prop · GX03169 · 2010-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:169 Förändrat uppdrag för (publ) Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att uppdraget för (publ) () förändras i enlighet med följande. verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Dessutom ska även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. Regeringen föreslår vidare att uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten ska upphöra vid utgången av 2010. föreslås att bemyndigar regeringen att överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersätt- ningsmark. Överföringen ska ske genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av ägt dotterföretag. I propositionen hemställs det även att regeringen bemyndigas att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra överföringen samt att regeringen får avyttra de tillgångar som förvärvas genom överföringen. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Förändrat uppdrag för ....................................................... Överföring av ersättningsmark ....................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... dels godkänner att uppdraget för (publ) i stället för vad som tidigare beslutats, förändras enligt regeringens förslag (avsnitt 5), dels bemyndigar regeringen att 1.överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från (publ) till staten genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av (publ) ägt dotterföretag (avsnitt 6), 2.till staten överföra fastigheter som ägs av ett bolag som staten för- värvat genom utdelning av aktier enligt 1 (avsnitt 6), 3.vidta de åtgärder som krävs för att genomföra överföringen enligt 1 och 2 (avsnitt 6), samt 4.avyttra de tillgångar som överförs till staten enligt 1 och 2 (avsnitt 6). Ärendet och dess beredning beslutade att verksamheten i skulle över- föras till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). I propositionen behandlades de riktlinjer som skulle gälla vid överföringen av mark- och fastighetsinnehav och därmed också de intressen som var kopplade till detta innehav. Som huvudregel föreslogs att den produktiva marken överfördes till bolaget () medan den övriga marken kvarblev i statens ägo. bildades genom att staten som aktieägartillskott tillförde dåvarande samtliga aktier i industrier (). beslutade att bilda ett nytt skogsbolag (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 24, s. 87, bet. 1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108) genom att staten övertog samtliga aktier i . Bolagsstämman i hade tidigare beslutat om utdelning till aktieägarna av ett nybildat bolag (nuvarande ) innehållande bl.a. ca skogsmark. Regeringen föreslog i propositionen Förvärv av aktier i (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7, rskr. 2001/02:108) att staten genom det helägda statliga bolaget skulle bli ägare till samtliga aktier i dåvarande . I propositionen angavs att, när förvärvet av bolaget genomförts, skulle samma inriktning gälla för det sammanlagda bolaget som den som då gällde för enligt tidigare beslut. biföll regeringens förslag. Genom förvärvet bildades det nuvarande . Som ett led i den löpande förvaltningen utvärderar regeringen fort- löpande de statliga bolagens mål och uppdrag. Inom ramen för detta arbete har även uppdrag utvärderats. I samband med utarbetandet av denna proposition har information och synpunkter inhämtats från , och avseende regeringens förslag om överföring av ersättnings- mark (avsnitt 6). Syftet med att bilda var bl.a. att skapa en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk. Det industriella innehav som tidigare ingick i har successivt avyttrats och det som återstår är ett delägarskap () i sågverkskoncernen . dominerande verksamhet är nu skogsbruk. och riktlinjerna för bolagets verksamhet har behandlats i förutsåg vid bildandet av ett separat statligt skogsbolag, , bl.a. de positiva effekter som skulle komma att uppstå, såsom arrondering av mark, vilket underlättar markbyten på kommer- villkor med andra markägare samt förbättrad konkurrens om vedråvara, vilket innebär att veden kommer att säljas på en kommersiell och öppen marknad där köpsågverk kan ha lättare att få tillgång till vedråvara. Vidare ansåg att det skulle bli lättare att till staten överföra mark för t.ex. naturvårdsändamål (prop. 1998/99:1, utgifts- område 24, bet. 1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108). Regeringen redovisade för att i sin bolagsordning fått i uppdrag att bedriva skogsbruk, medverka i markbyten i linje med riksdagsbeslutet samt beakta naturvårdshänsyn, vilt- och faunavård (prop. 1999/00:1 utgiftsområde 24, bet. 1999/00:NU1, rskr. 1999/00:111). Regeringen redovisade för i propositionen Förvärv av aktier i att när förvärvet av bolaget genomförts skulle samma inriktning gälla för det sammanlagda bolaget som den som då gällde för enligt tidigare beslut. Det övergripande målet skulle vara att statens skogar förvaltas på ett föredömligt sätt ur både produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktigt ekologiskt och produktionsmässigt hållbar utveckling. Därtill skulle bolaget aktivt verka för att erbjuda omarronderingsmöjligheter och tillköpsmöjligheter ägnade att förstärka det enskilda skogsbruket. Bolaget borde ha som uppdrag att genom försäljning av mark till enskilda underlätta utkomst- möjligheterna och lokal utveckling i skogs- och landsbygd. I försälj- ningsaktiviteterna skulle glesbygden prioriteras. kunde den försålda arealen uppgå till 5 av den totala arealen i det nybildade bolaget. Liksom för skulle all överföring av mark till annan ske till marknadsmässiga priser. Regeringen ansåg vidare att staten genom inte skulle vara en långsiktig ägare till industriell verk- samhet på det skogliga området. biföll regeringens förslag (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7, rskr. 2001/02:108). har tillstyrkt regeringens förslag att samtliga aktier i det av staten då helägda överläts till det likaledes statliga . utgick från att regeringen skulle följa den pågående rekonstruktionen av och att , under innevarande mandatperiod, påbörjar ett försäljnings- förfarande av (prop. 2002/03:24, bet. 2002/03:NU4, rskr. 2002/03:107). godkände en ändring av riktlinjerna för som inne- bar att bolaget skulle kunna bedriva en utökad verksamhet inom områdena naturturism, rekreation och upplevelser. När bildades fick bolaget inte någon särskild roll inom dessa områden. Verk- samheten skulle bedrivas på marknadsmässiga grunder, med avkast- ningskrav som baseras på det sysselsatta kapitalet och på risknivån (prop. 2004/05:1 utgiftsområde 24, bet. 2004/05:NU1, rskr. 2004/05:117119). beslutade om riktlinjer för överföringen av verksamheten vid affärsverket till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). I beslutet framgick att viss del av mark skulle finnas tillgänglig för natur- vårdsändamål och ställas till naturvårdsfondens förfogande. Denna markresurs skulle användas som ersättningsmark vid bildandet av naturreservat på privat och bolagsägd mark. Fram till bolagiseringen av skedde i stort sett inga ersättningsmarkaffärer i naturvårds- ärenden. Mellan det då nybildade bolaget och staten träffades det Prop. 2009/10:169 s.k. bolagiseringsavtalet. Ersättningsmarksverksamheten reglerades i ett avtal som innebar att skulle vara staten behjälplig vid mark- bytesaffärer genom att till staten överlåta mark som staten önskade för- värva för olika samhällsnyttiga insatser, t.ex. i samband med väg- och järnvägsprojekt eller i syfte att skydda värdefull naturmiljö. Överlåtelser skulle ske till gängse marknadspris (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). och övertog sedan åtagandena. träffade och en överenskommelse om mark som syftade till att klarlägga kriterier för bolagets tillhandahållande av ersättningsmark, m.m. är största skogsägare av den produk- tiva skogsmarken. Tyngdpunkten av innehavet ligger i , men bolaget äger skog i hela landet. Basen i bolagets verksamhet är produk- tion och försäljning av virke. Totalt levererade virke på den svenska marknaden. Cirka hälften kom från egen skog och resten från andra håll. importerades från utlandet, främst från . upplåter mark bl.a. för jakt, fiske och naturupplevelser och dotterföretaget bedriver plantskoleverksamhet. omsatte totalt , varav merparten var hänförlig till försäljning av timmer, massaved och biobränsle. Avsättningen mot massa- och pappersindustrin står för av bolagets omsättning, sågverk för , övriga kund- grupper (exempelvis plantkunder och värmeverk) motsvarar . uppvisade 2009 ett rörelseresultat, exklusive värde- förändring på växande skog och resultatandel från , om . Inklusive dessa poster var rörelseresultatet . Bolaget hade 721 anställda per . har inom ramen för utvärderingen av uppdrag och mål anlitat externa rådgivare bl.a. avseende analys av mark- naden, vilket redogörs för nedan. Skogsägandet i karaktäriseras av få stora skogsbolag och många små enskilda ägare. är det största skogsbolaget med produktiv skog, och har ca två miljoner hektar vardera och Holmen har drygt en miljon hektar. bolagen är de största ägarna i norr, medan enskilda skogsägare står för av arealen i söder. av de enskilda ägarna är organiserade i skogsägarföreningar (Södra skogsägarna, Mellanskog, Norrskog och Norra skogsägarna). Föreningarna köper virke från Prop. 2009/10:169 medlemmar och säljer vidare till industrin. Virkesköpare utgörs i huvud- sak av ett fåtal stora massa- och pappersbruk samt ca 300 sågverk av varierande storlek och av . är en stor oberoende skogsägare medan de flesta andra stora ägare är direkt kopplade till skogsindustrin. Transportkostnaderna begränsar vad som är den tillgängliga mark- naden för köpare och säljare av virke. I områden där endast vägtransport är möjlig är ett upptagningsområde med en radie på kostnadseffektivt. Via båt eller järnväg är det däremot möjligt att transportera virket längre beroende på sortiment. I huvudsak fungerar virkesmarknaden i väl. Det finns flera köpare och säljare av virke i varje region och de flesta virkesköpare i är lokaliserade så att de har tillgång till en hamn eller järnväg. I ett fåtal områden kring av så kallade köpsågverk (sågverk utan egen skog) finns risk för problem med marknadsstrukturen eftersom skogsägandet är koncentrerat och det finns begränsad tillgång till infrastruktur. Eftersom skogsägare och virkes- köpare är ömsesidigt beroende av varandra i isolerade regioner, är dock risken liten att en stor skogsägare utnyttjar sin ställning. Prisbildningen är relativt transparent eftersom listor med inköpspriser publiceras av bolagen. Priset mellan skogsägare och industri sätts dock i individuella avtal. Ett publicerat listpris används ofta som utgångspunkt, men olika typer av rabatter och tillämpas i stor omfattning. Skogsindustri- bolagen är till exempel villiga att betala extra för leveranssäkerhet, sortiment och förmåga att leverera stora volymer, något som gynnar stora leverantörer. Vid en jämförelse av de priser som går att observera mellan isolerade regioner och andra områden finns inget som tyder på omoti- verade skillnader mellan regioner, trots stora skillnader i marknads- struktur. Priserna i olika regioner är starkt korrelerade, vilket förstärker bilden av att transporter med tåg och båt fungerar väl för att jämna ut regionala, tillfälliga över- och underskott. Värdeskapande inom skogsnäringen är och har historiskt varit störst i samband med ägande och avverkning av skog. Industriella aktiviteter, såsom sågverk och massa/papperstillverkning uppvisar svagare och cyklisk lönsamhet. Tillväxten i virkesproduktion styrs av tillväxten i skogen och förväntas enligt marknadsbedömare vara svagt positiv. Den totala efterfrågan på näraliggande avsättningsmarknader förväntas bli relativt stabil. Den förväntade tillväxten i samtliga avsättningsmarknader, papper och massa, sågverksindustri samt biobränsle, är låg med undantag för biobränsle där viss tillväxt förväntas, men utvecklingen är osäker och tillväxten sker från en låg nivå. Sammantaget förväntas därför den mark- nadsdrivna tillväxten för virkesaffär vara relativt svag. Regeringens förslag: Uppdraget för förändras i enlighet med följande. verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Dessutom ska även fortsättningsvis genom försäljning av mark på mark- nadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten ska upphöra vid utgången av 2010. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har inom ramen för den löpande förvaltningen gått igenom uppdrag. Det samlade antalet uppdrag och riktlinjer uttryckta i flera riksdagsbeslut bidrar till att uppdraget för kan uppfattas som otydligt. Dessutom bidrar reella eller synbara målkonflikter mellan uppdragen till att intressenter och omvärld kan misstolka bolagets uppdrag och roll. Regeringen anser att staten måste tydliggöra vilket uppdrag ska ha avseende bolagets framtida inriktning, marknadsmässiga agerande och oberoende ställning på marknaden. Regeringen bedömer att är väl positionerat i skogsnäringens värdekedja, med skogsbruket som kärnverksamhet. Det finns i den positionen goda möjligheter att utveckla det långsiktiga värdeskapandet. Regeringen anser att ska fortsätta att utveckla kärnverksam- heten och därmed också söka uppnå produktivitetsförbättringar i skogs- bruket och effektivisera verksamheten. Vissa kostnader som är högre i än för jämförbara bolag är direkt eller indirekt drivna av den extra administration som de särskilda uppdragen har krävt. Eftersom den marknadsdrivna resultattillväxten förväntas vara låg är åtgärder för ökad produktivitet nödvändiga för att kunna öka det långsiktiga värde- skapandet i någon betydande omfattning. En förutsättning för att kunna realisera potentialen i bolaget är ett förändrat uppdrag som tillåter att lägga mer kraft och fokus på produktivitetsåtgärderna. En ökad tydlighet är också viktig för att bättre kunna följa upp och utvärdera verksamheten. kärnverksamhet ska vara skogsbruk men bolaget bör även kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Bolaget ska härigenom kunna möta framtida förändringar i marknaden. Till skogsbruket närliggande områden utvecklas kontinuerligt. bör inte uteslutas från att delta i en sådan utveckling om det bidrar till en ökad avkastning. En restriktion av bolagets verksamhet som medför en konkurrensnackdel gentemot andra skogsaktörer är inte önskvärd. Om inte ges samma förutsätt- ningar och har samma krav på sin verksamhet och lönsamhet som andra kommersiella aktörer minskar också förutsättningarna för bolaget att kunna generera en marknadsmässig avkastning. Vidare visar analyser av externa rådgivare en över tiden lägre avkastning inom exempelvis sågverksindustrin och pappers- och massaindustrin än inom skogsbruket. Regeringen vill därför tydliggöra att kriteriet för att verka inom närliggande verksamhet ska vara att det bidrar till att öka avkastningen samt att ska förbli en oberoende aktör utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. För att stärka och renodla roll som oberoende aktör anser regeringen att delägarskapet i ska avyttras. Uppdraget till att bidra till ökad konkurrens på virkes- marknaden var en viktig orsak till att bilda . och regeringens intentioner har uppfyllts på detta område. Den svenska virkesmarknaden fungerar i huvudsak väl. bidrar till god virkestillgång och likviditet genom att agera som en oberoende aktör på marknadsmässiga villkor. Trots en fungerande marknad förekommer kritik mot när det gäller bolagets handel med virke. Rege- ringens uppfattning är att agerar affärsmässigt på en fungerande marknad. En ökad tydlighet angående roll på marknaden, som fullt ut affärsmässig aktör är därför önskvärd. bidrar till att skapa likviditet på marknaden genom att vara en oberoende aktör med relativt stora volymer som är frikopplade från industriella intressen. fick i uppdrag att rekonstruera och att därefter avyttra bolaget. har vänt resultatutvecklingen och det finns inga uppenbara strategiska eller marknadsmässiga skäl vare sig för eller emot att avyttra bolaget. agerar på en väl fungerande marknad och även de andra stora skogsägande bolagen har plantskoleverksamhet. Regeringen anser att det är och ledning som har att besluta om när en eventuell framtida försäljning av dotterföretaget ska ske. Naturturism är en naturlig del av och andra skogsbolags verksamhet . Även denna del av verksamhet bedrivs på marknadsmässiga villkor och bedöms kvarstå även utan ett specifikt uppdrag. Uppdraget att stärka enskilt skogsbruk ska finnas kvar och ska fortgå till dess att av den areal bolaget hade 2002 är avyttrad. Regeringen anser att den historiska försäljningstakten i möjligaste mån ska vidmakthållas. Försäljning ska dock inte ske så att marknadens pris- sättning och funktionssätt i regioner med liten omsättning på fastighets- marknaden påverkas negativt. Överlåtelser ska ske till marknadsvärde. Den svenska skogspolitiken har två jämställda mål, produktion och miljö. har ett ambitiöst miljöarbete som av många betraktas som ett nationellt och internationellt föredöme. har här en viktig roll i egenskap av största skogsförvaltare. Bolaget är liksom de andra större skogsägarna certifierat i den internationella skogsbruksstandarden FSC. har en naturvårdsstrategi som innefattar naturvårdsmark inom tre kategorier, naturvårdsskogar, produktionsskogar och ekoparker. markinnehav bör också i fortsättningen förvaltas med hänsyn till den biologiska mångfalden, kulturarvet och markernas betydelse för friluftslivet. Inom ramen för internationella klimatanalyser har påvisats en ökad betydelse av skogars roll för att minska halten av växt- husgaser i atmosfären och därmed reducera skadliga klimatförändringar. 2009/10:169 Det finns flera kommersiella möjligheter för ett företag som äger och brukar skog att bidra till att minska de skadliga klimatförändringarna, till exempel genom att genomföra åtgärder för ökad tillväxt i skogen, produktion av förnyelsebar råvara till energi- och byggnadsindustri eller upplåta mark för exempelvis vindkraft. Bevarande av skogar har betydelse för såväl naturvården som för bindning av kol. Med stora markarealer och djupa kunskaper om skogseko- system och skogsbruksmetoder har bolaget en stark position för att arbeta med klimat- och miljöfrågor inom skogsbruket, inte minst vad gäller uppfyllelse av och EU:s mål för andelen förnyelsebar energi . ska generera marknadsmässig avkastning genom att bedriva skogsbruk och liksom alla statligt ägda företag vara ett föredöme vad gäller klimat- och miljöansvar samt socialt ansvar. Som en följd av ett riksdagsbeslut om förändrat uppdrag för kommer nya ekonomiska mål att fastställas. 6 Överföring av ersättningsmark Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att 1. överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av ägt dotterföretag, 2.till staten överföra fastigheter som ägs av ett bolag som staten förvärvat genom utdelning av aktier enligt 1, 3.vidta de åtgärder som krävs för att genomföra överföringen enligt 4.avyttra de tillgångar som överförs till staten enligt 1 och 2. Skälen för regeringens förslag: Dagens system för att tillhandahålla ersättningsmark är ett verktyg som syftar till att underlätta formellt skydd av skogsmark. Processen som följer av nuvarande system är resurs- och tidskrävande för alla berörda parter. Friktion och fördröjningar uppstår ofta, exempelvis på grund av olika syn på värdering av den mark som ska överföras. I genomsnitt köper av . Vidare är det enligt avtal mellan och Naturvårds- verket endast skogsägare med mindre än som är berättigade till ersättningsmark. Dagens system med ersättningsmark har inte i tillräcklig omfattning bidragit till att nå miljökvalitetsmålen, i synnerhet Levande skogar. Systemet bedöms vara ineffektivt och förhållandevis kostsamt. Regeringen bedömer därför att en förändring bör ske. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersätt- ningsmark samt att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra över- föringen. Överföringen ska ske genom utdelning av fastigheter eller genom utdelning av aktier i ett av ägt dotterföretag, varvid dotterföretagets fastigheter senare ska kunna överföras till staten. 2009/10:169 bidrar till att delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark kan nås, som uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten upphör vid utgången av 2010. Därmed renodlas och tydliggörs bolagets affärsmässiga inriktning ytterligare. De identifierade skyddsvärda objekten återfinns i huvudsak på mark som ägs av skogsägare med markinnehav som överstiger . Länsstyrelserna och har kännedom om betydande skogsarealer med höga naturvärden hos dessa markägare och möjligheten att tillhandahålla ersättningsmark och nå överenskommelser om mark- byten bedöms vara den avgörande faktorn för att kostnadseffektivt och relativt snabbt nå resterande del av målet Levande skogar. Regeringen utvecklar detta ytterligare i proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete. Om framtida behov av resurser uppstår för att bidra till måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Levande skogar ska regeringen återkomma med vilka verktyg som då kan vara aktuella. Centrala utgångspunkter för den beskrivna överföringen, urval av arealer och val av transaktionsteknisk lösning kommer att vara de aktuella arealernas värden, geografisk närhet till de identifierade skydds- värda objekten och arronderingsmässiga begränsningar samt transak- tionskostnader. För att kunna använda de överförda fastigheterna som ersättningsmark måste staten kunna avyttra de tillgångar som erhålls genom överföringen och regeringen bör därför redan nu bemyndigas att avyttra tillgångarna. Förändringen av systemet med ersättningsmark har finansiella Överföringen av mark till staten, bytet av mark eller skyddandet av marken påverkar inte de takbegränsade utgifterna och inte heller det finansiella sparandet eller statens lånebehov 2010. minskar värdet på statens reala tillgångar när marken skyddas, och värdet Vidare uteblir avkastningen från när den aktuella arealen tas ur produktion. Effekten av de medel som staten får del av via utdelning från bolaget motsvarar högst . denna intäkt faller bort minskar statens finansiella sparande och dess lånebehov ökar med motsvarande belopp, eftersom de med ersättnings- marken förvärvade fastigheterna inte kommer att ge någon avkastning. De finansiella konsekvenserna blir desamma oavsett vilken av de ovan beskrivna metoderna som väljs för att överföra mark från . De statsfinansiella konsekvenserna som beskrivs ovan utgör dock inte produktiv mark som avses överföras från . beror på att den areal som sedermera ska överföras ännu inte är