och överlämna distributionsarbetet till distributionsföretagen. Enligt 4 kap. 2 § andra stycket får , om det finns syn- nerliga skäl, medge att ett distributionsföretag som underentreprenör anlitar ett tidningsföretag eller ett företag som ägs av eller ingår i en koncern med tidningsföretag. I 4 kap. 47 §§ anges villkor för förmedling av distributionsstöd, bl.a. att utbetalning av stödet till tidningsföretagen sker via distributionsföretagen. Enligt 4 kap. 5 § 2 ska distributionsföretagens prissättning vara sådan att storleken på den enskilda tidningens abonne- rade upplaga inom distributionsområdet inte inverkar på distributions- avgiften per distribuerat exemplar. Om det blir väsentliga kostnads- skillnader på grund av att tidningarna väger olika mycket per exemplar, att någon av tidningarna föranleder mer administrativt arbete än de andra eller att någon av tidningarna föranleder särskilda transportkostnader får dock prissättningen anpassas till dessa skillnader. En sådan prissättning Prop. 2009/10:199 får däremot inte innebära att priset för distributionen av ett exemplar av den mest kostnadskrävande tidningen blir högre än priset för distribution av ett exemplar av den minst kostnadskrävande tidningen. I 4 kap. 8 § anges den årliga storleken på stödet. För de första 7 mil- jonerna stödberättigade exemplar lämnas per exemplar; för exemplaren mellan 7 och 14 miljoner per exemplar; för exem- plaren mellan 14 och 21 miljoner per exemplar; och för exem- plaren över 21 miljoner per exemplar. I 4 kap. 10 § finns bestämmelser om extra distributionsstöd, som ges om ett eller flera tidningsföretag lämnar samdistributionssystemet och de kvarvarande företagen i distributionsområdet drabbas av väsentliga kost- nader, dock under högst . Enligt 4 kap. 11 § ska distributionsstöd inte betalas om ett tidnings- företag får vinst av tidningsdistributionen på ett sätt som uppenbarligen innebär ett kringgående av föreskrifterna om prissättning enligt 5 § 2. 4.2.1Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är, om inte annat föreskrivs i fördraget, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag de än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I enlighet med artikel 107.2 anges vilka stöd som är förenliga med den inre marknaden. Detta är stöd som under vissa förutsättningar går till specifika ändamål, såsom stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastro- fer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa av de områden i som påverkats ge- nom delning. Med stöd av artikel 107.3 prövas vilka stöd som kan anses vara fören- liga med den inre marknaden. Det kan t.ex. gälla stöd som ges för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som stri- der mot det gemensamma intresset (artikel 107.3 c) eller stöd som ges för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (artikel 107.3 d). Enligt artikel 108.1 i EUF-fördraget ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna fortlöpande granska alla stödprogram som före- kommer i dessa stater. Vidare ska kommissionen till medlemsstaterna lämna förslag till lämpliga åtgärder som krävs med hänsyn till den pågå- ende utvecklingen eller den inre marknadens funktion. I artikel 108.2 första och andra styckena anges att om kommissionen, Prop. 2009/10:199 efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, finner att stöd som lämnas av en stat eller med statliga medel inte är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107 eller att sådant stöd missbrukas, ska den besluta om att staten i fråga ska upphäva eller ändra dessa stödåtgärder inom den tidsfrist som kommissionen fastställer. Om staten i fråga inte rättar sig efter detta beslut inom föreskriven tid får kommissionen eller andra berörda stater, med avvikelse från artiklarna 258 och 259, hän- skjuta ärendet direkt till Europeiska unionens domstol (). Enligt artikel 108.3 ska kommissionen underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Om den anser att någon sådan plan inte är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107, ska den utan dröjsmål inleda det förfarande som anges i punkt 108.2. Medlemsstaten i fråga får inte genomföra åtgärden förrän detta förfarande lett till ett slutgiltigt beslut. Kommissionens prövning i statsstödsärenden sker enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av om tillämp- ningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget, den s.k. procedurförord- ningen. Förordningen har inte bytt namn i samband med ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Den artikel i som ingår i förordning- ens namn motsvaras av artikel 108 i EUF-fördraget. Artikel 1 innehåller definitioner av begrepp som används i förordning- en. Med stöd avses varje åtgärd som uppfyller alla de kriterier som fast- ställs i artikel 107.1 i fördraget. Med befintligt stöd avses bl.a. stöd som kommissionen har godkänt och stöd som fanns i respektive med- lemsstat innan fördraget trädde i kraft. Till kategorin räknas också stöd som är att betrakta som befintligt stöd, eftersom det kan fastställas att det inte utgjorde något stöd när det infördes men senare blev ett stöd på grund av utvecklingen av den inre marknaden, utan att medlemsstaten företagit någon ändring. Med nytt stöd avses allt stöd som inte är befintligt stöd, inbegripet änd- ringar av befintligt stöd. Olagligt stöd är ett nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i fördraget. Vad gäller förfarandet vid anmälan av nytt stöd framgår att kommis- sionen enligt artikel 4.1 ska pröva anmälan så snart den har mottagits (preliminär granskning). Om kommissionen efter en preliminär gransk- ning finner att den anmälda åtgärden inte utgör stöd ska den enligt artikel 4.2 fastställa detta genom ett beslut. Om kommissionen finner att en anmäld åtgärd, i den mån den omfattas av artikel 107.1 i fördraget, inte föranleder tveksamhet i fråga om dess förenlighet med den inre marknaden, ska den enligt artikel 4.3 besluta att åtgärden är förenlig med den inre marknaden. I beslutet ska närmare anges vilket undantag i fördraget som har tillämpats. Om kommissionen finner att en anmäld åtgärd föranleder tveksamhet ska den, enligt artikel 4.4, besluta att inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget (formellt granskningsförfarande). måste, enligt artikel 4.5, fattas kom- missionen har mottagit en fullständig anmälan. Ett beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande ska, enligt artikel 6.1, sammanfatta relevanta sak- och rättsfrågor och inbegripa kommissionens preliminära bedömning. I beslutet ska den berörda med- lemsstaten och andra intresserade parter uppmanas att lämna sina syn- punkter.