prop · GX03246 · 2010-09-15 00:00:00 — Något behov av särskild anpassning av bestämmelserna avseende betalning med apportegendom för försäkringsbolag bedöms därför inte föreligga. En viss granskning av en sådan betalning, som är mycket ovanlig vid bildande av försäkringsaktiebolag, kan ändå komma att ske inom ramen för inspektionens tillståndsprövning. Det kan här erinras om att apport genom beståndsöverlåtelse även fortsatt föreslås vara underkastad prövning enligt särskild reglering. Med den nu föreslagna ordningen för bolagsbildning i enlighet med bör även för försäkringsaktiebolagen gälla att registrering av bolaget ska ske från det att stiftelse- urkunden har upprättats. En särbestämmelse motsvarande den som gäller enligt 3 kap. 9 § lagen om bank- och finansieringsrörelse, dvs. om ansökan om tillstånd görs före registreringen räknas registreringsfristen från tillståndsbeslutet, föreslås också tas in för försäkringsaktiebolag i den nya försäkringsrörelselagen (se 2 kap. 17 § förslaget till ny försäkringsrörelselag). i 2 kap. 5 § om vad bolagsordningen ska innehålla går något längre än kraven för ett allmänt aktiebolag i 3 kap. ABL. Ett försäkringsaktiebolags bolagsordning ska innehålla uppgift om verk- samheten ska avse såväl direkt försäkring som mottagen återförsäkring, om bolaget ska driva försäkringsrörelse utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och de regler enligt vilka bolagsstämman får förfoga över bolagets vinst eller, i ett livförsäkringsbolag, på annat sätt täcka bolagets förlust. Kravet på angivande av om verksamheten ska avse såväl direkt försäkring som återförsäkring, vilket i praxis utvecklats till att avse även angivande av försäkringsklasser, sammanhänger med koncessions- Också uppgiftsskyldigheten om verksamhet utanför EES är föranledd av de reglerna men också av bestämmelserna om tillsyn (prop. 1994/95:184 s. 214 f.). Nämnda krav på innehåll måste därför behållas. Likaså är det nödvändigt att i bolagsordningen ange regler om för- fogande över bolagets vinst och om förlusttäckning med hänsyn till överskottsbehandlingen i livförsäkringsbolag (12 kap. 2 § FRL). vidare avsnitt 6.3.8. Till skillnad mot ABL (2 kap. 10 §) har i FRL inte föreskrivits att bolagsordningen ska utgöra en del av stiftelseurkunden. enligt 2 kap. 8 § första stycket andra meningen FRL en avskrift av bolagsordningen fogas till stiftelseurkunden. Mot bakgrund av förslaget att om bolagsbildning ska gälla kan sistnämnda sär- bestämmelse slopas, eftersom den då förlorar betydelse. kommer nämligen att ingå som en del i stiftelseurkunden och frågan om tillstånd kommer att prövas först efter det att stiftelseurkunden har 2 kap. 3 d § FRL behandlar den situationen att en person som inte har ägarprövats enligt reglerna om koncession och stadfästelse ändå genom aktieteckning kommer att ha ett kvalificerat innehav i bolaget. situation får bolaget inte bildas. Eftersom det är möjligt att aktier, som i en ansökan om tillstånd av stiftarna, kan komma att innehas av helt andra personer som inte ägarprövats i samband med att tillstånd beviljas, bör fortsatt föreskrivas att prövningen ska ske även av de nya ägarna. Bestämmelsen, som för övrigt har sin motsvarighet i 10 kap. 3 § lagen om bank- och finansieringsrörelse, bör därför överföras till den nya Några frågor om dispens I 2 kap. 1 § FRL regleras vem som kan vara stiftare. stämmer i huvudsak med motsvarande regler i 2 kap. 1 och 2 §§ ABL. Enligt ABL medges emellertid att för ett särskilt fall kan tillåta annan att vara stiftare än de i bestämmelsen uppräknade fysiska eller juridiska personerna. Något skäl till att denna bestämmelse inte ska tillämpas på försäkringsaktiebolagen har inte framkommit. bör därför även omfatta försäkringsaktiebolagen. Nyss nämnda dispensärende, liksom vissa andra typer av dispens- ärenden enligt aktiebolagslagen (bosättningskrav för styrelseledamöter, verkställande direktör och firmatecknare) bör, såvitt gäller försäkrings- aktiebolag, prövas av . melse som finns beträffande bankaktiebolagen i 10 kap. 1 § andra stycket lagen om bank- och finansieringsrörelse, bör även tas med i den nya 9 kap. 17 § första stycket FRL innehåller bestämmelser om stadfästelse och registrering av bolagsordningsändring. motsvarighet i 3 kap. 5 § ABL utom såvitt avser kravet på stadfästelse, vilket saknas i ABL. För banker och kreditmarknadsföretag gäller en motsvarande bestäm- melse i 3 kap. 4 § lagen om bank- och finansieringsrörelse enligt vilken en bolagsordningsändring måste godkännas innan beslutet registreras. Särregeln om stadfästelse, eller med den nya terminologin god- kännande, av bolagsordningsändring är viktig ur ett tillsynsperspektiv och bör därför föras över till den nya lagen. motsvarande lydelse som 3 kap. 4 § lagen om bank- och finansierings- rörelse (se 2 kap. 9 § förslag till ny försäkringsrörelselag). Aktier, aktiebok och aktiebrev Regeringens förslag: Utöver bestämmelserna i aktiebolagslagen om aktier, aktiebok och aktiebrev ska, även fortsättningsvis, gälla särskilda regler om ägarprövning i försäkringsaktiebolag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. Bakgrund: I ABL finns bestämmelser om aktier i 4 kap, om aktiebok i 5 kap. och om aktiebrev i 6 kap. I fråga om aktierna regleras aktieslag, aktiers överlåtbarhet och utövande av rättigheter som är knutna till I 5 kap. om aktiebok upptas inledningsvis vissa gemensamma bestämmelser, varefter följer bestämmelser för bolag som inte är avstämningsbolag följt av bestämmelser för avstämningsbolag. 6 kap. om aktiebrev är bestämmelserna uppdelade mellan bolag som inte är avstämningsbolag och avstämningsbolag. Bestämmelser motsvarande dem i 46 kap. ABL finns i 3 kap. FRL. Utöver regler som har sin direkta motsvarighet i FRL innehåller ABL bestämmelser om samtyckesförbehåll och förköpsförbehåll i bolags- Prop. 2009/10:246 ordningen (4 kap. 817 §§ ABL och 4 kap. 1826 §§ ABL) samt regler om uppdelning och sammanläggning av aktier (4 kap. 4650 §§) vilka saknar motsvarighet i FRL. Samtyckes- och förköpsförbehåll har väsentligen samma syfte som hembudsförbehållen. Bestämmelsen i 4 kap. 41 § ABL om utlämnande eller utbetalning till fel mottagare saknar delvis motsvarighet i FRL (jfr 4 kap. 6 § tredje stycket FRL). I 3 kap. 2 § FRL finns regler om prövning av större ägares lämplighet, vilka saknar motsvarighet i ABL. Skälen för regeringens förslag: I 3 kap. 2 § första stycket FRL stadgas den fria överlåtbarhetens princip, vilken har sin motsvarighet i 4 kap. 7 § ABL. Den fria överlåtbarhetens princip begränsas enligt FRL, förutom av hembudsskyldigheten enligt 3 kap. 3 § FRL, även av reglerna om ägarprövning. Särbestämmelser om ägarprövning för finansiella företag har sin grund i EU-direktiv och motsvarande bestämmelser finns för bl.a. banker i 3 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse. Särbestämmelserna bör alltjämt gälla för försäkringsaktiebolagen. Övriga bestämmelser om aktier, aktiebok och aktiebrev i nuvarande FRL bör utgå till förmån för det som gäller för aktiebolag i allmänhet. Regeringens förslag: Utöver aktiebolagslagens bestämmelser om bolagsstämma ska, även fortsättningsvis, gälla att har rätt att på eget initiativ sammankalla bolagsstämman om så inte sker på föreskrivet sätt. För försäkringsaktiebolag ska gälla en särregel av innebörd att även försäkringstagare och andra ersättningsberättigade, som på grund av försäkringsavtal har rätt till en andel av ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen, omfattas av generalklausulens skyddskrets. Vidare ska för icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag nu gällande möjlighet till av stämmobeslut som strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna eller placeringsriktlinjerna bibehållas. Fortsättningsvis ska gälla att beslut om ansökan om förlängning av verksamhetstillstånd fattas av ordinarie bolagsstämman eller en extra bolagsstämma. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås dock ett slopande av den nu gällande möjligheten att i ett icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag klandra stämmobeslut som åsidosätter de försäkringstekniska riktlinjer eller placeringsriktlinjer som bolagets styrelse har beslutat. Remissinstanserna har i huvudsak inga invändningar mot förslaget. anser att det i syfte att inte försvaga försäkringstagarnas ställning, särskilt i icke-vinstutdelande livförsäk- ringsaktiebolag finns skäl att behålla möjligheten att klandra stämmobeslut som åsidosätter riktlinjer som bolagets styrelse beslutar. menar vidare att försäkrings- Prop. 2009/10:246 tagare ska ges närvaro- och yttranderätt vid bolagsstämma. Bakgrund: I 7 kap. ABL finns bestämmelser om bolagsstämman. Utöver regler som i allt väsentligt överförts oförändrade års aktiebolagslag innehåller 7 kap. ABL bestämmelser som utformats för att underlätta för aktieägare som inte kan eller vill delta i bolagsstämman personligen att delta i de beslut som bolagsstämman fattar. Bestämmelser om bolagsstämman finns i 9 kap. FRL. Reglerna ligger nära motsvarande föreskrifter aktiebolagslag. Vissa avvikelser finns, bl.a. saknar FRL regler om förstärkt minoritets- skydd i fåmansbolag när det gäller aktieägares frågerätt. När det gäller aktieägares rösträtt är utgångspunkten i ABL att en aktieägare får rösta för samtliga sina aktier, medan utgångspunkten i FRL är att ingen kan rösta för mer än en femtedel av de aktier som företräds på stämman. I FRL finns vidare särskilda bestämmelser om att ett beslut om att ansöka om förlängning av koncession ska fattas på den ordinarie bolagsstämman (9 kap. 15 §). Vidare skyddar generalklausulen i FRL även försäkrings- tagare och andra ersättningsberättigade (9 kap. 19 §) och det föreskrivs att ett bolagsstämmobeslut i ett försäkringsbolag kan klandras även på den grunden att det strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna eller placeringsriktlinjerna (9 kap. 20 §). En annan skillnad är att har rätt att på eget initiativ sammankalla bolags- stämma, om så inte sker på föreskrivet sätt (9 kap. 8 §). Skälen för regeringens förslag rätt att kalla till stämma Om en stämma som ska hållas enligt lag, bolagsordning eller stämmobeslut inte sammankallas i föreskriven ordning av styrelsen, ska enligt 9 kap. 8 § FRL sammankalla stämman om inspektionen fått kännedom om förhållandet. För allmänna aktiebolag ligger denna uppgift på (7 kap. 17 § ABL). Några särskilda överväganden av tillsynskaraktär torde inte krävas vid ett sådant beslut, varför det skulle vara möjligt att låta även fullgöra denna uppgift även beträffande försäkringsaktiebolag. Det synes dock onödigt att involvera ännu en myndighet i försäkringsbolagens verksamhet och detta är även en fråga av intresse för som tillsyns- myndighet. En särregel som ger skyldighet att även fortsättningsvis kalla till stämma om inte styrelsen fullgör detta krav bör därför införas i den nya försäkringsrörelselagen. Motsvarande föreslås även bestäffande ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar, se avsnitt 7.2.4 och . Generalklausulens skyddskrets (otillåtna beslut) Enligt generalklausulen om bolagsstämmans befogenheter i försäk- ringsaktiebolag (9 kap. 19 § FRL) får bolagsstämman inte fatta beslut som är ägnade att ge otillbörliga fördelar åt aktieägare eller andra till nackdel för bolaget, andra aktieägare, försäkringstagare eller andra ersättningsberättigade, som på grund av försäkringsavtal har rätt till en andel av ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen. En motsvarande bestämmelse om rättshandlingar och andra åtgärder som styrelse eller någon annan ställföreträdare företar finns i 8 kap. 15 § FRL. Förstnämnda bestämmelse har sin motsvarighet i 7 kap. 47 § ABL. Till skillnad från generalklausulen i ABL får enligt inte försäkringstagare eller andra ersättningsberättigade, med viss rätt till ackumulerade vinster förfördelas genom beslut av bolagsstämman. Utvidgningen av skyddskretsen, som skedde 2004, motiverades av behovet av utökat skydd för försäkringstagare i icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag. Dessa saknar den möjlighet som normalt tillkommer grupper som har rätt till del av ett företags vinst, nämligen att bevaka sina ekonomiska rättigheter genom att medverka i associationens förvaltning och utöva kontroll över dess angelägenheter (se prop. 2003/04:109 s. 42 ff. och 62). Dessa motiv gör sig fortfarande gällande. Det föreslås därför att en särregel införs i den nya försäkringsrörelselagen av innebörd att även försäkringstagare och andra ersättningsberättigade på grund av försäkring ska ingå i generalklausulens skyddskrets. 9 kap. 20 § FRL reglerar av bolagsstämmobeslut och motsvaras av 7 kap. 5052 §§ ABL. I FRL föreskrivs, utöver de med ABL gemen- samma klandergrunderna, att ett bolagsstämmobeslut även kan klandras om det strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna eller placerings- riktlinjerna. Sådana riktlinjer fastställs av styrelsen och är avsedda att vara bindande för verksamheten på samma sätt som bolagsordningen. Även om samtliga här behandlade riktlinjer är avsedda att vara bindande för verksamheten på samma sätt som bolagsordningen kan man ställa sig frågande till varför bolagsstämman ska vara bunden av styrelsens riktlinjer. En sådan ordning strider mot den kompetens- fördelning som normalt råder mellan stämma och styrelse. Det bör därvid framhållas att motsvarande bestämmelse i ABL (7 kap. 50 §) inte innehåller någon föreskrift om att bolagsstämman är bunden av riktlinjer som styrelsen utfärdat. Inte heller i lagstiftningen för kreditinstitut har de interna riktlinjer och instruktioner som behövs för att styra rörelsen gjorts bindande för stämman. Sådana riktlinjer och instruktioner från styrelsen, som kan röra t.ex. kredithanteringen och riskhanteringen i handel med värdepapper, har ofta sådan vikt för verksamheten i ett kreditinstitut att de i betydelse kan jämställas med försäkringstekniska riktlinjer och placeringsriktlinjer. Det sagda talar starkt emot att styrelsens riktlinjer på försäkringsområdet ska särbehandlas i här angivet avseende. Till detta kommer att det får anses vara mindre lämpligt att, som , i klanderhänseende göra skillnad mellan å ena sidan försäkringstekniska riktlinjer och placeringsriktlinjer och å andra sidan riktlinjer för hantering av intressekonflikter. Samtliga dessa slag av riktlinjer har ju i lagför- arbeten sagts ha samma vikt (se prop. 2003/04:109 s. 47). Mot ett slopande av de nu aktuella möjligheterna till står främst skyddsintresset för försäkringstagarna samt det grundläggande behovet av stabilitet och förutsägbarhet i försäkringsrörelsen. När det gäller vinstutdelande försäkringsaktiebolag talar övervägande skäl för ett slopande av möjligheten till av ett bolagsstämmobeslut som strider mot de försäkringstekniska riktlinjerna eller placeringsriktlinjerna. I likhet med vad , och menar framstår det emellertid som mindre lämpligt att nu ändra fördelningen av inflytande mellan styrelsen och aktieägare i icke-vinstutdelande livförsäk- ringsaktiebolag, särskilt eftersom det är försäkringstagarna som svarar för huvuddelen av riskkapitalet i dessa bolag. Enligt regeringens bedömning bör i stället den nuvarande regleringen avseende icke- vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag även i detta sammanhang i allt väsentligt bibehållas oförändrad. Som en följd av detta ställningstagande saknas skäl att i den nu föreslagna regleringen överväga närvaro- och yttranderätt vid bolagsstämma för försäkringstagare i dessa bolag. Även i detta avseende bör den nuvarande regleringen således bibehållas. Dessa frågor kring regleringen av icke-vinstutdelande försäkringsaktiebolag kommer i stället att utredas av utredningen om vissa livförsäkringsfrågor (dir. 2010:43), se även avsnitt 5.1. På anförda skäl bör talan mot bolagsstämmobeslut i strid med styrelseriktlinjer i fortsättningen således inte längre kunna föras, annat än i icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag. Denna bedömning medför naturligtvis inte någon ändrad inställning till möjligheter att fordra rättelse när riktlinjerna inte är tillfredsställande. Det kan här även påpekas att stämmobeslut i strid med försäkrings- tekniska riktlinjer eller placeringsriktlinjer inte sällan torde komma i konflikt med den lagfästa principen om stabilitet eller med de särskilda bestämmelserna om rörelsen, bl.a. föreskrifterna om försäkringstekniska avsättningar och placering av tillgångar. I övrigt ska de nu gällande bestämmelserna om talan mot bolags- stämmobeslut i försäkringsaktiebolag behållas oförändrade. Beslut om ansökan om förlängning av verksamhetstillstånd Beslut om att ansöka om förlängning av koncession ska enligt 9 kap. 15 § FRL fattas av den ordinarie bolagsstämman. Bestämmelsen har överförts till FRL från äldre rätt utan närmare motivering (se prop. 1981/82:180 s. 227 f.). Ett beslut om att ansöka om förlängning av ett meddelat verksamhets- tillstånd är liksom en ursprunglig tillståndsansökan av sådan vikt för ett försäkringsföretag att det bör fattas av stämman. Eftersom ett beslut om förlängning inte nödvändigtvis kräver en ändring av bolagsordningen är en särskild föreskrift om att beslut därom ska fattas av bolagsstämman nödvändig. En återstående fråga är om beslutet såsom måste fattas av den ordinarie stämman. I enlighet med vad som gäller för bankaktiebolag har i det föregående föreslagits att ett redan bildat aktiebolag ska kunna ansöka om tillstånd att driva försäkringsrörelse. En sådan ansökan kräver att bolaget först gjort den ändringen av bolagsordningen att den anger den planerade försäkringsverksamheten. I den lagstiftning som gäller för bankaktiebolag saknas regler av innebörd att ett beslut om ändring av Prop. 2009/10:246 bolagsordningen ska fattas av den ordinarie bolagsstämman, också en extra bolagsstämma kan fatta ett sådant beslut. I linje därmed och eftersom det inte finns skäl att kräva att frågan måste beslutas på ordinarie bolagsstämma, föreslås motsvarande ordning på försäkringsområdet. För det fall att ett bolags ansökan om förlängning av tillstånd för försäkringsrörelse skulle kräva ändring av bolagsordningen, ska denna alltså kunna beslutas såväl av ordinarie bolagsstämma som av extra bolagsstämma. Den i 9 kap. 15 § FRL gällande regeln att beslut om ansökan om förlängning av koncession ska fattas av den ordinarie stämman bör följaktligen ersättas med ett krav på att ett sådant beslut ska fattas av bolagsstämman (se 2 kap. 7 § förslag till ny försäkringsrörelselag). Reglering av sekretess i försäkringsverksamhet överlämnade regeringen till en proposition om genetisk integritet m.m. (prop. 2005/06:64). Där föreslogs en sekretess- bestämmelse motsvarande banksekretessen (se a. prop. s. 168 ff. och 213). Den föreslagna bestämmelsen innebar alltså att enskildas för- hållanden till försäkringsbolag inte obehörigen får röjas. Förslaget om generell sekretess avslogs emellertid av med hänvisning till att konsekvenserna av införandet av en sådan sekretess inte var tillräckligt noga beskrivna. Det förutsattes att regeringen skulle återkomma med ett nytt förslag, åtminstone vad gäller uppgift om genetisk undersökning och genetisk information (se bet.2005/06:SoU16 och rskr. 2005/06:219). En sådan smalare regel om tystnadsplikt har införts genom 7 kap. 20 a § FRL med ikraftträdande (prop. 2006/07:41, bet. 2006/07:FiU15, rskr. 2006/07:130). Såsom uppmärksammats på bankområdet (se prop. 1997/98:166 s. 192) kan de allmänna aktiebolagsrättsliga bestämmelserna om styrelsens och den verkställande direktörens upplysningsplikt i enskilda fall komma i konflikt med en föreskrift om allmän sekretess i verksam- heten. För att undvika sådana konflikter bör särregler motsvarande dem i lagen om bank- och finansieringsrörelse införas för försäkrings- aktiebolag, men endast för det fall att en generell bestämmelse om sekretess i försäkringsverksamhet införs. Analys och ställningstagande till huruvida en generell sekretessbestämmelse ska införas på försäkringsområdet bör göras i särskild ordning. Regeringens förslag: Utöver aktiebolagslagens bestämmelser om bolagets ledning ska de avvikelser gälla som finns i nuvarande försäkringsrörelselag. Styrelsen ska därmed ha minst tre ledamöter och den ska utse en verkställande direktör som inte får vara ordförande i styrelsen. Innan styrelseval förrättas ska ordföranden vid bolagsstämman lämna uppgift till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. bestämmelser om styrelsens ansvar för riktlinjer och om aktuarie. Särskilda krav i fråga om styrelsen i livförsäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst ska vara desamma som enligt gällande rätt. icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag gäller därmed krav på försäkringstagarrepresentant och oberoende styrelseledamöter. dessa bolag gäller även bestämmelser om utvidgade jävsregler och en utökad skyddskrets. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. anser att det i lag bör uppställas bedömningskriterier avseende ledningsprövning och att det ska ges möjlighet att meddela föreskrifter i frågan. menar vidare att aktuariens funktion inom ramen för försäk- ringsföretagens interna styrning och kontroll bör ses över och belysas närmare samt att de kriterier som bör uppfyllas avseende hantering av intressekonflikter bör införas i lag. aktuarierna ska ansvara för de aktuariella utredningarna och beräkningarna, att ett särskilt uppdragsavtal ska ingås med en aktuarie som inte är anställd i företaget samt förändringar av det föreslagna bemyndigandet att meddela föreskrifter om villkor för behörighet för styrelseledamöter som utses av försäkringstagarna bör utökas och föreslår tillkommande krav på dessa. Bakgrund: I 8 kap. ABL finns bestämmelser om bolagets ledning, vilka väsentligen oförändrade överförts från 8 kap. aktie- Kraven på ledningen går något längre i publika aktiebolag än i I ett publikt aktiebolag ska styrelsen bestå av minst tre ledamöter och en verkställande direktör finnas. Denne får i ett sådant bolag inte vara ordförande i styrelsen. En annan särregel för publika aktiebolag innebär att bolagsstämmans ordförande, innan styrelseval förrättas, ska lämna uppgift till bolagsstämman om vilka uppdrag den som valet gäller innehar i andra företag. Regler om ett försäkringsaktiebolags ledning upptas i 8 kap. FRL. överensstämmer i stor utsträckning med ledningsreglerna för allmänna Vissa avvikelser finns dock, bl.a. ska ett försäkringsaktie- bolag, oavsett bolagskategori, ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör som inte får vara styrelsens ordförande. Beträffande försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst innehåller FRL vidare regler om styrelseledamöternas oberoende samt om styrelse- representation för försäkringstagarna. FRL saknar ABL:s krav på att styrelsen ska meddela instruktioner om rapportering till styrelsen, intern arbetsordning samt instruktioner om arbetsfördelning mellan bolags- I stället gäller enligt FRL att styrelsen ska fastställa försäkrings- tekniska riktlinjer, placeringsriktlinjer och riktlinjer för hantering av Skälen för regeringens förslag 8 kap. 1 § FRL innehåller regler om hur styrelsen i ett försäkringsaktie- bolag utses, dess sammansättning och mandattid. Paragrafen motsvaras, såvitt nu är av intresse, av 8 kap. 1, 8 och 13 §§ ABL. Enligt FRL ska styrelsen i ett försäkringsbolag bestå av minst tre ledamöter. Motsvarande gäller för banker och kreditmarknadsbolag enligt 10 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse. Enligt ABL ska publika aktiebolag ha en styrelse med minst tre ledamöter. I privata aktiebolag är det tillräckligt med en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant. Under senare års lagstiftningsarbete på det finansiella området har upprepade gånger framhållits det starka intresset av en väl fungerande intern kontroll i bl.a. försäkringsbolag (se t.ex. prop. 2003/04:109).