prop · GY031d21 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen har också ytterligare stärkt det internationella samarbetet på energiteknikområdet på ett sätt som både kommer att bidra till att motverka det globala klimathotet och till att öka svenska företags konkurrenskraft på världsmarknaden. Det avtal som undertecknades mellan och , om utveckling av uthålliga energilösningar, är ett konkret exempel på de möjligheter som öppnas för svenska företag och svenska idéer. Det är första gången som ingår ett bilateralt samarbete med något land om utveckling av hållbar energiteknik. Samarbetet utvidgades till att gälla all miljöteknik. Inom ramen för det bilaterala avtalet med pågår diskussioner om ett fördjupat samarbete inom forskning och utveckling samt gemensamma aktiviteter avseende frihandel och hållbarhetskriterier för biobränsle. Ett bilateralt avtal har även tecknats med om energieffektivisering och förnybar energi, med fokus på bioenergi och biodrivmedel. deltar även i det inrättade forumet Clean Energy Ministerial som bygger vidare på det högnivåforum om klimat och energi (on Clean Energy and Climate) som initierats av president . Initiativet syftar till att påskynda omställningen till ren energi och att blivit inbjudet är ett erkännande av den ledande roll som har vad gäller förnybar energi, energieffektivisering och klimatfrågor. Ett arbete pågår även för att skapa en gemensam elcertifikatsmarknad mellan och . En gemensam elcertifikatsmarknad kan ge fördelar för båda länderna i arbetet med att möta klimatkrisen och stärka försörjningstryggheten. Utvecklingen av internationella insatser på energiområdet bör bl.a. ske mot bakgrund av utfallet vid i . möjligheter att påverka utvecklingen så att de klimatpolitiska målen nås är dels direkt i de internationella klimatförhandlingarna genom EU, inom EU i andra sammanhang men också genom bilaterala och annat samarbete med andra länder och i olika särskilda fora. bör utveckla prioriterade sakfrågor i dialog med andra parter i syfte att bidra till klimatpolitiska mål men också i syfte att öka sannolikheten för framgång i de internationella klimat förhandlingarna. Svenska styrkeområden är bl.a. insatser för att främja utveckling, demonstration, marknadsintroduktion och spridning av ny hållbar energiteknik, med fokus på förnybar energi och energieffektiv teknik. deltar i energisamarbete bilateralt, inom ramen för (), samt är medlem i () vars verksamhet är under uppbyggnad. Merparten av detta samarbete fokuserar på förnybar energi. bör utveckla sitt internationella samarbete på energieffektiviseringsområdet, bl.a. genom deltagande i forum där fler länder, såväl industriländer som utvecklingsländer, deltar. Inom de regionala strukturfondsprogrammen finns möjligheter att finansiera insatser på energiområdet. till och med uppgår beslut om medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden i de åtta regionala strukturfondsprogrammen till mer än (EU-medel och nationell offentlig medfinansiering) till projekt, främst inom förnybar energi och energieffektivitet. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. En nordisk elmarknad är nödvändig för ett effektivt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i . Flaskhalsar i det nordiska elnätet och mellan och kontinenten ska byggas bort. Att elnätsföretagen bedriver en effektiv verksamhet har en stor betydelse för den konkurrensutsatta elmarknaden eftersom dessa företag äger och förvaltar elnätet och därigenom har ansvar för att den nödvändiga infrastrukturen fungerar. Vidare har elnätsföretagen bl.a. till huvuduppgift att ansluta kunder, mäta överförd el och rapportera resultatet till elhandelsföretag, elproducenter och konsumenter. Ett effektivt regelverk för, och kontinuerlig tillsyn av, denna nätverksamhet är nödvändig för en fungerande elmarknad. För att elnätsföretagen ska kunna bedriva ett så effektivt arbete som möjligt på elmarknaden är det väsentligt att de bestämmelser som elnätsföretagen ska följa för att få och bedriva nätkoncession är så enkla och effektiva som möjligt. mottog regeringen betänkandet Koncessioner för el- och gasnät (SOU 2009:48). I betänkandet finns bl.a. bestämmelser för att förenkla processen för att söka och inneha nätkoncession. Betänkandet bereds i . I en väl fungerade elmarknad är det nödvändigt att kundernas ställning är definierad och stark. mottog regeringen betänkandet Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas Fortsatt europeisk harmonisering (SOU 2010:30) I betänkandet finns framför allt förslag som kommer att förstärka och förtydliga kundernas ställning på el- och gasmarknaden. Betänkande bereds i . Det är nödvändigt att kunderna på elmarknaden ska få större möjlighet att planera och minska sin konsumtion av el. Aktuell information om elpriser och förbrukning är därför ett viktigt instrument för att elkunderna ska kunna få denna möjlighet. Regeringen har därför bl.a. lagt uppdrag om att utreda frågor som rör smarta mätare och införandet av timmätning för alla elkunder. Uppdragen ska rapporteras och regeringen avser därefter bereda frågan. För att underlätta för elkonsumenter som även är mikroelproducenter att få ersättning för eventuellt överskottsproduktion har regeringen lagt ett uppdrag om att utreda om nettodebitering ska införas i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 rapporteras och regeringen ska därefter bereda frågan i . En väl fungerande nordisk elmarknad ger konkurrensfördelar och skapar bättre förutsättningar för energitillförsel, miljö och tillväxt. Inom pågår genomförandet av fem prioriterade överföringsförbindelser som avsevärt kommer att stärka överföringskapaciteten. Det första av dessa projekt, en ny elförbindelse mellan och färdigställdes . På detta sätt förbättras förutsättningarna för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i , vilket stimulerar till en ökad konkurrens. Den planerade utbyggnaden av vindkraftsparker kräver också förstärkningar i stamnätet. Konkurrensen och effektiviteten på den nordiska elmarknaden bör fortsatt utvecklas. Regeringen har tagit initiativ till att fördjupa och utveckla samarbetet på elmarknadsområdet mellan de nordiska länderna, bl.a. genom att besluta om en nordisk färdplan som fokuserar på ytterligare harmonisering och integrering av elmarknaden. Den nordiska marknaden har länge utgjort en föregångare i arbetet med att skapa en integrerad europeisk elmarknad. hör till de länder som är pådrivande för att vidareutveckla elmarknaden inom EU i syfte att skapa en effektiv integrerad marknad. En central fråga är införandet av regler för effektivare åtskillnad mellan å ena sidan elnätsverksamhet och å andra sidan konkurrensutsatta verksamheter såsom elhandel och elproduktion. Samhällets ökade krav på tillgängligheten i elnäten ökar fokus på trygg elförsörjning och leveranssäkerhet. ska ha en säker elförsörjning. Det är därför viktigt att regelverket ger nätföretagen incitament att göra de investeringar som långsiktigt säkerställer att elnäten blir mindre sårbara och att omfattande strömavbrott förebyggs. Naturgasen, som är ett fossilt och ändligt bränsle, kan ha betydelse , främst i anläggningar inom industrin och för högeffektiv kraftvärme. Sådana anläggningar omfattas av det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, ETS. Infrastruktur för naturgas kan därmed utvecklas på kommersiella villkor. struktur kan ske på ett sätt som understödjer en successiv introduktion av biogas. Några planer på en utvidgad storskalig utbyggnad av naturgas till hushåll och företag är inte aktuella i . Regeringens presenterade klimat- och energipolitik kommer ytterligare att begränsa de fossila bränslenas konkurrenskraft. För en väl fungerade gasmarknad är det väsentligt att kundernas ställning är väl definierad och stark. mottog regeringen betänkandet Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas Fortsatt europeisk harmonisering (SOU 2010:30) I betänkandet finns framför allt förslag som kommer att förstärka och förtydliga kundernas ställning på el- och gasmarknaden. Betänkandet bereds i och en proposition beräknas att läggas under höstenvintern 2010-2011. Värmemarknadspolitiken ska fortsatt bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas . Fjärrvärmen skapar förutsättningar att utnyttja samhällets energiresurser så effektivt som möjligt, genom användning av spillvärme, högeffektiv kraftvärme och bränsleresurser som annars inte kan tas tillvara. En ny fjärrvärmelag trädde i kraft . Därmed stärks fjärrvärmekundens ställning och insynen i fjärrvärmeföretagen ökar. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdraget att närmare analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten på ickediskriminerande villkor och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens i fjärrvärmenäten. Syftet är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Ett mål om effektivare energianvändning har beslutats. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Regeringens målsättning är också att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror. Energieffektivisering medför i de flesta fall minskad belastning på klimat och miljö. Olika energikällor och olika energibärare har i det sammanhanget olika betydelse. Besparing av en kilowattimme el från kolkondenskraft bör värderas högre än besparing av en kilowattimme fjärrvärme från industriell spillvärme eller från en solfångare. En handlingsplan för energieffektivisering och åtgärderna för att genomföra det s.k. energitjänstedirektivet presenterades i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163). Offentlig sektor ska vara ett föredöme i energieffektiviseringsarbetet. En förordning som ställer krav på att myndigheter och domstolar ska bli energieffektiva beslutades . Insatserna för energieffektivisering omfattar också industri-, bebyggelse- och transportsektorerna samt de areella näringarna. Ett femårigt energieffektiviseringsprogram genomförs . Programmet tillförs , utöver dagens politik. Programmet innehåller förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, insatser för information, rådgivning, stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt införande av ett stödsystem med energikartläggningscheckar. En bärande tanke med programmet är att komplettera generellt verkande ekonomiska styrmedel genom att fokusera på strategiskt undanröjande av informations- och kunskapsbrister inom olika sektorer. Det femåriga programmet (anslag 1:13) utgör ett komplement till insatserna inom ramen för dagens politik för energieffektivisering. De olika insatserna och styrmedlen är sammanflätade och ger stöd åt varandra. Potentialen för energieffektivisering i de gröna näringarna är stor och regeringen föreslår av den anledningen åtgärder som riktas direkt mot de areella näringarna. Därför föreslår regeringen en omställningspremie för konvertering från fossila till icke-fossila bränslen i arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket då dessa i hög utsträckning saknar reella alternativ till fossila bränslen. Vidare föreslår regeringen att stödsystemet med energikartläggningscheckar utvidgas till att omfatta fler jordbruksföretag. En hearing om effektivare energianvändning inom de areella näringarna anordnades av . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Hearingen hade sin utgångspunkt i rapporterna Energikartläggning av de areella näringarna (ER 2010:12), samt Att främja sparsam körning med arbetsmaskiner (SA80A 2009:26935). De synpunkter som framfördes vid hearingen bereds vidare inom . är enligt Energitjänstedirektivet (2006/32/EG) skyldigt att till Europeiska kommissionen inlämna en andra nationell handlingsplan för energieffektivisering. i samråd med , , , länsstyrelserna, , , , och har inkommit med förslag till den andra svenska nationella handlingsplanen. Dessa förslag bereds vidare inom En effektivare användning av energi främjas i grunden av prissättningen på energi. Vid sidan om insatser för att undanröja kunskapsbrister finns det skäl att på olika sätt stärka prisincitamentet för energieffektivisering och öka förbrukningsflexibiliteten hos olika elkunder. En utbyggnad av smarta mätare och en utvidgad användning av redan installerade smarta mätare skapar förutsättningar för att prissignalen når konsumenterna på ett tydligare sätt. Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . För att nå det övergripande målet har ambitionen för elcertifikatsystemet för förnybar elproduktion höjts. Det tidigare målet för ny förnybar el (dvs. att säga att åstadkomma en ökning med ) har reviderats, ett nytt mål om en ökning med har beslutats av . En nationell planeringsram för vindkraft har fastställts till motsvarande en årlig produktionskapacitet om , varav på land och till havs. För att nå det mål som ställts upp inom ramen för elcertifikatsystemet om förnybar el till 2020, jämfört med nivå, bedöms det komma att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 elproduktion står i huvudsak på två ben, vattenkraft och kärnkraft, och är därmed nära nog koldioxidfri. Ur försörjningstrygghetssynpunkt är det positivt att systemet med elcertifikat leder till att det utvecklas kompletterande ben som består av biokraftvärme och efter hand också av betydande mängder vindkraft. Vattenkraften är en värdefull tillgång för produktion av förnybar el och kommer även att spela en central roll för elförsörjning. Att bibehålla en hög produktion av vattenkraft som fastställda miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfylls, är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och är en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp inom EU. Nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Det är av stor vikt att den inhemska produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. Förenklingar avseende nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion behöver därför fortsättas att genomföras. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa upp tillståndsprocesser för etablering av ny förnybar elproduktion samt att göra en översyn över processerna för nätanslutning, nätförstarkning respektive nätutbygnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatsystemet. Förutsättningarna för utbyggnad av vindkraftsparker till havs bör studeras särskilt, bland annat avseende reglerna för nätanslutning. För att säkerställa att förnybara drivmedel uppfyller grundläggande krav på miljömässig hållbarhet och för att undvika biodrivmedel som ger upphov till stora utsläpp av växthusgaser, har gemensamma europeiska hållbarhetskriterier för biodrivmedel tagits fram. Regeringen har aktivt deltagit i detta arbete och verkat för att dessa hållbarhetskriterier ska vara ändamålsenliga, ickeprotektionistiska och inte leda till snedvridna konkurrensförhållanden mellan biomassans olika användningsområden. Kriterierna avseende klimatnyttan för biodrivmedel kommer successivt att skärpas. Som en följd av EU:s nya bränslekvalitetsdirektiv (98/70/EG) kommer den högsta tillåtna inblandningen av etanol i bensin utökas till och av FAME i Andelen skattebefriad låginblandad etanol och FAME utökas upp till och respektive . Inom värmesektorn fortsätter utfasningen av de fossila bränslena i linje med regeringens långsiktiga prioritering att användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas . och bedömer i Kontrollstation att nuvarande styrmedel och energipriser kommer att leda till att de fossila bränslena i princip helt avvecklas ur bostads- och lokalsektorn. Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet, framför allt lokalt och regionalt. Lokalt innebär biogas, renad till biometan och utnyttjad som drivmedel i tätorternas trafik, ett betydande steg i riktning mot ekologiskt hållbara städer. Vid rötning av stallgödsel tillkommer fördelen att minskas utsläppen av metan från gödselhanteringen. Den lovande utveckling med biogas för fordon som inletts i bör fortsatt stimuleras. Regeringen har givit i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. I slutrapporten som redovisar förslaget till biogasstrategi presenteras 40 konkreta förslag och prioriteringar för att stärka biogasens konkurrenskraft och därmed realisera potentialen för lönsam biogasproduktion och användning. Förslagen bereds inom . Landsbygdsprogrammet 20072013 erbjuder stora möjligheter att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi, exempelvis genom investeringsstöd för biogasproduktion. Dessa möjligheter bör utnyttjas och regeringen har därför beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion på totalt . Ytterligare medel har gjorts tillgängliga för perioden 20102013. Satsningen syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningar för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. landsbygder bidrar också med goda förutsättningar för omställningen, exempelvis från fossila bränslen till förnybar energi genom exempelvis utbyggnad av vindkraft, tillgång på råvaror, teknik och kunnande. Internationellt har en ny organisation för att främja förnybar energi bildats (). har tillsammans med ytterligare nära 150 länder beslutat sig för att delta och därmed stärka arbetet globalt för att öka användningen av förnybara energikällor. Regeringen överlämnade Nationella handlingsplan för främjande av förnybar energi till kommissionen. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. biföll regeringens proposition Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172). Beslutet innebär att ett tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Beslutet innebär också att lagen om kärnkraftens avveckling upphävs. biföll också regeringens proposition Kärnkraften ökat skadeståndsansvar 2009/10:173). Beslutet innebär bl.a. att atomansvarighetslagen (1968:45) ersätts av en ny lag som reglerar ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Beslutet innebär också att det införs ett obegränsat ansvar för innehavare av kärntekniska anläggningar och att innehavare av kärnkraftsreaktorer ska finansiera ansvaret . har på regeringens uppdrag i en rapport (Dnr. N2010/4882/E) redogjort för hur myndigheten kan bidra i det arbete som föranleds av de nya riktlinjerna beträffande kärnkraften i den långsiktiga klimat- och energipolitiken. pekar bland annat på att man kommer att behöva följa reaktorprojekt som pågår i och , att man 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tillsammans med kan bidra med underlag för investeringsplaner i ledningskapacitet, liksom att man kan bistå regeringen med utredningar som belyser kärnkraften ur olika aspekter exempelvis gällande flaskhalsar såsom kompetensförsörjning. redovisning bereds inom . Sedan den s.k. tankeförbudsparagrafen i kärntekniklagen avvecklades 2006, har forskning kring kärnkraft startat vid några svenska universitet och högskolor. Bland annat har för beviljat totalt till KTH, och för projektet , inom vilket studier för fjärde generationens reaktorer bedrivs. Stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Insatserna ska bidra till att uppnå nationella och internationella energi- och klimatpolitiska mål. Insatserna bör fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Forskning och innovation inom energiområdet ska bidra till att bygga upp den kunskap och kompetens som behövs för att möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt till att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras i eller på andra marknader. Regeringens satsningar på forskning och teknikutveckling, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, miljönytta och goda exportmöjligheter i alla delar av landet. I enlighet med vad som presenterats närmare i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen tillfördes anslaget för energiforskning ytterligare . I denna proposition föreslås ytterligare tillskott om totalt . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Kommersialisering och spridning av ny energiteknik Utveckling, kommersialisering och spridning av ny teknik är en viktig del i arbetet med att förverkliga regeringens höga ambitioner inom klimat- och energipolitiken. Det är därför angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. ligger i den absoluta internationella framkanten vad gäller teknik för produktion av andra generationens biodrivmedel. Tekniken har nått stadiet mellan utveckling och demonstration och behövs stöd till uppskalning av processerna till industriell skala och demonstration. Genom riktade insatser bedöms det vara möjligt att bidra till ett genombrott för kommersiellt gångbar teknik för produktion av biodrivmedel som är betydligt mer resurseffektiva än de som är kommersiellt tillgängliga. Regeringen har därför avsatt totalt 20092011 för demonstration och kommersialisering av ny energiteknik. Satsningen avser till största delen demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel men också demonstration och kommersialisering av annan energiteknik av stor nationell betydelse och omfattande exportpotential, t.ex. teknik avseende el- och elhybridfordon och elproduktion. Det är även angeläget att stimulera användning av andra energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 237 650 tkr prisnivå. 3Motsvarar 237 651 tkr prisnivå. 4Motsvarar 237 703 tkr prisnivå. Anslaget är avsett att finansiera förvaltningskostnader, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Därtill finansierar sina kostnader för planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen genom de s.k. programanknutna kostnaderna som belastar anslagen för de olika åtgärderna inom de energipolitiska programmen. De programanknutna kostnaderna har ökat i takt med att verksamhetsvolymen ökat. minskade kostnaderna då är en fristående myndighet vars kostnader därmed inte såsom tidigare belastar . Tabell 3.2 Samlade förvaltningskostnader vid Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet vid (som inte får