prop · GY031d23 · 2010-10-12 00:00:00 — Grupper med lägre utbildning har sämre matvanor och drabbas i större utsträckning av de stora folksjukdomarna hjärt- och kärlsjukdom, diabetes, cancer och fetma. Skillnaderna i hälsa mellan grupper med hög respektive låg utbildning har ökat och . Ökningen av fetma tycks 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 dock ha avstannat hos både barn och vuxna, men ligger fortfarande på ohälsosamt höga nivåer. har i vissa sammanhang kritiserats för sina kostråd. De kostråd lämnar är baserade på vetenskaplig grund och bygger på de nordiska näringsrekommendationerna. Kostråden revideras regelbundet och tas fram i samarbete med välrenommerade forskare. Livsmedelskontrollen i bedöms tillfredsställande men det finns vissa brister, företrädesvis på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Bristerna består främst i att kontrollen utförs på olika sätt av olika kontrollmyndigheter och att det i många kommuner finns för få livsmedelsinspektörer anställda. Arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta för att upprätthålla det relativt höga förtroende som finns för livsmedlen i . stickprovskontroller av bekämpningsmedelsrester och främmande ämnen är riskbaserad och av betydelse för att säkerställa att de livsmedel som konsumeras i är säkra. Redlighetsfrågorna i livsmedelshanteringen blir allt viktigare i takt med att fler och fler produkter märks på olika sätt. Mot den bakgrunden är det viktigt att de regler som finns inom området efterlevs och att konsumenterna inte vilseleds. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor med följdsjukdomar är en betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten. Många borde äta mer frukt och grönsaker än och en betydligt mindre del av det dagliga energiintaget borde komma från så kallade energitäta livsmedel. kostråd är, och ska fortsatt vara, baserade på vetenskapligt underlag. För att skapa trovärdighet för råden bör transparensen i arbetet med kostråden öka som den vetenskapliga basen inte får frångås. Livsmedelskrisen och jordbrukets roll för att minska fattigdom diskuterades på högsta inter- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 nationella nivå , vilket ledde fram till om Global Livsmedelsförsörjning 2009. ledde EU:s arbete under , där viktiga beslut togs om det fortsatta arbetet med FAO:s reform och reformen av . Vidare antogs beslut om rådsslutsatser om samstämmighet och global livsmedelsförsörjning,. Inom FAO-samarbetet om genetiska resurser lyckades uppnå betydande framsteg genom att Kommissionen för genetiska resurser (CGRFA) vid sitt möte antog ett detaljerat 10-årsprogram för genresursbevarande samt antog en resolution gällande en internationell regim för tillträde och vinstdelning inom biodiversitetsområdet generellt. deltog vidare aktivt i arbetet med internationella råvaruhandelsavtal samt inom ramen för för sanitära och fytosanitära frågor eftersom handel är en viktig del i att öka den globala livsmedelsförsörjningen Ett ramavtal mellan och inom bl.a. jordbruks- och djurområdet slöts i kapacitetsuppbyggande syfte. Insatserna är en del av bidrag till (genomförandet av) millenniemålen, som ska följas upp vid . Med anledning av de svårigheter som uppstod på jordbruksområdet i samband med den ekonomiska krisen tog fram en strategi i syfte att förbättra möjligheterna att lösa svårigheterna. I anslutning till livsmedelsprisernas utveckling och ett ökat antal fattiga i världen inleddes på jordbruksområdet ett närmare samarbete med FAO. hölls det första jordbruksministermötet inom , som hade till uppgift att identifiera de globala utmaningar som jordbruket står inför . De kraftigt stigande livsmedelspriserna 2007 2008 har bidragit till att antalet hungrande i världen ökade med cirka 150 miljoner och uppgår till drygt en miljard enligt FAO. En sådan utveckling motiverar ett fortsatt starkt samarbete inom det internationella samfundet. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Genom myndigheternas förebyggande och bekämpande arbete har det goda djurhälso- och djurskyddsläget bibehållits. Betydande resurser har satsats på bekämpandet av idisslarsjukdomen blåtunga. Vaccinationerna har visat sig framgångsrika, inga nya fall av blåtunga har påvisats , och därmed har än större kostnader kunnat undvikas. Fallen av salmonella har ökat vilket motiverat resursförstärkningen av det förebyggande och bekämpande arbetet. Ökningen av antalet utbrott förefaller ha avstannat. Antibiotikaanvändningen som minskade kraftigt i har förblivit tämligen . Reformen av djurskyddskontrollen försenades på grund av omställningsproblem och oväntat höga övergångskostnader. Regeringen agerade aktivt för att komma till rätta med dessa problem. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra och det förekommer endast mycket begränsade mängder gifter i maten. Livsmedelskontrollerna i bedöms tillfredsställande även om det finns vissa brister på framför allt lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. stickprovskontroller av bekämpningsmedelsrester och främmande ämnen är riskbaserade och av stor betydelse. En betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten är felaktiga kostvanor. Mer frukt och grönsaker borde konsumeras och en betydligt mindre del av det dagliga energiintaget borde komma från så kallade energitäta livsmedel. Regeringen har haft gott genomslag för sina förslag i EU och andra internationella fora och tagit väl vara på de möjligheter till aktivt agerande som givits genom ordförandeskapet i EU . Sammanfattningsvis bedömer regeringen, baserat på dom indikatorer som valts och den rapportering som i övrigt lämnats av ansvariga myndigheter, att de redovisade insatserna bidragit till god måluppfyllelse för målet De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. redovisade en granskningsrapport om tvärvillkorskontroller i EU:s jordbruksstöd (RiR 2008:11). behandlade framställan från (2008/09:RRS26) och beslutade att avslå framställan (bet. 2008/09:MJU18). Regeringen och har efter granskning vidtagit åtgärder för att rätta till bristerna i tillämpningen av om tvärvillkorskontroller, bl.a. har kontrollansvaret för samtliga tvärvillkor överförts till länsstyrelserna. Vidare har Regeringen, i enlighet med rekommendationer, förtydligat ansvaret för centrala myndigheter, andra än . För att förenkla och likrikta kontrollsystemet för tvärvillkoren har Regeringen även tagit bort rapporteringsskyldigheten för kommunerna, vilket gjorts genom en ändring i förordning (2004:760) om EG:s direktstöd för jordbrukare (ändrad genom förordning 2009:1520). Ändringen innebär att endast länsstyrelsernas kontroller utgör underlag för att pröva om tvärvillkoren är uppfyllda. Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler jobb samt fler och växande företag i , för att därigenom bryta utanförskapet. De gröna näringarna och andra, ofta små, företag är betydelsefulla för tillväxt och utveckling framför allt på landsbygden. Regeringen vill därför inom ramen för ett hållbart nyttjande av naturresurserna skapa goda förutsättningar för livskraftiga företag i hela landet, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 såväl på landsbygden som i städer. Regeringen vill utnyttja den potential som finns för hållbar produktion av råvaror till energi-, skogs- och livsmedelsindustrin samt för utvecklingen av turism, friluftsliv, naturupplevelser, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, fiske och vattenbruk, rennäring med binäringar samt livsmedelskedjan. Visionen för politiken inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är att bruka utan att förbruka med tre övergripande mål: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Goda företagsvillkor är grundförutsättningen för de tre övergripande målen men det är även viktigt att kompetensförsörjning och kunskapsutveckling tryggas genom utbildning, forskning och innovation. Regeringens vision genomsyrar även det internationella arbete som bedrivs inom ramen för utgiftsområdet. Regeringens agerande i globala frågor såsom tryggad livsmedelsförsörjning, ett hållbart brukande och bevarande av den biologiska mångfalden och naturresurserna samt klimatutmaningarna bidrar i förlängningen till att uppfylla visionen. 2.6.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald Regeringens ambition är att ska vara bästa land att driva företag i. Det ska vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag för både kvinnor och män. Företag inom de gröna näringarna utgör byggstenar för att skapa och upprätthålla en levande landsbygd och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringens politik ska skapa förutsättningar för att företag på landsbygden ska kunna bli lönsamma och konkurrenskraftiga och att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 landsbygden ska vara attraktiv för människor att bo och verka på. För att de gröna näringarna ska kunna utvecklas positivt är det viktigt att konkurrensförhållandena är likvärdiga gentemot motsvarande näringar i övriga EU. Det är centralt att EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) reformeras så att en mer öppen och marknadsanpassad handel på jordbruks- och livsmedelsområdet kan uppnås. allmänna och långsiktiga målsättning för framtida reformer av GJP är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan och hänsyn till miljön, inklusive slopade utbudsbegränsningar och marknadsprisstöd och en utfasning av direktstöd. Inom ramen för väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i vill lägga ett ökat relativt fokus på miljöåtgärder inom landsbygdsprogrammet. De gröna näringarnas konkurrenskraft De gröna näringarna är viktiga för livsmedelsproduktion, sysselsättning, en levande landsbygd, biologisk mångfald och öppna landskap. Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ambitionen att de gröna näringarna ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden inom EU. Livsmedelsindustrin är den fjärde största industrisektorn i sett till antalet sysselsatta och är utbredd över hela landet. En positiv utveckling av de gröna näringarna är avgörande även för att behålla och utveckla sysselsättning i efterföljande förädlingsled och skapar jobb och tillväxt i hela landet. Det moderna lantbruksföretaget är mer kapitalintensivt och kräver större investeringar . Den ekonomiska politiken är viktig för viljan att investera. Genom insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet finns förutsättningar för strukturomvandling och diversifiering som kan ge förbättrad konkurrensförmåga för de gröna näringarna med binäringar. ger landsbygdsprogrammet förutsättningar för ett diversifierat och småskaligt företagande. Regeringen föreslår ett konkurrenskraftspaket för de gröna näringarna. Paketet bygger på två delar. -Ökad konkurrenskraft genom att näringarna blir mer klimat- och energieffektiva. -Ökad konkurrenskraft genom förenklingar för företagen och kostnadsminskningar. Utvecklingen med ett växande antal småskaliga slakterier har varit positiv. Småskaliga slakterier ska även fortsatt gynnas genom att den sänkta avgiften för köttkontroll bibehålls. Därtill föreslås också förbättrad rådgivning till livsmedelsföretag, framför allt småskaliga företag med potential för tillväxt. Sådana företag är viktiga för att det ska finnas jobb på landsbygden. De nuvarande livsmedels- och energipriserna skapar både utmaningar och möjligheter för lantbrukare. Efterfrågan på hållbara och närproducerade råvaror för livsmedel, energi och andra biobaserade produkter leder till nya utvecklingsmöjligheter för den svenska landsbygden och de näringar som verkar där. Regeringen arbetar för stabila förutsättningar för att öka en hållbar produktion av biomassa. Ett viktigt led i detta arbete är genomförandet av direktivet för främjande av förnybar energi (2009/28/EG). Se vidare under avsnitt 2.6.2 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiprodukion. Hanteringen av jordbruksstöd ska karakteriseras av effektivitet, snabbhet och noggrannhet. Regeringen har satsat stora resurser på att uppdatera blockdatabasen, den databas med kartmaterial som används vid ansökan och kontroll av stöd. Det är viktigt att upprätthålla den höga kvaliteten i databasen. Regeringen är mån om att de stöd jordbrukarna får ska betalas ut . Avsikten är att gårdsstödet i så hög utsträckning som möjligt ska betalas ut . För att säkerställa att det inte blir brist på skogligt utbildad arbetskraft bör starta en ny skoglig behörighetsgivande förutbildning. Därmed stärks skogssektorns konkurrenskraft . Regeringens arbete med förenklingar ska leda till en märkbar positiv förändring i vardagen för företagarna. Ambitionen är att ytterligare minska de administrativa kostnaderna för de gröna näringarna. Detta gör att företagarna kan fokusera på verksamheten och på utvecklingen av det egna företaget. Regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010 förlängs till 2012 (rskr. 2009/10:226 Regelförenklingsarbetet 2006 2010). arbetar vidare i syfte att åstadkomma en märkbar positiv förändring i de areella företagens vardag. Företagens administrativa kostnader på ansvarsområden har minskat med och arbetet fortskrider i syfte att ytterligare minska de administrativa kostnaderna. Regeringen driver aktivt frågan om förenklingar av både den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken i EU. För tiden fram finns inom jordbrukslagstiftningen förslag som innebär att de administrativa kostnaderna kan förväntas minska ytterligare. Flera av förenklingsförslagen är beroende av ändringar i , medan andra åtgärder kräver nationella utvecklingsinsatser. För att ytterligare förenkla för de gröna näringarna gör regeringen en satsning för att effektivisera och förenkla kontakter med myndigheter när det gäller skogs- och jordbruksåtgärder. Inom livsmedelsområdet beror den upplevda förenklingen på vilken inriktning företagen har på sin verksamhet. Fortsatta förenklingar inom livsmedelsområdet är angelägna, inte minst för att uppnå regeringens vision det nya matlandet. Även i regeringens arbete med att nå en effektiv fiskeriförvaltning nationellt och på EU- nivå är regelförenkling centralt. Detta blir särskilt viktigt att uppmärksamma i den reformeringsprocess av den gemensamma fiskeripolitiken som ska vara avslutad senast . Regeringen arbetar vidare med visionen det nya matlandet. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur och skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Av denna anledning initierar regeringen en ny satsning på . Satsningen består av fem olika delar; mat inom offentlig sektor, primärproduktion, vidareförädling av mat, matturism samt restaurang. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 viktig utgångspunkt i visionen det nya matlandet är att länka samman turism med upplevelser kopplade till mat och dryck. Det är viktigt att även utomlands presenterar svensk gastronomi för att visa vad har att erbjuda. ska tydligare förknippas med matupplevelser i världsklass. En stark, miljöanpassad, hållbar och konkurrenskraftig primärproduktion är en förutsättning för förverkligandet av visionen. Regeringen förfogar över flera verktyg som kan användas i arbetet för att nå visionen, inte minst genom ett bättre utnyttjande av landsbygdens resurser. Livsmedelsstrategin för hela och landsbygdsprogrammet är två centrala verktyg för att förverkliga visionen det nya matlandet. Livsmedelsstrategin har givit goda resultat och kommer att fortsätta . I strategin ingår insatser för att främja en ökad innovationsgrad och kompetensutveckling inom sektorn, insatser för mer utvecklade logistiklösningar för transport, insatser för export av livsmedel, samt för att öka dialogen mellan sektorns representanter. Det pågår en utredning med uppdrag att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med EU:s lagstiftning liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. För att utveckla som matland behövs också åtgärder för att höja kvaliteten på maten i den offentliga sektorn inom t.ex. skolan och äldreomsorgen. En annan viktig del i arbetet med det nya matlandet är att ta fram en kommunikationsstrategi. Syftet med denna är att identifiera ett gemensamt angreppssätt, målgrupper och kanaler för att nå ut och sprida visionen. Ovannämnda insatser kompletterar varandra och stärker möjligheterna att använda den totala potential som finns för ökad tillväxt och fler jobb. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga vision om att ska bli det ledande matlandet i . Den moderna rennäringspolitiken ska bidra till ett starkt och utvecklat samiskt näringsliv och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga rennäringsföretag med framtidstro. Rennäringen med jakt, fiske och duodji (sameslöjd) är en bärande del av det samiska kulturarvet. Regeringen eftersträvar en levande samisk kultur med en konkurrenskraftig rennäring som ger försörjning på ett långsiktigt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt i enlighet med de samiska kulturvärdena. Konventionen om den gränsöverskridande renskötseln mellan och beräknas kunna träda i kraft , vilket ger ett stabilt ramverk för rennäringen. Givet samernas ställning som urfolk har och samerna en särskild ställning i samhället. Det är viktigt att de samiska språkens användning i samhället säkerställs och att det finns ett starkt och utvecklat samiskt konst- och kulturliv. Som urfolk har samerna rätt till självbestämmande i ett antal frågor. Regeringen fortsätter arbetet med att utveckla samepolitiken genom närmare dialog med och den parlamentariska kommittén om den framtida samepolitiken som tillsatt. Stärkt utvecklingskraft i landsbygder Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och tillväxt, inte minst i utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. Landsbygdens unika natur- och kulturmiljöer ger bl.a. möjlighet till ett attraktivt permanent- och deltidsboende, rekreation och rehabilitering, ett rikt friluftsliv samt en utvecklad turism och företagande. Den svenska landsbygden är rik på biologisk mångfald och naturresurser. Dessa är viktiga för bl.a. energiutvinning, industriprocesser, livsmedels- och läkemedelstillverkning. Det kommer därför att finnas stora möjligheter att ytterligare utveckla entreprenörskap och företagande med anknytning till dessa gröna näringar, inte minst inom energisektorn, upplevelse- och turistsektorn och genom fortsatt vidareförädling av produkter från jordbruk, skogsbruk, vattenbruk och fiske. Landsbygdens sociala och ekonomiska utveckling bygger i hög grad på ett samspel mellan privata, offentliga och ideella insatser. Det engagemang som finns hos enskilda männi- skor, byalag, intresseföreningar, och organisationer skapar framtidstro och en grund för nya initiativ och nytt entreprenörskap. Mångfald ger möjligheter. Ett ökat företagande, inte minst bland kvinnor och utrikes födda, bidrar till utvecklingspotential i alla delar av landet. Att ungdomars engagemang, intressen och kunskaper tas till vara är vidare centralt för att utvecklingen i olika landsbygder ska vara långsiktigt hållbar Den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling är hörnstenar och ger de grundläggande målen, prioriteringarna och en rad av verktygen för det strategiska arbetet med landsbygdsfrågor. Men det krävs insatser från politiken inom flera områden för att omvandla landsbygdernas resurser till tillväxt och sysselsättning. Landbygdsperspektivet bör där det är relevant införlivas som en naturlig del i flera politikområden. Regeringen anser även att samordningen mellan insatser för landsbygdsutveckling och insatser för hållbar regional tillväxt behöver utvecklas på lokal och regional nivå. Politiken måste kunna hantera och främja ett ökat samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. Regeringen bedriver ett löpande strategiskt arbete med landsbygdsfrågor. Exempel på insatser som stärker landsbygdens utvecklingskraft inom olika utgiftsområden redovisas i avsnittet politikens inriktning under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling inom utgiftsområdet är Landsbygdsprogrammet för 20072013. Detta program stärker förutsättningarna för jobb på landsbygden, en hållbar produktion av livsmedel och bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Landskapets natur- och kulturvärden ska värnas och den negativa miljöpåverkan minimeras. Landsbygdsprogrammets åtgärder främjar ett hållbart nyttjande av naturresurser, företagande, förbättrad arbetsmiljö, ökad konkurrenskraft och tillväxt både inom de gröna näringarna och inom annat landsbygdsbaserat företagande, samt attraktiva miljöer för boende och besökande på landsbygden. En hög miljöambition ska bidra till att flera av de nationella miljökvalitetsmålen om internationella åtaganden ska kunna uppnås. Lokalt engagemang ska stödjas och ett brett deltagande från många grupper i arbetet för landsbygdens utveckling ska eftersträvas och uppmuntras. En helhetssyn på landsbygdens näringsliv är särskilt motiverad med hänsyn till de utmaningar som följer av stora geografiska avstånd. Målgrupper för åtgärder som syftar till att främja konkurrenskraft, innovation, tillväxt och fler jobb omfattar dels företag inom de gröna näringarna, livsmedelsförädling och turistnäringen, dels mikroföretag i andra branscher på landsbygden och även grupper av företag, organisationer och föreningar. Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en halvtidsutvärdering av programmet, vilken kommer att presenteras . Därefter kommer regeringen att överväga ytterligare behov av justeringar av de befintliga insatserna inom programmet samt behov av ytterligare insatser. har regeringen påbörjat arbetet med nästa landsbygdsprogram för perioden 20142020. En översyn kommer att göras av den strategiska inriktningen inför nästa programperiod. Ett uppdrag kommer dessutom att ges till och om att utarbeta ett tekniskt underlag inför nästa programperiod. Målen för det svenska programmet för Europeiska fiskerifonden , är att förbättra fiskbestånden, anpassa fiskeflottans kapacitet till befintliga resurser och bidra till sysselsättning inom fiskesektorn. De projekt och åtgärder som kan finansieras genom programmet ska främja och komplettera övriga beslut och förändringar i en hållbar fiskeriförvaltning. Den lokala nivån stärks genom den s.k. Leader-metoden i form av fiskeområdesgrupper i ett tiotal områden i landet. Såväl kustområden som områden med insjöfiske omfattas av arbetet. Även företrädare för mer fritidsfiskebaserad verksamhet finns representerade. Målgruppen för åtgärder i programmet är huvudsakligen företag och organisationer med koppling till yrkesfisket, vattenbruket och beredningsindustrin. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23