prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — De tillfälliga förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen som riktats till personer vars dagar eller månader i sjukförsäkringen tagit slut bedöms ha ökat möjligheterna till ersättning för dessa personer. har den schabloniserade beräkningsgrunden underlättat handläggningen hos arbetslöshetskassorna. 4.4.3Arbetet med att säkerställa att rätt ersättning betalas till rätt person i rätt tid Förtroendet för välfärdssystemen är grundläggande för systemens legitimitet. För att allmänheten ska känna förtroende för välfärdssystemen krävs att dessa är tillförlitliga. Det innebär att den enskilde medborgaren ska få tillgång till de ersättningar och bidrag han eller hon har rätt till, varken mer eller mindre. Lika viktigt är att utbetalningen av dessa ersättningar och bidrag sker . Tiden en sökande får vänta på ersättning är en viktig aspekt i förtroendet för arbetslöshetsförsäkringen som helhet. Det är en fråga som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) följer kontinuerligt, bl.a. genom månatlig statistik över arbetslöshetskassornas genomströmningstider. Genomströmningstider, enligt IAF:s definition, uttrycks i median och avser antalet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 veckor från den då en person redovisar arbetslöshet på sitt kassakort, och är berättigad till arbetslöshetsersättning, till för utbetalning av ersättning. Delvis som en följd av den ekonomiska nedgången ökade arbetslöshetskassornas genomströmningstider . Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som arbetslöshetskassorna vidtagit och för att minska de långa genomströmningstiderna. Uppdraget redovisades (dnr A2010/2074). Motsvarande redovisning för ska göras i IAF:s årsredovisning . I rapporten konstateras att genomströmningstid är ett sammansatt begrepp som består både av faktorer som arbetslöshetskassan kan påverka och av faktorer som ligger bortom arbetslöshetskassans kontroll. De längre genomströmningstiderna beror inte enbart på den ekonomiska nedgången utan även på förändringar i arbetslöshetskassornas stödsystem och på de senaste årens regeländringar i arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom spelar aspekter som arbetslöshetskassans storlek, organisation, interna styrning och verksamhetsområde roll för genomströmningstiderna. Det är därmed svårt att dra några generella slutsatser eller att hitta enhetliga riktlinjer för arbetslöshetskassornas genomströmningstider. Samtliga arbetslöshetskassor har dock vidtagit åtgärder inom områdena ledning och styrning, personal, arbetssätt och rutiner samt information i syfte att förkorta genomströmningstiderna. Arbetsförmedlingens och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens arbete med kontrollfunktionen En av Arbetsförmedlingens viktigaste uppgifter är att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Arbetsförmedlingen fick 2010 i uppdrag att redovisa vilka insatser myndigheten har genomfört och planerar att genomföra för att förbättra arbetet med att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Uppdraget som redovisades (dnr A2010/2046) visar att Arbetsförmedlingen har intensifierat arbetet med den interna styrningen och kontrollen. plan har tagits fram i syfte att öka fokus på kontrollfunktionen för att säkerställa att regelverket tillämpas enhetligt och för att förbättra uppföljningen av insatser. För att uppnå detta har bl.a. lokala handlingsplaner för arbetet med arbetslöshetsförsäkringen utarbetats och stödmaterial för metoder och kvalitetssäkring tagits fram. Detta inkluderar även insatser riktade mot externa coacher för att tydliggöra deras roll som informationsbärare till Arbetsförmedlingen avseende omständigheter som påverkar myndighetens bedömning av om grundvillkoren är uppfyllda. Vidare har utbildningsinsatser genomförts för chefer och tjänstemän som ansvarar för underrättelser. Myndigheten har också planerat insatser i form av stickprovsundersökningar av underrättelser, framtagande av fler indikatorer samt uppföljningsmodeller för att mäta och följa upp kontrollfunktionen samt vidareutveckling av det elektroniska informationsutbytet mellan arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen ska underrätta arbetslöshetskassan när en arbetssökande inte uppfyller grundvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Antalet underrättelser är emellertid en trubbig indikator på hur Arbetsförmedlingen arbetar med att kontrollera grundvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen, eftersom ett stort antal underrättelser inte är ett självändamål. Få underrättelser skulle kunna vara ett tecken på god regelefterlevnad. IAF ska granska Arbetsförmedlingens kontrollfunktion. IAF hade i uppdrag att särskilt analysera Arbetsförmedlingens underrättelser till arbetslöshetskassorna om ifrågasatt rätt till arbetslöshetsersättning (dnr A2010/1161). Rapporten visar att antalet underrättelser har minskat markant , vilket kan vara en indikation på att kontrollfunktionen inte prioriterats på samma sätt som . Det finns, enligt IAF:s tidigare beräkningar, ett mörkertal på vad gäller uteblivna underrättelser (dnr A2009/1563). Mörkertalet indikerar att arbetsförmedlare av någon anledning inte skickat en underrättelse till arbetslöshetskassan i fyra av tio situationer då en underrättelse i normalfallet ska ske. Insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar IAF hade i uppdrag att granska arbetslöshetskassornas återkravshantering (dnr A2009/3080). IAF:s granskning visade att knappt en procent av den utbetalade ersättningen återkrävdes 2008, vilket motsvarar . Mot bakgrund av regeringens målsättning att felaktiga utbetalningar inte ska förekomma fick IAF i uppdrag att granska arbetslöshetskassornas systematiska internkontroll (dnr A2009/3770). Granskningen visade att arbetslöshetskassornas internkontroll generellt sett var låg. Arbetsgivarintyget har en central betydelse, både vid prövningen av rätten till och vid kontrollen av utbetalningar av arbetslöshetsersättning. IAF fick därför i uppdrag att granska intygets ändamålsenlighet och hantering. IAF:s granskning, som inkom , visade att av intygen måste kompletteras eller korrigeras (dnr A2010/1329). Förutom att detta förlänger handläggningstiderna innebär det också, enligt IAF, en risk för att kontrollen av utbetald ersättning försvåras. IAF och Arbetsförmedlingen medverkar i ett samverkansuppdrag avseende utvecklingen av metoder för och redovisning av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (se vidare Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 12.4). Arbetsförmedlingen fick 2010, i uppdrag att redovisa de riskanalyser som genomförts beträffande felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. I uppdraget ingick även att redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtagit och planerar att vidta mot bakgrund av dessa riskanalyser. För att kunna bedöma omfattningen av felaktiga utbetalningar och orsaken till dessa har myndigheten genomfört en stickprovsundersökning . Av den framgår att det finns ett utvecklingsbehov avseende systemstöd och metoder. Stickprovsundersökningen visar också att regelefterlevnaden måste öka och dokumentationen förbättras. Arbetsförmedlingen har med anledning av detta reviderat sina administrativa föreskrifter inom området samt utarbetat rutinbeskrivningar och handläggarstöd för arbetet med bidragsbrott enligt bidragsbrottslagen (2007:612) och lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. En särskild funktion, sektionen för felaktiga utbetalningar, har också skapats för att underlätta samarbetet på området med andra myndigheter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Analys och slutsats av insatser för att säkerställa att rätt ersättning betalas till rätt person i rätt tid Rätt ersättning till rätt person i rätt tid är en förutsättning för allmänhetens förtroende för välfärdssystemen. IAF:s granskning av arbetslöshetskassornas genomströmningstider är en viktig aspekt i denna strävan. Mot bakgrund av detta har regeringen för avsikt att fortsatt följa utvecklingen av arbetslöshetskassornas genomströmningstider. Regeringen anser att Arbetsförmedlingens utvecklingsarbete rörande kontrollfunktionen är viktigt, eftersom det syftar till att förbättra myndighetens möjligheter att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Flera rapporter som IAF lämnat visar att det finns en förbättringspotential i arbetet med kontrollfunktionen inom arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen anser därför att arbetet med kontrollfunktionen fortsatt bör prioriteras. Arbetet med att förebygga felaktiga utbetalningar är fortsatt prioriterat. Inom detta område finns det, enligt regeringen, stora potentiella vinster av ökade tekniska möjligheter att överföra uppgifter mellan olika system samt att utveckla fler automatiska kontroller. Regeringen anser att Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla den interna styrningen och kontrollen är viktigt eftersom det kan ge bättre förutsättningar för myndighetens arbete mot felaktiga utbetalningar. Även regeringens övergripande arbete med regelförenkling kan få positiva effekter inom detta område. Regeringen anser att arbetet med att säkerställa att utbetalning sker till rätt person i rätt tid även fortsättningsvis ska prioriteras, liksom arbetet med att motverka bidragsbrott. Arbetsförmedlingen har haft regeringens uppdrag att använda kompletterande aktörer som en del av sitt tjänsteutbud. Syftet är att göra utbudet av förmedlingstjänster större och mer diversifierat för att på så sätt förbättra matchningen. fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att upphandla kompletterande arbetsförmedlingstjänster inom jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar och för långtidssjukskrivna. I samband med att regeringen (prop. 2008/09:97) förstärkte 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 stödet i form av personliga jobbcoacher till personer som blivit arbetslösa, gav regeringen i uppdrag att upphandla kompletterande aktörer som ska erbjuda en personlig coach till personer som blir arbetslösa. är coachning därför tillgängligt även för arbetslösa som ännu inte deltar i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingen har haft regeringens uppdrag dels att säkerställa att fler lokala mindre aktörer blir en del av myndighetens tjänsteutbud, dels att erbjuda en tredjedel av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar samt i faserna ett och två i jobb- och utvecklingsgarantin upphandlade tjänster eller tjänster som kompletterande aktörer varit delaktiga i. Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning har myndigheten haft avtal med nästan 1 000 kompletterande aktörer och totalt har drygt 80 000 arbetslösa tagit del av deras tjänster. De mer än 600 små och lokala aktörerna stod för av den totala volymen medan de tio största aktörerna stod för . Cirka 3 300 nyanlända invandrare, 35 000 ny- och korttidsarbetslösa samt 1 800 personer inom ramen för arbetslivsinriktad rehabilitering har erbjudits coachningsinsatser m.m. hos kompletterande aktörer. tog av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantins första och andra faser och av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar del av tjänster hos kompletterande aktörer. Av dem som tagit del av tjänster hos kompletterande aktörer var män och kvinnor, vilket i stort sett motsvarar den könsmässiga fördelningen bland arbetslösa inskrivna på Arbetsförmedlingen. Enligt Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2010/2046) har av de kvarstående inom jobb- och utvecklingsgarantin t.o.m. deltagit i en insats hos en kompletterande aktör. Motsvarande andel inom jobbgarantin för ungdomar var . Av de totalt 970 företag som levererat kompletterande förmedlingstjänster kan 650, eller , anses vara lokala småföretag. bedömer i sin granskning av jobb- och utvecklingsgarantin (RiR 2009:22) att kompletterande aktörer inte har bidragit till jobb- och utvecklingsgarantins effektivitet. rekommenderar Arbetsförmedlingen att utvärdera kompletterande aktörers bidrag till garantin samt att se över hur ersättningsmodellen bör utformas för att förbättra kompletterande aktörers incitament att utföra sina tjänster med hög kvalitet. IAF har följt upp sin granskning av hur Arbetsförmedlingen säkerställt sitt ansvar för myndighetsutövningen i arbetslöshetsförsäkringen visavi kompletterande aktörer (IAF 2010:3; dnr A2010/1161). Enligt IAF kvarstår vissa brister från tidigare granskning, bl.a. avseende informationsöverföring mellan Arbetsförmedlingen och de kompletterande aktörerna samt hanteringen av personuppgifter hos de kompletterande aktörerna efter avslutat uppdrag. Enligt ska dessa brister ha åtgärdats . IAF har 2010 fått i uppdrag att följa upp och analysera hur Arbetsförmedlingens kontrollfunktion säkerställts i samarbetet med kompletterande aktörer. Uppdraget ska redovisas . () har utvärderat försöksverksamheten med kompletterande aktörer i , och (rapport 2009:23). Utvärderingen visar att det finns tecken på att de kompletterande aktörerna hade nöjdare deltagare och var bättre på att förmedla jobb till utrikes födda än Arbetsförmedlingen, men att de var något mindre bra på att hjälpa ungdomar ur arbetslöshet. Enligt en studie om jobb- och utvecklingsgarantin som Arbetsförmedlingen presenterade (URA 2010:2) finns indikationer på att deltagare hos kompletterande aktörer i högre grad deltar i aktiviteter och söker jobb samt att de har tätare kontakt med sin handledare än deltagare i Arbetsförmedlingens egen verksamhet. Detsamma har IFAU funnit i sin rapport om jobb- och utvecklingsgarantin (rapport 2010:15). Enligt rapporten anser deltagarna hos kompletterande aktörer att de i högre utsträckning blivit bättre på att söka jobb. Trots detta var deltagarna hos kompletterande aktörer och hos Arbetsförmedlingen lika nöjda, enligt IFAU Utvärdering av försöksverksamheten för långtidssjukskrivna kommer att presenteras av IFAU 2011. Analys och slutsats kompletterande aktörer Regeringen bedömer att ambitionen om fler och lokala aktörer har uppnåtts, medan uppdraget att en tredjedel av de inskrivna i faserna ett och två i jobb- och utvecklingsgarantin samt i jobbgarantin för ungdomar ska få service av kompletterande aktörer inte fullföljdes helt och hållet 2009. Arbetsförmedlingen förklarar detta med att en större aktör lämnade marknaden och att upphandlingar av kompletterande aktörer försenades på grund av överklaganden. Arbetsförmedlingen har i sin återrapportering (dnr A2010/2046) ändrat metod för att mäta andelen som fått en insats hos en kompletterande aktör. Av dem som kvarstod inom jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar har mer än en tredjedel fått service av kompletterande aktörer . Regeringen anser att det är angeläget med fortsatt uppföljning och utvärdering så att verksamheten kan förbättras ytterligare. Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av den lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen som trädde i kraft . Lagen ger Arbetsförmedlingen möjlighet att öka valfriheten för den arbetssökande, framför allt vid användningen av kompletterande aktörer, t.ex. jobbcoacher. I ett valfrihetssystem ges den arbetssökande möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten bland dem som Arbetsförmedlingen tecknat avtal med. anser regeringen att Arbetsförmedlingen i ökad utsträckning bör tillhandahålla valfrihetssystem i lämpliga arbetsmarknadspolitiska verksamheter. Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att erbjuda personer som varit arbetslösa individuellt utformade insatser för att de så snabbt som möjligt ska få arbete. Vissa av aktiviteterna i garantin genomförs i Arbetsförmedlingens egen regi, medan andra, efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen, kan anordnas av kompletterande aktörer. De kompletterande aktörernas nytänkande och kunskaper förväntas bidra till att fler deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin snabbare hittar ett arbete. Regeringen har därför gett Arbetsförmedlingen i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 uppdrag att en tredjedel av deltagarna i faserna ett och två av jobb- och utvecklingsgarantin bör erbjudas upphandlade tjänster eller tjänster som kompletterande aktörer på annat sätt är ansvariga för eller delaktiga i. erbjöds av deltagarna aktiviteter hos kompletterande aktörer. deltog i genomsnitt 57 000 personer i garantin , varav var kvinnor och var män. Andelen utrikes födda uppgick till . Antalet deltagare ökade till i genomsnitt 73 000 personer, varav var kvinnor och var män. Till följd av den nedgång på arbetsmarknaden som inleddes väntas antalet deltagare i garantin fortsätta att öka fram till slutet av 2011. infördes en möjlighet för Arbetsförmedlingen att anvisa personer som deltagit i arbetslivsintroduktionen till jobb- och utvecklingsgarantin direkt efter introduktionen, vilket ytterligare väntas bidra till att antalet deltagare i garantin ökar. uppgick andelen som hade ett arbete, med eller utan stöd, efter att de lämnat garantin till . påbörjade de första deltagarna den tredje fasen av garantin. har antalet deltagare i denna fas ökat kontinuerligt och uppgick till 21 000 personer. I den tredje fasen sysselsätts deltagarna hos anordnare som kan vara offentliga eller privata arbetsgivare, sociala företag eller ideella organisationer. Det finns ingen tidsgräns för hur länge en person kan delta i denna fas av garantin. Varje sysselsättningsperiod ska pågå , dock högst . Arbetsförmedlingen uppger i en återrapportering (dnr A2010/2046) att kommunerna och allmännyttiga organisationer är de enskilt största anordnarna och svarar för av sysselsättningsplatserna. De vanligaste typerna av sysselsättning återfinns inom vård/skola/omsorg, administration, butik/försäljning/service och vaktmästeri. Till följd av det ökande antalet deltagare i den tredje fasen menar att det kan bli svårt att erbjuda samtliga deltagare en sysselsättning och att detta arbete därför kräver fortsatt uppmärksamhet. förtydligades det i förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin att det inom den tredje fasen av garantin ska ges utrymme för eget arbetssökande. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Omfattningen av det egna arbetssökandet ska bestämmas i dialog mellan arbetsförmedlaren och den enskilde. presenterade Arbetsförmedlingen en studie av jobb- och utvecklingsgarantin (URA 2010:2), vilken indikerar att deltagare hos kompletterande aktörer i högre utsträckning än deltagare i Arbetsförmedlingens egen verksamhet deltar i aktiviteter, söker jobb och har kontakt med sin handledare. Vidare indikerar studien att av deltagarna, oavsett aktör, är nöjda med innehållet i programmet och att personer som deltar i arbetsplatsförlagda aktiviteter i högre utsträckning än övriga deltagare upplever aktiviteten som meningsfull och anpassad efter det individuella behovet. Studien indikerar dock att omfattningen av aktiviteterna inom garantin inte når upp till regeringens ambition att insatserna ska täcka av den enskildes arbetsutbud inom programmet. I en återrapportering från Arbetsförmedlingen (dnr A2010/2046) presenteras en undersökning avseende huruvida deltagarna ansåg att de aktiviteter som erbjudits inom programmet varit anpassade efter deras behov eller inte. Av de tillfrågade deltagarna uppgav att aktiviteterna varit mycket eller ganska bra anpassade efter deras behov medan uppgav att aktiviteterna varit ganska eller mycket dåligt anpassade efter deras behov. I Arbetsförmedlingens verksamhetsredovisning 2009 (dnr A2009/2393) redogörs för problematiken med en hög andel deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som saknade registrerad aktivitet. Efter en närmare granskning har Arbetsförmedlingen konstaterat att begränsningar i handläggarnas möjlighet att registrera aktiviteter delvis bidragit till den höga andelen deltagare utan registrerad aktivitet. Detta har enligt Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2010/2046) åtgärdats och andelen som saknar registrerad aktivitet har också minskat. Analys och slutsats jobb- och utvecklingsgarantin Regeringen vill betona att utgångspunkten även fortsättningsvis ska vara att deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin ska erbjudas individanpassade aktiviteter och att alla deltagare i garantins tredje fas ska erbjudas en sysselsättning. ser regeringen positivt på att Arbetsförmedlingen har påbörjat ett utvecklingsarbete av jobb- och utvecklingsgarantin i syfte att förbättra kvaliteten i aktiviteterna inom programmet och att öka möjligheten att erbjuda fler personer arbetsplatsförlagda aktiviteter. Trots att det ännu saknas en heltäckande utvärdering gör regeringen bedömningen att jobb- och utvecklingsgarantin har bidragit till att öka möjligheten att övergå från arbetslöshet till arbete för dem som står långt från arbetsmarknaden. 4.4.6Arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och lyft För att öka möjligheten att återgå i arbete är det viktigt att arbetssökande behåller kontakten med arbetsmarknaden samt bibehåller kompetensen utan arbete. I samband med den djupa lågkonjunkturen och dess effekter på arbetsmarknaden, har regeringen genomfört satsningar på bl.a. arbetspraktik samt infört praktisk kompetensutveckling och aktiveringsinsatsen lyft. Det huvudsakliga syftet med dessa satsningar är att förhindra långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden vilket, i sin tur, väntas främja det långsiktiga arbetskraftsdeltagandet. Arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling Arbetspraktik syftar till att ge deltagarna yrkesorientering och arbetslivserfarenhet och kan även, under handledning, användas vid förberedelser inför start av näringsverksamhet. Praktisk kompetensutveckling, som infördes som en del av arbetspraktiken, riktar sig främst till arbetslösa med längre arbetslivserfarenhet och syftar till att ge deltagarna möjlighet att upprätthålla kontakten med arbetslivet för att bibehålla och utveckla sin yrkeskompetens. Antalet deltagare i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling utanför jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar var , enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik, i genomsnitt drygt 8 400 personer , varav var kvinnor och var män. Av dessa hade knappt en femtedel en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och ungefär två femtedelar var utrikes födda. Jämfört med genomsnittet för arbetsmarknadspolitiska program och insatser var könsfördelningen, enligt Arbetsförmedlingens årsrapport (dnr A2010/2052), ungefär densamma medan andelen deltagare med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var lägre och andelen utrikes födda var högre. Jämfört med arbetslösa totalt var andelen kvinnor något högre, andelen utrikes födda högre och andelen deltagare med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga dubbelt så hög i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling. Antalet deltagare sammantaget i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling ökade till i genomsnitt drygt 9 000 personer , vilket var en ökning jämfört med med knappt 7 500 personer . Ökningen kan i huvudsak förklaras av att regeringen i budgetpropositionen ytterligare förstärkte satsningen på korttidsarbetslösa, en reform som presenterades i regeringens proposition (prop. 2008/09:97) Åtgärder för jobb och omställning. Den satsning på aktiveringsinsatsen lyft som regeringen aviserade i budgetpropositionen avsåg 2010 och kommer därmed att upphöra /11. Dess huvudsakliga syfte är att ge deltagarna en möjlighet att upprätthålla kontakten med arbetslivet. En lyftdeltagare ska avsätta av tiden till jobbsökaraktiviteter. Lyft får efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen anordnas av statliga arbetsgivare, kommuner, landsting, kommunalförbund eller entreprenörer som dessa har anlitat samt av bolag som ägs av staten. Vidare kan privatägda bolag, ideella föreningar, stiftelser, församlingar och kyrkliga samfälligheter anordna lyftplatser i verksamhet inom miljö, skogsvård, kulturarv, omsorg och skola.