prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Förslaget innebär en ökad trygghet och förutsebarhet för byggherren eftersom risken för att byggherren drab- bas av oväntade överraskningar längre fram i byggprojektet blir lägre. Byggherrens skyldighet att, liksom , kontrollera byggåtgärder genom sin egenkontroll enligt en förtydligad kontrollplan klarläggs, vilket inne- bär att förutsägbarheten om vad som krävs av företagen ökar. Arbets- platsbesöken, om de bedöms behövliga, är ett nytt inslag i den kommu- nala tillsynen av byggprojekt, men utgör för företag en marginellt ökad kostnad i jämförelse med de totala kostnaderna för ett byggprojekt. fört med de förenklingar som föreslås i andra delar av detta lagstiftnings- Prop. 2009/10:170 ärende är företagens kostnad för ett arbetsplats besök försumbar. Förslaget om att innan ett byggnadsverk får tas i bruk ska ett slutbe- sked eller ett interimistiskt slutbesked ha lämnats bör ha positiva effekter för företag. I vissa fall kan dock det innebära bortfall av hyresintäkter eller motsvarande men sammantaget bedöms den förändrade processen innebära ett bättre stöd för företagen eftersom säkerheten ökar om att alla krav uppnås i lov, kontrollplan och startbesked. Sammantaget innebär förslagen att förfarandet vid byggandet tydlig- görs, vilket bedöms påverka företag i positiv riktning. Genom uppstyr- ningen av hela kontroll- och tillsynsprocessen kommer slutbeskedet att bli det viktiga dokument som lagstiftaren tidigare avsåg. Förslaget att kunna ge ett interimistiskt slutbesked i avvaktan på vissa kontroller eller kunna skriva in vissa mindre anmärkningar, kommer också att göra dokumentet mer verklighetsanpassat och därmed mer efterfrågat. I vissa fall kan ett förbud mot att ta i anspråk en byggnad på grund av att slut- besked saknas innebära bortfall av t.ex. hyresintäkter. Sammantaget be- döms dock den förändrade processen innebära ett bättre stöd för före- tagen. När det gäller de finansiella kostnaderna påverkas enskilda personer i egenskap av byggherrar i princip på samma sätt som företagen. En sam- lad bedömning av de finansiella kostnaderna som berör både företag och enskilda framgår ovan (se avsnitt 27.3 Konsekvenser för företag). Förändringar inom allmänna och enskilda intressen (2 kap.) Bestämmelser om allmänna och enskilda intressen motsvarar i huvudsak nu gällande bestämmelser om allmänna intressen m.m. Bestämmelserna har ingen direkt påverkan eller rättsverkan gentemot enskilda utan är i huvudsak avsedda att läggas till grund för kommunernas planläggning. Bestämmelserna får emellertid också betydelse i bygglovsprövningen, framförallt i områden utan detaljplan. Förändringar inom översiktsplanering (3 kap.) Följande förändringar föreslås inom översiktsplaneringen. 1.Krav på utställning av förslag till ändring av översiktsplan för en viss del av kommunen tas bort och ersätts med skriftligt granskningsför- farande. 3.Kommunen ska redovisa de nationella och regionala mål, planer och program och strategier som de själva bedömer har betydelse för kom- munens hållbara utveckling. 4.Kommunen ska från få ett uppdaterat underlag om stat- liga och mellankommunala intressen en gång per mandatperiod. Förslaget innebär att översiktsplanerna på ett bättre sätt kommer att återspegla kommunernas politiska vilja och därmed uppfylla sin vägled- ande funktion. Detta innebär i sin tur att den ärendehandläggning som bl.a. berör och blir mer effektiv och ändamålsenlig. Detta bör förenkla för enskilda att ta del i planprocessen. Förändringar inom detaljplaneprocessen (46 kap.) Den viktigaste förenklingen är att enskilda har rätt till ett planbesked från kommunen. Detta ska innehålla besked om huruvida kommunen avser inleda detaljplaneläggning av ett område eller inte. finns ingen sådan skyldighet för kommunen, och företag eller enskilda lever därför med en stor osäkerhet när det t.ex. gäller värdet av sina markinnehav för framtiden. Om de vet att ett område kommer att detaljplaneläggas och tidplanen för planläggningen kan de göra en rimlig bedömning om kapi- talkostnaderna för markinnehavet är rimliga till dess bebyggelsen är klar. För kommunen innebär det en extra uppgift att hantera de nya plan- beskeden. Hur stor den blir beror helt av antalet och karaktären på de planbesked som kommer att sökas. För att kompensera detta införs en möjlighet för kommunen att ta ut en avgift för planbesked som motsvarar kommunens självkostnad. Andra förändringar inom detaljplaneprocessen är följande. 1.Krav på program tas bort. I de fall kommunen upprättar ett program ska dock samråd ske. 2.Nuvarande krav på att genomförandebeskrivningen ska utgöra en särskild handling tas bort. I stället bör en beskrivning av planens genom- förande inkluderas i planbeskrivningen. På samma sätt bör även planens konsekvenser (inkl. miljökonsekvenser) framgå av planbeskrivningen. 3.Utställning ersätts med ett enklare granskningsförfarande. 4.Viss samordning med , väglagen och järnvägslagen om det som ska prövas är identiskt. 5.Fler än en huvudman i samma detaljplan för ökad flexibilitet i plan- genomförandet. 6.Fastighetsplan som särskilt institut tas bort, fastighetsindelningen regleras i detaljplan istället. 7.Kommunen ska i en detaljplan kunna ställa krav på att bygglov inte ges förrän åtgärder för att förhindra översvämning, markförorening, olyckor, och erosion har vidtagits. Detta förslag syftar till att förhindra situationer där områden som riskerar att översvämmas bebyggs utan att skyddsåtgärder har vidtagits och att bebyggelsen därför förstörs m.fl. konsekvenser. 8.En ny möjlighet att ändra detaljplanen införs som en följd av förslaget att slopa fastighetsplaneinstitutet. Förslagen innebär bl.a. att planprocessen förenklas och effektiviseras genom att det generella kravet på program tas bort som kravet på utställning ersätts med ett skriftligt granskningsförfarande. Dessutom införs en möjlighet att söka planbesked vilket gynnar även enskilda. Planbeskrivningen ska redovisa konsekvenserna av planens genomför- ande för de berörda sakägarna. Syftet med förslaget är att klargöra att det inte enbart är ett åtgärdsprogram som ska redovisas, utan även konse- kvenserna för berörda sakägare. Förslaget innebär sammantaget att kopp- lingen mellan frågorna om genomförande och den kommunala planer- Prop. 2009/10:170 ingen stärks som förutsättningarna för att hantera frågorna i tidiga skeden av planläggningen förbättras. ökar förutsägbar- heten och reglerna blir mer transparenta för enskilda. Kravet på utställning av kommunens förslag avseende ersättningsskyl- dighet för fastighetsägarna för anordnande av allmän plats och anord- ningar som tillhör sådana platser, s.k. gatukostnadsersättning, tas bort. I stället ska sådana förslag hållas tillgängliga för granskning under en granskningstid som kungörs av kommunen. Förslaget berör enskilda i den mån de är fastighetsägare. Förändringar inom byggprocessen (8 kap.) Flera ändringar inför för att skapa en tydligare och mer förutsebar bygg- process. 1.Startbesked införs för att tydliggöra när den sökande får börja bygga. 2.Nuvarande krav på bygganmälan även för bygglovpliktiga åtgärder tas bort. Begreppet anmälningspliktiga åtgärder införs för de åtgärder som endast kräver bygganmälan. 3.Villkorsbesked införs för att öka förutsägbarheten för den sökande om vilka följdåtgärder som kan komma att krävas vid t.ex. en större ombyggnad. 4.Av bygglovet ska tydligt framgå vad som krävs av sökanden i form av handlingar, tekniskt samråd, kontrollplan, kontrollansvarig etc. 5.Frågor rörande byggnadens lämplighet för det den ska användas till (bostad, skola, industri etc.) och tillgänglighet prövas redan i bygglovet för att projektera rätt från början och undvika dyra förändringar i slut- skedet. 6.Den kontrollansvariges (nuvarande kvalitetsansvarig) roll tydliggörs och görs mer oberoende. Likaså tydliggörs vilka uppgifter som ska finnas med i kontrollplanen och vad som gås igenom vid ett tekniskt samråd. 7.Kontroll av byggarbeten förbättras genom att kommunen ska i kon- trollplan kunna kräva att kontroll av vissa moment (brand, fukt etc.) ska ske av en särskilt sakkunnig. 8.Alla krav på byggnadsverk samlas på ett ställe (från två olika lagar ), dock ingen skillnad i sak. 9.Det införs en skyldighet för kommunen att underrätta en fastighets- ägare om att bygglov har sökts på dennes fastighet. Detta är en lucka i nuvarande lag som behöver åtgärdas. 10.Beslut om bygglov ska meddelas om det inte finns särskilda skäl. 11.Bygglov ska kunna vinna laga kraft genom kungörelse om sökan- den begär det. 12.Särskilt sakkunniga och kontrollansvariga måste som en konse- kvens av tjänstedirektivet vara certifierade av ett ackrediterat kontroll- organ. 13.Kommunen ska göra ett besök på byggarbetsplatsen om det inte an- ses obehövligt. 14.Ett slutbesked eller interimistiskt slutbesked måste finnas innan byggnaden tas i bruk. De nya slutbeskedet är viktigt för att kvalitetssäkra hela processen och ersätter nuvarande slutbevis. Vilka krav på byggnadsverk som ska gälla vid nybyggnad, om- byggnad och annan ändring än ombyggnad tydliggörs. Likaså tydliggörs hur krav på byggnadsverk ska uppfyllas vid flyttning av byggnadsverk. Kravet enligt punkt 12 kan innebära en ökad kostnad för enskilda men är en konsekvens av genomförandet av EU:s tjänstedirektiv. Det föreslås att de åtgärder som är bygglovpliktiga enligt nuvarande bestämmelser bör vara bygglovpliktiga även enligt de nya bestämmel- serna. Regleringen av vissa undantag från lov samt krav på lov för andra anläggningar än byggnader, anordningar samt en- och tvåbostadshus flyt- tas dock till förordningsnivå. Förslaget innebär ingen förändring i sak och har således ingen nämndvärd konsekvens för enskilda. Startbesked och villkorsbesked enligt punkt 1 och 3 införs. Möjlighe- ten att få dessa besked bör vara värdefull för enskilda som vill bygga. Den avgift som ska erläggas för att få besked bedöms vara marginell i förhållande till den nytta som uppnås. Att begära start- och villkorsbe- sked är dessutom frivilligt. Enligt punkt 4 ska av bygglovsbeslutet uttryckligen framgå vad som förväntas av sökanden innan byggarbetet kan påbörjas, t.ex. att ett start- besked först krävs. tydliggörs bestämmelserna om vilka hand- lingar som ska finnas med i en bygglovsansökan. Förslaget innebär att kommunerna måste avsätta mer tid och resurser för bygglovsärenden. Detta avses finansieras genom avgifter i samband med bygglovspröv- ningen. Enskilda bör påverkas positivt av bestämmelserna avseende bygglov eftersom de tydliggörs. ska enligt förslaget, om det inte finns särskilda skäl emot det, meddela sitt beslut om bygglov från den dag då en fullständig ansökan kom in till nämnden. Den genomsnittliga hand- läggningstiden skiljer sig väsentligt mellan kommunerna. Även om fler- talet kommuner i landet som genomsnittsvärden klarar föreslagen tids- frist finns det kommuner som inte gör det. Detta förslag kommer att gynna alla som söker bygglov. Kravet på att ändamålsenlighet och tillgänglighet främst prövas i bygg- lov, i stället för att som bedömas i byggsamrådet, bedöms inte inne- bära några negativa konsekvenser för enskilda förutom att de admi- nistrativa kostnaderna i vissa fall kan öka något. Förslaget innebär i hu- vudsak att frågorna prövas i ett mer naturligt sammanhang och av kom- petenser som har förutsättningar att pröva frågorna. En effekt av förslaget blir att dagens situation försvinner, nämligen att bygglov kan ges till en byggnad som inte uppfyller de grundläggande tillänglighetskraven, vilket i sin tur borde medföra besparingar för såväl byggherren som samhället i stort. Utöver kraven på att lov bl.a. inte får ges för en åtgärd som strider mot gällande detaljplan eller områdesbestämmelser får lov inte heller ges för en åtgärd som strider mot föreskrifter om förutsättningar för bygglov som regeringen har bemyndigats att meddela. Tydliga bestämmelser un- derlättar tillämpningen av regelverket, vilket bör vara kostnadsbesparan- de för enskilda. Behovet av en byggnad för bostadsförsörjningen avskaffas som grund för att vägra rivningslov. Skälet till förslaget är dels att kommunerna är skyldiga att upprätta och följa bostadsförsörjningsplaner, dels att bostadsförsörjningen som grund för prövningen är problematisk och svår att tillämpa. För kommunernas del innebär förslaget att behovet av Prop. 2009/10:170 bostäder kan utgöra grund för vägran till rivningslov. utom innebär förslaget att kommunen får lösa frågan om behovet av att styra bostads- eller lokalbehovet på annat sätt än genom att vägra riv- ningslov. Detta bör innebära vissa lättnader för enskilda. En ändring som ska leda till att beslut om bygglov, under vissa förut- sättningar, vinner laga kraft föreslås. Förslaget innebär en ökad trygghet och förutsebarhet för byggherren eftersom risken minskar för att bygg- drabbas av oväntade överraskningar längre fram i byggprojektet. Byggherrens skyldighet att, liksom , kontrollera byggåtgärder genom sin egenkontroll enligt en förtydligad kontrollplan klarläggs, vilket inne- bär att förutsägbarheten om vad som krävs av enskilda ökar. Arbetsplats- besöken, om de bedöms behövliga, är ett nytt inslag i den kommunala tillsynen av byggprojekt, men utgör en marginellt ökad kostnad i jäm- förelse med de totala kostnaderna för ett byggprojekt. Jämfört med de förenklingar som föreslås i andra delar av propositionen är enskildas kostnad för ett arbetsplats besök försumbar. Förslaget om att innan ett byggnadsverk får tas i bruk ska ett slutbe- sked eller ett interimistiskt slutbesked ha lämnats bör ha positiva effekter för enskilda. I vissa fall kan det dock innebära bortfall av hyresintäkter eller motsvarande men sammantaget bedöms den förändrade processen innebära ett bättre stöd för enskilda eftersom säkerheten ökar om att alla krav uppnås i lov, kontrollplan och startbesked. Sammantaget innebär förslagen att förfarandet vid byggandet tydlig- görs, vilket bedöms påverka enskilda i positiv riktning. Genom uppstyr- ningen av hela kontroll- och tillsynsprocessen kommer slutbeskedet att bli det viktiga dokument som lagstiftaren tidigare avsåg, men som i verk- ligheten nästan aldrig har blivit efterfrågat. Förslaget att göra slut- beskedet mer anpassat till verkligheten genom att ska kunna ge ett interimistiskt slutbesked i avvaktan på vissa kontroller eller att kunna skriva in vissa mindre anmärkningar kommer också att göra dokumentet mer verklighetsanpassat och därmed mer efterfrågat. I vissa fall kan ett förbud mot att ta i anspråk en byggnad på grund av att slut- besked saknas innebära bortfall av hyresintäkter eller motsvarande men sammantaget bedöms den förändrade processen innebära ett bättre stöd för enskilda. En ändring i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. berör en- skilda personer i egenskap av självbyggare. Lagen förtydligas såtillvida att det inte behövs någon byggfelsförsäkring för arbetsmoment som byggherren utför själv. Detta påverkar byggkostnaden i positiv riktning utan att innebära någon försämring av rättsläget för byggherren. Den nya med dess nya struktur och flertal ändringar i sak kommer att medföra ett stort behov av utbildning och information till såväl myndigheter, länsstyrelser och kommuner som till näringslivet Prop. 2009/10:170 och enskilda. avsätter regeringen för en sär- skild satsning för att öka kunskapen om plan- och bygglagstiftningen och dess ansvarsfördelning hos de olika aktörerna. Förslagen i denna proposition innebär att kompetenssatsningen bör in- riktas mot att ge de olika aktörerna som berörs av förändringarna kun- skap om den nya lagstiftningen och dess konsekvenser. Det finns ett stort behov av att minska växthusgasutsläppen. Samhälls- planeringen har här en viktig roll. Det handlar framförallt om en mer integrerad och förutseende samhällsplanering för att minska de klimatpå- verkande utsläppen genom ett mer transport- och energieffektivt sam- hällsbyggande. Mot denna bakgrund föreslås att planläggning enligt ska, med hänsyn till bl.a. klimataspekter, främja goda miljöförhållanden. Förslaget bör bidra till miljökvalitetsmålet Be- gränsad klimatpåverkan. Krav införs på hänsyn till hantering av avfall i lokaliseringsprövningen samt vid planeringen av bebyggelsens och enstaka byggnadsverks ut- formning. Bestämmelserna innebär att planläggning och annan prövning enligt ska medföra att bebyggelse och enstaka bygg- nadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bl.a. möjligheterna att ordna avfallshantering. Även utformningen och placeringen av bebyggelsen och enstaka byggnadsverk ska ske på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till möjligheterna att hantera avfall. Syftet med bestämmelserna är att hänsyn till frågor om avfallshantering ska tas i ett tidigare skede i den fysiska planeringen. En bättre samhällsplanering bör skapa förutsättningar för en mer ändamålsenlig, lätthanterlig och där- med mer hållbar avfallshantering. Förslaget bör bidra positivt till miljö- kvalitetsmålet En god bebyggd miljö. Övriga förslag bedöms inte ha några konsekvenser för miljön. Förslaget till ändringar i plan- och bygglagstiftningen bedöms påverka bostadsbyggandet i positiv riktning främst genom förslag till lägre och tydligare krav på detaljplanens handlingar samt förenklingar av detalj- planeprocessen. Det gäller bl.a. följande förenklingar. 1.Kravet på att detaljplanebestämmelser ska redovisas i en särskild handling skild från plankartan tas bort. 2.Reglerna för genomförandebeskrivningen ändras så att den inte behöver utgöra en särskild handling, utan kan ingå i den planbeskrivning som ska finnas till detaljplanen. 3.Det införs ett krav på att planbeskrivningen utöver nuvarande krav ska innehålla en redovisning av planens konsekvenser samt de över- väganden som har legat till grund för planens utformning med hänsyn till motstående intressen och planens konsekvenser. Ett företag ska ha rätt att hos kommunen begära ett planbesked. 5.Det generella kravet på program tas bort. 6.Bestämmelserna om utställning ersätts med förenklade regler för granskning. 7.Ytterligare förenklingar under förfarandet ska kunna ske om planför- slaget är förenligt med översiktsplanen och gransknings- yttrande. Sammantaget leder dessa förändringar till att osäkerheterna kring om och när ett byggprojekt kan genomföras minskar betydligt, liksom kost- naderna för förberedelseåtgärder som inte leder fram till något färdigt projekt. Det innebär att de bostadsprojekt som förverkligas belastas med mindre kostnader, men det innebär framför allt att det blir mera intressant att investera i bostadsbyggande, eftersom osäkerheterna kring förutsätt- ningarna minskar. Det öppnar möjligheter att attrahera kapital från nya typer av investerare, vilket i sin tur leder till lägre kapitalkostnader, och ett totalt sett ökat bostadsbyggande till lägre kostnader. Även förenklingar och förtydliganden av förfarandet vid byggandet bör påverka bostadsbyggandet i positiv riktning. Det gäller bl.a. följande för- slag. 1.Beslut om bygglov ska meddelas om det inte finns särskilda skäl. 2.Startbesked införs för att tydliggöra när den sökande får börja bygga. 3.Det införs en möjlighet att få villkorsbesked. 4.Nuvarande krav på bygganmälan även för bygglovpliktiga åtgärder tas bort. Begreppet anmälningspliktiga åtgärder införs för de åtgärder som endast kräver bygganmälan. Även dessa förändringar bidrar, om än i mindre utsträckning, till att öka förutsägbarheten i tidplaner för genomförandet av byggprojekt, vil- ket är av fundamental betydelse för att kunna bedöma den förväntade avkastningen på en investering. För att säkerställa att de nya bostäder som byggs håller hög kvalitet och kan bidra till utbudet av bostäder , förstärks också kraven på kvalitetskontroll i olika avseenden, bl.a.: 1.Den kontrollansvariges (nuvarande kvalitetsansvarig) roll tydliggörs och görs mer oberoende för att minska mängden byggfel. 2.Det tydliggörs vilka uppgifter som ska finnas med i kontrollplanen och vad som gås igenom vid ett tekniskt samråd. 3.Ett tillsynsbesök på byggarbetsplatsen ska alltid göras vid större och komplicerade projekt. Vid andra typer av projekt ska tillsynsbesök göras om inte kommunen bedömer att det inte behövs. Förutom att kvaliteten på det som byggs säkerställs, vilket i sig är ett intresse för både de som flyttar in och de som finansierar byggprojekten, ger de förändrade reglerna förutsättningar för en sund konkurrens på byggområdet. Likvärdiga förutsättningar för alla aktörer gör det mer in- tressant att investera i bostadsbyggande. De faktiska kostnaderna för tillsynsbesök är i sammanhanget försum- bara i jämförelse med den ökade säkerheten för kreditgivare som ger förutsättningar för billigare finansiering . Författningsändringarna bedöms sammantaget främja bostadsbyggan- det och ligger i linje med målet om en hållbar samhällsplanering och ett Förslaget bör därför vara gynnsamt för utvecklingen Prop. 2009/10:170 av bostadsbyggandet och infrastrukturen. Lagstiftningen inom plan- och byggområdet beslutas till övervägande del nationellt. Några förslag till ändringar som lämnas i denna proposition är dock hänförliga till EU-rättsliga krav. Det gäller främst bestämmelser om krav på certifiering av kontrollansvariga, sakkunniga och funktionskont- rollanter men också krav på bl.a. handläggningstid för bygglovsärenden som en följd av och rådets direktiv /123/EG om tjänster på den inre marknaden. De föreslagna författningsändringarna i plan- och bygglagstiftningen har utformats med hänsyn till och bedöms således stå i överensstämmelse med gällande primärrätt, under- liggande sekundär-rätt och rättspraxis. Förslagen bedöms därför överensstämma med de skyldigheter som följer av anslut- ning till Europeiska unionen. Förslagen saknar betydelse för jämställdheten mellan män och kvinnor, för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen samt för sysselsätt- ningen och den offentliga servicen. 28.1Förslaget till plan- och bygglag (2010:xx) Den tidigare (1987:10) upphävs och ersätts med en ny. Bakgrunden till förslaget att upphäva hela lagen och placera bestäm- melserna, ändrade och nya, i en ny lag med en delvis ny disposition är dels behovet av att språkligt modernisera och förenkla lagen, dels det stora antalet ändringar som föreslås. En särskild jämförelsetabell av- seende placeringen av bestämmelserna i nuvarande lag i förhållande till den nya lagen finns i avsnitt 29. Samtliga bestämmelser i den nuvarande lagen har moderniserats rent språkligt vid överförandet till den nya lagen. I övrigt är författnings- kommentarerna till tidigare bestämmelser fortfarande tillämpliga, om inte annat följer av det som sägs här. 1 kap. Syfte, innehåll och definitioner Kapitlet innehåller sex paragrafer varav två är helt nya (3 och 4 §§). 1 kap. 1 § I paragrafen presenteras kort vad lagen handlar om samt det syfte som Innehållet överensstämmer med 1 kap. 1 § i den nuvarande lagen med endast en språklig ändring i paragrafens inledning. 1 kap. 2 § Planläggningen av hur mark- och vattenområden ska användas pekas i paragrafen ut som en angelägenhet. mer i sak med 1 kap. 2 § i den nuvarande lagen. enligt Lagrådets förslag. 1 kap. 3 § Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande reglering och innehåller en presentation av innehållet i lagen. Paragrafen har utformats enligt Lag- 1 kap. 4 § Paragrafen är ny. Den innehåller en uppräkning i alfabetisk ordning av definitioner för 19 termer eller uttryck i lagen. Tre av definitionerna mot- svaras av definitioner i nuvarande plan- och bygglagstiftning. termen byggherre som motsvaras av nuvarande definition i 9 kap. 1 §, termen byggnadsverk som motsvaras av nuvarande definition i 1 § första stycket lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnads- verk, m.m. och termen som motsvaras av nuvaran- de definition i 1 kap. 7 §. Paragrafen har i allt väsentligt utformats i enlighet med Lagrådets för- På förslag från Lagrådet införs en definition av planläggning.