prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Statlig ålderspensionsavgift ingår i statsbudge- tens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en be- talning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala för- måner. Nettoöverföringen till premiepensions- systemet var 2009, endast 0,4 miljarder mer än 2008 eftersom utbetalda premiepensioner ökar. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll. Transfereringar till hushåll avseende socialför- säkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med 18,2 miljarder kro- nor (9,). Ökningen beror främst på högre inkomstindex och på ett ökat antal pen- sionärer med inkomstrelaterad pension. In- komstutvecklingen i samhället ligger till grund för det inkomstindex som används i ålderspen- sionssystemet och som styr uppräkningen av förmånerna inkomstpension och tilläggspension. Stöd till personer med funktionsnedsättning in- kluderar även kommunernas andel av kostnad för assistansersättning och ökade med (9,), se vidare av- snitt 5.5 Realekonomisk fördelning av statsbud- geten. De ökade kostnaderna för assistansersätt- ning beror dels på att fler personer beviljas ersättning, dels på att fler assistanstimmar bevil- jas per person. Bland transfereringar till hushåll har kostna- derna för arbetsmarknad ökat med . Arbetslöshetsersättningen har ökat med och aktivitetsstöd har ökat med . Arbetslösheten i de- cember 2009 var , en ökning jämfört med . Er- sättning vid ålderdom har minskat med främst till följd av att antalet personer med garantipension minskar och att antalet personer med inkomstgrundad ålders- pension ökar. Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning, sjuk- och aktivi- tetsersättning fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med (), vilket förklaras av att antalet sjuk- fall har fortsatt minska och sjukfallens längd blivit kortare. Sjuk- och aktivitetsersättningen minskade med (1,). Antalet personer som uppbär er- sättningen hade minskat jämfört med . Minsk- ningen förklaras av att inflödet till sjukersättning minskat i takt med att antalet långtidssjukskrivna minskat och att fler personer lämnat sjukersätt- ningen. Två tredjedelar av de som lämnade sjuk- eller aktivitetsersättningen fyllde . Av reste- rande del bedömdes merparten kunna stå till ar- betsmarknadens förfogande, vilket var en ökning jämfört med . Dessutom bidrog omfattande regeländringar, bland annat att tidsbegränsad sjukersättning avskaffades. var ohälsotalet det lägsta . Inom området ekonomisk trygghet för famil- jer och barn ökade föräldraförsäkringen med medan kostnaderna för barnbi- dragen minskade något. Antal uttagna dagar i föräldraförsäkringen har ökat jämfört med . Andelen föräldradagar ut- tagna av män har ökat från 2009 och detta har bidragit till att medelersätt- ningen per dag är högre än 2008. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet numera i national- räkenskaperna ses som en del av hushållssektorn (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet avser de social- avgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premie- pensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (1,), vilka in- går i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag har ökat marginellt med . Transfereringar finansierade med EU-medel som avser programperioden 20072013 uppgick till 2009. Dessa avser till allra största delen transfereringar till företag men även till hushåll och kommuner. Av beloppet av- ser gårdsstöd, landsbygds- åtgärder m.m. där medlen betalas ut av , och regional utveckling som betalas ut av (fram till och med av Verket för näringslivsutveckling). Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssy- stemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnads- utjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjäm- ning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp på statsbud- geten. I de allmänna bidragen till kommuner in- går också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mer- värdesskatt i icke skattpliktig verksamhet redovi- sas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbi- dragen och skatteintäkterna på statsbudgeten med . I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket inne- bär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i statsbudgeten. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting har ökat med . Anslagsnivån höjdes med , vilket främst avser justeringar för det höjda grundav- draget för pensionärer samt utvidgningen av det nationella vaccinationsprogrammet. Bidrag till influensapandemin förklarar en ökning på . Bidrag för läkemedelsförmånerna har ökat med och till tandvårdsför- måner med . På arbetsmarknadsområdet har anställnings- stöd i form av nedsättningar av skatter minskat med . Bidrag till kommu- nerna inom område ökade med bl.a. avseende stöd till vuxenutbildningen. Ersättning vid sjukdom och handikapp bland annat avseende rehabiliterings- garantin inom hälso- och sjukvården har ökat . Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen minskat med . Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statsbudgeten. Den mervärdesskattebaserade avgiften är lägre och den BNI-baserade avgiften är lägre än 2008. Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemsländernas avgifter har börjat tilläm- pas 2009, vilket ger lägre avgifter jämfört med tidigare system. Systemet gäller dessutom retroaktivt , vilket gör att 2009 har fått en återbetalning av tidigare inbetalda av- gifter 20072009. kronor avseende 2008. miljarder kronor till Sve- rige från överskott i EU:s budget . Kostnaden för bistånd och andra internatio- nella bidrag genom Sida och ökade med 1,2 respektive . Någon nettoöverföring av inbetalda pensionsav- gifter till AP-fonderna har inte skett 2009. Det beror på att var pensionsutbetalningarna större än avgifterna. Posten är en nettopost vilken utgörs av skillna- den mellan de medel som löpande erhålls från Allmänna pensionsfonden vid utbetalning av ål- derspensioner och inbetalda pensionsavgifter som överförts till AP-fonden. Ålderspensionssy- stemet finansieras i första hand med ålderspen- sionsavgifter från arbetsgivare samt allmänna pensionsavgifter. översteg avgif- terna pensionsutbetalningarna och nettot redo- visades som en transferering till ålderspensions- systemet. täcker inte avgifterna pen- sionskostnaderna vilket gör att medel från AP- fondens avkastning används och redovisas som intäkt av bidrag i statens resultaträkning (jämför not 3). Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Insättningsgarantifonden och Stabili- tetsfonden hos samt Kärnav- fallsfonden. Avsättningen till Insättningsgarantifonden är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten och har ökat med nära . Fonden förval- tas av . Intäkterna från ban- kernas avgifter steg med ca som följd av att ersättningsnivån i insätt- ningsgarantin höjdes och att alla inlåningskonton blev skyddade av garantin. Den finansiella avkastningen är något lägre än föregående år. Stabilitetsfonden bildades och tillfördes då från anslag på statsbud- geten. har garantiavgifter för de tre första kvartalen 2009 tillförts fonden med . Därutöver har finansiella intäkter och kostnader påverkat avsättningen till fonden marginellt. Den nya stabilitetsavgiften kommer att börja faktureras banker och andra kreditinstitut och baseras på balansräkning- arna per . Avsättningen till Kärnavfallsfonden har mins- kat med . Realisa- tionsvinsterna vid försäljning av värdepapper är högre än föregående år, men ränteintäkterna på reala placeringar är betydligt lägre som en följd av den lägre inflationen . Avgifterna från reaktorinnehavarna som bestäms av regeringen, ökade med ca jämfört med föregående år. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår av not 42. Summa lönekostnader efter eliminering Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Löner och pensionsutbetal- ningar har ökat, men den viktigaste förklaringen är att avsättningen för tjänstepensioner ökade med anledning av större indexuppräkning av pensionsskulden som följd av högre inflation . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgi- varavgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbets- givaravgifter uppgick för de flesta anställda till av lönesumman. Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Generellt är förändringarna av myndigheter- nas lönekostnader inte dramatiska. Eftersom ar- betsgivaravgifterna var en procentenhet lägre än 2008, blir den procentuella förändringen lägre vid oförändrad lön och antal anställda vilket begränsar utvecklingen av myn- digheternas lönekostnader. Försvarsmaktens lönekostnader har sjunkit med . Medelantalet anställda är i det närmaste oförändrat , men antalet anställda har ökat. Här finns dock både avgångar och nyrekryteringar i samband med försvarets omstrukturering. Ut- gifter för avveckling av personal har minskat. lönekostnad ökade med . Nettoökningen av antalet poli- ser var drygt 800 eller och antalet poliser uppgick till över 19 000.11 Antalet civilanställda minskade med ca 50 personer. Vid minskade lönekostna- den med . Antalet anställda har fortsatt minska , med ca 550 per- 11 Antalet anställda poliser var 19 144. anställdes ytterligare 803 personer för att påbörja praktiktjänstgöring vid polismyndigheterna. soner, vilket är en lägre takt än de närmast före- gående åren. Även inom har antalet anställda minskat . Hos Arbetsför- medlingen har antalet anställda ökat med om- kring 300 . Den stigande arbetslöshe- ten och nya uppdrag från regeringen har gjort att kompetensförsörjningen fokuserats på att stärka personalresurserna i förmedlings- verksamheten. lönekostnader har minskat kraf- tigt beroende på de stora omstruktureringar av verksamheten som gjorts och som fortsätter un- der 2010. Mer än 3 000 anställda vid tidigare affärsenheter har överförts till främst de nybildade bolagen. Nära 600 medarbetare gick över till Transportstyrelsen . Även andra rationaliseringsåtgärder har genom- förts. Totalt är antalet anställda vid myndigheten 2 816 vid utgången av 2009, att jämföra med 6 593 vid utgången av 2008. Kostnaderna för statens tjänstepensioner har ökat med , varav tjänstepen- sionsrörelsen hos SPV står för ca . I SPV:s pensionsrörelse är förändringen av försäkringstekniska avsättningar , vilket är 3,7 miljarder kro- nor högre än 2008. Jämfört med föregående år är främst basbeloppsindexering betydligt högre som följd av den relativt stora höjningen av pris- basbeloppet . En mer de- taljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av pensionsavsättning finns i not 43. Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av för statens avtalsenliga tjäns- tepensioner, vilket innefattar avgifter till kom- pletterande ålderspension (Kåpan) och individuell ålderspensionen (Iåp). Pensionspremierna påverkas av ålders- fördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. för avtals- försäkringar betalas till och hanteras till största delen av och har därför eliminerats. Däremot hanteras den kom- pletterande och individuella ålderspensionen av särskilda organ som inte är myndigheter och dessa avgifter elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa in- går ovan och elimineras inte. På myndighetsnivån är det främst Försvars- maktens pensionskostnader som förändrats. De har sjunkit främst för att premierna till SPV minskat. Under de föregående åren har För- svarsmakten betalat stora belopp som engångs- i samband med avveckling av personal. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De har sammantaget minskat marginellt. I nedanstående tabell visas antalet årsarbetskraf- ter vid de statliga myndigheterna . Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas ar- betsvolym under ett räkenskapsår räknat i anta- let heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som bara är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som an- Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan er- sättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd perso- nal ingår i summa antal personer med den pro- centandel av en heltidstjänst som deras tjänstgö- ring utgör. har antalet årsarbetskrafter mins- kat motsvarande ca 3 000 personer. Den vik- tigaste förklaringen är bolagiseringen av Vägver- kets affärsenheter. Som kostnader för lokaler redovisas myndighe- ters kostnader för hyrda lokaler. Redovisning per myndighet görs brutto och inkluderar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till och Statens fas- tighetsverk. Försvarsmaktens lokalkostnader ökade med . Därav kan hänföras till krediterade hy- reskostnader avseende 2007 som återbetalades . Kriminalvårdens lokalkostnader ökade med . Ökningen beror främst på byggnationer vid anstalterna Saltvik och Väs- tervik Norra. lokalkostnader ökade med . Bland annat har hyreskost- naderna för ökat som en följd av dubbla hyror som har betalats under ti- den för ombyggnation och renovering av rådhu- set. universitets lokalkostnader har ökat med . Detta beror till stor del på en avsättning om som har gjort för tomma lokaler på Campus . lokalkostnader har ökat med med anledning av att huvuddelen av överfördes från . Vissa garanti- och kreditkostnader Förändring i avsättningar för försäk- ringstekniskt beräknad risk i engage- Förändring av försäkringstekniskt be- räknat nettovärde på skadefordringar Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlå- ningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftkostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelser mellan åren som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftkostnader i övrigt. kostnader för Föränd- ring i avsättningar för försäkringstekniskt beräk- nad risk i engagemanget har minskat med och förändring av försäk- ringstekniskt nettovärde på skadefordringar har ökat med sedan föregående år. Skadekostnaderna har ökat med , huvudsakligen avseende skadeersätt- ningar och kostnader för skadeförebyggande lea- sing. redovisar en kostnadsreduktion vid minskning av avsättningar för garantier, vilket i huvudsak beror på lägre marknadsvärden och att garantistocken minskat jämfört med . redovisar en förändring i reservering för förväntade garantiförluster inklusive omvärdering av garantifordringar med . Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor , övrig drift varor och Summa affärsverk, övrig drift varor Övriga driftkostnader - reparationer, Myndigheten för samhällsskydd och Summa övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. Aktivering utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av an- läggningstillgångar i egen regi Eliminering av inomstatliga transaktio- Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. ökade kostnader för tjänster beror främst på en ökning av entreprenadtjänster i och med bolagiseringen av produktions- enheter. utfördes dessa tjänster i egen regi. ökade kostnader avseende tjänster beror till största del på en ökning av entrepre- nadtjänster. Försvarsmaktens ökade kostnader för tjänster avser ökade kostnader för konsulter och andra externa tjänster. Försvarsmaktens minskade kostnader för varor beror i huvudsak på en kor- rigering av värderingspriset för en viss typ av ammunition. minskade kostnader för varor beror på färre leveranser av pen och . Även kostnader för tjänster för materielförsörjning och inhyrda konsulter har minskat. Både och har aktiverat mer investeringar i anläggningstillgångar i egen regi än föregående år. De ökade aktiveringarna avser järnvägsanläggningar, produktionsan- läggningar och väganläggningar. Aktiveringarna för och innebär att kostna- der för köp av varor och tjänster avseende pro- duktion av väg- och bananläggningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som inve- steringar i balansräkningen. Försvarsmaktens aktiveringar har minskat. Myndigheten för samhällsskydd och Försvarsmaktens avskrivningar avser främst be- redskapsinventarier som stridsfordon, självgå- ende pjäser, fartyg och båtar. Avskrivningarna har minskat med (16,) . Anledningen är att man har tagit bort totalt 42 flygplan från verksamheten. Dessa monteras ned och av delarna monteras sedan, tillsammans med nya delar, flygplan med bättre förmåga. Ett antal JAS 39 A/B byggs om till JAS 39 C/D på detta sätt. genererar dessa tillgångar inga avskrivningskostnader. Detta innebär att Försvarsmakten har minskat de tillgångar som avskrivs löpande med nästan 2009. och avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsanläggningar. Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag Resultat från andelar i dotterföretag (AB Swedcarrier) Övriga dotterföretag inom Kammarkolle- Summa resultat från andelar i dotter- Resultat från andelar i intresseföretag Summa resultat från andelar i intres- Resultat från andelar i dotter- och Resultat från andelar i dotterföretag Resultat från andelar i intresseföretag Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatande- larna har minskat med . har minskat resultatet med , vilket främst avser ned- skrivningar av danska värmetillgångar med . Resultatet för har försämrats med , vilket främst förklaras av minskade intäkter på grund av lägre priser och volymer för järnmalm. har förbättrats med trots minskad nettoomsättning. Orsaken är bl.a. en ökad positiv värdeförändring av skog samt kostnadsbesparingar. AB har förbättrat resul- tatet med främst på grund av att orealiserade värdeförändringar på Värdeförändringar på fastigheter är mindre negativa, vilket förbättrat resultatet med . Detta har dock utjämnats av en ökad skattekostnad med . Bostadsfinansieringsaktiebolag har förbättrat resultatet med 0,5 miljarder kro- nor, vilket främst beror på förbättrat räntenetto och ökat resultat av finansiella poster. Resultatet för har försämrats med främst som en följd av i ökade kostnader inför omregleringen av apoteksmark- naden. Resultatet för har minskat med , vilket främst beror på det intäktsbortfall som följt av att Öresundstrafiken övertagits av DSB First. redovisar en förlust på , vilket dock inte redovisas som resultat- andel så länge det egna kapitalet är negativt. Resultatet i behandlas inte som resultat från andelar utan redovisas som skatteintäkt i samband med utdelning till staten. Resultatandelen från Systembolaget har ökat med . Andelen har reduce- rats med respektive års betalda utdelning på respektive , som i stället betraktas som en skatteintäkt. Resultatet innan denna omföring har minskat med till en vinst med . Specialfastigheter har förbättrat re- sultatet med till en vinst med , vilket till största delen beror på en mindre negativ värdeförändring av fastigheterna än föregående år. Resultatet från TeliaSonera har minskat med till . Det är främst lägre resultat från intressebolag och ökade skattekostnader som förklarar skillnaden. Nordiska Investeringsbanken har för- bättrat sitt resultat med . Det är främst resultatet från finansiella instru- ment som förstärkts. Resultatet avser endast januari t.o.m. augusti. SAS har förbättrat sitt resultat med trots minskade intäkter. Förändringen förklaras främst av att föregående år belastades av kostnader i samband med av- vecklingen av . har minskat resultatandelen med . Minskningen beror på att föregående års resultat inkluderar ASA:s realisationsvinster vid avyttring av clearing- och konsultverksamhet samt aktier i tyska elbörsen . Finansiella intäkter för förvaltning av Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Intäktsförda, preskriberade obligationer Överkurs vid emission (netto) Orealiserade valutavinster (netto) Realiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för förvalt- Finansiella kostnader för förvaltning Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade kursförluster (netto) Realiserade valutaförluster (netto) Orealiserade valutaförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för för- Nettokostnad för förvaltning av stats- Finansiella intäkter och kostnader för förvalt- ning av statsskulden redovisas av Riksgäldskon- toret. De innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder. Nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakurs- förändringar m.m.) uppgick till , vilket innebär att nettokostnaden mins- kat med . Den viktigaste för- klaringen till minskningen är orealiserade valutavinster på , vilket ska jämföras med orealiserade förluster på 2008. Den svenska kronan har varit lågt värderad men förstärktes , vilket förklarar de oraliserade valutavinsterna eftersom skulder i utländsk valuta värderas till bokslutsdagens kurs. Räntekostnaderna avseende upplåning i svenska kronor minskade med 18 miljarder kro- nor. De realiserade valutaförlusterna uppgick till att jämföra med realiserade valutavinster på föregående år. De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas i not 12 Nettokostnad för statsskulden. Finansiella intäkter redovisade av Kammar- kollegiet avser inlevererade över- skott på samt avseende utdelning från . Utdelningen från redovisades före- gående år av . Centrala finansiella in- täkter avser bl.a. räntor på studielån. redovisar räntor i skattekontosy- stemet. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar huvud- sakligen realisationsvinster vid avyttring av statsobligationer samt bostadsobligationer. redovisar en reavinst i samband med bolagisering av produktion och konsult. redovisade föregående år reavinster i samband med försäljning av Vin och Sprit och OMX med samt utdelning från med . De finansiella intäkterna hos utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga vär- depappersinnehav samt på leasingtillgångar (lok, färjor och fordon i egen förvaltning). Aktivering av finansiella kostnader finansiella kostnader av- ser huvudsakligen kursdifferenser och beräknade kursförluster för . Kärnavfallsfonden redovisar realisationsför- luster vid avyttring av statsobligationer och bo- stadsobligationer. finansiella kostnader avser huvud- sakligen finansiella avgifter för (). övriga finansiella kostna- der avser Stabilitetsfonden. redovisade föregående år en reaförlust på avseende för- säljning av samt räntekostnader avseende avveckling av med . Statens järnvägars finansiella kostnader består bl.a. av skulduppräkning på lea- sing och räntor på leasingskulder på lok och vagnar. I noten redovisas finansiella kostnader brutto.