prop · GX03149 · 2010-03-23 00:00:00 — 2.Har handläggningen av ett ärende om anställningen som professor påbörjats men inte avslutats före gäller äldre bestämmelser. 3.Har ett beslut meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser i fråga om rätten att överklaga. Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) Arbetsdomstolen, för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , och i , , , Högskolan på , , , , , , , , , Kungl. i , , , i , , i , Stiftelsen , Kommuner och Landsting, , , (), Akademikers (), (), , (), och kompetensutveckling, Kungl. Skogs- och , Kungl. och (JämO). Spontana remissvar har inkommit från , Cancerfonden, , , , , universitets studentkår, , och . Sammanfattning av promemoria Ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. (U2010/222/UH) Promemorian innehåller förslag och bedömningar som innebär avregleringar när det gäller universitetens och högskolornas organisation samt utbildning. Utöver vad som ska gälla för styrelse och rektor, och om inget annat är föreskrivet, föreslås att ett lärosäte själv ska få bestämma sin interna organisation. Beslut som kräver en bedömning av dels uppläggning, genomförande av och kvalitet i utbildningen, dels organisation av och kvalitet i forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet, ska dock fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Om den bedömning som avses ska göras i en grupp av personer ska majoriteten ha vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Bestämmelser i högskolelagen (1992:1434) om fakultetsnämnd och särskilda organ föreslås utgå. Studenterna ska ha rätt att vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningen eller studenternas situation. I promemorian görs även bedömningen att som huvudregel bör studenterna ha rätt att vara representerade med minst tre ledamöter vid beslut av eller beredning i en sådan grupp av personer som ska fatta beslut som kräver en bedömning av dels uppläggning, genomförande av och kvalitet i utbildningen, dels organisation av och kvalitet i forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet. För övriga beslutande och beredande organ bör inget minsta antal studentrepresentanter föreskrivas. Om beslut ska fattas eller beredning genomföras av en enda person, bör liksom information lämnas till och samråd ske med studentrepresentant. Vidare föreslås att bemyndigandet för regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i högskolelagen tas bort. I promemorian görs också bedömningen att inriktningen bör vara att flertalet av de särskilda inrättningarna inte bör regleras i förordning. Det bedöms att det inte bör regleras i förordning att administrativ skicklighet ska beaktas när rektor anställs, samt att rektor bör ha en ställföreträdare som tjänstgör i rektors ställe när han eller hon inte är i tjänst. Prorektor bör inte regleras i förordning. När det gäller utbildningen görs bedömningen att vissa grundläggande bestämmelser på nationell nivå bör finnas kvar, men att detaljregleringen av utbildningen i övrigt bör minska. Regleringen av innehållet i kurs- och utbildningsplaner bör därför utgå. I fråga om regleringen av disputation bedöms att det endast bör ställas krav på att doktorsavhandlingen ska ha försvarats muntligen vid en offentlig disputation och att det ska finnas en opponent. Vidare bör vid betygssättningen av avhandlingen delta minst en person som inte är verksam vid den . I promemorian görs bedömningen att upplysningsbestämmelser eller dubbelregleringar så långt som möjligt bör utgå ur förordningar som ansluter till högskolelagen. Vad gäller uppdragsutbildning bör lärosätena få anordna sådan utbildning även för andra än anställda hos uppdragsgivaren. Lagförslag i promemoria Ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. (U2010/222/UH) Förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434)7 dels att 1 kap. 5 a § och 5 kap. 7 § ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 2 kap. 7 § ska betecknas 2 kap. 8 §, dels att 2 kap. 5, 6, nya 2 kap. 8 § och 5 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 7 §, av följande lydelse. Det ska finnas minst en fakultetsnämnd vid varje universitet och vid varje högskola där det får utfärdas examina på forskarnivå, om inte annat följer av fjärde stycket. Fakultetsnämnderna ska ansvara för forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och utbildning på forskarnivå, om inte annat anges i tredje eller fjärde stycket. Nämnderna ska också ansvara för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, om inte eller högskolan inrättar särskilda organ för utbildning på dessa nivåer. Högskolorna ska därutöver alltid ha särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för forskning som inte hör till ansvarsområdet för någon fakultetsnämnd. Universitet och högskolor där En högskola beslutar om sin interna organisation i övrigt, om inte något annat är föreskrivet. Därvid ska vad som anges i 6 och 7 §§ gälla. 5 a § 2008:575 7 § 2003:1121. 8Senaste lydelse 2009:764. lärarexamen får utfärdas ska alltid ha ett särskilt organ med ansvar för lärarutbildning och för forskning som knyter an till sådan utbildning. och högskolor som får utfärda examina på forskarnivå ska det särskilda organet ha ansvar också för sådan utbildning på forskarnivå som knyter an till lärarutbildningen. och högskolor med konstärlig utbildning får det i stället för en fakultetsnämnd finnas ett organ som ansvarar för konstnärlig forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig utbildning på forskarnivå. Om det inte inrättas något särskilt organ för den konstnärliga utbildningen på grundnivå och avancerad nivå, ska organet svara också för denna utbildning. Universiteten och sådana högskolor som får utfärda examina på forskarnivå, ska besluta vilka fakultetsnämnder som ska finnas och vilket ansvarsområde som varje nämnd ska ha. Vid högskolor som inte är universitet får ansvarsområdet för utbildning på forskarnivå dock bara avse de områden inom vilka högskolan har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. Beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens, om besluten kräver en 1. uppläggning, genomförande av och kvalitet i utbildningen, eller 2. organisation av och kvalitet i 2.andra personer som är forskningen och det konstnärliga vetenskapligt eller konstnärligt utvecklingsarbetet. 3.personer som annars är 9 Senaste lydelse 2009:764. lämpliga för uppdraget. Om den bedömning som avses i första stycket ska göras av en personer som avses i första stycket 1 eller 2. av vetenskapligt eller konstnärligt får dock besluta något annat, om det finns särskilda skäl. högskolan har rätt att vara Av ledamöterna i de särskilda organ som avses i 5 § ska flertalet Studenterna har rätt att vara representerade i sådana organ. Studenterna har rätt att vara eller beredning sker som har av styrelse, fakultetsnämnd och Sådana ledamöter i styrelsen och andra organ inom högskolorna som är representanter för studenterna skall utses i den ordning som regeringen föreskriver. I sådana föreskrifter får regeringen överlämna åt enskilda individer Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur representanter ska utses när studenterna har rätt att vara representerade. I sådana föreskrifter får regeringen överlämna åt enskilda individer 10 Senaste lydelse av tidigare 2 kap. 7 § 2007:511. eller åt sammanslutningar att utse ledamöter. eller åt sammanslutningar att utse Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina11 ska upphöra att gälla vid utgången av 2010. 11 Senaste lydelse av 3 a § 2008:576. Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över promemoria Ökad organisatorisk frihet för statliga universitet och högskolor, m.m. (U2010/222/UH) (), , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , Dans- och cirkushögskolan, , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , Högskolan på , , , , , , , Kungl. i , , , i , , i , , , och kompetensutveckling, Stiftelsen , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem (), akademikers centralorganisation (), (), i (LO), , och (). Spontana remissvar har inkommit från , , , , och , studentkårers centralorganisation, , Kungl. Sammanfattning av delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48) Här sammanfattas endast det utredningsförslag om examensmål som behandlas i denna proposition och som återfinns i kapitel 10, avsnitt 10.5.3, i delbetänkandet. Uppdraget har gällt att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen och utifrån denna översyn föreslå eventuella förändringar av nuvarande resurstilldelningssystem. Utredningen kan också överväga andra åtgärder som bidrar till att uppfylla utredningens direktiv. Kapitel 1 är ett inledande kapitel. I kapitel 2 sammanfattas innehållet i utredningens delbetänkande. I kapitel 3 beskrivs utredningens uppdrag och genomförande. I kapitel 4 beskrivs nuvarande styrsystem. I kapitel 5 beskrivs grunderna i dagens resurstilldelningssystem inklusive de förändringar som ägt rum sedan systemet infördes i samband med högskolereformen 1993. I kapitel 6 redovisas universitets och högskolors synpunkter på nuvarande styr- och resurstilldelningssystem samt deras förslag till förändringar. I kapitel 7 presenteras analyser av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem. I kapitel 8 redovisas resurstilldelningssystemen i , , och och en jämförande analys görs av systemen. I kapitel 9 beskrivs kortfattat några av förutsättningarna för utredningens arbete. I kapitel 10 föreslås förändringar i nuvarande styrsystem som rör bl.a. utbildningsuppdragen, budgetdialogerna, utbildnings- och forskningsstrategierna, mål för totalt antal helårsstudenter och mål för antal examina, s.k. examensmål. I kapitel 11 redovisas utredningens förslag till nytt resurstilldelningssystem. I kapitel 12 beskrivs konsekvenserna för lärosätena vid en övergång till ett nytt resurstilldelningssystem. I kapitel 13 beskrivs övergångsbestämmelser och i kapitel 14 föreslås en tidpunkt för när det nya systemet ska börja tillämpas. Utredningens förslag om examensmål Examensmålen spelar, trots att de inte är kopplade till resurstilldelningen, en viktig roll i styrningen och planeringen av grundutbildningen. Mot denna bakgrund anser att examensmålen bör finnas kvar. Examensmålen bör i första hand anges för examina där regering och riksdag vill se en ökning. Antalet examensmål bör precis som i nuvarande styrsystem vara relativt få. Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48) , , , Myndigheten för , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , /, Gymnastik- och (), , Kungl. i , i , i , , i , , , , Stiftelsen , akademikers centralorganisation (), i (LO), (), , () och (). Spontana remissvar har inkommit från Lunds Universitets Studentkårer, , studentkår doktorandnämnden, , Teknikföretagen, Sydsvenska , , Ämnesföreträdare vid de Svenska lärosätena i RHIN, , förenade gaystudenter och Arkitekter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:149 En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor inför, ändrar, upp- 2 kap. 8 § (tidigare 5 kap. 2 §) 5 kap. 7 § (paragrafen upphör att