prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — 6411 Bidrag från Europeiska socialfonden 19951999 6412 Bidrag från Europeiska socialfonden 20002006 6413 Bidrag från Europeiska socialfonden 20072013 6911 Övriga bidrag från EU 6912 Bidrag till för sockersektorn Följande inkomsttitlar tas bort: 6117 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder perioden 20002006 Följande inkomsttitlar införs: 6123 Europeiska utvecklings- och garantifonden garantisektionen 20002006 6124 Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 20072013 7.3Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statsbudgeten 7.3.1Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition är intäkterna från skatt på arbete i stort sett oförändrade jämfört med pro- gnosen ekonomiska vårproposition. I tabell 7.11 och 7.12 redovisas de prognosänd- ringar som gjorts för skatteintäkterna från skatt på arbete jämfört med vårpropositionen. har intäkterna reviderats ned med . Tabell 7.11 Prognosändringar för skatt på arbete jämfört med ekonomiska vårproposition -0,4 -1,7 -2,7 -3,7 -3,7 -3,7 -0,2 -2,2 -3,5 -2,6 -2,3 -2,4 -2,5 -2,5 -2,5 -2,5 -0,3 -1,4 -0,7 -0,2 -9,4 -9,4 -7,7 -7,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har intäkterna från skatt på arbete 20092014 justerats utifrån det preliminära taxeringsutfallet . Det är framförallt skattereduktionen för husarbeten, utbetalda avtalspensioner och överskott från näringsverksamhet som har reviderats . Högre utfall för skattereduk- tionen för husarbeten minskar de direkta skatterna med ca 3,5 miljarder jämfört med vårpropositionen. Utbetalda löner har reviderats upp 2010 och ned 2011 jämfört med vårpropositionen. Skatte- intäkterna från transfereringar minskar 2010 till följd av nedjusterade prognoser över antalet arbetslösa och sjukskrivna. För 20112014 revideras transfereringarna ned beroende på lägre följsamhetsindexering av ålderspensioner än vad som antogs i vårpropositionen. De skatte- lättnader för pensionärer som regeringen föreslår i denna proposition beräknas minska intäkterna från skatt på arbete med sammanlagt jämfört med vårpropositionen. Skatt på kapital, hushåll Intäkterna från hushållens skatt på kapitalin- komster har reviderats upp med ca 2009 jämfört med ekonomiska vårproposition. Det beror i huvudsak på att de taxerade kapitalvinsterna beräknas bli högre än förväntat. Prognosen för kapitalvinsterna har reviderats upp för perioden 20102014. har utgiftsräntorna reviderats upp , vilket gör att de sammanlagda revide- ringarna 20112013 är relativt små. Intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp jämfört med ekonomiska vårproposition. Det beror främst på att Skatte- verkets preliminära taxeringsutfall tyder på att intäkterna blev högre än i den tidigare prognosen. Intäkterna har reviderats upp med ca , vilket även påverkar övriga prognosår. Prognosen för intäkterna från avkastnings- skatten har reviderats ned jämfört med ekonomiska vårproposition. beror revideringen på att det preliminära taxerings- utfallet var något lägre än förväntat. Detta påverkar även prognosen för åren 20102014. För perioden 20102014 beror revideringarna också på att prognosen för räntorna på 5- och 10-åriga statsobligationer har reviderats ned jämfört med vårpropositionen. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatten beräknas 20102014 bli högre jämfört med ekonomiska vårproposition. Detta förklaras av en höjning av prognosen för hushållens konsumtion och av att andelen bilar och sällanköpsvaror i förhållande till den totala konsumtionen höjts. Punktskatteintäkterna beräknas 2010 bli 0,8 miljarder högre än i vårpropositionen, varav beror på högre intäkter från energiskatt. En snabbare återhämtning av ekonomin än väntat har lett till högre efterfrågan på bl.a. diesel och el. Det ovanligt kalla vädret har också gett högre intäkter än beräknat från energi- och koldioxidskatten. är prognosen för punktskatteintäkterna högre än i vårpropositionen, medan de är uppre- viderade med mellan 1,1 och för 20122014. Intäkterna från koldi- oxidskatten har reviderats ned medan intäkterna från energiskatten har reviderats upp. Dessutom har intäkterna från fordonsskatten och skatten på import reviderats upp. Tabell 7.12 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt statsbudgeten Jämförelse med ekonomiska vårproposition -39,7 -9,4 -9,4 -7,7 -7,6 -26,6 -2,6 -2,2 -4,4 -10,9 -10,8 -9,2 -9,3 -13,9 -9,2 -10,1 -9,8 -10,2 -3,6 -1,0 -0,5 -1,3 -1,9 -2,0 -1,9 -1,8 -1,1 -164,7 -8,0 -180,1 -14,0 -5,5 -7,5 -1,4 -0,2 -13,1 -17,5 -0,5 -20,6 -23,9 -1,0 -0,1 -0,8 -0,7 -0,8 -0,8 -0,3 -25,4 -26,2 -0,4 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -25,0 Skatt på kapital, hushåll -0,5 -0,5 -0,2 -18,8 -2,3 -2,2 -0,7 -0,7 -3,1 -4,4 -3,1 -2,7 -0,2 -0,2 -0,3 -0,4 -0,2 -0,2 -0,3 -1,8 -3,1 -0,8 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -15,2 -0,7 -12,1 -0,9 -0,6 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,4 -0,1 -2,2 -0,5 -0,7 -0,8 -0,8 Övriga skatter på energi och miljö -1,3 -0,5 -1,2 Restförda skatter och övriga skatter -3,6 -7,8 -7,0 -0,2 -79,4 -6,5 -7,0 -0,9 -78,1 Avgår, kommunala inkomstskatter -525,7 -537,1 -9,0 -9,3 -10,0 -9,7 -10,2 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -180,2 -184,0 -5,5 -59,1 Källor: och egna beräkningar. Tabell 7.13 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Årlig procentuell förändring om inget annat anges -3,3 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -2,8 -0,2 -0,1 -0,5 -0,2 -1,4 -0,2 -0,1 -0,4 -0,1 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,6 -0,7 -1,2 -0,9 -0,6 -0,4 -0,4 -0,3 -0,1 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,8 -0,1 -0,4 -0,2 -0,2 -0,7 -1,3 -1,7 -1,9 -0,1 -0,2 -0,3 -2,02 -3,55 -4,69 -5,24 -0,2 -0,3 -1,8 -2,8 -0,3 -0,5 -2,6 -4,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Enligt nationalräkenskapernas definition. 3Arbetslöshet enligt tidigare definition, s.k. öppen arbetslöshet. 4Procent av arbetskraften enligt tidigare definition (exkl. heltidsstuderande arbetssökande). Källor: , och egna beräkningar. beräknas statens skatteintäkter uppgå till , vilket är lägre jämfört med statsbudgeten . De direkta och indirekta skatterna har reviderats ned med 27 respektive . I huvudsak förklaras nedrevideringen av att utbetalda löner har minskat på grund av den snabba försämringen på arbetsmarknaden. De totala intäkterna från skatt på arbete 2010 har justerats upp med jämfört med statsbudgeten . De direkta skatterna har reviderats ned med som de indirekta skatterna har reviderats upp med , vilket är en effekt av en snabbare återhämtning i svensk ekonomi än vad som antogs i statsbudgeten . Att de direkta skatterna har reviderats ned som de indirekta skatterna har reviderats upp, beror på att prognosen för skattereduktion för husarbeten har reviderats upp med cirka 9 miljarder jämfört med statsbud- geten . Skatt på kapital, hushåll Skatteintäkterna som avser hushållens kapital- inkomster har reviderats marginellt jämfört med statsbudgeten . Kapital- vinsterna har reviderats ned som utgiftsräntorna och därmed skattereduktionerna, har reviderats ned. Revideringarna tar i princip ut varandra. Jämfört med statsbudgeten har hus- hållens skatt på kapital reviderats upp med . Det beror dels på att kapital- vinsterna har reviderats upp, dels på högre inkomsträntor än vad som antogs i statsbud- geten . Lågkonjunkturen och den finansiella oron har fått ett stort genomslag på utvecklingen av intäkterna från skatt på företagsvinster. Den aktuella prognosen är 87 miljarder kronor, vilket är nästan lägre jämfört med statsbudgeten . Förklar- ingen är att beräkningen till statsbudgeten gjor- des före finanskrisens akuta skede och den hastiga försämringen av ekonomiska konjunk- turen. har fler indikatorer pekat på att intäkterna från skatt på företags- vinster har återhämtat sig snabbare än tidigare bedömningar. Det har medfört att prognosen för intäkterna har reviderats upp med jämfört med stats- budgeten . Jämfört med statsbudgeten har avkast- ningsskatten reviderats ned med . Den aktuella prognosen är också ca lägre än beräkningen i statsbudgeten . I båda fallen beror revideringarna dels på att statslåne- räntan blivit lägre än prognostiserat, dels på att utvecklingen på aktiemarknaden har varit sämre än förväntat. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatten har reviderats ned med ca jäm- fört med statsbudgeten . Cirka hälften av revideringen beror på att hushållens konsum- tion har varit lägre än vad som antogs tidigare. Resterande del av revideringen beror på lägre bygginvesteringar i bostäder och insatsförbruk- ning. Jämfört med statsbudgeten beräknas intäkterna från mervärdesskatten bli högre. Den huvudsakliga anledningen till detta är den snabba återhämtningen i hushållens konsumtion, framför allt av bilar och sällanköps- varor. Jämfört med statsbudgeten blev intäkterna från punktskatterna lägre. Det förklaras främst av konjunk- turnedgången, som framförallt medförde lägre intäkter från koldioxidskatt på diesel. Oväntat långa driftsstopp av vissa kärnkraftsreaktorer medförde även lägre intäkter från skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Intäkterna från skatt på alkohol blev högre än i statsbudgeten, eftersom försäljningen av vin och öl ökade mer än beräknat. Intäkterna från punktskatterna beräknas bli högre än i statsbudgeten , varav högre energi- skatt och högre koldioxids- skatt. Återhämtningen av ekonomin har varit starkare än vad som bedömts tidigare, vilket har ökat efterfrågan på bl.a. diesel och el. Det ovanligt kalla vädret har också bidragit till ökade energi- och koldioxidskatte- intäkter. Tabell 7.14 Regeländringar på skatteområdet, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -12,4 -10,9 -34,6 -12,5 -48,0 -14,4 -7,6 -1,0 -0,4 -0,2 -2,8 -7,5 -0,1 -0,5 -1,8 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift Ändringar av grundavdraget (regionalt, pensionärer) -3,7 -3,1 -1,9 -3,5 -7,5 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) -0,2 -0,3 -4,2 -4,2 -0,1 -9,9 -8,5 -36,1 -11,4 -21,8 -10,0 -39,9 -10,7 -10,8 -10,0 -0,6 -0,6 -11,0 -9,4 -9,7 Skattereduktion fackföreningsavgift, slopad (2007) -0,5 -2,1 -2,8 -0,8 -1,3 -21,7 -1,6 -0,1 -2,5 -2,1 -1,0 -0,7 -12,8 -0,7 -0,6 -9,0 -1,6 -0,1 -2,5 -1,8 -10,6 -1,2 Företagsskattepaketet (2009), andelar i handelsbolag, underskottsföretag -1,0 Skattereduktion (2004), stormskadad skog (2005-2007) -0,3 -0,3 -1,9 -2,5 -3,6 -0,2 Frysning av skatteunderlag nivå, småhus och hyreshus -1,7 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, avg. -3,0 -3,9 -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, övergång till avg. -0,8 -0,4 Begränsningsregel, nytt taxeringsförfarande -0,3 Övriga skatter på kapital -3,7 -0,1 -6,9 -0,2 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från 15 till Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder, 3:12-regler -0,1 -0,2 Förmögenhetsskatt: höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag, slopad -1,1 -6,9 Slopad arvsskatt mellan makar, slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -2,6 -0,5 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,8 -0,1 -0,2 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,2 Sänkt skatt på vissa byggtjänster, ändrad redovisning -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 Skatt på vägtrafik m.m. -0,1 -1,2 -0,3 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,8 -0,3 -0,1 -0,1 -0,8 -0,3 -0,1 -11,4 -9,4 -42,2 -1,1 -46,1 -13,0 -6,7 -0,2 Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna faller som andel av BNP från 2014, vilket bl.a. beror på sjunkande utgifter för arbetslöshet och ohälsa samt måttliga pris- och löneökningar. De reformer på utgiftssidan som föreslås i denna proposition inom bl.a. områdena hälso- och sjukvård, ekonomisk trygghet för familjer och barn samt utbildning ökar utgifterna , 2012, 2013 och 2014 med ca 10, 8, 8 respektive jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Trots högre utgifter till följd av reformer beräknas budgeteringsmarginalen bli större 20112014 jämfört med bedömningen i 2010 års ekonomiska vårproposition. Skillnaden uppgår till 2011, 2012, 2013 och 2014. Det är främst de arbetsmarknadsrelaterade ut- gifterna som väntas bli lägre. De takbegränsade utgifterna bedöms bli nästan lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten, främst till följd av lägre utgifter under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv. I detta avsnitt redovisas utvecklingen av stats- budgetens utgifter och de takbegränsade utgif- terna för 20092014. Vidare lämnas förslag till utgiftsramar och en preliminär fördelning av utgifter per utgiftsområde för 20122014. Utgiftsutvecklingen analyseras dels som förändring mellan år, dels som förändring jämfört med ekonomiska vår- proposition. Slutligen görs en uppföljning av utgifterna där de största avvikelserna gentemot de ursprungligen anvisade medlen i statsbudgeten kommenteras. 8.1Statsbudgetens utgifter och takbegränsade utgifter I detta avsnitt redovisas statsbudgetens utgifter för 20092014. Statsbudgetens utgiftssida delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till statsbudgetens utgifts- sida hör även myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt den kassa- mässiga korrigeringen, vilka beskrivs i avsnitt 10.2.1. I avsnittet redovisas även utvecklingen av de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, som om- fattar utgiftsområde 125, 27 samt ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med (se tabell 8.1). av ökningen, , kan hänföras till utgifterna på statsbudgetens utgiftsområden exklusive statsskuldsräntorna. Uttryckt som andel av BNP beräknas dessa utgifter vara väsentligt lägre 2014 än 2009. Återstoden av ökningen av de takbegränsade utgifterna är hänförlig till ålders- pensionssystemets utgifter. Dessa beräknas öka med . Uttryckt som andel av BNP motsvarar detta en minskning . minskar utgifterna för statsskulds- räntor kraftigt. Jämfört med 2009 är utgifterna lägre, vilket delvis förklaras av stora valutaförluster . ökar utgifterna för statsskuldsräntor igen, främst till följd av stigande marknadsräntor. Trots ökningen bedöms utgifterna för statsskuldsräntor 20112014 ligga väsentligt under nivån . Uttryckt som andel av BNP är nivån 20102014 lägre än nivån 2009. Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, beräknas uppgå till 2010 och till 57 respektive 2011 och 2012. beräknas budgeteringsmarginalen uppgå till 71 respektive , under förut- sättning att utgiftstaken fastställs i enlighet med regeringens förslag i avsnitt 4.5. Budgeteringsmarginalen ska i första hand fungera som en buffert om utgifterna utvecklas annorlunda än beräknat till följd av den makroekonomiska utvecklingen. Den riktlinje som regeringen använder är att marginalen bör vara av de takbegränsade utgifterna (2010), för år t+1 (2011), för år t+2 (2012) och för år t+3 (2013). Tabell 8.1 Utgifter på statsbudgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter 20092014 Miljarder kronor om inget annat anges. 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statsbudgeten (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 8.2. Beräkningen av posten Minskning av anslags- behållningar enligt tabell 8.2 godkänns. Beräkningen av utgifter för ålderspensionssy- stemet vid sidan av statsbudgeten enligt tabell 8.2 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med bestämmelsen i 3 kap. 2 § riksdags- ordningen ska förslaget till statsbudget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens förslag till ramar redovisas i tabell 8.2. En närmare redovisning av utgifts- ramarna , och beräkningen av den preliminära fördelningen av utgifterna per utgiftsområde för 20122014, finns i avsnitt 8.1.2. Tabell 8.2 Utgiftsramar 2011 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -1 508 421 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 005 524 231 1 063 000 000 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. Regeringens förslag: Den preliminära för- delningen av utgifter per utgiftsområde för 20122014 enligt tabell 8.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger den nivå som årets anvisade anslagsmedel för detta område högst får uppgå till. I tabell 8.3 redovisas för varje utgiftsområde utfallet för anslags- förbrukningen 2009, utgiftsram per utgifts- område inklusive ändringar på tilläggs- budget59, utgiftsprognos , förslag till utgiftsramar samt en preliminär för- delning av utgiftsramarna för 20122014. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde , i förslaget till utgiftsramar samt i beräkningen av utgiftsramarna för 20122014 har hänsyn tagits till redan tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (se avsnitt 8.1.3 och 8.2). Till grund för prognoserna och utgiftsramarna ligger vidare regeringens makroekonomiska förutsättningar, volymantaganden för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslag (se avsnitt 8.2). Förbrukning av anslagsbehållningar på raman- slag för förvaltnings- och investeringsändamål för 20112014 redovisas samlat under posten Minskning av anslagsbehållningar i stället för att redovisas på respektive utgiftsområde (se tabell 8.3). De takbegränsade utgifterna beräknas öka med . Ökningen förklaras främst av de arbets- marknadsrelaterade utgifterna som stiger till följd av ökande volymer i de arbetsmarknads- politiska programmen. Ökningen av de arbets- marknadsrelaterade utgifterna väntas kulminera och bedöms utgifterna för arbetslösheten successivt minska i takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras. 59 Se beslut i enlighet med propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348), beslut i enlighet med propositionen Nyemission i (publ.) 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220) och förslagen i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2). utgifterna därför endast med varav knappt hälften beror på reformer som regeringen föreslår i denna proposition. uppgår ökningen av de takbegränsade utgifterna till . Den i ett historiskt perspektiv långsamma utgiftsutvecklingen för- främst av fallande utgifter för ohälsa och arbetsmarknad. De ohälsorelaterade trans- fereringssystemen har uppvisat en kontinuerligt fallande utgiftsprofil , främst till följd av allt lägre volymer i sjuk- och aktivitets- ersättningen. Nedgången väntas fortsätta vilket resulterar i en utgiftsnivå för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp som är lägre än 2009. ökar de takbegränsade utgifterna med 13 respektive , vilket huvud- sakligen beror på en snabbare utgiftsutveckling i ålderspensionssystemet. Sammantaget bidrar den förbättrade situa- tionen på arbetsmarknaden tillsammans med de fallande utgifterna för ohälsan till att de takbegränsade utgifterna som andel av BNP minskar . Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde 20092014 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . 2Inklusive beslut i enlighet med propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348), propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220) samt förslagen i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 8.1.3Utvecklingen av de takbegränsade sektorns inkomster beräknas utvecklas relativt De takbegränsade utgifterna beräknas öka med . Åren 20112013 förväntas utgifts- utvecklingen bli förhållandevis långsam för att mot slutet av prognosperioden börja närma sig mera normala ökningstal, sett utifrån ett historiskt perspektiv. De huvudsakliga fakto- rerna bakom förändringen av de takbegränsade utgifterna framgår av tabell 8.4. Tabell 8.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer, tekniska Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas minska utgifterna under utgiftstaket för staten med sammanlagt ca , vilket framgår av tabell 8.6. I detta avsnitt redovisas de viktigaste förklaringsfaktorerna bakom denna utveckling. För att dämpa fallet i den kommunala syssel- sättningen och för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen har kommunsektorn tillförts tillfälliga statsbidrag motsvarande 2010, varav i form av ett tillfälligt konjunkturstöd som utbetalades och i form av en tillfällig höjning av det generella statsbidraget 2010, se tabell 8.5.60 Landstingen tillfördes dessutom 2009 för att minska effekterna av influensapandemin på den ordinarie hälso- och sjukvården. 60 Det tillfälliga konjunkturstödet periodiserades av kommunerna som en intäkt 2010. svagt även och regeringen föreslår därför i denna proposition att kommunsektorn tillförs ytterligare ett tillfälligt statsbidrag på 2011. Tillsammans med den permanenta höjningen av det generella stats- bidraget på som aviserades ekonomiska vårproposition tillförs kommunsektorn således 2011. För statsbudgeten innebär stödet till kommunsektorn att reformutgifterna faller med ca eftersom det tillfälliga konjunkturstödet och influensamiljarden utbetalades (se tabell 8.5). Tillfälliga och permanenta stöd till kommunsektorn uppgår till 2010 och 2011. Därmed ökar utgifterna för detta ändamål med mellan dessa år. faller utgifterna däremot med ca eftersom höjningen av det generella statsbidraget 2011 är tillfällig. Tabell 8.5 Generella statsbidrag till kommunsektorn 2009 2014 jämfört med budgetpropositionen (periodiserad effekt) (kassamässig effekt) Anm: Tabellen omfattar inte ekonomiska regleringar och specialdestinerade statsbidrag. Källa: Egna beräkningar. Regeringens satsningar på arbetsmarknads- politiken ökar utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med . Vidare medför regeringens tillfälliga utbildnings- satsningar att utgifterna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökar med . Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har beslutat om åtgärder som minskar utgifterna med . Den viktigaste åtgärden är den tidigare beslutade sjukförsäkringsreformen som trädde i kraft och som leder till en minskning av antalet personer med sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Sjuk- försäkringen har blivit tydligare och uppmuntrar till återgång i arbete, bl.a. genom en rehabiliteringskedja med tydliga hållpunkter, en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning samt permanent nedsatt arbetsförmåga som grund- princip för att bevilja sjukersättning. har regeringen genomfört stora satsningar på rättsväsendet. Dessa satsningar beräknas öka utgifterna under utgiftsområde 4 Rättsväsendet med nästan .