prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — enades då också om att EU:s insatser på energiområdet ska vila på tre pelare: miljömässig hållbarhet, inklusive bekämpande av klimat- förändringar, konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter i enlighet med den energihandlingsplan för 20072009 som slogs fast för att genomföra 202020-målen. har aktivt medverkat till att omsätta dessa målsättningar och energihandlingsplanen i praktiken. Efter antagandet av energi- och klimatpaketet 2008 och av det tredje inre marknadspaketet 2009, har under sitt ordförandeskap prioriterat energieffektivisering och lyckats avsluta förhandlingarna om tre rättsakter på området. 39.1 Tredje inre marknadspaketet lade kommissionen fram det paket med förslag som följer upp Europeiska rådets slutsatser avseende behovet av att full- borda liberaliseringen av den inre marknaden för el och gas (se fakta- promemoria 2007/08:FPM16). Detta paket är det tredje i ordningen och utgör en revidering av det senaste lagstiftningspaketet, som antogs 2003. Det tredje inre marknadspaketet består av: -Ändring av gällande el- respektive gasmarknadsdirektiv. -Ändring av gällande el- respektive gasmarknadsförordning. -Förordning om etablerande av en myndighet för samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter (). En första behandling genomfördes och den andra behandlingen inleddes . En överenskommelse mellan rådet och kunde nås efter intensiva förhandlingar under det tjeckiska ordförandeskapet. Paketet antogs av rådet och kommer att träda i kraft , med undantag för åtskillnads- bestämmelserna som börjar gälla . Under det svenska ordförandeskapet har arbetet med att genomföra paketet påbörjats, framför allt vad gäller upprättandet av byrån för sam- arbete mellan unionens nationella tillsynsmyndigheter för energi, den s.k. . I samband med fattades beslut om att byrån ska ha sitt säte i , . Rekryteringen av en generaldirektör har påbörjats och byråns administrativa styrelse har till- satts. Samråd med om ACER-beslutet ägde rum . 39.2Direktiv om beredskapslager av olja Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om skyldighet för medlemsstaterna att inneha minimilager av rå- olja och/eller petroleumprodukter (se faktapromemoria 2008/09:FPM56). Förslaget ingick i den andra strategiska energiöversynen. Förslaget ersätter ett direktiv och syftar till att förbättra synkroniseringen mellan EU och det internationella energiorganet på området, säkerställa oljelagrens tillgänglighet samt förbättra krishanteringsmekanismerna. Förslaget innebär en i stort sett oförändrad nivå på beredskapslagren, dvs. 90 dagars nettoimport eller 61 dagars konsumtion, beroende på vilken mängd som är störst. Förslaget omfattar regelverk för rapportering, kontroll, administration, delegering av lagringsplikt mellan aktörerna samt mekanismer då lagren ska utnyttjas Skr. 2009/10:150 vid en oljekris. var förslaget föremål för en riktlinjedebatt vid TTE- rådet. Kommissionens ursprungliga förslag ansågs inte tillräckligt flexi- belt och föreskrev i stor detalj hur beredskapslagringen skulle organiseras och administreras. Under den följande behandlingen i rådet mjukades de många detaljregleringarna i förslaget upp väsentligt. Den slutliga överenskommelsen innebar att samtliga svenska synpunkter tillvaratogs och kunde behålla dagens system med industrihållna lager. Eftersom förslaget inte var föremål för medbeslutande med Europa- parlamentet kunde förslaget antas efter att hörts av rådet samt en överenskommelse nåtts mellan medlemsländerna. En politisk överenskommelse nåddes under vid varpå direktivet formellt kunde antas av rådet . Förslaget till direktiv har varit föremål för samråd i . Överläggningar med näringsutskottet skedde . Tre förslag på energieffektiviseringsområdet har behandlats . De tre förslagen gäller en omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda (se faktapromemoria 2008/09:FPM57), en omarbetning av direktivet om energimärkning av energirelaterade produkter och en förordning om märkning av däck (se faktapromemoria 2008/09:FPM52). Förslagen presenterades inom ramen för den andra strategiska energiöversynen. Förslaget till omarbetat direktiv /91/EG om byggnaders energi- prestanda innebär att direktivet förtydligas och skärps. Det blir en tydligare betoning av att minimikrav på energiprestanda för byggnader ska vara kostnadseffektiva med beaktande av såväl relevanta kostnader som möjliga besparingar till följd av energieffektivisering över byggnadens ekonomiska livslängd. Vidare utvidgas kraven på analys av alternativ energiförsörjning till nya byggnader och att beakta energieffektiviseringsmöjligheter vid ändring av befintliga byggnader. Ett nytt mål införs i direktivet: alla nya byggnader ska vara s.k. nearly zero energy . Energimärkningsdirektivet innehåller några viktiga förslag till förändringar. Direktivet breddas från att enbart omfatta hushållsapparater till att även omfatta industriprodukter, kommersiella produkter samt energirelaterade produkter. Vidare ersätts begreppet genomförande- direktiv av begreppet delegerade akter, vilket möjliggör att genom- förandeåtgärder kan beslutas i form av förordningar, på liknade sätt som under ekodesigndirektivet. Dessutom fastställs att märkningen utformas som en skala där den nuvarande A-G-märkningen kan byggas på med max A+++ när marknadsutbudet förändras med mer energieffektiva produkter. Vid offentlig upphandling ges medlemsstaterna möjlighet att ställa krav att upphandla produkter med högsta energiklass. Vid annonsering som innehåller energirelaterad information eller pris ska En översyn av direktivet ska också göras av Skr. 2009/10:150 kommissionen . Däckmärkningsförordningen innebär att drivmedelseffektivitet, väg- greppsförmåga vid vått väglag samt buller ska anges vid försäljning av däck för personbilar och nyttofordon (s.k. C1-C3-däck). Märknings- systemet för drivmedelseffektivitet och väggreppsförmåga bygger på motsvarande A-G-skala som gäller enligt det befintliga märknings- direktivet för hushållsapparater. För buller anges i stället bullernivån i decibel och en figur med ljudvågor. Förordningen möjliggör en anpassad märkning av väggrepp för däck särskilt anpassade för snö och is så fort en testmetod för detta finns framtagen. I överenskommelsen anges även att medlemsstater inte får ge stöd till däck som inte uppfyller minst klass C för våtgrepp och drivmedelseffektivitet. Energieffektivisering har varit ett prioriterat område under det svenska ordförandeskapet. Målsättningen har varit att slutföra förhandlingarna för alla tre förslag, vilket inneburit en snäv tidsram eftersom förslagen knappt behandlades . Trots snäva tidsramar och disparata positioner såväl inom rådet som gentemot , hade ordförandeskapet nått politiska överens- kommelser med om alla tre förslagen . Det formella antagandet av de båda direktiven avvaktar vissa tekniska anpassningar till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande. Förslagen har varit föremål för samråd i och . Överläggningar med näringsutskottet skedde . Investeringar i kolsnål teknologi presenterade kommissionen ett meddelande om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp, inte minst genom den s.k. SET-planen (se faktapromemoria 2009/10:FPM31). Den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-planen) är ett sätt att försöka samordna europeisk forskning och teknikutveckling inom I meddelandet En europeisk strategisk plan för energi- teknik, som lades fram , pekade kommissionen på behovet av ny teknik för att nå EU:s energi- och klimatmål och föreslog ett antal initiativ för att snabba på utvecklingen. inget förslag till finansiering, varför rådet bad kommissionen återkomma med ett nytt meddelande om detta. I det föreliggande meddelandet föreslår kommissionen att offentliga och privata investeringar i utvecklingen av koldioxidsnål energiteknik ska öka kraftigt , från sammanlagt ca av hur mycket medel som behövs är baserad på planer som tagits fram för SET-planens prioriterade teknikområden (koldioxidinfångning- och lagring, solel, vindkraft, bioenergi, fission, smarta elnät med tillägg för energieffektivisering, smarta städer) och beräknade behov för ett par tvärgående initiativ (energiinriktad grundforskning och samarbete mellan energiforskningsinstitut) som också ingår i SET-planen. satsningarna är att bidra till att uppfylla energi- och klimatmålen, skapa nya arbetstillfällen och stärka tillväxt och konkurrenskraft. 2009/10:150 kostnadsberäknar initiativen, men lägger inte fram de förväntade förslagen till finansieringslösningar. Meddelandet presenterades vid då också en riktlinjedebatt hölls. Där välkomnades meddelandet av medlemsstaterna som dock beklagade att frågan om exakt var pengarna ska komma ifrån återstår att lösa. Meddelandet har varit föremål för samråd i . Överläggningar med näringsutskottet skedde . 39.5Meddelande och förordning om försörjningstrygghet för gas Kommissionens andra strategiska energiöversyn från aviserade i ett meddelande om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning (KOM(2008) 769) en revidering av nu gällande gasförsörjningsdirektiv. Som en följd av den kris som uppstod i den europeiska gasförsörjningen tidigarelade kommissionen revideringen. presenterades således ett förslag till förordning om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av gasförsörjningsdirektivet 2004/67/EG (se fakta- promemoria 2009/10:FPM1). Förslaget fokuserar på förebyggande åtgärder och krisberedskap. I förebyggande åtgärder ingår att den behöriga myndigheten ska göra en riskbedömning, ta fram en förebyggande åtgärdsplan och en krisplan. Gemensamma normer för försörjningstrygghet och för infrastruktur föreslås. Krisberedskapen bygger på de i förväg framtagna nationella krisberedskapsplanerna, där ett deklarerat krisläge ska verifieras av kommissionen. Kommissionen kan deklarera ett europeiskt krisläge och härvid koordinera krisberedskapsåtgärderna samt samordna visavi tredje land. I denna situation föreslås ett förbud mot att införa åtgärder som medför restriktioner i gasflödet på den inre marknaden. Kommissionen stöds liksom tidigare av den expertgrupp, , som inrättats under direktivet 2004/67/EG och av det observatörsteam som inrättades under krisen . Regeringens grundinställning är att berörda gasföretag i första hand ska svara för försörjningstryggheten och att åtgärder för att förbättra den inte bör störa den inre marknadens funktion. Denna aspekt bedöms vara väl tillgodosedd i kommissionens förslag. Utifrån erfarenheterna från gaskrisen framstår inriktningen på förebyggande åtgärder och väl definierade krisberedskapsplaner, liksom förbättringar av transparens och fokus på marknadens funktion som naturliga åtgärder. Meddelandet var föremål för en policydebatt vid vilken föregicks av en behandling i . Kommissionens förslag till förordning har behandlats under det svenska ordförandeskapet och en första genomläsning har gjorts. Vid presenterade ordförandeskapet en läges- rapport varpå en riktlinjedebatt hölls om några centrala frågeställningar. Inför den behandlingen ägde samråd i rum . Överläggningar med näringsutskottet ägde rum , 22 Skr. 2009/10:150 oktober och . 39.6Anmälan av investeringar i energiinfrastruktur lade kommissionen fram ett förslag till förordning om an- mälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur (se faktapromemoria 2008/09:FPM153). Förslaget föreslås ersätta den nu gällande förordningen 736/96 om anmälan till kommissionen av investeringsprojekt i el-, gas- och oljesektorerna. Den nya förordningen syftar till att uppdatera och utvidga bestämmelserna om rapportering till dagens behov samt medge möjligheter att bevaka investeringsutveckling och jämförelser mot beräknad efterfrågan, förbättra institutionernas beredskap och främja öppenhet och acceptens för investeringsprojekt. En målsättning anges vara att motverka underinvesteringar eller felriktade investeringar. Den föreslagna förordningen anger gemensamma ramar för anmälan till kommissionen av uppgifter och information om projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom olje-, gas-, el- och biobränsle- sektorerna och beträffande koldioxid som produceras i dessa sektorer. Regeringens grundläggande inställning är att dylika instrument som förslaget anger inte bör ligga till grund för någon centralplanering av infrastrukturinvesteringar, utan endast vara ett instrument för transparens. Regeringen kan emellertid stödja den eftersträvande målsättningen med förslaget men ser generellt sett liten nytta av instrument eller uppgiftskrav som innebär administrativ börda för berörda parter. har behandlingen i rådet inletts. En lägesrapport presenterades vid . Förslaget har varit föremål för samråd i . Överläggningar med närings- utskottet skedde . har EU fortsatt att spela en roll i internationella grundades internationella byrån för förnybar energi (). Organisationens målsättning är att bli ett för förnybar energi som ska ge råd till stater när de utarbetar nationella program för att öka utnyttjandet av förnybar energi, sprida information om förnybar energi och erbjuda utbildning och råd om bästa metoder och förslag till rådsbeslut som innebär att den Europeiska unionen föreslås bli medlemmar i den nya organisationen (se faktapromemoria 2008/09:FPM141). Beslut om att EU undertecknar stadgan kunde fattas Undertecknandet skedde i den 23 EU har också verkat internationellt för energieffektivisering genom det internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivisering The International Partnership for Energy Efficiency Cooperation (IPEEC) där man avser att bli medlem. Inom ramen för Energigemenskapen i Sydöstra har EU fortsatt Skr. 2009/10:150 att verka för en regional energimarknad i enlighet med EU:s acquis på Vid Energigemenskapens ministermöte kunde beslut fattas om att och ska bli medlemmar i gemenskapen samt att utvidga fördraget till att omfatta även energieffektivisering. EU samarbetar också bilateralt med ett flertal länder. Inom detta område kan nämnas det energiråd som etablerades mellan och vid ett gemensamt toppmöte och som ska fördjupa dialogen om strategiska energifrågor av gemensamt intresse. Frågor rörande kärnsäkerhet och strålskydd regleras under Euratom- fördraget. Fördraget har i substans inte påverkats av att det nya Lissabon- fördraget trätt i kraft. lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om upprättande av en gemenskapsram för kärnsäkerhet (se faktapromemoria 2008/09:FPM76). Förslaget kompletterade gällande direktiv /29/EURATOM om säkerhetsnormer mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning och innehåller grundläggande krav på med- lemsstaterna om ansvarsförhållanden, lagstiftning, oberoende tillsyns- myndigheter, öppenhet samt att medlemsstaterna ska genomgå regel- bunden ömsesidig granskning av sina nationella ramverk. Förslaget be- handlades under det tjeckiska ordförandeskapet där en överenskommelse nåddes . Kärnsäkerhetsdirektivet trädde i kraft . drev starkt en linje med höga krav på myndigheternas oberoende och befogenheter. Förhandlingsmandat på kärnenergiområdet med antog rådet ett förhandlingsmandat om handel med kärn- bränsle mellan och med utgångspunkt från Corfu- deklarationen som antogs 1994. Då förhandlingarna inte ledde fram till något avtal med presenterade kommissionen ett nytt förslag till förhandlingsmandat med ett bredare innehåll (se fakta- promemoria 2008/09:FPM156). Förutom handel med kärnbränsle skulle mandatet även omfatta exportkontroll, tekniköverföring, kärnsäkerhet, strålskydd, avfallshantering, kärnämneskontroll, fysiskt skydd, skade- ståndsansvar vid olycka m.m. Som ordförande hade ambitionen att skapa förtroende mellan de motsatta intressena som rådde och därigenom nå en balanserad kompromiss. Förhandlingarna i rådet om det nya förslaget till förhandlingsmandat inleddes under det svenska ordförandeskapet, en uppgörelse nåddes och mandatet antogs av rådet samma månad. Förhandlingsmandat på kärnenergiområdet med Kommissionen presenterade ett förslag till förhandlings- mandat gällande revidering av det befintliga bilaterala avtalet mellan Skälet till revideringen av avtalet är bl.a. de olika räckvidderna för de bilaterala avtalen mellan olika medlemsstater och Avtalet mellan och behöver därför ses över för att kunna täcka alla medlemsstaters behov för att kunna ersätta de Mandatet slutförhandlades i början av det svenska ordförandeskapet och antogs av rådet. hade inte någon stark position för hur mandatet skulle utformas. presenterade kommissionen en ny förordning om villkor för import av jordbruksprodukter från tredjeland som kontaminerats med radio- aktiva ämnen från , dvs. gränsvärden för halter av t.ex. Den ursprungliga förordningen antogs 1990. Behandlingen har handlat om en revidering med avseende på förlängning av förordningens giltighet med till 2020. Förordningen antogs av rådet. Rådsslutsatser om kärnsäkerhet och hantering av radioaktivt avfall Den rådgivande högnivågruppen ENSREG, bestående av myndighets- cheferna från medlemsstaternas kärnsäkerhetsmyndigheter, lämnade sin första rapport. Kommissionen inrättade denna högnivågrupp på grundval av de rådsslutsatser som antogs av rådet 2007. tillsattes bl.a. för att ta fram en samsyn om lämpliga instrument för en ökad harmonisering av säkerhetskraven på kärnkraftverk samt hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall m.m. Det svenska ordförandeskapet lade fram ett förslag till rådsslutsatser som en återkoppling till denna rapport. reflekterar även över den nya situationen i och med att ett kärnsäkerhets- direktiv antagits tidigare och den roll som ENSREG har i detta Rådsslutsatserna antogs av rådet. Från det svenska ordförandeskapet drevs en linje, som majoriteten av medlemsstaterna stödde, om att ge ENSREG tydliga signaler för sitt fortsatta arbete samt önskemålet om ett direktiv om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Rådsslutsatser om försörjningstrygghet av isotoper för medicinskt bruk Det svenska ordförandeskapet lade fram ett förslag till rådsslutsatser rörande försörjningstrygghet av radioisotoper för Skälet till detta initiativ var den försörjningskris som försörjningskris beror bl.a. på att flera av de forskningsreaktorer där isotoperna produceras, kommer att behöva ställas av för reparation och Den dominerande mängden isotoper för medicinskt bruk (), görs på fem platser i världen varav tre finns inom EU. Rådsslutsatserna tar upp frågor om förbättrad koordinering och planering, samt förslag från kommissionen om insatser på kort, medellång och lång sikt för att säkerställa försörjningen av radioisotoper så att bristsituationen ska kunna mildras men framför allt så att inte liknande situationer uppkommer . Rådsslutsatserna antogs av rådet. Initiativet till rådsslutsatserna kom från det svenska ordförandeskapet som samrått med inkommande ordförandeskap (och ) vilka prioriterar frågan i sitt arbetsprogram. Syftet med initiativet var att be kommissionen om ytterligare underlag och förslag för vidare agerande inom EU under kommande ordförandeskap. DEL 8 JORDBRUK, FISKE OCH LIVSMEDEL 40 Den gemensamma jordbrukspolitiken förespråkar en ökad marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), styrd av konsumenters efterfrågan, samt en kraftigt minskad budget. GJP ska förbli ett gemensamt politikområde och utformas i linje med principerna om subsidiaritet, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Politiken ska utformas för att möta nuvarande och framtida utmaningar och de gemensamma resurserna ska fokusera på områden som ger ett tydligt europeiskt mervärde. Jordbrukspolitiken ska bidra till utvecklingsmålen och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i jordbruket och att bedriva handel. Jordbrukspolitiken ska också bidra till tryggad global livsmedelsförsörjning. har diskussionen om utformningen av jordbrukspolitiken fortsatt. I dessa diskussioner förespråkar att: -alla kvarvarande prisstöd ska fasas ut, -direktstöden frikopplas fullt ut och fasas ut, -inom ramen för en minskning av de totala utgifterna inom jord- bruket i och dagens pelarstruktur, bör den relativa fokuseringen på sådana åtgärder för landsbygdsutveckling som har äkta gränsöverskridande externa effekter öka, -för att kunna möta skiftande behov och preferenser och bli mer effektiv och ändamålsenlig, måste landsbygdspolitiken differenti- eras. De nationella regeringarna är mest lämpade att utforma och finansiera stödsystemen för kollektiva nyttigheter, utom i de fall där klart gränsöverskridande kollektiva nyttigheter kan identifieras. 40.1Framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken Landsbygdsutveckling Diskussionen om utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) inleddes på det informella jordbruksministermötet i Annecy under det franska ordförandeskapet . ordförandeskapet återupptog diskussionen, med fokus på direktstöden, på det informella ministermötet samt vid det Under det svenska ordförandeskapet har diskussionen förts vidare. jordbruks- och fiskerådet hölls en orienteringsdebatt på temat Debatten fokuserade på att identifiera de främsta utmaningarna som europeiskt jordbruk och landsbygden står inför samt på vilket sätt landsbygdsprogrammet borde utformas för att effektivt Skr. 2009/10:150 kunna hantera dessa. Medlemsstaterna lyfte fram de fyra miljö- utmaningarna, ett förändrat klimat, produktion av förnybar energi, vattenförvaltning och bevarandet av biologisk mångfald, som viktiga. Dessutom betonades vikten av en hållbar utveckling, modernisering och förstärkning av konkurrenskraften inom jordbruksektorn, t.ex. genom satsningar på innovation, teknikutveckling och investeringar. Behovet av stöd till mindre gynnade områden riktade till områden med naturbetingande handikapp lyftes också fram. Kommissionen förväntas att presentera ett meddelande inom ramen för översynen av EU:s budget, där utformningen av jordbrukspolitiken efter 2013 kommer att ingå. Under det svenska ordförandeskapet genomfördes i en konferens om landsbygdsområdenas betydelse för en hållbar samhällsutveckling. Konferensen, Rural areas shaping the future, syftade till att visa var forskningen och utvecklingen befinner sig samt kopplingen till de krav framtiden ställer på landsbygdens bidrag till en hållbar utveckling. Genom att samla en stor grupp av aktörer och intressenter; forskare, organisationer, politiker och näringslivs- representanter, diskuterades, värderades och utbyttes kunskaper, framtida åtgärder och samarbeten. 250 deltagare från 27 länder deltog i konferensen som arrangerades av och () i samverkan med , , för miljö, areella näringar och samhälls- byggande (Formas), samt Europeiska kommissionens generaldirektorat för forskning. Systemet med mjölkkvoter ska fasas ut till 2015. Utfasningen sker genom årliga kvotökningar. Osäkerhet hos mjölkproducenterna om vad avvecklingen kommer att medföra för sektorn i kombination med försämrad lönsamhet har föranlett ett antal nya beslut och åtgärder på EU-nivå. verkar för en ökad marknadsanpassning av sektorn. Centrala element i denna anpassning är den tidigare beslutade avvecklingen av mjölkkvoterna samt avvecklingen av andra marknadsinstrument såsom konsumtionsfrämjande stöd och exportbidrag. De beslut som fattats under det svenska ordförandeskapet har samtliga varit av tillfällig karaktär och bedöms inte påverka den framtida inriktningen av EU:s mjölkpolitik. På uppmaning från rådet presenterade kommissionen en marknadsanalys samt förslag till åtgärder för att stabilisera marknaden. Enligt rådets uppmaning skulle de eventuella åtgärder som föreslås respektera överenskommelsen inom hälsokontrollen. Rådet har under den senare delen av 2009 fattat beslut om några av de åtgärder som kommissionen presenterade. - På jordbruks- och fiskerådet beslutades om att förlänga interventionsperioden för mjölk och mjölkprodukter samt