prop · GX0390 · 2010-03-19 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Målsättning och resultat avseende .................................................... Samarbetet med närområdet............................................... Det nordiska utrikespolitiska samarbetet........................................ Det nordiska försvarspolitiska samarbetet ...................................... Övrigt nordiskt bilateralt samarbete................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Att samverka, knyta kontakter och utbyta information med våra nordiska grannländer är viktigt för och en god nordisk tradition. Det nordiska samarbetet har en djup folklig förankring. Över 40 000 nordbor arbetspendlar till ett annat nordiskt land. För näringslivet har det blivit enklare att starta företag och rekrytera arbetskraft över gränserna. Det är positivt för att rörligheten har ökat, men ställer stora krav på att de nordiska länderna gemensamt fortsätter att arbeta aktivt för att lösa kvarstående gränshinder samt vidtar åtgärder för att undvika att nya gränshinder uppkommer. Enligt en sammanställning gjord av har nästan 30 gränshinder lösts . Det är mer än så många jämfört med perioden 20032006. Ytterligare gränshinder förväntas bli lösta . och uppmärksammade av riksgemenskap med projektet . Bland annat hölls ett gemensamt regeringsmöte i . har fördjupat och givit ny energi till det mycket goda samarbetet mellan och . var ordförande i . Inom t.ex. klimatområdet har kopplingen mellan det svenska EU-ordförandeskapet och det nordiska samarbetet varit särskilt framträdande. Under ordförandeskap i EU välkomnades även ansökan om medlemskap i . var även ordförande i , det nordiska parlamentariska samarbetet. övertog det tvååriga ordförandeskapet i . Det nordiska utrikes- och försvarspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas och stärkas. En övergripande ambition i det nordiska ministerrådssamarbetet var att följa upp och vidareutveckla de resultat som uppnåddes under det svenska ordförandeskapet 2008. I fokus har varit att försöka lösa så många som möjligt av de kvarvarande gränshindren, att uppnå konkreta resultat i globaliseringsarbetet, att fortsätta ministerrådets interna reformarbete samt att förbereda ministerrådets deltagande i genomförandet av och inom ramen för riktlinjerna för samarbetet med , och och med nordvästra stärka denna samverkan. Nya samarbetsprogram har påbörjats med , och samt med nordvästra och ett nordisk-baltiskt mobilitetsprogram har inletts för offentlig förvaltning, näringsliv och kultur. Demokratiutvecklingen i har främjats bland annat genom fortsatt nordiskt engagemang i det vitryska exiluniversitetet EHU i . Det nya samarbetsprogrammet med har varit i fokus . Det bilaterala nordiska samarbetet har varit omfattande. Samarbetet med har varit särskilt framträdande. Den goda dialogen med svenska delegation har fortsatt och var av stor betydelse under det svenska ordförandeskapet i . session och regeringens mottagning i anslutning till sessionen hölls i under det svenska EU-ordförandeskapet. Samarbetet mellan och EU var ett framträdande tema under Skr. 2009/10:90 sessionen. 2 Målsättning och resultat avseende Målsättningen i gränshindersarbetet har varit att lösa så många som möjligt av de kvarvarande gränshindren mellan de nordiska länderna samt att genom gemensamma åtgärder förebygga att nya oavsiktliga hinder uppstår i anslutning till att nya nationella lagar antas eller när gemenskapsrätten genomförs nationellt. För att uppnå detta har Gränshindersforum (GF), tillskapat av de nordiska samarbetsministrarna och bestående av en deltagare från varje nordiskt land och från , påtagligt ökat sin förmåga att som pådrivare i gränshindersfrågor förmå de nordiska länderna att lösa konkreta hinder för ökad tillväxt och mobilitet i . Utöver arbetet i GF sker mycket arbete även bilateralt, både mellan representanterna i GF och genom direkta regerings- och myndighetskontakter mellan de nordiska länderna. Enligt en sammanställning gjord av har nästan 30 gränshinder lösts . Det är mer än så många jämfört med perioden 20032006. Gränshindersforum fokuserat sitt arbete på att försöka lösa gränshinder som har varit mer komplicerade. Arbetet har berört ett stort antal frågeställningar, bland annat inom socialförsäkrings-, utbildnings- och I fokus har bland annat stått att försöka lösa följande konkreta frågor: att barn till gränsarbetande vårdnadshavare inte har rätt till utbildning i i det land där vårdnadshavaren Problematiken berör bland annat och en dialog har inletts med . I avvaktan på en mer hållbar lösning har möjlighet att efter bedömning i varje enskilt fall ta emot grundskolebarn från bland annat ett annat nordiskt land. Vidare har möjligheten att på medellång sikt harmonisera Harmonisering av olika länders yrkesutbildning bedöms dock vara varken nödvändig eller praktiskt möjlig. Målet är istället att öka rörligheten genom att upprätta gemensamma nordiska branschkrav, ett arbete som pågår och leds av . Diskussioner har även förts om ett gemensamt nordiskt pantsystem för återvinningsbara förpackningar. En rapport med förslag till olika lösningsmodeller kommer att Behovet av gemensamma nordiska utgångspunkter när ny nationell lagstiftning förbereds samt i anslutning till genomförandet av EU-direktiv har varit föremål för återkommande Även kommer ett intensivt arbete att bedrivas för att utveckla lämpliga arbetsformer i detta syfte. Gränshindersforum har tagit initiativ till att undersöka hur nordiska länderna samt om problem kan uppkomma på grund av olikheterna för personer som pendlar eller flyttar över gränserna. De nordiska länderna verkar även bilateralt för att uppnå konkreta resultat i gränshindersarbetet. En arbetsgrupp bestående av deltagare från alla nordiska länder presenterade en rapport med förslag till en ny nordisk konvention om social trygghet (med anledning av att den nuvarande EG-förordningen (1408/71) om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ersätts av EU- förordningen (883/2004) om samordning av de sociala trygghetssystemen). I det nya konventionsförslaget ställs bland annat högre krav på samarbete mellan myndigheterna i de nordiska länderna för att hjälpa enskilda att lösa gränshindersrelaterade problem inom socialförsäkringsområdet. I har rapporten remissbehandlats och förslagen bereds i . anordnades ett nordiskt arbetslöshetsförsäkringsmöte i med syfte att förbättra informationsutbytet och kunskapen om förändringar i de nordiska arbetslöshetsförsäkringarna. Huvudtemat var arbetskraftens rörlighet i med fokus på arbetslöshetsförsäkringen . Inom arbetslivsområdet har problemet för personer som får arbetslöshetsersättning från och önskar att spontant söka upp arbetsgivare i något annat nordiskt land för att försöka få arbete fått sin lösning. Detta är nu möjligt utan att den enskilde riskerar att förlora ersättningen. En förutsättning är dock är att den nya arbetsgivaren finns inom normalt dagpendlingsavstånd. Problemet har varit särskilt uppmärksammat i . infördes också möjlighet för personer med sjukersättning att ta arbete och tjäna upp till ett prisbasbelopp () med bibehållen ersättning. Denna möjlighet gäller också om man tar arbete utomlands. Gränshindersproblemet för vaktbolagen i att inte få transportera kontanter mellan företag på den svenska sidan och banken på finska sidan har lösts. Tack vare ändrade regler i har finska väktare nu möjlighet att registrera sig hos i och därmed få tillstånd att arbeta i . På finsk sida förväntas problemet komma att lösas genom lagändring . Utländska medborgare bosatta i har haft svårt att öppna bankkonton, ta ut pengar eller hämta paket på posten utan svensk ID- handling. Det har blivit lättare för dessa personer att få . är ansvarig utfärdandemyndighet. Projektet har haft en positiv inverkan på rörligheten i . Projektet förmedlar sommarjobb till ungdomar i . Det har pågått , med som största bidragsgivare. inkom närmare 6000 kompletta ansökningar betydligt fler än året innan. Drygt 750 ungdomar, 445 unga kvinnor och 305 unga män, fick ett jobb genom projektet . För att uppnå ökad integration och tillväxt är det viktigt att fortsatt verka för att underlätta för gränspendlarna. kommer därför bland annat att arrangera en konferens om vardagsproblem för gränspendlare. Regeringen gav informations- och rådgivningstjänsten Skr. 2009/10:90 GrenseTjänsten (se avsnitt 6.4) för att undersöka förutsättningarna för att om möjligt uppnå ett bättre gränshinderssamarbete i Nordkalottenområdet. har meddelat att lösning av gränshinder kommer att finnas högt upp på prioriteringslistan under ordförandeskapet i 2010. kommer att verka för att öka effektiviteten i gränshindersarbetet och för att antalet lösta gränshinder ska bli fler jämfört med föregående år. Nordiska ministerrådets globaliseringsarbete som initierades av de nordiska statsministrarna har pågått intensivt och haft Målsättningen är att genom konkreta åtgärder rusta de nordiska länderna för att framgångsrikt kunna hantera de utmaningar och möjligheter som globaliseringen medför samt bidra till ett kunnigare, synligare och mer välmående . För att uppnå detta beslutade de nordiska samarbetsministrarna 2008 att utveckla konkreta projekt/aktiviteter inom 14 områden (Globaliseringsforum, Nordisk toppforskning, innovationsrepresentation i , Nordiskt Energiexpo, inför världsutställningen i , inför klimattoppmötet i , riva gränshinder i , utveckla det nordiska forsknings- och innovationsområdet (NORIA), främja högre utbildning i , främja utbildning av ungdomar och vuxna i , belysa klimatförändringarnas konsekvenser för naturresurserna i , utveckla och profilera som centrum för kreativa industrier, harmonisera den nordiska elmarknaden och nordisk kultur i världen). Samarbetsministrarna har avsatt totalt 60 miljoner danska kronor till detta arbete. Flera konkreta resultat har uppnåtts, inte minst inom klimat-, miljö- Några initiativ har även erhållit betydande extern Detta gäller särskilt Toppforskningsinitiativet. Klimatfrågan har varit central i globaliseringsarbetet. bildades den nordiska COP 15-gruppen för att med gemensamma insatser medverka till ett bra resultat på det globala klimattoppmötet COP 15 (Conferences of the Parties) i . organiserat möten, seminarier och workshops samt initierat och publicerat studier/rapporter m.m. Arrangemangen har varit mycket välbesökta och uppskattade. COP 15-gruppen kommer att ge fortsatt stöd till de nordiska klimatförhandlarna i centrala Nordiskt Genresurscenter (NordGen) har arrangerat seminarier för att marknadsföra betydelsen av genetiska resurser för att kunna säkra livsmedelsförsörjningen för en växande befolkning i en miljö där en accelererande klimatförändring medför stora utmaningar. Seminarier har bland annat genomförts i samband med FN:s Kommission för hållbar utvecklings, CSD, möte i och i samarbete med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, FAO, vid toppmötet i , då de isländska och norska jordbruksministrarna deltog. Seminarierna satte fokus på det nordiska samarbetet i ett globalt perspektiv, var välbesökta och fick stor medial uppmärksamhet. Det nordiska genresurssamarbetet har global betydelse dels som exempel på ett lyckosamt regionalt samarbete, dels som exempel på hur man kan samarbeta regionalt i förhållande till andra regionala aktörer. Exempel på det senare är det nordiska samarbetet med (Southern African Development Community) genbanksamarbete och NordGens ansvar för den globala fröbanken på . Det nordiska Energiexpoinitiativet presenterades i anslutning till förhandlingarna i genom utställningsfönstret och konferensen och nätportalen och bidrog till att profilera inom hållbara energiteknologier och sammanförde över 1000 konferensdeltagare från ett 40-tal länder. Det andra Globaliseringsforumet genomfördes på . Forumet bidrog bland annat till uppkomsten av visionen om som The of Europe. Nästa forum hålls i närheten av . Toppforskningsinitiativet (TFI), som koordineras av ministerrådet för utbildning och forskning, har påbörjat sitt arbete. Det är den största nordiska forsknings- och innovationssatsningen någonsin och knyter samman de starkaste nordiska forsknings- och innovationsmiljöerna inom klimat, energi och miljö. TFI ska kunna utgöra en plattform för ökat internationellt samarbete i och utanför EU. Arbetet leds av en styrelse med en svensk ordförande. Programkommittéer har bildats med ansvar för olika delområden. har programmet utlyst forskningsmedel inom flera temaområden. Den totala budgeten uppgår till . Projektet vision för Svanen 2015 har fortsatt i syfte att vidareutveckla miljömärkningen. Det förväntas bli avslutat . Därefter finns planer på en genomförandefas . Inom näringsministrarnas område har en rad projekt initierats . Projektet , etablerat , har som mål att utveckla globaliseringsinitiativet rörande utveckling och profilering av som centrum för kreativa industrier. Det binder ihop nordiska insatser inom kultur- och näringssektorn med aktiviteter som kan bidra till att förbättra förutsättningarna för kreativa industrier och profilera som ledande inom den kreativa ekonomin. har fyra insatsområden varit i fokus: nätverksaktiviteter, utvecklingsinitiativ, policyrekommendationer och profileringsaktiviteter. har de nordiska kulturministrarna fortsatt att arbeta med internationell profilering av nordisk kultur, som central aktör i den internationella kulturella kunskapsutvecklingen och kulturutbytet samt att med utgångspunkt från nordiska traditioner som demokrati och dialog inspirera och bidra till internationella samtal på kulturområdet. Samarbete har inletts mellan kulturinstitutioner och skolor och en tvärsektoriell satsning har påbörjats tillsammans med bl.a. ministerrådet för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk avseende programmet Ny Nordisk Mat. Därutöver har aktiviteter inom ramen för Skr. 2009/10:90 nordisk kultur i världen genomförts och en internationell marknadsföring av nordisk film påbörjats. Vidare har en utställning förberetts om nordisk landskapsarkitektur, även avsedd för i . Dessutom pågår planläggning av en nordisk satsning på bokmässan i . Det nordiska initiativet att etablera ett kulturpartnerskap inom ramen för Nordliga dimensionen (ND) ledde till att utrikesministrarna i ND- samarbetet (där bl.a. de nordiska länderna ingår) beslutade att inrätta ett kulturpartnerskap. Partnerskapet förväntas bland annat bidra till att stärka de kreativa näringarna (se avsnitt 2.3). De nordiska samarbetsministrarna beslutade om en satsning på ytterligare sju globaliseringsinitiativ varav en del handlar om vidareutveckling av redan pågående initiativ. De berör områdena kultur och kreativitet, hälsa och välfärd, eScience, energi och transport, perspektiv för framtida agerande rörande mekanismen för en ren utveckling (Clean Development Mechanism) och gemensamt genomförandemarknaden (Joint Implementation), klimatvänligt byggande och ett förhandlingsmöte inför en ny global kvicksilverkonvention. för utbildning och forskning har inlett ett arbete kring beslutsformer och styrning avseende Nordiska ministerrådets forskningsfrågor för att därigenom bidra till ökad tydlighet och transparens kring beslut om globaliseringsinitiativ, och andra initiativ, inom forskningsområdet. Aktiviteter har fortsatt inom det nordiska mastersprogrammet. Programmet skapades 2007 och har som målsättning att stärka som region, öka dess konkurrenskraft samt att få nordiska studenter att stanna i och få studenter från icke-nordiska länder att söka sig till de nordiska högre utbildningsinstitutionerna. Vidare stimulerar och stärker programmet samarbetet mellan de nordiska lärosätena. Minst tre institutioner i minst tre av de nordiska länderna måste ingå för att ett projekt ska få utvecklingsmedel. Den tredje och sista programutlysningen kommer att genomföras . Globaliseringsarbetet har väckt intresse även i de baltiska länderna, inom EU och hos andra internationella aktörer. Några av initiativen kommer även att ingå i Nordiska ministerrådets (NMR) bidrag till genomförandet av . Statsministrarna och hålls löpande informerade om hur arbetet utvecklas. har aviserat att de kommer att prioritera ett fortsatt globaliseringsarbete under sitt ordförandeskap i NMR 2010. kommer att arbeta aktivt för att få till stånd en utvärdering och diskussion om effektiviteten och ändamålsenligheten i det hittillsvarande globaliseringsarbetet. har ett nära samarbete med länder och organisationer i närområde. Samarbete sker bland annat med , , , nordvästra , Östersjöstaternas råd, och . Målsättningen med ministerrådets samarbete med , och är att bidra till en stark med ökad tillväxt, välfärd och konkurrenskraft. Samarbetet vägleds av de reviderade riktlinjerna för perioden 20092013, som antogs av de nordiska samarbetsministrarna . Riktlinjerna fokuserar på att utveckla samarbetet inom områden där länderna har ett gemensamt intresse av samverkan, med tonvikt på aktivteter inom globaliseringsområdet. De aktiviteter som genomförs av Nordiska ministerrådskontoren i de tre baltiska huvudstäderna är viktiga för samarbetet. För att uppnå målsättningarna har samverkan bland annat fokuserat på att förbereda Nordiska ministerrådets deltagande i genomförandet av och på att nå resultat inom ramen för de i riktlinjerna prioriterade områdena: utbildning, forskning, innovation, kreativa industrier, miljö, klimat, energi, välfärdssamhällets utmaningar, gränsregionalt samarbete och jämställdhet. genomfördes ett seminarium om Östersjöstrategin i och ett i samarbete mellan Nordiska ministerrådskontoret i , de nordiska ambassaderna, och . Ett motsvarande seminarium kommer att genomföras i . Vidare har ett nordisk-baltiskt mobilitetsprogram för offentlig förvaltning, näringsliv och kultur lanserats för att ytterligare stärka och utveckla det nordisk-baltiska samarbetet. Programmet har till uppgift att främja ekonomiskt samarbete och bidra till utveckling av effektivare arbetsmetoder inom offentlig sektor samt att etablera en plattform för nordisk-baltisk konst- och kultursamverkan. Stöd har bland annat givits för att förebygga drogmissbruk och brottslighet bland ungdomar samt till modernisering av domstolsväsendet. Ett annat nordisk-baltiskt program, Nordplus ramprogram, består av fyra delprogram och har som målsättning att främja nordiska språk och nordisk kultur genom stöd till olika utbildningsprojekt. De baltiska och nordiska länderna deltar på lika villkor. fördelades totalt mellan 438 projekt och nätverk. I drivs projekt om bl.a. klimat, kvalitet i lärande, kulturarv, sagor och kurser inom högre utbildning. Samarbetet med nordvästra har som målsättning att bidra till att stärka samverkan mellan och nordvästra . Utgångspunkten för detta arbete är de reviderade riktlinjerna för perioden 20092013. De nordiska ministerrådskontorens aktiviteter i och är viktiga för samarbetet. Områden i fokus har varit utbildning, forskning, miljö, energi, kreativa industrier, Nordliga dimensionen (ND), förstärkning av civilsamhället, god förvaltningskultur och utveckling av Kunskapsuppbyggnads- och nätverksprogrammet. för utbildning och forskning har bland annat inlett ett arbete kring principerna för ett ramavtal med det ryska om samarbete inom utbildnings- och forskningsområdet i nordvästra . Samarbetsinnehållet kommer att konkretiseras . för kultur har bland annat medverkat till att utveckla ett kulturpartnerskap inom ND. Kulturforum kommer att arrangeras i . () har givit stöd till ett antal miljöprojekt i nordvästra inom ramen för ND:s Vidare har Nordiska ministerrådskontoret i S:t arrangerat seminarier med fokus på HELCOM:s handlingsplan för miljö, vilket bland annat resulterat i ett samarbete med ryska myndigheter inom ramen för projektet (sub-regional risk of spill of oil and hazardous substances in the Baltic Under det svenska ordförandeskapet i det nordisk-baltiska samarbetet 2009 inom ramen för ministerrådet för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk har ett nytt mandat och en ny samarbetsstruktur antagits, med syfte att öka engagemanget hos medlemsländerna i dessa frågor. Nordiska ministerrådets kontor i har fokuserat på erfarenhetsutbyte och nätverksuppbyggnad inom energiområdet och bland annat i samverkan med ämbetsmannakommittén för energi arrangerat energirelaterade konferenser i nordvästra . samverkan kommer att fortsätta . Samarbetet med Östersjöstaternas råd (), () och övertog det tvååriga ordförandeskapet i Det svenska ordförandeskapet i påbörjas som klimatförändringar, energisäkerhet och en försvagad världsekonomi står högt på den politiska dagordningen. Förståelsen för att dessa utmaningar hänger samman växer sig allt Det gör även insikten om att åtgärder måste vidtas brett och på avser därför att under ordförandeskapet särskilt uppmärksamma regionens potential som eko-effektiv ekonomi där tillväxt, hållbart användande av naturresurser, energieffektivisering och klimatförändring hanteras på ett integrerat sätt. att arrangera både ett näringsministermöte och ett miljöministermöte. kommer också att samarbeta med andra relevanta aktörer, bland annat med (), och verka för att drivs framåt och uppnår konkreta resultat. även inbjudit till en dialog om projektsamverkan för att bekämpa människohandel inom ramen för samt diskuterat förutsättningarna för ett mer strategiskt nordiskt agerande inom AR. kommer det tvååriga ordförandeskapet i AR att innehas av nordiska länder. ordförandeskapet till och inleder sitt Nordiska ministerrådets (NMR) fokus avseende har varit att stödja det civila samhället och demokratiutvecklingen i landet. ger vidare ett omfattande stöd till det vitryska exiluniversitetet, European () i . C:a 2000 vitryssar studerar vid Därutöver driver NMR bland annat ett stipendieprogram för vitryska studenter i . Detta program pågår till 2012 och omfattar har rekommenderat () att öppna ett kontor i . Frågan är under beredning i de kommer NMR att överväga ytterligare Skr. 2009/10:90 aktiviteter med fokus på . ses av många, inte minst mot bakgrund av det långvariga samarbetet med de tre baltiska länderna, nordvästra och med nordområdena, som en viktig samarbetspartner i utvecklingen av det regionala samarbetet i . Under det svenska ordförandeskapet i () 2008, fick ambassadör i uppdrag att utvärdera effekterna av reform av NMR samt att föreslå konkreta åtgärder för att om möjligt uppnå en effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. presenterade tolv konkreta förslag till ett effektivare och mer koncentrerat nordiskt samarbete. Förslagen fokuserar i korthet på att: diskutera framtida mötesformer för ministerråden vid behov ge utrymme för ministermöten i nya konstellationer informellt samarbete sanktionerat av berörda ministrar bör ges ökade möjligheter till ekonomiskt stöd minska antalet mötesdeltagare och minskat pappersflöde inför möten i ministerråd och ämbetsmannakommittéer genom aktiva rekryteringsinsatser sträva efter en jämnare nationalitets- och könsfördelning på sekretariatet i tydliga riktlinjer bör utformas för samarbetet mellan ordförandeskapet och sekretariatet och ministerrådets styrdokument bör omarbetas så att de ger ett enhetligt budskap i dessa frågor sekretariatets roll i prioriteringsarbetet inom ramen för budgetprocessen bör stärkas samt långsiktigheten i budgetarbetet främjas genom treårsbudgetering och genom tätare samråd mellan ordförandeskapet, nästkommande ordförandeskap och sekretariatet arbetsgrupper, program och projekt bör alltid vara tidsbegränsade och eventuell förlängning bör ske först efter oberoende utvärdering. Extern expertis bör göra en samlad och jämförande utvärdering av all projektverksamhet utifrån kravet att projekten ska ha nordiskt mervärde