prop · GY031d6 · 2010-10-12 00:00:00 — Försvarsmakten utbyter sjölägesbild med den finska marinen inom ramen för samarbetet Sea Surveillance Cooperation (SUCFIS). Detta samarbete har utvecklats mot Sea Surveillance Co- operation Baltic Sea (SUCBAS) som även omfattar , , , , och . Regeringen har vidare bemyndigat Försvarsmakten att ansluta sig till det övervakningssystemet (). Informationen som samlas in genom samarbetet i MSSIS förs vidare till . Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU drev frågan om en ökad integrering av sjöövervakning. har särskilt pekat på möjligheterna till ökat civil-militärt samarbete och att undvika dupliceringar, att bli kostnadseffektivare och att främja en säkrare sjöfart. Inom ramen för detta deltar Försvarsmakten bl.a. i projektgrupp MARSUR vars mål är att koppla samman olika sjöövervakningsregioner i och förbättra sjölägesbild och sjöinformation vid bl.a. fredsfrämjande insatser. har fortsatt arbetet med att bibehålla och utveckla interoperabilitet och operativ förmåga vid insatsorganisationens förband bl.a. genom deltagande i Nato1:s Planning and Review Process (PARP). En översyn av partnerskapsmålen och registerförbanden utifrån försvarspolitiska inriktning genomfördes . Utifrån denna översyn fattade regeringen beslut (Fö nr 26) om att anta 58 partnerskapsmål samt att anmäla förband till PARP:s styrkeregister. Vid samma beslutstillfälle fattades också beslut om att anmäla samma förband till EU:s och FN:s styrkeregister. Förband anmälda till styrkeregister har ökat förmågan till fredsfrämjande insatser. Regeringen anser mot bakgrund av detta att samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF) och EU är betydelsefullt för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga. Försvarsmaktens förmåga och beredskap att genomföra insatser nationellt och internationellt ska successivt öka efterhand som insatsorganisation 2014 intas. Efterhand ska samtliga förband i insatsorganisationen, undantaget de som endast avses nyttjas för nationella behov, kunna uppfylla interoperabilitets- och beredskapskrav för anmälan till internationella styrkeregister. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningen ska uppdelning mellan internationell och nationell beredskap och förmåga minska, undantaget hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Ett steg i detta arbete är att begreppet utlandsstyrkan upphör när lagen om Försvarsmaktens personal vid internationella insatser träder i kraft. förband, undantaget de som endast avses nyttjas för nationella behov, bör efterhand anmälas till internationella styrkeregister. Anmälda bidrag och dessas beredskapstider bör kontinuerligt omprövas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har cirka 2 160 personer tjänstgjort i utlandsstyrkan. Svenska förband har deltagit i insatser i , Kosovo och utanför . Viktiga erfarenheter har tillförts Försvarsmakten efter genomförandet av insatsen i Kosovo, den operationen utanför och deltagandet i ISAF (Assistance Force). Försvarsmaktens samlade bedömning är att insatta förband i utlandsstyrkan svarat upp mot de krav som ställts vad gäller organisation, utrustning och bemanning. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning. ISAF (Assistance Force), I har den svenska kontingenten fortsatt upprätthållit ledningsansvaret för Provincial Reconstruction Team Mazar-e (PRT MeS). Det försämrade säkerhetsläget i insatsområdet har ställt krav på Försvarsmaktens förmåga att tillföra funktioner och resurser samt att genomföra taktikanpassning. Den svenska kontingenten inom ISAF bedöms ge god effekt. Regeringens bedömning är att genomförda stabiliseringsoperationer tillsammans med Forces (ANSF) påtagligt har bidragit till den multinationella styrkans förmåga att hantera säkerhetsläget i insatsområdet. utökades antalet rådgivare till olika nivåer inom 209. kåren i den afghanska nationella armén. övertog som en följd härav ansvaret för stödet till 2.InfKandak (andra infanteribataljonen) inom 209. kåren som stödet till brigadledningsnivån fortsatte. 2009 utökades det svenska förbandsbidraget med en transportflygenhet. Denna har utgjort en viktig del av ISAF:s flygtransportresurserna i området. har förbandet tillfälligt förstärkts . Detta har bidragit till att vidmakthålla och höja effekten i insatsområdet som det utvecklat myndighetens förmåga till att tillfälligt genomföra förstärkningsinsatser. har ett Military Observation Team (MOT) bestående av tre kvinnor och tre 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 män ingått i insatsen bl.a. med syfte att utöka kontaktytorna med civilbefolkningen. Dessa har givits fördjupad utbildning avseende gender och jämställdhetsfrågor. KFOR (Kosovo Force), Kosovo Det väpnade bidraget till den multinationella stridsgruppen (MNTF C) i Kosovo i form av ett skyttekompani har fortsatt stött KFOR, bl.a. genom att garantera säkerhet och genom att ha en god uppfattning om läget i området. I det svenska bidraget har även ingått stöd för utveckling av Kosovos nya säkerhetsstrukturer. Det svenska bidraget till EU-operationen , bestående av korvetterna och samt stödfartyget , har till största delen genomfört patrullering av havsområde utanför i syfte att avvärja piratangrepp. Vidare har förbandet eskorterat the Programmes (WFP) livsmedelstransporter till samt genomfört riktade insatser för att bland annat skapa förtroende för insatsen i området. Förbandet har omhändertagit misstänkta pirater. utgjordes det svenska bidraget till av , med bl.a. en helikopterenhet och en säkrings- och bordningsstyrka ombord, som hade ledningsansvaret för operationen styrkehögkvarter (FHQ). Styrkehögkvarteret var placerat ombord på . deltog med ett sjöövervakningsflygplan. Det anslag som finansierade de militära insatserna internationellt uppgick till , inklusive ett anslagssparande på . Tabellen nedan visar de av regeringen beslutade insatserna med tillhörande ekonomiska ramar som totalt uppgick till 2009. Tabell 3.2 Utfallet för anslaget 1:2 Fredsfrämjande truppinsatser 2009 Camp Northern Light (ISAF) Försvarsmaktens underskridande av tilldelade medel beror bl.a. på att vissa kostnader har blivit lägre än budgeterat (t.ex. transport- och drivmedelskostnader samt löner) med . Det totala anslagssparandet uppgår till varav överfördes som ingående anslagssparande till 2010. FN:s säkerhetsråds resolutioner (2000) och 1820 (2008), Kvinnor, fred och säkerhet Erfarenheterna från svenska bidrag till insatser internationellt har visat att genomförandet av FN-resolution och 1820 bidrar till en ökad operativ effekt och till ett mer allomfattande analys- och beslutsunderlag för chefer. Arbetet med att integrera jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande och utvärdering av Försvarsmaktens insatser har utvecklats och etablerats som en ordinarie rutin. Samtliga nya insatser som planerats har föregåtts av en analys ur ett jämställdhetsperspektiv kopplat till resolution och 1820. Frågan har även inkluderats i utbildning av all personal inför deltagande i insatser internationellt. Försvarsmakten har i hög grad verkat i enlighet med regeringens handlingsplan för genomförande av resolution . Regeringen gör vidare bedömningen (se vidare under rubriken i Försvarsmakten) att antalet kvinnor kommer öka inom insatsverksamheten internationellt i takt med att fler kvinnor genomför grundläggande militärutbildning och rekryteras till de stående och kontrakterade förbanden. Militära insatser kan inte på egen hand skapa förutsättningar för fred och återuppbyggnad i konfliktdrabbade områden. Säkerhet och utveckling förutsätter därför en nära samverkan mellan militära och civila fredsfrämjande och fredsbyggande medel samt mer långsiktigt utvecklingssamarbete. De militära resurserna krävs inte sällan för att möjliggöra de civila insatserna, men de civila insatserna är oftast de viktigaste för att uppnå långsiktig stabilitet. Civil-militär samverkan ska därför, i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen stärkas. Som del i detta arbete har en samverkansfunktion inrättats inom , ett arbete som fortskrider med stöd av berörda myndigheter och andra aktörer. Synergier ska eftersträvas men det är viktigt att upprätthålla en ändamålsenlig uppdelning mellan säkerhetsfrämjande insatser och utvecklingssamarbete så att de civila och militära rollerna hålls isär. ISAF (Assistance Force), har ett betydande och långsiktigt engagemang i ISAF. Regeringens avsikt är att fortsatt bidra till ISAF samt ha ledningsansvar för den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad i Mazar-e i norra . Det svenska bidraget planeras bestå av bl.a. chef, stab och förband. I det svenska bidraget ingår även utbildnings- och samverkansgrupper (OMLT) som stöd till uppbyggnad av de afghanska säkerhetsstyrkorna. Det åligger Försvarsmakten att löpande anpassa bidraget till rådande förhållanden. Regeringen avser att förelägga förslag om fortsatt svenskt deltagande i ISAF. Regeringen har beräknat medel under anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser för insatsen. KFOR (Kosovo Force), Kosovo kommer fortsatt att bidra till KFOR, i enlighet med det tvååriga mandat som beslutat om (prop. 2009/10:37, bet. 2009/10:UFöU2, rskr. 2009/10:120). kommer det svenska bidraget att uppgå till högst 70 personer, främst bestående av samverkans- och observationsteam (LMT) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samt militära rådgivare som stöd till uppbyggnad av Kosovos säkerhetsstrukturer. Det förändrade svenska bidraget ligger i linje med pågående omstrukturering och reducering av KFOR. har, tillsammans med , , och , beslutat att ställa den nordiska stridsgruppen (NBG) till EU:s förfogande för en ny beredskapsperiod med som ramnation. Förberedelserna för innebar bl.a. att utbildningen inleddes . Regeringen lägger vikt vid att erfarenheter från beredskapstiden nordiska stridsgrupp utnyttjas inför kommande beredskapsperiod. Den nordiska stridsgruppen består av olika enheter som sätts samman beroende på uppdragets art. Storleken på styrkan kan komma att variera beroende på uppgiftens behov. Fullt utvecklad består NBG av ca 2 200 soldater från , , , och . Det svenska bidraget till den nordiska stridsgruppen 2011 utgör kärnan av stridsgruppen och omfattar 1 600 personer. EU:s stridsgrupper är ett av flera viktiga instrument i EU:s krishanteringsförmåga och även det instrument som snabbast kan sättas in. Regeringen har för avsikt att ställa den nordiska stridsgruppen till EU:s förfogande för en ny beredskapsperiod med som ramnation. Förberedelserna för nästa beredskapsperiod kommer att påbörjas . Enligt regeringens uppfattning ska ett svenskt bidrag till den nordiska stridsgruppen 2014 bestå av förband eller delar av förband ur insatsorganisationen. åtagande i EU:s stridsgrupper, avseende beredskap samt eventuella insatser, ska finansieras inom oförändrade anslagsramar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen beslutade (Fö nr 12) om att öka resurserna för Försvarsmaktens arbete med säkerhetssektorreform (SSR). Försvarsmakten har genomfört och fortsatt utvecklat försvarsrelaterad verksamhet inom området säkerhetssektorreform. SSR-stödet har bl.a. bestått av erfarenhetsutbyten, kunskapsöverföring såsom utbildnings- och mentorsstöd, sekonderad personal till SSR-insatser och stöd till militär kapacitetsuppbyggnad inom ett flertal geografiska områden. Försvarsmakten har koordinerat delar av det svenska försvarsrelaterade SSR-stödet med de nordiska och baltiska länderna. Regeringen anser att erfarenheterna är betydelsefulla för den framtida inriktningen av försvarsrelaterad SSR-verksamhet. förbrukades från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. SSR-stöd och kapacitetsuppbyggande verksamhet bör vara långsiktig för att uppnå önskad effekt. planeras det försvarsrelaterade stödet till säkerhetssektorreform (SSR) och militär kapacitetsuppbyggnad att fortsätta genom insatser i bl.a. , , , och på västra . Regeringen ser positivt på ett fortsatt försvarsrelaterat SSR- och kapacitetsuppbyggnadsstöd. Behoven av att genomföra och stödja SSR och kapacitetsuppbyggnad bedöms öka inom internationell kris-, och konflikthantering. genomförs en analys av försvarsrelaterad SSR-verksamhet och kapacitetsuppbyggnadsstöd. Resultatet av analysen kan komma att påverka omfattningen för insatser 2011. 3.4.3.2 Förbandsverksamhet och uppbyggnad av beredskap Förbandsverksamheten och uppbyggnaden av beredskapen har finansierats från anslagen 1:1 Förbandsverksamhet, beredskap, 1.3 Anskaffning av materiel och anläggningar, 1.4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, 1.6 , 1.7 Officersutbildning m.m., 1.8 och anslag 1.10 Stöd till frivilliga. Regeringens bedömning: bör i huvudsak bestå av följande förband 2011 och 2013. Försvarsmaktens telenät- och markteleförband 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Manöverbataljon med amfibisk förmåga Förklaring till tabellen: Tabellen visar för varje förbandstyp hur många förband som ska ingå i insatsorganisationen. 1)Utvecklas till 4 mekaniserade manöverbataljoner, 2 lätta mekaniserade manöverbataljoner och 3 stridsvagnskompanier 2)Utvecklas till lätt manöverbataljon 3)Utvecklas till en manöverbataljon med amfibisk förmåga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Skälen för regeringens bedömning: har godkänt inriktningen för insatsorganisationens utformning (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Den utformning av insatsorganisationen som här redovisas bör ses som successiva steg mot införandet av insatsorganisation 2014. fortsätter arbetet med att utveckla en användbar och tillgänglig insatsorganisation som kontinuerligt har beredskap för och förmåga att genomföra insatser. Den fortsatta reformeringen kommer att innebära en tyngdpunktsförskjutning från produktion och utveckling till operativ effekt här och . Regeringen, har inom ramen för Försvarsmaktens regleringsbrev för , gett Försvarsmakten i uppdrag att fastställa förbandsmålsättningar för förbanden ingående 2014. Detta arbete kommer att utgöra en god grund för såväl myndighetens fortsatta arbete som för regeringens uppföljning av den fortsatta reformeringen. Enligt regeringens mening bör utgångspunkten vara att insatser bör kunna genomföras av ordinarie förband inom insatsorganisationen eller delar av dessa förband. I de undantagsfall där det är nödvändigt att som särskilt sätta samman förband för insatser bör kompetensen hos dessa förband i största möjliga utsträckning tas tillvara genom att de efter avslutad insats alternativt beredskapsperiod hålls samman för att bilda enheter inom insatsorganisationen. Försvarsmaktens övergång till insatsorganisation 2014 sker successivt genom att utgående förband kvarstår med befintlig materiel och personal fram till dess att förbanden i den nya organisationen har producerats. kommer förbanden successivt att fyllas upp med rekryterade soldater och sjömän. Krigsplacerade värnpliktiga kvarstår fram till dess att ny personal rekryterats. På så sätt upprätthålls förmågan över tiden. I takt med att förbanden i den nya insatsorganisationen produceras bör beredskapen höjas för de förband eller delar av förband som är kompletta i fråga om personal och materiel. I och med att insatsorganisationen vidmakthåller och utvecklar förmågan vid de stående och kontrakterade förbanden bör övrig verksamhet inom grundorganisationen efterhand rationaliseras och effektiviseras. Utgående från förbandets uppgifter, beredskap och planerade insatser bör personal- och materieluppfyllnad samordnas med utbildning och övning för att förbanden efterhand ska bli användbara och tillgängliga. Särskild vikt bör läggas vid att organisera stridsgrupper, där fördefinierade förband ur samtliga stridskrafter ska kunna ingå. Vid en insats deltar de delar som erfordras i en behovssammansatt stridsgrupp. Beredskapssystemet ska utvecklas i enlighet med regeringens inriktningsbeslut för och den förändrade insatsorganisationen. De stående och kontrakterade förbanden ska normalt ha en beredskap som understiger . Beredskap, som upprätthålls med grundorganisationens resurser, bör efter hand övertas och upprätthållas av insatsorganisationen. Regeringens utgångspunkt är att samtliga förband i insatsorganisationen samt förbandsreserven vid varje givet tillfälle ska vara uppfyllda i fråga om krigsplacerad personal. Därutöver ska det antal krigsplaceras som behövs i en personalreserv. De ändringar i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt som trädde i kraft möjliggör detta. Operativ ledning och logistik har följande ledningsförband vidmakthållits: ett högkvarter med stabsförband, ett rörligt operativ ledningsförband (FHQ) med stabsförband, ett Computer Emergency Response Team (CERT), en taktisk sambandsbataljon, tre stridsgruppsstaber med stridsgruppsstabskompani. pågick utveckling av en pluton för psykologiska operationer (psyops). Prioriterad verksamhet som beredskap, stöd till utlandsstyrkan samt utbildningar har genomförts utan begränsningar. Brist på viktigare materiel och personella vakanser har lett till flera omplaneringar i syfte att nå de uppsatta utbildningsmålen. Ledningsförbanden har bland annat deltagit i en nationell beredskapsövning samt flera internationella övningar. Utvecklingsverksamheten har främst koncentrerats till införande av ledningsstödssystemet SWECCIS (Swedish Command, Control and ), systemsamordning av äldre och nya system, införande av ekonomi- och resursledningssystemet Prio samt utredningsarbete avseende inrättandet av en gemensam lägescentral med s.k. . har Försvarsmakten inlett ett arbete med att omplanera materielanskaffningen avseende ledningssystem för att säkerställa att alla förband har en grundläggande ledningsförmåga. var ett specialförband och ett operativt ledningsförband anmälda till internationella styrkeregister med 30 respektive 360 dagars beredskap. Inriktningen för ledningsfunktionen har i stort följts. Regeringens bedömning är att läget inom ledningsförbanden utifrån beslutade beredskapskrav är godtagbart. Ledningsområdet ska vara dimensionerat efter armé-, marin- och flygstridskrafternas ledningsbehov. Samtliga förband i insatsorganisationen bör ha tillräcklig förmåga avseende ledning för att kunna utföra tilldelade uppgifter. Det finns ett behov av att se över organiseringen av Försvarsmaktens resurser kopplat till ledningsområdet inom såväl grundorganisationen som insatsorganisation. Regeringens inriktning är dock att större omorganiseringar bör invänta resultatet av den s.k. (se avsnitt 3.2). Regeringen avser att återkomma med eventuella förändringar i kommande budgetpropositioner. Försvarsmakten har avbrutit arbetet med att upprätta en gemensam lägescentral (GLC). Myndigheten har istället i sitt budgetunderlag 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till regeringen föreslagit att en förmåga skapas vad gäller att kunna fastställa och sprida gemensam lägesinformation (GLI). Försvarsmaktens nuvarande bedömning avseende GLI innebär bland annat att myndigheten i så stor utsträckning som möjligt avser utnyttja befintliga funktioner, såsom sjö- och luftläge, med befintlig teknik för att fastställa lägesinformation. Regeringen lägger vikt vid att skapandet av den nya funktionen följer de principer som beslutats av riksdag och regeringen vad avser ledningsområdet. I enlighet med regeringens beslut (Fö nr 27) ska Försvarsmakten redovisa en reviderad planläggning för införandet av GLI m.m. vilket kommer ligga till grund för regeringens beslut avseende de investeringar som ett eventuellt införande av GLI omfattar. Försvarsmakten avser att i insatsorganisationen inrätta fyra regionala staber som under Högkvarteret ska samordna den markterritoriella verksamheten. Staberna kommer också överta de uppgifter som utförs av säkerhets- och samverkanssektioner och insatsledning . Staberna kommer bland annat samverka med regionala myndigheter, leda den regionala säkerhetstjänsten och vara beredda att leda hemvärn med de nationella skyddsstyrkorna. Regeringen bedömer att skapandet av de regionala staberna innebär att Försvarsmaktens förmåga att samverka med och lämna stöd till andra myndigheter förbättras. Den rörliga operativa ledningen (FHQ) vidmakthålls. Ledningsplatsbataljon och taktisk sambandsbataljon, som är betjäningsförband till den rörliga operativa ledningen och brigadstaber, vidmakthålls och utvecklas mot att bli försvarsmaktsgemensamma. Den pluton som har förmåga till psykologiska operationer PSYOPS-plutonen inriktas mot att i första hand stödja insatser internationellt. Telekrigbataljonen bör kunna stödja insatser internationellt. Utvecklingen av IT-försvars- förbandet med CERT (Computer Emergency Response Team) senareläggs med anledning av förändrade prioriteringar inom materielanskaffningen. Ledningssystemsutvecklingen anpassas för att följa och harmonisera med motsvarande utveckling inom EU och NATO/PfF. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Omsättningen och förnyelsen av materiel inom ledningsområdet bör syfta till att stödja utvecklingen av uppsättandet av användbara och tillgängliga förband . Krav på tillgänglighet kommer att innebära omfattande investeringar i mängdmateriel, så som kommunikationsutrustning vilket medför att införandet av mer avancerade ledningsstödssystem senareläggs. har följande förband vidmakthållits: en MOVCON2 ledning, en teknisk bataljon, en operativ ledningsteknisk bataljon. Vidare har tre sjukhuskompanier och tre sjukvårdsförstärkningskompanier utvecklats . En omfattande förändring av logistikorganisationen har genomförts med bland annat fortsatt utveckling av avancerad sjukvårdsförmåga. Därtill slutfördes upprättandet av logistikbataljonerna varvid transportbataljonen och underhållsbataljonerna avvecklades. Försvarsmaktens tekniska skola, Försvarsmedicincentrum och Trängregementet har gett stöd åt samtliga stridskrafters logistikverksamhet samt samordnat all insatslogistik. Försörjning av kvalificerad medicinsk personal till Försvarsmaktens insatser internationellt har och kommer även fortsättningsvis vara ett fokusområde för Försvarsmakten. FMLOG har omstrukturerats och införandet av ett nytt försörjningskoncept pågår. Fältposttjänsten har avvecklats. Regeringen bedömer läget inom logistikfunktionen som godtagbart. 2 Movement Control; transportledning Utvecklingen av logistikförbanden bör ske med beaktande av utvecklingen inom civil och internationell militär logistikutveckling. Former för samordning och samverkan avseende logistik med andra länder och institutioner bör utvecklas. Vidare bör sjukvårds- och MOVCON-förbanden organiseras i större kompaniförband. Logistikledningen bör integreras i övrig ledning i syfte att kunna leda behovssammansatta logistikförband. Logistik inom ett operationsområde ska främst organiseras vid logistikbataljonerna. Logistikstöd till ett operationsområde erhålls vidare främst av FMLOG och det övriga samhället, både i och hos värdnationen. MOVCON-förband ska stödja transporter till och från ett insatsområde och genomföra mottagning, rangering och gruppering för fortsatt tilltransport av enheter. Förmågan till förebyggande hälso- och sjukvård omfattande åtgärder före, under och efter en insats i syfte att bevara personalens hälsa och stridsduglighet bör utvecklas. Den påbörjade utvecklingen avseende förmåga till avancerad vård av skadade och sjuka (Role 2) samt omhändertagande och evakuering (MEDEVAC) bör fortsätta. Olika metoder för att tillgodose behovet av legitimerad sjukvårdspersonal bör vidare utvecklas. Det finns ett behov av att se över organiseringen av Försvarsmaktens logistikresurser inom såväl grundorganisationen som insatsorganisationen för att anpassa och effektivisera stödet till Försvarsmaktens insatser. Regeringens inriktning är dock att större omorganiseringar bör invänta resultatet av den s.k. (se avsnitt 3.2). Regeringen avser att återkomma med eventuella förändringar i kommande budgetpropositioner. Omsättningen och förnyelsen av materiel inom logistikförbanden bör inriktas mot att stödja uppsättandet av användbara och tillgängliga förband . Prioriterade områden är bland annat fortsatt anskaffning av sjukvårdsenhet samt materiel för utökad expeditionär förmåga. har följande förband vidmakthållits: sex mekaniserade bataljoner,