prop · GX03128 · 2010-03-23 00:00:00 — = Qanvändbar * (1 1/SPF) Qanvändbar = uppskattad totalmängd användbar värme som avges från värmepumpar som uppfyller de kriterier som anges i artikel 5.4, tillämpat enligt följande: Endast värmepumpar för vilka SPF > 1,15 * 1/η ska beaktas, SPF = uppskattad genomsnittlig årsvärmefaktor för dessa värmepumpar, η = förhållandet mellan den totala bruttoproduktionen av el och förbrukningen av primärenergi för elproduktion och ska beräknas som ett EU-genomsnitt på grundval av uppgifter från . ska kommissionen fastställa riktlinjer för hur medlemsstaterna ska uppskatta värdena för Qan vändbar och SPF för de olika teknikerna och anordningarna för värmepumpar, med beaktande av skillnader i klimatförhållan den, särskilt mycket kalla klimat. 2011-2012 2013-2014 2015-2016 2017-2018 Särskilt Prognosdokument för enligt Direktiv /28/EG, artikel 4.3 Beräknat överskott enligt artikel 4.3 a Andelen energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) prognostiseras till vilket ska jämföras med det bindande nationella målet som uppgår till . får ett prognostiserat överskott på . Enligt prognosen ligger också över det vägledande förloppet under hela prognosperioden, men marginalen minskar och är marginalen så liten att den faller klart inom en osäkerhetsmarginal (se Promemoria av ). Tabell 1 beräknade överskottsproduktion av energi från förnybara energikällor i förhållande till det vägledande förloppet. Vägledande förloppet (%) Vägledande förloppet (TWh) Vägledande förloppet (ktoe) Prognos (%) Prognos (TWh) Prognos (ktoe) Prognos - Vägledande (%) Prognos - Vägledande (TWh) Prognos - Vägledande (ktoe) Figur 1 Prognostiserat överskott i förhållande till det vägledande förloppet Beräknad potential för gemensamma projekt enligt artikel 4.3a är positiv till samarbete och flexibilitet för att uppnå de gemensamma åtagandena enligt förnybartdirektivet. Gemensamma projekt utgör en sådan flexibilitetsmöjlighet. Det är dock svårt att avgöra vilken realiserbar potential för gemensamma projekt som finns. har därför inte beräknat en sådan potential, men konstaterar att det enligt Riksdagsmål ska finnas planmässiga förutsättningar för vindkraft till 2020 om , varav till havs. bifogade promemoria och prognoser visar enligt ovan att har förutsättningar att nå sitt åtagande enligt direktivet, som prognosen också visar att landbaserad, men ej havsbaserad, vindkraft erhåller tillräckliga stödnivåer genom elcertifikatsystemet. ser därför en möjlighet att mekanismen gemensamma projekt kan aktualiseras för projekt för havsbaserad vindkraft i svensk ekonomisk zon. Många frågor behöver dock utredas vidare och former för gemensamma projekt utvecklas i samarbete med andra medlemsstater och marknadens aktörer. Regeringen har givit i uppdrag att vidare utreda frågor om direktivets samarbetsmekanismer i samband med vidare utredning om ambitionshöjningen i elcertifikatsystemet. Beräknad efterfrågan enligt artikel 4.3b har ett beräknat överskott, varför frågan enligt artikel 4.3b ej besvaras. 1 (22) Promemoria angående "särskilt prognosdokument" enligt artikel 4.3 i Direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor Delrapportering i uppdrag 13 enligt regleringsbrev för om underlag till nationella Handlingsplan för förnybar energi 2 (22) Bakgrund, förutsättningar, avgränsning och Grundförutsättningar i underliggande prognos...................................... Uppdaterade förutsättningar för denna prognos .................................... 2.5Specifika beräkningsantaganden som krävs för att beräkna den förnybara andelen enligt direktivet........................................................ Biodrivmedel och biovätskor.................................................... 2.5.3 Övriga biobränslen - största bidraget till andel 3 Prognostiserat överskott, bedömning och osäkerheter Beräknat överskott enligt artikel 4.3 a................................................... 3.2.3 Elexport, prisområden och flexibilitetsmekanismer ............... Värmeunderlag; energieffektivisering och Överskottsproduktion som "kan överföras"?....................................... Beräknad potential för gemensamma projekt enligt artikel 4.3 a? 3.5Beräknad efterfrågan från andra källor än inhemsk produktion enligt artikel 4.3 b................................................................................ 4 Fördjupat underlag till överskottsberäkningen Förväntad slutlig energianvändning .................................................... Nationellt övergripande mål ................................................................ Sektorsandelar och förlopp.................................................................. 3 (22) Promemorian utgör delredovisning av uppdrag nummer 13 - Handlingsplan för förnybar energi i regleringsbrev 2009 för . I uppdraget anges att i en delredovisning ska presentera prognoser över utvecklingen av andelen förnybar energi jämfört med nationella åtagande i förnybartdirektivet . Uppdraget i regleringsbrevet har sitt ursprung i krav från direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybartdirektivet). I Artikel 4, punkt 3 nämns prognosdokumentet: den nationella handlingsplanen för energi från förnybara energikällor ska vara klar, ska varje medlemsstat offentliggöra och till kommissionen anmäla ett prognosdokument som visar a)medlemsstatens beräknade överskottsproduktion av energi från förnybara energikällor i förhållande till det vägledande förloppet, vilken kan överföras till andra medlemsstater i enlighet med artiklarna 611, samt dess beräknade potential för gemensamma projekt , och b)medlemsstatens beräknade efterfrågan på energi från förnybara energikällor från andra källor än inhemsk produktion . Denna information kan inbegripa aspekter rörande kostnader, nytta och finansiering. Prognosen ska uppdateras i medlemsstaternas rapporter i enlighet med artikel 22.1 leden l och m. I denna promemoria redovisar resultat utifrån prognosen samt vilka grundläggande förutsättningar och antaganden som ligger till grund för prognosresultatet. Dessutom diskuteras osäkerheter i resultatet. 4 (22) 2Bakgrund, förutsättningar, avgränsning och beräkningsantaganden Prognosen baseras på Långsiktsprognos 20081. Prognosen har uppdaterats med de kända, och för förnybar energi, mest betydelsefulla styrmedelsförändringarna. Långsiktsprognos 2008 gjordes i uppdrag att enligt förordning om klimatrapportering (SFS 2005:626) genomföra prognoser för energisektorn enligt och rådets beslut nr 280/2004/EG om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen. För en fördjupning i prognosmetod och bedömningar hänvisas läsaren till rapporten 2008. Långsiktsprognos 2008 ligger vidare till grund för utsläppsprognoser för energisektorn i femte nationalrapport, som rapporteras till . Föreliggande prognos avseende överskott av förnybar energi är därför i stora stycken konsistent med de utsläppsprognoser som redovisat till EU och kommer redovisa till FN. 2.2Grundförutsättningar i underliggande prognos Långsiktsprognos 2008 har som viktiga grundförutsättningar: Oljepris 90 $/fat, Utsläppsrättspris 30 /ton.2 Ekonomisk tillväxt: . Kärnkraftreaktorernas operativa livslängd sedan startår: , dvs. nuvarande reaktorer är i drift hela prognosperioden. 2.3Uppdaterade förutsättningar för denna prognos Denna prognos har därutöver uppdaterats med följande förutsättningar: Mål i elcertifikatsystemet har höjts till i nivå med (jämfört med till 2016). 1Energimyndighetens , ER 2009:14 finns att ladda ner på webbplats 2Resulterande elpris och fjärrvärmepris är modellresultat ur modellen MARKAL-Nordic och redovisas ej här. 5 (22) Energi- och koldioxidskatter i enlighet med förslag till ändring i lagen om skatt på energi3 . har antagit en högre låginblandning (låginblandning av etanol i bensin respektive FAME i diesel) i enlighet med bränslekvalitetsdirektivets (Direktiv /30/EG) möjligheter, samt att utsläppskrav för fordonstillverkare om /km införs . Prognoser över energianvändningen i de funktionella sektorerna4 bostäder och service, transport respektive industri har justerats utifrån ovan nämnda punkter. Enligt fotnot till tabell 1 i Kommissionens mall5 för handlingsplan (tabell 2 i denna promemoria) ska beräkningarna av energieffektivitet och energibesparingar vara förenliga med andra sådana beräkningar som medlemsstaterna anmäler till kommissionen, särskilt i handlingsplaner inom ramen för direktivet om energitjänster och direktivet om energiprestanda för byggnader. Om det används olika enheter i dessa handlingsplaner bör det anges vilka omräkningsfaktorer som har tillämpats. har gjort bedömningen att detta krav inte går att uppfylla fullt ut. Orsaken till detta är att energitjänstedirektivet handlar om ett energibesparingsmål till 2016 medan energieffektivisering är det som är relevant för förnybartdirektivet. Detta innebär att annorlunda beräkningsmetoder använts för energitjänstedirektivets handlingsplaner. Regeringen har därtill uttryckt ett annat nationellt mål för energieffektivitet till 2020 än det vägledande mål som gäller för till 2016 enligt energitjänstedirektivet. Det av regeringen formulerade nationella målet för energieffektivitet till 2020 ligger mer i linje med förnybartdirektivet och kommer att beaktas . 4Förnybartdirektivet har andra sektorsindelningar, där särskilt sektorn värme/kyla är en sektor som även inkluderar energianvändning för processer i industri, utöver energi för uppvärmnings- och kyländamål exklusive el. 5Kommissionens beslut (K(2009) 5174 slutlig) av den 30.6.2009 om fastställande av en mall för nationella handlingsplaner för energi från förnybara energikällor i enlighet med direktiv /28/EG. 6 (22) 2.5Specifika beräkningsantaganden som krävs för att beräkna den förnybara andelen enligt direktivet Det ska poängteras att direktivet sätter upp ett antal begränsningar avseende vilken förnybar energi som får tillgodoräknas i måluppfyllelsen. Dessa begränsningsregler måste hanteras även i ett prognossammanhang, trots att Kommissionen har att återkomma med förtydliganden och beslut, samt att har att utveckla metoder för det statistiska underlaget.6 Specifika begränsningsregler gäller för upptagen omgivningsvärme för värmepumpar, regler som slutgiltigt ska fastställas av Kommissionen enligt Bilaga VII till direktivet. ska i samråd med medlemsstaterna ta fram metoder för att överhuvudtaget kunna redovisa värmepumpar i den europeiska energistatistiken. , som har en grundläggande statistik över värmepumpar, saknar precis som alla övriga medlemsstater fastställda årsvärmefaktorer (SPF) för värmepumpar av olika tillämpningar, ålder och lokalisering. Ett flertal antaganden behöver därför göras. antar för att upptagen värme: till från geotermiska7 och hydrotermiska värmepumpar, till från de aerotermiska värmepumparna och till från värmepumpar i fjärrvärmeverk kan tillgodoräknas målet. När det gäller geotermiska och hydrotermiska värmepumpar är antagandet antagligen okontroversiellt. När det gäller värmepumpar i fjärrvärmeverk har antagits samma fördelning avseende värmekällornas fördelning (sjö/havsvatten kontra icke godkänd värmekälla, exempelvis avloppsvatten) som . När det slutligen gäller aerotermiska värmepumpar är antagandet mer osäkert, särskilt givet att det är svårare för aerotermiska värmepumpar att nå tillräckligt hög SPF, samt att andelen frånluftsvärmepumpar (som ej får medräknas) i det aerotermiska beståndet är svåruppskattat. 6Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av om energistatistik 7Här används direktivets benämningar. Till geotermiska värmepumpar hör berg- och jordvärmepumpar. Till hydrotermiska värmepumpar hör sjö- och havsvattenvärmepumpar. Till aerotermiska värmepumpar hör luftvärmepumpar. Direktivet tillåter inte att frånluft, avloppsvatten eller annan spillvärme räknas som förnybar energi. 7 (22) För biodrivmedel (och biovätskor) finns hållbarhetskriterier8 som måste vara uppfyllda för att användningen ska få räknas mot målet. Alla biodrivmedel och biovätskor som används 2020 uppfyller hållbarhetskriterierna och får tillgodoräknas målet. baserar antagandet på att styrmedlen kommer att medföra att användningen av icke hållbara biodrivmedel och biovätskor blir obefintlig, eller högst obetydlig. Däremot har myndigheten inte gjort någon bedömning över vilka konsekvenser för tillgång, prisbildning och handelsströmmar av första generationens biodrivmedel som blir konsekvensen av direktivet och hållbarhetskriterierna. Det låter sig helt enkelt inte göras . Se även nedan om osäkerheter. 2.5.3Övriga biobränslen - största bidraget till andel förnybar energi Enligt direktivets artikel 17.9 ska Kommissionen framlägga en rapport , som "i lämpliga fall" ska föreslå ett hållbarhetssystem även för annan biomassa för energiändamål än biodrivmedel och flytande biobränslen. Ett sådant hållbarhetssystem träffar den övriga - mycket stora - bioenergianvändningen i . gör antagandet att: All användning av "annan biomassa" i kommer att vara hållbar, även enligt ev. tillkommande krav. Grunden för antagandet är att huvuddelen av användningen baseras på inhemskt producerade råvaror. gör antagandet att tillkommande hållbarhetskriterier inte i nämnvärd omfattning kommer att hindra eller begränsa nuvarande möjligheter att använda biomassa från svenska skogsbruk för energiändamål. Lagstiftning som berör det svenska skogsbruket i kombination med styrmedel som främjar användning av biobränslen som uppfyller kriterierna medför då att användningen av icke hållbara biobränslen kommer att vara högst obetydlig. Direktivets anda torde inte heller vara att hindra förnybar energi från 8 Enligt förnybartdirektivet måste hållbarhetskriterier uppfyllas för att biodrivmedel och biovätskor ska få räknas mot målen samt få finansiellt stöd. Hållbarhetskriterierna uppställer bl.a. mininivåer för minskning av växthusgasutsläpp, samt krav att biodrivmedlen inte produceras från råvaror från mark med stort värde för den biologiska mångfalden eller med stora kollager. 8 (22) det svenska skogsbruket. I handlingsplanen (4.6) ska medlemsstaterna dessutom särskilt redogöra för åtgärder för främjande av användning av biomassa. Se även nedan om osäkerheter. gör antagandet att: av avfallet är förnybart Detta antagande baseras på en undersökning som låtit genomföra och myndigheten antar således att den förnybara andelen förblir oförändrad till 2020. 9 (22) 3Prognostiserat överskott, bedömning och osäkerheter Givet ovanstående förutsättningar och beräkningsmetoder presenteras nedan det prognostiserade överskottet av förnybar energi för . Mellanliggande år har av prognostekniska skäl interpolerats tillbaka till . 3.1Beräknat överskott enligt artikel 4.3 a Andelen energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) prognostiseras till vilket ska jämföras med det bindande nationella målet som uppgår till . prognostiseras således få ett överskott om . I energitermer motsvarar detta överskott . Enligt prognosen ligger också över det vägledande förloppet under hela prognosperioden, men marginalen minskar och är marginalen så liten att den faller klart inom de osäkerhetsintervall som diskuteras närmare nedan. Figur 1 Prognostiserat överskott i förhållande till det vägledande förloppet. 10 (22) Alla prognoser är förknippade med en mängd osäkerhetsfaktorer. prognos är, som redovisas i Långsiktsprognos , en kombination av sektorsvisa användningsprognoser och modellbaserade tillförselprognoser för el och fjärrvärme. Prognosen bygger på antaganden om ekonomiskt tillväxt, fossilbränslepriser, energisystemets strukturella sammansättning med olika begränsningar i modelloptimering (t.ex. avseende kol för elproduktion) med mera. Prognosen har vidare ett stort inslag av expertbedömningar avseende branschvisa investeringar på kort och medellång sikt. prognoser följer också en tradition av att vara en konsekvensanalys av redan införda eller beslutade styrmedel. Den ska således ge det politiska systemet och andra beslutsfattare ledning i vilka ytterligare åtgärder som skulle behöva vidtas om utvecklingen "fortsätter som ". Detta föranleder ett behov av att diskutera några av föreliggande prognos' större osäkerhetsfaktorer, så att varken resultatet förnybar energi eller överskott i förhållande till det vägledande förloppet tas som alltför givna utfall. Genom att översiktligt känslighetsanalysera Långsiktsprognos 2008:s utfall för andel förnybar energi i dess referensscenario med avseende på parametern oljepris kan konstatera att andelen förnybar energi prognosmässigt stiger med mellan vid ett högre oljepris, 120 $/fat, jämfört med referensscenariots 90 $/fat. () ligger priset på omkring 80 $/fat, men det har varit uppe på rekordnivåerna 140 $/fat vid mitten av 2008, för att i samband med den globala lågkonjunkturen snabbt rasa till 40 $/fat. Således: vid ett långsiktigt lägre oljepris, t.ex. 60 $/fat, kan man anta att - prognosmässigt och med bibehållna styrmedel - skulle ha svårt att nå målet om förnybar energi. En motsvarande känslighetsanalys för ett scenario med högre tillväxt än grundprognosens visar sig dock inte har någon prognosmässigt avgörande betydelse för andelen förnybar energi. Det är dock osäkert om denna slutsats går att dra i den andra riktningen. När statistik för blir tillgänglig kan eventuellt vissa slutsatser dras, specifikt avseende pappers- och massaindustrins lägre aktivitet och vilken betydelse den får för andelen förnybar energi. 11 (22) Som tidigare redovisats har antagit att all bioenergi som kommer att användas i uppfyller direktivets hållbarhetskriterier. Detta är möjligen ett djärvt antagande, men troligen det enda som är rimligt att anta, eftersom skattenedsättning, kvotbaserade system eller andra stödsystem endast får tillämpas på hållbar bioenergi. Eftersom det inte varit möjligt att bedöma prisbildningseffekter av hållbarhetskriterier kan det endast konstateras ett detta är en osäkerhetsfaktor i förhållande till både den övergripande måluppfyllelsen () och för måluppfyllelse av transportsektorsmålet om 10 procent.9 Det senare torde vara uppnåeligt hursomhelst, men sjunker andelen förnybar energi i transportsektorn ned mot denna gräns blir det också - prognosmässigt - på håret att klara av målet om . 3.2.3Elexport, prisområden och flexibilitetsmekanismer prognos visar på ett betydande elöverskott, , i förhållande till den inhemska efterfrågan . Modellmässigt förutsätts (modellen bygger endogent och antar en investeringskostnad uttryckt i öre/kWh för överförd el) att tillräckliga överföringsförbindelser kommer att finnas för export av dessa volymer. Det är givetvis ett modellantagande som bör uppmärksammas. kommer att indelas i fyra olika anmälningsområden.10 Tidpunkten för införandet beslutas i praktiken av Kommissionen, vilket preliminärt kommer att ske . Enligt liggande förslag kommer indelningen att ske . Hur detta eventuellt påverkar t.ex. vindkraftsinvesteringar i de norra delarna av landet har inte beaktats i denna prognos (lägre områdespriser förväntas i norr och högre priser i söder). Direktivet ger möjlighet till användning av tre samarbetsmekanismer; statistiska överföringar mellan stater, gemensamma stödsystem och gemensamma projekt. och har en politisk överenskommelse om att inrätta ett gemensamt stödsystem genom en norsk anslutning till det svenska elcertifikatsystemet. Detta har visserligen att utreda, men det har inte heller kunnat inkluderas i prognosarbetet. 9 I Långsiktsprognos 2008 liksom i denna uppdaterade prognos antas det bland annat lönsamt att tanka E85 framför bensin . 10 Allmänt känt som prisområden. 12 (22) Regeringen ger också i uppdrag att utreda frågan om gemensamma projekt, exempelvis hur denna mekanism skulle kunna användas för att främja havsbaserad vindkraft i svensk ekonomisk zon i i samband med frågan om ett gemensamt elcertifikatsystem med . I prognosen har det inte varit möjligt att ta hänsyn till dessa möjligheter och det finns stora oklarheter i hur ev. gemensamma projekt ska organiseras, vilken påverkan på elcertifikatsystemet som kan uppstå, samt det industriella intresset för denna möjlighet, osv. 3.2.4Värmeunderlag; energieffektivisering och klimatförändringar prognos antyder en relativt kraftig utbyggnad av kraftvärme, både i befintligt fjärrvärmesystem och genom avfallskraftvärme. Energieffektivisering av bebyggelsen i linje med de nationella mål om minskning av bebyggelsens energianvändning till 2020 och en halvering till 2050 är tillsammans med ett varmare klimat faktorer som talar emot en ökning av efterfrågan på värme från fjärrvärme, och därmed en begränsande faktor för möjligheten att producera kraftvärme. Detta är en osäkerhet i prognosen som noga behöver följas upp. 3.3Överskottsproduktion som "kan överföras"? Enligt artikel 4.3 a ska redovisas den överskottsproduktion som kan överföras enligt artiklarna 6-11. Givet ovanstående resonemang om prognosens utfall och osäkerheter vill uppmana till en försiktig tolkning och att begreppet "kan överföras" ska läsas som "skulle kunna överföras" om prognosen förverkligas. Från tabell 1 nedan och figur 1 ovan ser vi att överskottet är större i förhållande till det vägledande förloppet i början av åtagandeperioden, och att det ackumulerade överskottet i förhållande till det vägledande förloppet över perioden - prognosmässigt - uppgår till omkring . måste det stå fullständigt klart att den förnybara andelen hamnar inom den prognosmässiga felmarginalen. 13 (22) Tabell 1 beräknade överskottsproduktion av energi från förnybara energikällor i förhållande till det vägledande förloppet. Vägledande förloppet (%) Vägledande förloppet (TWh) Vägledande förloppet (ktoe) Prognos (%) Prognos (TWh) Prognos (ktoe) Prognos - Vägledande (%) Prognos - Vägledande (TWh) Prognos - Vägledande (ktoe) vill därför inte ge någon annan rekommendation, baserat på denna prognos, än att regeringen bör vidare undersöka vilket intresse som finns, (vilka möjligheter som erbjuds till t.ex. statistisk handel med andra medlemsstater), men att det vore oansvarigt av myndigheten att rekommendera att binder sig för att överföra den prognostiserade överskottsproduktionen målåret 2020.11 Givet direktivets konstruktion med bindande målår och vägledande förlopp med icke bindande kontrollstationer, har också svårt att se vilken betalningsvilja som skulle kunna finnas för statistiska överföringar i början av perioden, när den enda uppenbara konsekvensen av att en medlemsstat hamnar under sitt vägledande förlopp är att den måste revidera sin handlingsplan. Ju närmare målåret vi kommer, desto större betalningsvilja, kan man också anta. Detta behöver dock undersökas vidare av regeringen, på diplomatisk väg. 11 En möjlig konstruktion skulle kunna vara att förbinder sig att överföra statistik villkorat av att ett överskott har konstaterats som verkligt utfall. 14 (22) 3.4Beräknad potential för gemensamma projekt enligt artikel 4.3 a? ställer sig positiv till flexibilitet som bidrar till kostnadseffektivitet, vilket samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet syftar till. Gemensamma projekt är en sådan flexibilitetsmöjlighet. Enligt artikel 4.3a ska medlemsstaterna ange en beräknad potential för gemensamma projekt. Artikeln ger dock ingen ytterligare ledning om vilken typ av potential för gemensamma projekt som avses. hållning är att den realiserbara potentialen, dvs. en potential som tar hänsyn till alla restriktioner (till skillnad från en rent teknisk potential, eller en teknisk-ekonomisk potential) är den enda potential som är av egentligt intresse. En realiserbar potential för gemensamma projekt är dock vare sig möjlig att beräkna eller uppskatta, vilket framgår av resonemang nedan.