prop · GY031d15 · 2010-10-12 00:00:00 — - varav antal besvarade tele- - andel besvarade samtal inom Antal besök Mina sidor Källa: CSN. CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. Även har CSN genomfört kvalitetsgranskningar inom områdena studiehjälp, studiemedel, återbetalning och kundservice. CSN bedömer rättssäkerheten och kvaliteten i handläggningen utifrån att besluten är korrekta, att handläggningen är studiestödsrättsligt och förvaltningsrättsligt korrekt samt att kontor och enheter gör enhetliga bedömningar. Granskningarna visar att kvaliteten och rättssäkerheten i handläggningen vad avser studiehjälp och återbetalning är hög. Vad gäller studiemedel har kvaliteten och rättssäkerheten förbättrats jämfört med föregående år. Som en del av granskningen av kvaliteten i kundservice har CSN fortsatt att granska e-brevsvar utifrån såväl studiestödsrättsliga och förvaltningsrättsliga bestämmelser som språkliga riktlinjer. CSN:s granskning visar att det fortfarande finns en förbättringspotential vid hanteringen av e- brevsvaren. Regeringens mål med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar är att CSN ska säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast sker till den som är berättigad stöd från systemet. har CSN:s arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar fortsatt. Ytterligare åtgärder har vidtagits både inom studiehjälpen och inom studiemedlet. CSN har fortsatt att kontrollera i vilken utsträckning utbetalningar till studerande vid universitet och högskolor har varit felaktiga. CSN uppskattar att studiemedel betalas ut felaktigt på grund av avbrutna 10 000 högskolestuderande , Ett effektivt verktyg för att hitta och återkräva felaktiga utbetalningar på grund av studieavbrott är enligt CSN att kontrollera de högskolestuderandes registreringar i lärosätenas och CSN:s gemensamma studieadministrativa system Ladok. CSN planerar att och 2011 införa efterkontroller för att identifiera de studerande som avbryter sina studier utan att meddela högskolan eller CSN och återkräva dessa studerande på det studiemedel som har betalats ut felaktigt. Risken för felaktiga utbetalningar har minskat vad avser studiehjälpen. Genom att delar av ändringshanteringen vid otillåten frånvaro utförs maskinellt i stället för manuellt kan beslut om studiehjälp ändras snabbare och felaktiga utbetalningar kan därmed stoppas tidigare. CSN har fortsatt att på ett systematiskt sätt identifiera och kontrollera ärenden där bidragsbrott kan ha förekommit. Dessa kontroller har lett till att CSN kunnat förhindra felaktiga utbetalningar eller återkräva studiemedel för 90 personer, företrädesvis utlandsstuderande, till ett belopp av . Dessa 90 personer har även polisanmälts i enlighet med bidragsbrottslagen (2007:612). gav regeringen i uppdrag att granska CSN:s kontrollarbete när det gäller felaktiga utbetalningar. Statskontorets överlämnade sin rapport men ändå fel en granskning av Centrala arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar (2009:8) till regeringen . Statskontorets granskning visar bl.a. att många utbildningsanordnare underrapporterar, dvs. inte rapporterar frånvaro och kursavbrott m.m., och att det ofta tar att rapportera in olika händelser till CSN. Detta kan enligt Statskontoret bl.a. bero på att drivkraften för den enskilda studerande att anmäla t.ex. kursavbrott är svag och att incitamenten för utbildningsanordnaren att rapportera kursavbrott, låg studieaktivitet m.m. till CSN också är svaga. Mot bakgrund av bl.a. Statskontorets rapport gav regeringen i uppdrag till CSN att vidta åtgärder för att förbättra informationen till studerande om bestämmelserna inom studiemedelssystemet vad gäller den tid som studiemedel kan lämnas för. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 ska genomföras i nära samarbete med universitet och högskolor (U2010/4018/SV). CSN fick i regleringsbrevet (U2009/7242/) i uppdrag att redovisa vilka insatser som myndigheten har vidtagit och som planeras mot bakgrund av Statskontorets rapport men ändå fel och Statskontorets rapport vid felaktiga utbetalningar och hantering av återkravsfordringar (2008:12). CSN:s redovisning av uppdraget lämnades till regeringen . Av rapporteringen kan utläsas att CSN har vidtagit flera olika åtgärder. har myndigheten bl.a. genomfört ett omfattande kontrollarbete gentemot högskolestuderande i . Vidare har myndigheten förtydligat och förenklat anvisningarna för gymnasieskolornas närvarorapportering av elever. uppgick utgifterna för ÖKS verksamhet till . ÖKS hanterade cirka 5 130 ärenden, en ökning med cirka 610 ärenden jämfört med föregående år. Inkomna ärenden till ÖKS ökade med jämfört med . avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Nämndens beslut i enskilda ärenden har haft betydelse för regeltillämpning och den praxis som finns utvecklad hos CSN. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. har telefontid under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. 3.5.9Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld Studiestödssystemet som helhet påverkas i hög grad av internationella faktorer, och bestämmelserna inom systemet måste kontinuerligt anpassas till ett alltmer globaliserat samhälle. Det är av stor betydelse att studie- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 stödssystemet fungerar effektivt vid utlandsstudier och att utlandsstudier underlättas. Det är också viktigt att regeringens politik när det gäller studerandemobilitet, internationalisering och kvalitet tydligt kommer till uttryck i bestämmelserna om studiemedel vid studier utomlands. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare som ska se över hur systemet för studiemedel vid studier utomlands kan förenklas, förbättras och effektiviseras i syfte att öka den internationella rörligheten bland studerande (dir. 2009:124 och dir. 2010:59). De nuvarande reglerna för studiemedel vid studier utomlands infördes och är i allt väsentligt oförändrade. Den utveckling som har skett har inte avspeglats i anpassningar av studiemedelssystemet. Studiemedelssystemet bör så långt som möjligt vara effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert och enhetligt och överblickbart för den enskilde. Mot denna bakgrund ska utredaren bl.a. -föreslå hur systemet för studiemedel vid studier utomlands ska utformas i syfte att kunna hantera komplexa situationer på ett rättvist sätt och i större utsträckning främja studerandes rörlighet, -utreda de nuvarande reglerna och tillämpningen för rätten till studiemedel för gymnasiala studier utomlands, -analysera de krav som ställs på utländska utbildningar för att studiemedel ska kunna lämnas mot bakgrund av att utlandsstudierna ska hålla hög kvalitet samt beakta EU-rättsliga principer om fri rörlighet och likabehandling, -analysera och vid behov föreslå alternativa modeller och metoder för fastställande av studiemedelsbeloppen vid studier utomlands, och -föreslå förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering i syfte att effektivisera återbetalningen, främst vad avser låntagare bosatta utomlands, och att säkerställa att studielån återbetalas i så hög utsträckning som möjligt. Utredaren ska slutredovisa sitt uppdrag . Delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54) med förslag till förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering överlämnades till Betänkandet remissbehandlas och regeringen avser att återkomma till i denna fråga. 3.6.1Unga studerande på gymnasial nivå i ökade antalet studerande med studiehjälp endast marginellt och den långvariga ökning som setts har därmed planat ut. Antalet studerande med studiehjälp är starkt förknippat med befolkningsutvecklingen i åldrarna , eftersom nästan samtliga studerande som avslutar går vidare till gymnasieskolan. och framöver förväntas antalet personer i åldrarna minska, vilket även kommer att påverka det totala antalet studerande med studiehjälp. Antalet elever vid de fristående gymnasieskolorna blir allt fler och elevantalet vid de kommunala gymnasieskolorna allt färre. Det påverkar efterfrågan på inackorderingstillägg, eftersom de fristående skolorna i högre grad inte är belägna på den studerandes hemort. Detta tillsammans med befolkningsutvecklingen kan förklara ökningen av antalet studerande med inackorderingstillägg. Ökningen av antalet studerande som får extra tillägg kan förklaras av befolkningsutvecklingen, den försämrade konjunkturen och den ökade invandringen av ungdomar som kommer till utan föräldrar. Som nämnts tidigare förväntas antalet personer i åldrarna minska och åren därefter. En minskning även av antalet studerande som får inackorderingstillägg och extra tillägg framöver kan därför väntas. Ökningen av antalet studerande som får studiehjälpen indragen på grund av olovlig frånvaro kan till stor del förklaras av att skolorna i större utsträckning har rapporterat detta till CSN. Regeringen ser positivt på att skolor i större utsträckning har rapporterat olovlig frånvaro men anser att ytterligare förbättringar behövs. Regeringen anser att frågan om indragning av studiehjälp vid olovlig frånvaro behöver ses över och att detta ska göras inom ramen för den planerade översynen av studiehjälpssystemet, se avsnitt 3.8. ökade antalet vuxna studerande med studiemedel på samtliga utbildningsnivåer med cirka 40 000 personer jämfört med . Antalsmässigt har flest studiemedelstagare tillkommit på eftergymnasial nivå. Procentuellt har dock antalet studerande ökat mest på gymnasial nivå. Den ökade efterfrågan på utbildning beror främst på konjunkturläget med stigande arbetslöshet som följd. För att möta den ökade efterfrågan har regeringen skapat fler utbildningsplatser , bl.a. genom den tillfälliga satsningen på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) och på högskolorna. När det gäller antalet studiemedelstagare på eftergymnasial nivå kan ökningen även förklaras av den demografiska utvecklingen. Ungdomskullarna har blivit större och framför allt ökade antalet 19-åringar. Denna årskull var den enskilt största åldersgruppen bland dem som började studera på universitet eller högskola. Studiemedel är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en viktig faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet, vilket avspeglas i det ökade antalet vuxna studerande med studiemedel. Trenden med ökande antal studerande bedöms hålla i sig . Målen för studiestödet är bl.a. att verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning samt att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Regeringen bedömer att studiestödet har bidragit till dessa mål. Antalet studerande med studiemedel med det högre studiebidraget ökade . Ökningen har främst skett bland studerande på gymnasial nivå. Ökningen beror dels på konjunkturläget , dels på att en ny grupp kan få sådant studiemedel tillfälligt . Denna grupp utgörs av arbetslösa som redan har en fullföljd gymnasieutbildning och som läser inom yrkesvux. fick 1 600 personer studiemedel med den högre bidragsnivån utifrån de tillfälliga bestämmelserna. Några generella slutsatser om betydelsen av den nya kvotgruppen är dock svåra att dra. Detta hänger samman med att studerande på yrkesvux även har kunnat få studiemedel med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 den högre bidragsnivån enligt bestämmelserna om tidigare icke fullständig gymnasieutbildning. Hur många personer som fick den högre bidragsnivån för yrkesvux utifrån de ordinarie bestämmelserna går dock inte att utläsa ur befintlig statistik. Svenska studerandes internationella erfarenhet kan hjälpa att hävda sig som kunskapsnation i en allt mer globaliserad värld. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Detta bidrar till att har en hög andel studerande som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. Trots detta har antalet utlandsstuderande med studiemedel minskat under . Den nedåtgående trenden bröts dock och antalet utlandsstuderande ökade med 1 800 personer. sannolikt på demografiska förändringar och att det är fler som studerar när det är lågkonjunktur. Enligt CSN:s prognos fortsätter antalet utlandsstuderande att öka något. En ökning skedde för hela studerandegruppen, dvs. för utbytesstuderande, s.k. free mover-studenter och språkstuderande. Antalsmässigt var ökningen störst för free mover-studenter. Detta kan bl.a. bero på att ökningen av antalet läkarstuderande utomlands fortsätter. Anledningen är att det är ett fortsatt högt sökandetryck till läkarprogrammen i , trots att antalet platser har utökats. Vidare ökade antalet språkstuderande sedan studiestödsreformen . Trots denna ökning är antalet språkstuderande fortfarande bara hälften av vad det var 2002. Minskningen beror sannolikt till stor del på att gränsen för hur länge studiemedel kan lämnas skärptes i och med studiestödsreformen . Utlandsstuderande anger i större utsträckning än studerande i att de med hänsyn till reglerna om begränsning av antal studiemedelsveckor planerar sina studier mer noggrant. Den långsiktiga minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att de studerande 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. Även möjligheten till alternativa försörjningskällor påverkar valet av att ta studielån eller inte. Att lånebenägenheten fortsatte att minska beror till stor del på att andelen yngre studerande ökade. Yngre studerande, dvs. ungdomar i åldrarna , väljer relativt ofta att inte ta några studielån. Detta kan delvis förklaras av att föräldrarna bidrar ekonomiskt till den studerandes uppehälle . En relativt hög andel av de studerande som enbart mottog bidragsdelen inom studiemedlet hade dessutom inkomst från arbete som en alternativ försörjningskälla. 3.6.5Låntagare och den totala studieskulden Drygt 1,4 miljoner personer i har en studieskuld. Detta motsvarar ungefär en fjärdedel av befolkningen . Den relativt stora ökningen av antalet låntagare jämfört med föregående år beror dels på att de tillkommande låntagarna var fler än de som antingen har slutbetalat sina lån eller fått dem avskrivna, dels på det senaste årets tillskott av nya utbildningsplatser till följd av lågkonjunkturen. Även ökningen av antalet personer som fick nedsättning av årsbeloppet kan sannolikt förklaras som en effekt av lågkonjunkturen. Detta märks genom att fler som är återbetalningsskyldiga har valt att återgå till studier och att fler av dem har fått en lägre inkomst. Ökningen av det skuldbelopp som avskrevs uppgick till och kan främst förklaras av att CSN gjorde ett riktat utskick till de låntagare med lånetypen studiemedel som hade eller hade haft nedsättning av återbetalningen tills vidare. I utskicket informerades dessa dels om att nedsättning tills vidare skulle upphöra /2010 och att det i stället skulle gå att ansöka om nedsättning årsvis, dels att låntagare med en mycket låg inkomst på grund av långvarig sjukdom kan ha rätt till avskrivning. Detta resulterade i ett ökat antal ansökningar om avskrivning och ett ökat antal bifallsbeslut. Av den totala ökningen på avsåg avskrivning av lån tagna . Utgångspunkten för återbetalningssystemen är att samtliga låntagare ska betala tillbaka sina skulder. Tendensen att allt fler återbetalar sina lån och ökningen av inbetalda beloppen fortsätter, vilket är en indikation på att lånesystemet i stort sett fungerar. Däremot finns det allvarliga brister i lånesystemet vad avser de som är bosatta utomlands. Låntagare bosatta utomlands återbetalar i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . Av det totala belopp som debiterades låntagare bosatta utomlands inbetalades . Över en tredjedel av den totala fordran för dessa låntagare bedöms vidare som osäker. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder som ett försök att komma tillrätta med dessa problem men fortfarande återstår mycket arbete. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta målinriktat med detta och följa utvecklingen noga. präglades CSN:s verksamhet av lågkonjunkturen. Fler personer har påbörjat studier, vilket har medfört en markant tillströmning av ärenden till myndigheten. Detta har lett till att handläggningstider och servicetider har ökat men myndigheten visar ändå upp tider på en tillfredsställande nivå. CSN:s interna granskning av kvaliteten visar att myndighetens fleråriga arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen har fortsatt att ge resultat. Regeringen anser att kvalitetsarbetet är av stor vikt och måste fortgå. har CSN fortsatt att prioritera kravverksamheten utomlands. Myndigheten prövar olika metoder för att förbättra resultatet av denna verksamhet. Regeringen ser positivt på detta arbete och anser att det är viktigt att det intensifieras. CSN har arbetat målinriktat med att säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast sker till den som är berättigad till stöd från detta system och de felaktiga utbetalningarna har minskat. Regeringen ser positivt på det målinriktade arbetet och anser att det är viktigt att det fortsätter med samma intensitet. ÖKS har nått ett bra resultat vad gäller hanteringen av överklaganden. Trots en relativt stor volymökning av ärenden har myndighetens handläggningstider varit mycket tillfredsställande. har inte lämnat någon effektivitetsrapport eller revisionsberättelse med invändningar inom detta område . lämnade dock en granskningsrapport som behandlas nedan. RiR 2008:31 Svenska trygghetssystem utomlands. och utbetalningar och fordringshantering har granskat om och utbetalningar och hantering av fordringar fungerar för utlandsbosatta. Regeringens insatser inom området har också granskats. menade bl.a. att regeringen inte i tillräcklig grad har uppmärksammat CSN:s fordringshantering när det gäller utlandsboende. CSN rekommenderades att genomföra förändringar i syfte att minska risken för felaktiga utbetalningar vid utlandsstudier. Vidare rekommenderades regeringen att styra och följa upp myndigheternas fordringsverksamhet i utlandet och att överväga förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering, till exempel genom att ge CSN möjlighet att återkräva ett lån om det inte återbetalas korrekt. CSN rekommenderades också att genomföra förändringar i syfte att minska risken för felaktiga utbetalningar vid utlandsstudier. Mot bakgrund av gav regeringen tillkänna att regeringen måste utveckla sin styrning och uppföljning av och utbetalnings- och fordringsverksamhet utomlands. Regeringen fick också i uppdrag att se över de regelverk som styr myndigheternas fordringshantering utomlands för att effektivisera verksamheten och göra den mer rättssäker (bet. 2008/09:SfU11, rskr. 2008/09:241). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare som ska se över systemet med studiemedel för studier utomlands (dir. 2009:124 och dir. 2010:59). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 ingick även att föreslå förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering. Syftet med denna del av uppdraget var att effektivisera återbetalningen, främst vad avser låntagare bosatta utomlands, och att säkerställa att studielån återbetalas i så hög utsträckning som möjligt. Utredaren skulle bl.a. utreda om en skuldförbindelse kan åstadkomma en förbättrad skuldsäkring av studieskulden och föreslå hur en sådan kan genomföras. Vidare skulle utredaren se över hur en skyldighet för den enskilde att lämna giltig adress till CSN kan införas och vilka sanktioner som kan vara lämpliga om skyldigheten inte uppfylls. Ett delbetänkande i denna del överlämnades till regeringen (SOU 2010:54). Betänkandet remissbehandlas och regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Med anledning av regeringens förslag i propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet har beslutat att CSN ska ges en möjlighet att säga upp studielån till omedelbar betalning om låntagare trots påminnelser och krav inte har betalat årsbeloppet eller avgifterna (prop. 2009/10:141, bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). I den del som rör CSN anser regeringen rapporten vara slutbehandlad i och med ovanstående åtgärder. behöver välutbildad arbetskraft för att klara den internationella konkurrensen och skapa ekonomisk tillväxt. Ett väl fungerande studiestödssystem är en av förutsättningarna för att åstadkomma detta. Det svenska studiestödet är generöst utformat och ger många studerande ekonomiska förutsättningar att utbilda sig. För att ge de studerande en förbättrad ekonomisk situation höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad fr.o.m. . Regeringen anser dock att studiemedlet behöver förstärkas ytterligare och föreslår därför i avsnitt 3.9.3 att totalbeloppet i studiemedlet höjs med per studiemånad fr.o.m. . Förslaget innebär att studiemedlets totalbelopp kommer att uppgå till per studiemånad . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg. omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10: 127) höjs även det s.k. fribeloppet fr.o.m. . Höjningen av fribeloppet ger den studerande ökade möjligheter till förbättrad ekonomi och starkare arbetslivskoppling vid sidan av studierna. Fribeloppet höjs därmed från till per kalenderår . Ungdomar som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. I syfte att öka incitamenten att återgå till studier bedömer regeringen (avsnitt 3.9.2) att den högre bidragsnivån inom studiemedlet tillfälligt bör göras tillgänglig för arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Den parlamentariska utredningen försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48) har bl.a. i uppgift att analysera och föreslå regler för hur arbetsförmåga respektive studieförmåga ska kunna kombineras. För att regeringen ska kunna göra en samlad bedömning av regelverket för studerande vid sjukdom bör en parallell översyn göras av de bestämmelser om studiemedel under sjukdom som finns inom studiemedelssystemet. Vid översynen bör särskilt belysas hur felaktiga utbetalningar ska kunna förhindras. Regeringen eftersträvar ett effektivt och sammanhållet studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart och rättssäkerheten inom systemet hög. Det är därför viktigt att prioritera arbetet med att säkerställa att de utbetalningar som görs från studiestödssystemet är riktiga och att den del som utgörs av lån återbetalas till fullo. I propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet (prop. 2009/10:141) föreslog regeringen en rad åtgärder som syftar till detta. har fattat beslut i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). Regeringen avser att noga följa utvecklingen inom detta område och är angelägna om att CSN håller en hög ambitions- nivå i detta arbete. Generella åtgärder i regeringens arbete mot felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen redovisas i Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 12.4 Arbete mot felaktiga utbetalningar. Med anledningen av propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet beslutade efter förslag av regeringen om en tydligare prövning av tidigare studieresultat vid bedömning av fortsatt rätt till studiemedel (prop. 2009/10:141, bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). De nya bestämmelserna trädde i kraft . Det har uppmärksammats att den nya prövningen av studieresultat har fått vissa oönskade konsekvenser som har varit svåra att förutse. CSN har också uppmärksammat regeringen på detta i en skrivelse (dnr U2010/5509/SV).