prop · GX03189 · 2010-04-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:189 Införande av trängselskatt i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att trängselskatt ska införas i . Trängselskatt föreslås tas ut i de centrala delarna av . Syftet med en trängselskatt är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg, bland annat Västlänken samt en ny älvförbindelse vid . Trängselskatt föreslås tas ut med olika belopp beroende på tidpunkt för passagen in i eller ut ur det skattebelagda området. Tidpunkterna för när trängselskatt tas ut överensstämmer i det närmaste med de tidpunkter som gäller för motsvarande skatteuttag i . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om Ärendet och dess beredning.............................................................. Uttag av trängselskatt ....................................................................... Utgångspunkter för införande av trängselskatt .................. Översyn av uttaget av trängselskatt.................................... Införande av trängselskatt i .............................. Användandet av inkomsterna från trängselskatten........... Effekter för den enskilde och miljön................................ Bilaga 1 Lagförslag i promemorian om införande av Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian om införande av trängselskatt i ...... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. 2Förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:629) om trängselskatt dels att 9 och 10 §§ ska ha följande lydelse, dels att nuvarande bilaga ska betecknas bilaga 1, dels att det i lagen ska införas en ny bilaga, bilaga 2, av följande lydelse. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation som anges i bilagan till denna lag. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation i som anges i bilaga 1 till denna lag. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage av en sådan betalstation i som anges i bilaga 2 till denna lag. Närmare bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek anges i bilagan till denna lag. Närmare bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek anges för i bilaga 1 till denna lag. Närmare bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek anges för i bilaga 2 till denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 9 § andra stycket och 10 § andra stycket tillämpas . Bilaga 2 Prop. Karta av vilken det framgår var de skattebelagda betalstationerna ska placeras. Trängselskatt ska betalas under vardagar utom under följande tider och med följande belopp vid passage av en sådan betalstation som är markerad på kartan. Dag före helgdag och ska dock ingen skatt tas ut. Tidpunkten för passagen ska bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil ska högst uppgå till . Ärendet och dess beredning Lagen (2004:629) om trängselskatt trädde i kraft . Lagen reglerar uttag av tids- och platsrelaterade skatter för vägtrafik inom tätbebyggt område. Avsikten är att lagen ska kunna tillämpas för sådant skatteuttag oavsett var detta sker. tas trängselskatt endast ut i (prop. 2006/2007:109, bet. 2006/07:SkU19, rskr. 2006/07:212). tog ett principbeslut om att införa trängselskatt i . I en framställan, som inkom till (Fi2010/611), föreslår och att trängselskatt ska införas i . En arbetsgrupp bestående av tjänstemän från berörda statliga och kommunala myndigheter i har tillsatts för att utreda införandet av trängselskatt i . presenterades ett preliminärt underlag till uttag av trängselskatt i form av en rapport från arbetsgruppen. En skrivelse har kommit in från arbetsgruppen med förslag om betalstationernas placering, tidsdifferentiering av trängselskatten och en s.k. flerpassageregel. I en promemoria från om införande av trängselskatt i , föreslås att trängselskatt ska införas i de centrala delarna av i enlighet med framställan av och . I promemorian anges även grundkriterierna för uttag av trängselskatt samt att trängselskattelagen kan behövas ses över i vissa avseenden. De i promemorian föreslagna ändringarna i lagen om trängselskatt finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga vid (Fi2010/611). Enligt regeringens mening är propositionens lagförslag författnings- tekniskt och även i övrigt av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande torde sakna betydelse. 4 Uttag av trängselskatt 4.1Utgångspunkter för införande av trängselskatt Huvudsyftet med trängselskatt är att öka framkomligheten för vägtrafiken. Syftet behöver inte enbart bestå i att generellt minska trafiken utan kan även vara att få till stånd en lägre trafikbelastningen på infrastruktur med nedsatt kapacitet. Det kan exempelvis vara fråga om en bro som med hänsyn till slitage endast kan användas i begränsad utsträckning eller en tunnel med högre trafikbelastning än vad den är Eftersom trängselskatt bidrar till minskade Prop. 2009/10:189 trafikvolymer kan skatteuttaget också medföra lägre bullernivåer. Trafikminskningen medför även en minskning av olika föroreningar, exempelvis partiklar, kolväten och kvävedioxid. En trängselskatt bör dock primärt motiveras av att den bidrar till reducerad trängsel. För att öka förståelsen och legitimiteten för trängselskatt bör skatteuttaget utformas utifrån samma principer oavsett i vilken ort eller på vilken plats den tas ut. Med hänsyn till att trafikförhållandena varierar mellan olika orter eller platser kan dock den närmare utformningen komma att variera, exempelvis avseende tidpunkter för uttag av trängselskatt och skattens storlek. Eftersom det huvudsakliga syftet med trängselskatt är att minska trängseln bör skatten utformas så att den ger incitament för den enskilde att antingen välja en annan tidpunkt för transporten eller, om möjligt, att byta färdsätt till kollektivt resande. Detta bör gälla även . Trängselskatten bör därför tas ut med olika belopp beroende på hur trängseln varierar över tiden. Uttag av trängselskatt utan differentiering kan dock vara acceptabelt om trafikbelastningen är . På större genomfartsleder bör i normalfallet trängselskatt inte tas ut, eftersom syftet med en genomfartsled är just att leda trafik genom en tätort utan att denna genomfartstrafik interagerar med den lokala trafiken. Det är den lokala trafiken inom tätorten som ska begränsas, inte sådan trafik som endast passerar en tätort. I den mån en genomfartsled kan anses utgöra en integrerad del av trafikflödet i ett trängselskatteområde och där den lokala trafiken utgör en betydande del av det totala trafikflödet på leden, kan det dock finnas skäl att göra ett undantag från denna princip. En förutsättning för att skattebelägga genomfartsleder är emellertid att det leder till minskad trängsel och därmed ökar framkomligheten på genomfartsleden. Det måste även finnas en rimlig balans mellan den kostnad som uppstår för genomfartstrafiken till följd av skatteuttaget och den nytta som dessa trafikanter får i form av bättre framkomlighet och förbättrad infrastruktur. Om en del av skatteintäkterna ska användas för att förbättra framkomligheten på genomfartsleder ter det sig som rimligt att trängselskatt även tas ut för denna trafik. En bedömning av om det föreligger en rimlig balans mellan skatteuttaget och den nytta som uttaget medför får göras för varje enskilt skatteuttag. 4.2Översyn av uttaget av trängselskatt Regeringens bedömning: De närmare förutsättningarna för att till kommuner delegera rätten att föreskriva om trängselskatt bör utredas. Även en skattskyldighet för utlandsregistrerade fordon och frågan om hur skattebeloppen ska justeras bör utredas. En utgångspunkt är vidare att en s.k. flerpassageregel bör införas i . Förändringar avseende uttaget av tilläggsavgift vid obetald trängselskatt bör övervägas. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kommuner och Landsting anför att kommunerna och regionerna bör ges större möjligheter att besluta om både trängselskatterna och användningen av inkomsterna från dessa, för att åstadkomma ett hållbart resande och en hållbar transportförsörjning. Gröna Bilister anser att kontrollen över trängselskatten ska vara lokal eller regional. Vidare påpekar och , i likhet med , , Ale kommun, , , Västra , kommun, Västsvenska , samt , att det är angeläget att trängselskatten blir konkurrens- neutral mellan olika transportföretag och att trängselskatt kan tas ut även för utlandsregistrerade fordon. anser att tilläggsavgiften inte står i rimlig proportion till förseelsen och att den därför bör ändras. Liknande synpunkter lämnas även av Transportstyrelsen. Vidare anför , Ale kommun, , , , Västra och kommun att flerpassageregeln är en nödvändig förutsättning för att ett tidsdifferentierat trängselskattesystem ska kunna införas i . Skälen för regeringens bedömning: I betänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125) anfördes att det råder en bred samsyn om att det bör vara möjligt för kommuner att meddela föreskrifter om skatt som syftar till att reglera trafikförhållandena, exempelvis trängselskatt, i kommunen. För att möjliggöra för kommuner att meddela föreskrifter om trängselskatt föreslår regeringen i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80, s. 225 ff.) att de konstitutionella hindren för detta ska tas bort. Regeringen har i propositionen anfört att om delegation sker kan den riktas till en eller flera kommuner och avse en mer eller mindre omfattande föreskriftsrätt. En sådan ändring kan komma att påverka utformningen av trängselskatten. Regeringen avser att utreda de närmare förutsättningarna för en sådan delegation. Vid tiden för införandet av lagen om trängselskatt påtalades att en skattskyldighet för utlandsregistrerade fordon skulle medföra svårigheter med både kontroll av skattebetalning och indrivning av sanktionsbelopp vid utebliven betalning. Den dåvarande regeringen anförde därför att det inte var meningsfullt att sådana fordon skulle omfattas av skattskyldighet (prop. 2003/04:145, s. 50). Mot bakgrund av erfarenheterna att ta ut pålagor av utländska fordon vid andra skatte- och avgiftsuttag i samband med användandet av vägar, såsom exempelvis avgiftsuttaget vid broarna över , samt med hänsyn till det samarbete som inletts med vissa länder avseende informationsutbyte beträffande uppgifter om fordon, finns det skäl att överväga om den nuvarande skattebefrielsen för utländska fordon ska kvarstå. Regeringen avser att utreda möjligheten att införa skattskyldighet för utlandsregistrerade fordon vid de skattebelagda områdena i och . För att bibehålla skattens förmåga att begränsa trängsel i och finns vidare anledning att närmare överväga på vilket sätt eventuella justeringar av skattebeloppen ska utformas. höjningar direkt beslutade av finns exempelvis möjlighet att Prop. 2009/10:189 knyta an skattebeloppen till konsumentprisindex. Även denna fråga avser regeringen att utreda närmare. En fråga som specifikt rör trängselskatt i , men som inte har kunnat avgöras inom ramen för denna proposition, är förslaget om införande av en bestämmelse som begränsar skatteuttaget om flera betalstationer passeras , en s.k. flerpassageregel (se avsnitt 5.2). Utgångspunkten är att en flerpassageregel ska införas. Regeringen avser därför att återkomma även i denna fråga. Det finns således i flera avseenden behov av att göra en översyn av uttaget av trängselskatt. I denna proposition behandlas dock endast frågan om införande av trängselskatt i . Under det fortsatta arbetet kan det även finnas anledning att överväga vilken eller vilka förvaltningsrätter som ska pröva trängselskattemålen i första instans. I promemoria (Fi2009/4874) har det övervägts om det finns skäl att ändra dagens ordning där en tilläggsavgift på påförs direkt om trängselskatt inte betalas . I promemorian ifrågasätts om tilläggsavgiften står i rimlig proportion till betalningsförsummelsen, i synnerhet när betalning endast sker någon dag . Vidare framhålls att tilläggsavgiften, med tanke på dess storlek, framstår som en alltför drastisk första påtryckningsåtgärd för förhållandevis låga skattebelopp. Promemorian har remitterats. Regeringen avser att återkomma i frågan i samband med övriga överväganden om eventuella ändringar i uttaget av trängselskatt. kommunfullmäktiga tog ett principbeslut om att införa trängselskatt i . I framställan föreslås att trängselskatt ska införas i Syftet med en trängselskatt är att förbättra både framkomligheten och miljön i . För att närmare kunna överväga förutsättningarna för införandet av trängselskatt i tillsattes en arbetsgrupp bestående av tjänstemän från berörda statliga och kommunala myndigheter i . Arbetsgruppen presenterade ett preliminärt underlag till uttag av trängselskatt i form av en rapport. rapporten tas ut . I rapporten lämnas förslag på två utformningsalternativ, alternativ Blå respektive Grön. förordar alternativet Blå, enligt vilket trängselskatt tas ut i en mindre zon än i alternativet Grön. Skälen för att förorda den mindre zonen är att den antas ge störst minskning av trafikarbetet i . Den mindre zonen antas även minska trängseln något mer i och runt Tingstadstunneln än vad det andra alternativet gör. Blå ge störst omfördelning till alternativa färdmedel. dessutom ge de största minskningarna av kväveoxidutsläppen i de delar av staden där miljökvalitetsnormerna överskrids. 2009/10:189 konstaterade vidare att zon Blå stämmer väl överens med vad som angetts i den överenskommelse om trängselskatt som har tecknats av de lokala och regionala myndigheterna. inkom arbetsgruppen med en skrivelse med förslag om betalstationernas placering, tidsdifferentiering av trängselskatten och en flerpassageregel. 5.2Införande av trängselskatt i Regeringens förslag: Trängselskatt ska införas i de centrala delarna av . Trängselskatt ska tas ut vid passage av en betalstation under vardagar, utom , med mellan 18.29. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil får högst uppgå till . Förslaget ska träda i kraft och tillämpas . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: konstaterar att promemorians förslag väl följer den överenskommelse som har träffats av de lokala och regionala parterna. , Ale kommun, , , , Västra och kommun tillstyrker förslaget vad gäller tidsdifferentiering, skattebeloppets storlek och tillämpnings- området. Vidare anförs att flerpassageregeln är en nödvändig förutsättning för att ett tidsdifferentierat trängselskattesystem ska kunna införas i . Därutöver påpekas att det är angeläget att trängselskatten blir konkurrensneutral mellan olika transportföretag och att skatt kan tas ut även för utlandsregistrerade fordon. Liknande synpunkter framförs av även Västsvenska , Kommuner och Landsting samt . anför att även med det skatteuttag som föreslås kommer trängseln i och i anslutning till Tingstadtunneln att vara betydande. Föreningen föreslår därför att Tingstadtunneln ska skattebeläggas under högtrafik. Gröna bilister, som är positiv till förslaget om att införa trängselskatt, menar att skatten bör vara högre för tyngre fordon, eftersom dessa fordon har en avsevärt högre trängsel- och miljöpåverkan. Enligt Gröna bilister skulle ett högre skatteuttag stimulera ökad samlastning på lastbilar samt en omfördelning från lastbil till godståg och från långfärdsbuss till persontåg. anför att en betalstation på skulle inte bara medföra merkostnader för medarbetare och företag, utan framförallt störningsmoment med komplikationer inom ett område som närmast är att betrakta som ett industriområde. anser att betalstationerna på , Dag Hammarsköldsleden och bör utgå och ersättas av två andra betalstationer på Kammarrätten i Prop. 2009/10:189 anför att det i praktiken är möjligt att passera betalstationer i de olika skattebelagda områdena i och samma kalenderdygn. I sådana fall kommer den sammanlagda skatten uppgå till högst . Skälen för regeringens förslag Som skäl för att införa trängselskatt anger och att ett uttag av trängselskatt i ska bidra till avlastning av de mest trafikerade vägarna i de centrala delarna av . Det uppgivna skälet till skatteuttaget överensstämmer således med syftet med ett uttag av trängselskatt. Det bör också framhållas att uttaget av trängselskatt ingår som en del i ett infrastrukturpaket kring vilket det råder bred uppslutning inom och . Trängselskatt föreslås därför införas i . Ett uttag av trängselskatt i bör följa det regelverk som är uppställt i lagen om trängselskatt. Enligt nuvarande regelverk ska trängselskatt tas ut för bil som är införd i vägtrafikregistret eller som brukas med stöd av saluvagnslicens. Vissa bilar är dock undantagna från skatteplikt, till exempel utlandsregistrerade bilar. Skattskyldig är ägaren av bilen. , helgdagar, dagar före helgdag och juli månad tas skatt inte ut. Samtliga passager under kalendermånad samlas till ett skattebeslut. Beslutet fattas senast den 20 efter den månad som betalningen avser. I slutet av sänder Transportstyrelsen en avi till bilägaren med föregående kalendermånads skattebeslut. Betalningen ska vara bokförd på Transportstyrelsens konto senast den sista efter. Skatt för exempelvis januari beslutas och ska vara betald . Om pengarna inte finns på kontot vid detta datum tas en tilläggsavgift på ut. Tekniken för uppbörd av trängselskatt bör vara densamma som för . Den skattskyldige bör endast få en sammanställning över gjorda passager oavsett var den skattepliktige passagen har skett. I den mån den tekniska lösningen för uttag av skatt avviker från den som används i bör den dock uppfylla högt ställda krav på driftsäkerhet och teknisk utformning. Höga krav bör ställas på att trafikanterna inte utsätts för felaktiga debiteringar eller liknande. Därtill bör systemet i möjligaste mån förhindra att trafikanter oriktigt undgår betalningsskyldighet eller manipulerar systemet så att någon annan åläggs en felaktig debitering. Det av och föreslagna tillämpningsområdet för trängselskatt omfattar centrala . I tillämpningsområdet ingår, helt eller delvis, , Västra , , , , , , , , , , Prop. 2009/10:189 industriområde, , , Hisingsbacka och . finns inte skäl att ifrågasätta detta tillämpningsområde för skatteuttaget. Det föreslås även en betalstation på , trots att bron inte ligger inom själva tillämpningsområdet. Skälet uppges vara att det under högtrafik åker lika många fordon över som genom Tingstadstunneln. Enligt uppgift från arbetsgruppen svarar de båda älvförbindelserna för av all trafik över älven. Om trängselskatt inte tas ut vid passage av befaras en omläggning av trafiken till denna bro. Det leder till en ökad trängsel på de leder, i synnerhet Västerleden, som ligger i anslutning till . Ett skatteuttag vid färd över bron får därför enligt regeringens mening anses som en nödvändig åtgärd. har föreslagit att Tingstadtunneln ska skattebeläggas under högtrafik. Trafikbelastningen i Tingstadstunneln överskrider den kapacitet som tunneln ursprungligen var dimensionerad för. En skattebeläggning av tunneln har dock till följd att trafiken på vägen E6 kommer att passera tre betalstationer. Det kan därför befaras en omläggning av genomfartstrafiken till med ökad trängsel, på framförallt Västerleden, som följd. Regeringen finner därför inte skäl att särskilt skattebelägga Tingstadstunneln. I framställan från och har det även föreslagits en betalstation på i syfte att minska antalet passager över denna bro. är geografiskt belägen i och således inom det trängselskatteområde som förordas av och . är utsatt för kraftigt slitage och har höga underhållskostnader. Det har bedömts att bron kan användas för att därefter ersättas med en ny älvförbindelse. Bron, som är den enda spårvagnsförbindelsen till , bär av all kollektivtrafik som passerar över i . Brons centrala placering gör den betydelsefull även för cykeltrafiken. Vidare fyller en viktig funktion genom att sammanbinda centrala och centrala . Under högtrafik uppstår långa köer med ökade utsläpp av föroreningar som följd. För att dels minska slitaget på , dels säkra kollektivtrafikens framkomlighet anses det angeläget att reglera trafikmängden på bron. Sammanfattningsvis talar därför övervägande skäl för att ta ut trängselskatt även vid färd över . Regeringen anser inte att det är lämpligt att flytta gränsen för tillämpningsområdet på sätt som anförts av genom ett borttagande av betalstationerna på Lindholmsallén och (söder om ). En sådan ändring kan innebära att trafik kommer in i tillämpningsområdet utan att påföras trängselskatt. Trafiksystemet är inte heller dimensionerat för en sådan trafikomläggning. kommuns förslag om att ersätta tre betalstationer med två nya kan inte heller anses vara en lämplig åtgärd. Sahlgrenska sjukhusets placering i motiverar att det ligger inom tillämpningsområdet. Därtill kommer att , som trots nedsatt hastighet fortfarande har luftkvalitetsproblem, går via . Skattebeloppens storlek samt tidpunkter för skatteuttag I framställan från och föreslås att trängselskatt tas ut vardagar utom samt att trängselskatt inte ska I framställan förordas vidare att trängselskatt ska tas ut med . inkommen skrivelse från den ovan nämnda arbetsgruppen föreslås emellertid att skatteuttaget ska differentieras efter hur trafikflödet föreslås skatt tas ut med per passage klockan 6.006.29, 8.30 14.59 och 18.0018.29. Ett skattebelopp om föreslås tas ut klockan 6.306.59, 8.008.29, 15.0015.29 och 17.0017.59. högtrafik föreslås trängselskatt tas ut med , dvs. 7.59 och 15.3016.59 (samtliga belopp avser prisnivå). sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil föreslås vara densamma som i , dvs. uppgå till högst . föreslagit att skatt ska tas ut tidigare i än i Därutöver anges andra tidsintervaller för uttaget än i trafikmätningar visar att trängseln i skatteområdet uppstår tidigare i än i . trafikflödet från cirka till cirka för att därefter sker en ökning av trafikflödet cirka klockan 15.30 och flödet når sin topp . 17.00 minskar trafikflödet. De tidsangivelserna för skatteuttag, skattebeloppens storlek och maximibelopp per kalenderdygn som föreslagits får anses vara väl avvägda och bedöms kunna ligga till grund för ett skatteuttag i . Skattebeloppens storlek och tidpunkter för när dessa ska tas ut föreslås införas i en ny bilaga till lagen om trängselskatt. Såsom Kammarrätten i har anfört är det möjligt att under ett kalenderdygn passera betalstationer i både och . sådana fall kan den sammanlagda skatten uppgå till . Eftersom trängselskatten i och inte utgör ett gemensamt skatteuttag bör någon reglering inte införas som begränsar det maximibelopp som gäller för respektive skatteuttag med anledning av att trängselskatt påförts i någon av dessa kommuner. Enligt regeringens mening torde Gröna bilisters förslag om en ökad skattebeläggning för tyngre fordon få en liten effekt. Skälet till detta är att trängselskatten endast utgör en liten del av de totala kostnaderna som Drivmedelskostnaderna i sig bidrar redan till en sådan styrning som efterfrågas. Trafiken på vägarna E6, E20 och E45 Som redan nämnts överskrider trafikbelastningen i Tingstadstunneln den är dessutom komplext eftersom vägarna E6, E20 och E45 samt kommunala huvudvägar sammanstrålar inom ett begränsat område. skatteundantag på dessa leder kommer dessutom troligtvis att medföra att en stor del av trafiken kommer att välja de aktuella lederna som färdväg. Därmed kommer framkomligheten att begränsas ytterligare. Med hänsyn Prop. 2009/10:189 härtill och med beaktande av att trafiken på de aktuella lederna utgör en