prop · GX03232 · 2010-06-28 00:00:00 — Tillsammans med har en skrift om de svenska erfarenheterna av det så kallade agaförbudet tagits fram, Aldrig våld av svensk lagstiftning mot aga (S2009.029). Även om förekomsten av kroppslig bestraffning och kränkande be- handling har minskat förekommer det fortfarande våld mot barn i olika sammanhang. Barn kan utsättas för våld av föräldrar, andra vuxna eller av andra barn. I enlighet med ska barnet skyddas mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande innefattande sexuella övergrepp (artikel 19). Regeringen har tagit fram en samlad bild av genomförda och pågående insatser för att bekämpa våld mot barn. Den sam- lade bilden redovisas i bilaga 1. En sammanfattning lämnas i nedanstå- ende avsnitt. En uppföljning av de åtgärder som regeringen har genomfört för att bekämpa sexuell exploatering av barn utifrån den nationella handlings- planen 2007 redovisas i bilaga 2. Regeringen anser att det finns behov av ytterligare åtgärder för att be- kämpa våld mot barn, se vidare kapitel 5. Sammanfattning av regeringens samlade bild av insatser för att bekämpa våld mot barn Den samlade bilden av regeringens insatser för att bekämpa våld mot barn redovisas utifrån ett antal områden. Det handlar om samverkan, förebyggande åtgärder, stöd och skydd, barns rätt att komma till tals och få information, kompetensutveckling för berörda yrkesgrupper, kartläggning, uppföljning och utvärdering samt internatio- nellt arbete för att bekämpa våld mot barn. Regeringen har haft ett ökat fokus på att stärka samverkan mellan aktörer för att bekämpa våld mot barn. Regeringen har bl.a. gett stöd till samver- kan på lokal nivå mellan skola, polis, socialtjänst samt barn- och ung- Barnahusen är ett exempel på samverkan mellan olika aktörer när brott mot barn utreds. Länsstyrelserna har vidare haft i upp- drag att initiera och stödja samordningsinsatser och lokal samverkan för kvinnofrid och för barn som bevittnat våld. Det förebyggande arbetet behöver stärkas och regeringen har därför bl.a. presenterat en nationell strategi för föräldrastöd samt vidtagit åtgärder för att stimulera förebyggande arbete för barn i familjer där våld eller över- grepp mellan vuxna förekommer. uppdrag att i samverkan med kartlägga det förebyggande arbetet i kommunerna som vänder sig till barn och unga som riskerar att Vidare har beviljats medel för att i samarbete med , driva ett pilotprojekt för att förebygga våld mot spädbarn och öka kunskapen om så kallad shaken Ett annat exempel på förebyggande arbete är projektet som samordnar ett nationellt initiativ från den privata sektorn med mål- sättningen att höja vuxnas kunskaper om barns och ungas vardag på Vidare driver fortsatt en EU-finansierad kampanj, Det unga Internet, för säkrare användning av Internet bland barn och Regeringen har också gett länsstyrelserna i uppdrag att lämna stöd till insatser som avser förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och Olika former av våld förekommer också i skolan varför Statens skol- verk har haft i uppdrag att ta fram stödmaterial till skolorna om hur man kan arbeta brottsförebyggande med fokus på det grövre våldet. Lagstiftningen har förstärkts inom en rad olika områden såsom straff- skärpning för allvarliga våldsbrott, en effektivare bekämpning av barn- pornografibrott, ökat stöd och skydd för barn som bevittnar våld och tydligare krav på riskbedömningar i samband med mål om vårdnad, boende och umgänge. Regeringen har tagit initiativ till att ytterligare öka säkerheten för barn och unga på Internet. infördes ett nytt brott i kontakt med barn i sexuellt syfte. Flera initiativ har också tagits för att stärka stödet och skyddet för barn betänkande Lag om stöd och skydd för barn och unga (SOU 2009:68). Utredningen föreslår en lag med bestämmelser om stöd och skydd för barn och unga (LBU). En sammanslagning av bestämmelserna i social- tjänstlagen (SoL) och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) till en lag bidrar till att sätta fokus på utsatta barn och deras rätt till stöd och skydd. Betänkandet har remissbehandlats och bereds för Barns rätt att komma till tals och få information Barnets möjligheter att komma till tals samt att få information i frågor som rör dem har stärkts. Tillsynen inom har tillförts ett barnperspektiv bl.a. genom att samtal ska föras med barn och unga i samband med tillsynsbesök på hem för vård eller boende (HVB) samt institutioner som drivs av . och unga som placeras utanför det egna hemmet få information om sina rättigheter och vart de kan vända sig med synpunkter på den vård som Enligt ett förslag från regeringen ska få möjlighet att samtala med barn utan vårdnadshavarens samtycke i s.k. barnavårds- Barnets rätt till information har också stärkts både inom och i hälso- och sjukvården. Kompetensutveckling för berörda yrkesgrupper Insatser för att öka kompetensen inom olika yrkesgrupper kring olika former av våld mot barn har vidtagits. har haft i upp- drag att säkerställa att all personal som utreder ärenden där barn utsatts för brott genomgår anpassad utbildning. Vidare har regeringen tagit initi- ativ till spridning av kunskap om bl.a. sexuell exploatering av barn till personal inom domstolsväsendet och andra relevanta yrkesgrupper. har också tagits fram utbildningsprogram för bättre bemötande av sexu- albrottsoffer, riktat till personal inom Polisen, och Insatser har också genomförts för att inom domstolsvä- sendet höja kunskapen om barns utveckling, behov och rättigheter. Regeringen har genomfört insatser för att öka kompetensen hos polisen för att förebygga och utreda mäns våld mot kvinnor och barn samt he- dersrelaterat våld och förtryck. utför även omfattande utbildningsinsatser till olika yrkesgrupper inom t.ex. socialtjänst och skolan om hedersrelaterat våld och förtryck. ges också till skyddade boenden för ungdomar som utsätts för heders- relaterat våld och förtryck. Vidare har bl.a. fått i uppdrag att främja, stärka och sprida kunskap om skolans värdegrund samt att utforma en utbildnings- satsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. digheten ska också utbilda skolledare om hedersrelaterat våld och för- Kartläggning, uppföljning och utvärdering Återkommande kartläggningar av våld mot barn är viktiga för att över tid kunna följa utvecklingen och därmed bedöma behovet av insatser. telsen och har på uppdrag av regeringen genomfört en nationell studie av barnuppfostran och barn- Prop. 2009/10:232 misshandel . Liknande studier har genomförts . uppdrag av regeringen har också kartläggningar om bl.a. förekomsten av arrangerade äktenskap mot en parts vilja genomförts. Att utvärdera effekten av genomförda insatser och åtgärder utgör en viktig grund för fortsatta åtgärder. Regeringen har tillsatt en utredning för att utvärdera tillämpningen av sexualbrottsreform. Länsstyrelserna och har haft i uppdrag att genomföra en förstärkt tillsyn av arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. har också fått i uppdrag att göra en utvärdering av metoder och arbetssätt inom för barn som bevittnat våld. ska vidare till regeringen redovisa erfarenheter från hanteringen av brottsskadeersättning till barn som bevittnat våld. Regeringen har tagit initiativ internationellt för att bekämpa våld mot barn. har länge varit pådrivande inom () för att uppmärksamma barns utsatthet och öka efterlevnaden av deras rättigheter. har bidragit till finansieringen av en världsomspän- nande studie om våld mot barn. Studien genomfördes genom omfattande globala konsultationer där även barn och ungdomar deltog och presente- rades 2006. Den innehåller tolv övergripande rekommendationer, bl.a. att inrätta en särskild representant för förebyggande av våld mot barn. En sådan funktion inrättades 2009 och bidrar ekonomiskt till denna. Den särskilda representanten har bl.a. i uppgift att arbeta mot alla former av våld mot barn, fungera som en katalysator för staters och det civila samhällets arbete och verka för att hålla frågan om våld mot barn högt på den internationella dagordningen. Under ordförandeskap i 2008 lyftes barnets rättigheter särskilt fram och resulterade bl.a. i Stockholms- strategin för ett barnvänligare . Ett av de fem områdena i strategin är samarbete mellan europeiska länder för att motverka alla typer av våld mot barn. kommer bl.a. att fokusera på att genomföra och följa upp FN:s studie om våld mot barn och har skapat ett nätverk med s.k. Focal Points on Childrens Rights and Violence against Children. antog for the Protection of Children against Violence. 4.4Främja barns psykiska hälsa Barn har enligt rätt till bästa uppnåeliga hälsa och till sjukvård och rehabilitering. Förutsättningarna för en god hälsa grund- läggs i barndomen, och därför måste de barn och unga som drabbas eller riskerar att drabbas av psykisk ohälsa identifieras och få hjälp . visar att medan den psykiska ohälsan minskar bland den vuxna befolkningen, ökar den hos Prop. 2009/10:232 barn och unga. Föräldrars möjligheter att stödja sina barn lik- som insatser inom barnhälsovård, förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola är viktiga faktorer för att förebygga och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. Regeringen har därför vidtagit åtgärder inom dessa områden som redovisas dels i detta avsnitt, dels i avsnitt 4.2. Re- geringen har också genomfört insatser för att stärka barnets rätt inom hälso- och sjukvården. Vidare har regeringen genomfört eller ekonomiskt bidragit till olika hälsofrämjande insatser riktade till barn och unga samt tagit initiativ till insatser för att öka kunskapen om barns psykiska ohälsa. Insatser för att stärka barnets rätt inom hälso- och sjukvården För att stärka barnets rätt inom hälso- och sjukvården har regeringen tagit initiativ till insatser inom flera områden. Barns och ungas rätt till information, råd och stöd Hälso- och sjukvården och dess personal är skyldiga att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor till- sammans med har en psykisk sjukdom eller en psykisk funktionsnedsätt- ning, en allvarlig fysisk sjukdom eller skada eller är missbrukare av al- kohol eller annat beroendeframkallande medel (prop. 2008/09:193). Detsamma gäller om barnets förälder eller någon annan vuxen som bar- net varaktigt bor tillsammans med oväntat avlider. Inom ramen för psykiatrisatsningen har regeringen initierat ett natio- nellt projekt för att utbilda psykiatrins och primärvårdens personal i Beardslees familjeinterventionsmetod för målgruppen barn till föräldrar med psykisk sjukdom. Metoden är ett instrument för att arbeta enligt de nya bestämmelserna om att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd. Projektets verksamhet slutredovisades . Hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. En särskild utredare ska lämna förslag på hur den reglering som avser hälso- och sjukvård åt asylsökande, personer som håller sig undan verk- ställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning samt personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändiga tillstånd för att vistas här kan göras mer ändamålsenlig än . Vidare ska utredaren, mot bakgrund av internationella åtaganden, överväga och lämna förslag på hur en utvidgad skyldighet för landstingen att erbjuda subven- tionerad hälso- och sjukvård åt de berörda grupperna kan utformas i förhållande till nuvarande reglering. Utredaren ska fästa särskild vikt vid barns behov. Uppdraget ska redovisas . Betalningsansvar för barns vårdavgifter inom hälso- och sjukvården Regeringen anser att barns skuldsättning på alla sätt bör motverkas. infördes det därför en reglering som innebär att vårdavgifter för patienter ska betalas av patientens förmyndare (prop. 2009/10:88 bet. 2009/10:SoU9, rskr. 2009/10:94). inom hälso- och sjukvården och tandvården. Även avgift för uteblivet avtalat besök ska betalas av förmyndaren. Om det finns särskilda skäl får avgiften tas ut av den underårige. Insatser för att främja barns psykiska hälsa Det är enligt regeringen av stor vikt att barn som drabbas eller riskerar att drabbas av psykisk ohälsa får hjälp i ett tidigt skede, att stödet till dem är effektivt och samordnat samt att det utgår från det enskilda barnets be- Det är också angeläget att barn och unga har kanaler för att få råd och stöd i frågor som rör deras hälsa och välbefinnande. Förbättrad tillgång till barn- och ungdomspsykiatrin Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har 2009 ingått en överenskommelse om en långsiktig satsning på förstärkt Målet med denna satsning är att öka tillgänglig- heten inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. ting ska inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin senast kunna erbjuda tid för bedömning inom . efter ska beslut om fördjupad utredning/behandling göras inom högst 30 Den första mätningen av tillgängligheten till barn- och ungdomspsyki- atrin presenterades och visar att tillgängligheten har förbättrats markant och att ca 1 000 färre barn väntade på tid för besök , jämfört med innan överenskom- Alla landsting utom ett har klarat kravet på besök inom Vidare har alla landsting utom två klarat kravet på utred- ning/behandling. Regeringen och SKL har träffat en ny överenskommelse om den förstärkta vårdgarantin där kraven på lands- tingen skärpts ytterligare. Regeringen och SKL har också ingått en överenskommelse för ett fort- satt förändringsarbete inom första linjens vård och omsorg för barn och ungdomar med psykisk ohälsa och psykiska sjukdomar. för arbetet är en väl fungerande samverkan mellan exempelvis barnhäl- sovård, ungdomsmottagningar, primärvård, habiliteringverksamhet, skolhälsovård och socialtjänst. Arbetet omfattar ett antal modellområden bestående av landsting och kommuner. samheter och hälsofrämjande insatser inom dessa kartlagts. omfattat bl.a. förskola, skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård. utvecklat webbaserade analysverktyg som kan användas för kartlägg- ningen och för att jämföra och dra slutsatser om den samverkan som utvecklas inom modellområdena. Den webbaserade ungdomsmottagningen har tagits fram av på uppdrag av regeringen och drivs av Den är framtagen i samarbete med målgruppen, dvs. och unga i åldrarna . En virtuell ungdomsmottagning har enligt regeringen stor potential att ge ungdomar i , oavsett bostadsort, en möjlighet till rådgivning kring sexuell och reproduktiv hälsa samt kring relationer och psykisk hälsa. Den möjlighet till anonymitet, som Internetbaserad rådgivning ger, kan också bidra till att tjänsten når grup- per som inte annars vänder sig till ungdomsmottagningen. göra det lättare för ungdomar att hitta relevant, aktuell och kvalitetssäk- rad information om sex, hälsa och relationer erbjuder även en frågetjänst där barn och unga anonymt kan ställa frågor och få personliga svar från ungdomsmottagningarnas yrkesgrupper. des och har haft över en miljon unika besökare. Insatser för ökad kunskap om barns psykiska hälsa Det är enligt regeringen viktigt att få en heltäckande bild av barns och ungas psykiska hälsa och underlätta för kommuner att bedriva ett kunskapsbaserat och effektivt folkhälsoarbete. tagit initiativ till ett antal åtgärder. Nationell kartläggning av barns och ungas psykiska hälsa () har på uppdrag av regeringen genomfört en rikstäckande kartläggning bland elever i årskurserna 6 och 9 av deras I kartläggningen görs jämförelser på skol-, och länsnivå i förhållande till landet i dess helhet. De första resultaten av denna kartläggning redovisades på Statens folkhälsoinstituts hemsida (/barnstudie) för skolor och kommuner i form av diagram och tabeller, som ger möjligheter till jämförelser inom och mel- En rapport som beskriver resultaten i hela studien på nationell nivå kommer att färdigställas . Kunskap om effektiva hälsofrämjande åtgärder för barn och unga () har fördelat medel till sex kommuner som i samarbete med lärosäten ska stärka och utveckla det sektorsövergripande hälsofrämjande arbetet på lokal nivå. vila på vetenskaplig grund och syfta till att främja barns psykiska och Det ska också bidra till kunskap om effektiva hälsofräm- jande åtgärder samt kostnadseffektiva samverkansformer på lokal nivå. FHI redovisar hur medlen har an- vänts, hur de enskilda kommunernas arbete bedrivs och vilka resultat som har uppnåtts. Nationellt utvecklingscentrum för tidiga insatser till barn och unga har på regeringens uppdrag inrättat ett nationellt utveck- lingscentrum (UPP-centrum) för tidiga insatser till barn och unga som löper risk att drabbas av svårare psykisk ohälsa. Centrumet har bl.a. in- venterat metoder som används av bl.a. skolhälsovården, , ungdomsmottagningar och barnhabilitering för att upptäcka allvarlig psykisk ohälsa hos barn och unga. Vidare har man initierat utvärderingar av vanligt förekommande metoder som t.ex. föräldrastödsprogram och Regeringen har beslutat om fortsatt stöd till UPP- centrum och även aviserat stöd . Enligt det nya upp- draget ska UPP-centrum även presentera det aktuella kunskapsläget, utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet. Det kan göras på regionala konferenser, via hemsidor, filmer eller på annat sätt. anpassas för att, om så bedöms lämpligt, kunna vara en del i den kun- skapsportal som har fått regeringens uppdrag att inrätta. UPP-centrums verksamhet ska ingå i ordi- Analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar har på uppdrag av regeringen genomfört en fördjupad analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (unga HBT-personer). flera tidigare rapporter pekat på en särskilt oroande utveckling av både den psykiska och fysiska hälsan hos unga HBT-personer. relse med både vuxna HBT-personer och med heterosexuella ungdomar. utredning visar att många unga HBT-personer upple- ver osynliggörande, diskriminering, mobbning och hot om våld, vilket påverkar deras hälsa negativt. En stor andel anger också att de utsätts för detta på platser som borde vara trygga för dem, såsom i skolan och i Rapporten bereds i . Insatser för att förebygga ohälsa bland elever I regeringens proposition Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (2009/10:165) föreslår regeringen att det för eleverna i förskole- klassen, , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan ska finns en samlad elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och För dessa insatser ska eleverna ha tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. Det ska också finnas tillgång till sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Regeringen avser att tillföra kommunsektorn medel för den förstärkta elevhälsan. Lagförslaget träder i kraft Vidare har regeringen tillsatt en delegation för jämställdhet i skolan (U2008:08) som bl.a. ska kartlägga flickors och pojkars studievanor och undersöka skolarbetets inverkan på deras psykosociala hälsa. 2009/10:232 nen ska redovisa uppdraget . även gett i uppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet inom skolan. I uppdraget ingår bl.a. att ge stöd till elevhäl- san för att förebygga psykisk ohälsa samt utforma utbildningsinsatser om könsroller, hederstraditioner samt sex- och samlevnadsundervisning. Uppdraget ska redovisas . 5Regeringens barnrättspolitik prioriteringar och initiativ Regeringen presenterar i denna proposition ett förslag till strategi för att stärka barnets rättigheter i . Strategin är långsiktig och vänder sig till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. Principerna i strategin uttrycker grundläggande förutsättningar för att barnets rättigheter ska kunna stärkas i . Strategin kommer att vara utgångspunkt för de åtgärder som regeringen genomför inom barnrättspolitiken. Regeringen har sär- skilt prioriterat vissa områden som även fortsättningsvis är betydelsefulla för att stärka barnets rättigheter och öka genomslag i samhället. Det är det strategiska arbetet med att genomföra barnkonven- tionen, stöd i föräldraskapet, bekämpande av våld mot barn och främ- jande av barns psykiska hälsa. Förutom dessa områden är också de re- former som regeringen genomför inom utbildningsområdet betydelse- fulla ur ett barnrättsperspektiv. Dessa prioriterade områden har också tydlig koppling till strategin. Regeringen redogör i denna proposition för genomförda insatser och reformer inom de prioriterade områdena. Regeringen har också tagit initiativ till insatser inom dessa områden som har betydelse för barnets rättigheter, bl.a. ett uppföljningssystem för att följa barns levnadsvillkor, en nationell strategi för föräldrastöd och förstärkt lagstiftning för att förebygga och motverka våld mot barn. Här kan också nämnas flera initiativ som har tagits inom hälso- och sjukvården. Det gäller bl.a. ökad tillgänglighet till vård för barn som drabbas av psykisk ohälsa samt stärkt rätt till information och stöd när exempelvis en förälder har en psykisk sjukdom. Regeringen har också tillsatt en särskild utredare som ska lämna förslag rörande hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. och där barnets behov ska beaktas särskilt. Vidare har regeringen inom utbild- ningsområdet lämnat ett förslag till ny skollag som har beslutats av riks- dagen och som kommer ha betydelse för att tillgodose barnets rättigheter. Utifrån förslaget till strategi presenterar regeringen i detta kapitel prio- riteringar och initiativ inom barnrättspolitiken. De har också bäring på de områden som regeringen särskilt prioriterar utifrån ett barnrättsperspek- tiv. Som underlag finns också det förslag till strategi för kunskapsut- veckling om barnets rättigheter som har tagit fram (S/2009/4231/SF). Regeringen kommer fortlöpande att se över prioriteringar och behov av Prop. 2009/10:232 insatser inom barnrättspolitiken. De dialoger som regeringen inlett med frivilligorganisationer och andra berörda aktörer och som tar sin ut- gångspunkt i rekommendationer (se vidare nedan) är i det sammanhanget särskilt viktiga, liksom den kunskap om barns levnadsvillkor som det nya uppföljningssystemet för barnrättspolitiken kommer att ge (se vidare nedan). Regeringen har till sitt förfogande ett anslag för insatser för att för- verkliga konventionen om barnets rättigheter i (Utgiftsområde 9, anslag 7:3). Av budgetpropositionen framgår det att anslaget kan använ- das för utbildningar, informationsspridning, kunskapsinsamling, metod- utveckling samt uppföljningar och utvärderingar av genomförda insatser inom området. Anslaget kan vidare användas för insatser som främjar och skyddar barns rättigheter inom olika områden. Anslaget har förstärkts bl.a. med anledning av det uppföljningssystem för barnrättspo- litiken som är under uppbyggnad. Anslaget uppgår för till . beräknas anslaget uppgå till respektive år. Det är enligt regeringen angeläget att anslaget används för insatser som är långsiktiga, uppföljningsbara och som ökar kunskapen om tillämpning och hur barnets rättigheter ska omsättas i olika verksamheter. Regeringens politik för att säkerställa barnets rättigheter och intressen är sektorsövergripande. Vid sidan av de initiativ som regeringen presen- terar i denna proposition redovisar regeringen i skrivelser och propositio- ner inom alla berörda sakområden insatser som rör barn och deras rättig- heter. 5.2Regeringens initiativ för att stärka barnets rättigheter 5.2.1Handslaget en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting om att stärka barnets rättigheter Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) avser att ingå en överenskommelse med utgångspunkt i regeringens förslag till strategi för att stärka barnets rättigheter i . Syftet är att intensifiera och utveckla arbetet med barnets rättigheter utifrån i verk- samheter inom kommuner och landsting. Det är i kommuner och landsting som de flesta verksamheter som rör barn finns. Det är också där beslut fattas som har direkt inverkan på barns vardag och deras livssituation.