prop · GX03166 · 2010-04-08 00:00:00 — Exempelvis har webbaserade lösningar inneburit möjligheter till ett mer flexibelt arbetsliv. Å andra sidan har många av dessa lösningar Skr. 2009/10:166 skapats utan att hänsyn tagits till tillgänglighet och utestänger istället många personer med funktionsnedsättning. Ett annat exempel är att allt fler av samhällets tjänster hanteras digitalt. Detta har inneburit ökad självständighet för många personer med funktionsnedsättning. Fler digitala tjänster betyder dock att tillgången till personlig service minskat. Med mindre personlig service ökar trycket på att tjänsterna utformas så att alla kan ta del av dem. Regeringen gav , förkortas , i uppdrag att kartlägga de insatser som görs i samhället för att överbrygga digitala klyftor. Detta uppdrag har redovisats (2007:6). I rapporten konstaterade bland annat att det behövs ett fortsatt arbete med att överbrygga digitala klyftor. Ett sätt är att öka IT-produkters och IT-tjänsters användbarhet. Regeringen gav Handisam i uppdrag att kartlägga och analysera initiativ i och EU inom e-inkluderingsområdet. I delrapporten som överlämnades konstaterade att arbete mot de mål som satts upp för e-inkludering inom EU kan bli mer aktivt och att samordning och helhetssyn kan förbättras. Handisam gavs även i uppdrag att ta fram underlag till en handlingsplan för e-inkludering. Rapporten från början som överlämnades innehöll tolv förslag till insatser. Förslagen bereds i . Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp i syfte att ge råd till regeringen i IT-politiska frågor. Rådet som ska vara verksamt fram till slutet av 2009, leds av infrastrukturministern och består av 18 leda- möter. Rådet ska verka som ett forum för strategisk diskussion mellan regeringen och företrädare för olika intressen. Syftet med rådets arbete är bland annat att utbyta åsikter, dela erfarenheter och att uppmärksamma och diskutera framtida utmaningar. Eftersom IT i stor utsträckning påverkas av den internationella utvecklingen ska detta perspektiv också uppmärksammas. 2.7.3Nationella IT-strategin för vård och omsorg Regeringen beslutade tillsammans med Kommuner och Landsting, , , och om en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Den nationella IT- strategin innehåller en gemensam vision om hur sektorns informations- försörjning bör fungera. Strategin har antagits av samtliga landsting. En av insatserna handlar om att göra information och tjänster tillgängliga för medborgare och personal. Medborgare ska ha enkel och säker tillgång till vården. Alla ska kunna få kontakt med vården oavsett var och när behovet uppstår. Medborgare ska enkelt kunna ta del av hälsorelaterad information, kommunicera med vården på olika sätt och vid behov ha kontinuerlig kontakt med sin vårdgivare. Post och , förkortas PTS, ska som sektorsmyndighet för handikappolitiken verka för att de handikappolitiska målen uppnås inom ansvarsområdet elektronisk kommunikation och post. Myndigheten arbetar samlande, stödjande och pådrivande, samråder med berörda myndigheter och tar initiativ till löpande informations- utbyte. PTS upphandlar tjänster och utvecklingsprojekt för att tillgodose behov som personer med funktionsnedsättning har av särskilda post- tjänster, grundläggande betaltjänster och elektroniska kommunikations- tjänster. Några exempel på tjänster som utvecklas och erbjuds inom området elektronisk kommunikation är förmedlingstjänst för bildtelefoni och texttelefoni, kostnadsfri nummerupplysning samt tolkhjälp för telefonsamtal. Omkring 20 00025 000 personer använder tjänsterna för texttelefoni och cirka 3 000 personer använder tjänsterna för bildtelefoni. Ett femtontal utvecklingsprojekt pågår för att förbättra tjänsterna och ta fram nya kommunikationstjänster. PTS har tagit fram en strategi för att nå de handikappolitiska målen inom sektorsområdet . Inriktningsmålen har varit att personer med funktionsnedsättning ska ha tillgång till ett brett utbud av kommunikationstjänster och ha möjlighet att ta del av nya tekniska lösningar inom området elektronisk kommunikation och post. Brukare och aktörer ska ha tillgång till information om hur kommunikations- behoven och kommunikationsmöjligheterna ser ut för personer med funktionsnedsättning och myndighetens verksamhet ska leda till ett effektivt resursutnyttjande och interoperabla lösningar. För att nå målet om ett brett utbud och möjlighet att ta del av nya tjänster har PTS säkerställt att åtta olika tjänster finns tillgängliga kostnadsfritt för personer med funktionsnedsättning. PTS arbetar i nära dialog med användare och handikapporganisationer, men ser behov av att utveckla formen för samarbete med branschen samt inom forskning och utveckling. Tillgänglighetsfrågan har genomsyrat ett antal verksamheter på , förkortas HI. Exempelvis på det är Allmänna arvsfonds- projektet om Lekplatser för alla och kurser om fysisk tillgänglighet. Ett treårigt större kombinerat standardiserings- och utvecklingsprojekt finan- sierat av Allmänna arvsfonden har haft som utgångspunkt att förbättra tillgängligheten för stora grupper med nedsatt orienteringsförmåga. finns en nationell standard för bildsymboler. Den nationella svenska standarden har före- slagits att ingå i den globala standarden inom området bildsymboler. Regionala och lokala hjälpmedelsupphandlingar har för handlingsplanen kommit att ersätta de avropsavtal som tidigare upphand- lats centralt av HI på uppdrag av sjukvårdshuvudmännen. I stället erbjuder HI nationellt stöd åt huvudmännen i samband med deras upphandlingsarbete. Efter de förändringar som ägt rum när det gäller lagstiftningen som reglerar upphandling inom hjälpmedelsområdet har institutet ökat sina insatser inom området provning och utvärdering av konsumentprodukter och tjänster. för handlingsplanen har möjligheter skapats att förskriva tjänster inom hjälpmedelsverksamheten. Det ökade utbudet av nya IT- produkter och tjänster ställer hjälpmedelsverksamheten inför nya utmaningar. HI har genom ett stort antal större projekt finansierade av Allmänna arvsfonden t.ex. Hemma med IT, Teknik och demens, KogniTek, HumanTeknik drivit utvecklingsprojekt tillsammans med brukarorganisationer i syfte att utveckla nya tekniktillämpningar och metoder för nya användargrupper. skapades en gemensam IT-plattform för hjälpmedelsverk- samheten, hjälpmedelsleverantörer och HI, Hinfo. Hinfo är i drift . Med IT ökar möjligheten att producera information i olika format. HI har deltagit i nationellt och internationellt samarbete för att höja med- vetenheten bland webbansvariga, utbildningsanordnare och webbutveck- lare. har flera projekt drivits som handlar om att ta fram bra exempel, goda råd och utbildningsmaterial inom området. Med det av regeringen finansierade projektet i praktiken (ITiP) som pågick utvecklades en bredare användning av IT- applikationer. Omfattande försök har genomförts i samarbete med brukarorganisationerna och deras medlemmar med e-postanvändning, orienteringsstöd, datoranvändning, utbildningsinsatser m.m. Detta lade grunden för en snabbare spridning av kunskap om den nya tekniken, dess möjligheter och problem. Inom skolans område drog institutet igång försök med skoldatatek i 6 kommuner 2002, en verksamhet som efter hand spridit sig över hela landet. Syftet är att förmedla en IT-satsning till elever i behov av särskilt stöd med fokus på tillgänglighet för elever med ADHD samt läs- och skrivsvårigheter. Inom boendeområdet har en rad olika projekt och försök om teknikstöd bedrivits. finns det ett antal företag som erbjuder olika former av teknikstöd och bostadsbranschens intresse har ökat. Ett arbetssätt är att stimulera tillkomsten av fler visningsmiljöer, dit potentiella användare och närstående kan gå för att se vad som finns att tillgå. Med HI:s visningslägenhet SmartLab kan intresserade få tillgång till information om visningsmiljöer runt om i landet. HI har inlett ett samarbete med bostadsbranschens aktörer i syfte att underlätta introduktionen av teknikstöd i boendet. I detta ingår att preci- sera kraven på lägenheternas IT-infrastruktur för att också möjliggöra ett rationellt utnyttjande av infrastrukturen för fastighetsförvaltningen och boendes behov av tjänster. HI ansvarar för sekretariatet till den europeiska och den globala standardiseringen inom hjälpmedelsområdet. En nationell Teknisk kom- mitté med centrala aktörer har inrättats. Initiativ har tagits för att också få med kognition, hygienhjälpmedel samt Design för alla aspekter i den europeiska och globala standardiseringen. för handlingsplanen har staten på olika sätt arbetat med att förbättra myndigheternas service gentemot medborgarna. Verket för för- valtningsutveckling, förkortas Verva, bistod tidigare myndigheter, kom- muner och landsting med att utveckla sin verksamhet och kompetens för förvaltningsutveckling. Verva tillhandahöll även vägledning för 24- timmarswebben vilken gav riktlinjer för utformningen av offentliga webbplatser. I riktlinjerna integrerades krav på hur behoven hos äldre personer, personer med funktionsnedsättning och andra ska tillgodoses bland övriga krav. Myndigheten arbetade också med att säkerställa användbarhet och tillgänglighet bland annat för personer med funktions- nedsättning i upphandlingar för ramavtal om produkter och tjänster inom IT-området. Uppgifterna rörande offentlig upphandling av IT har förts över till Kammarkollegiet då Verva avvecklades . För att påskynda utvecklingen av e-förvaltningsarbetet har regeringen tagit fram en handlingsplan. Ett av målen är att det 2010 ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. Regeringen beslutade att inrätta en E-delegation som ska leda och samordna e-förvaltningen. Delegationen består av myndighets- cheferna från de största och mest IT-intensiva myndigheterna. Ett viktigt arbete för delegationen är att samordna den statliga förvaltningens IT- standardiseringsarbete avseende e-förvaltning och tillhandahålla metod och expertstöd. Delegationen ska följa upp myndigheternas arbete med e- förvaltning utifrån de förvaltningspolitiska målen och de mål som regeringen kan komma att besluta på området. Åtgärdernas konsekvenser för brukarna ska beskrivas och analyseras. E-delegationen ska bidra till genomförandet av regeringens handlings- plan för e-förvaltning och bidra till att uppfylla målet att det ska vara så enkelt som möjligt för medborgare och företag att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. En grundläggande utgångspunkt är att utvecklingen av e-förvaltning alltid bör ske utifrån användarnas behov. Delegationen ska ansvara för sam- ordningen på den myndighetsövergripande nivån. E-delegationen överlämnade förslag till strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Två förslag rör e-inkludering och användarnas behov i fokus. e-delegationen föreslår att delegationen ska utveckla Vägledningen för 24-timmarswebben med utgångspunkt i standarden WCAG 2.0 och att regeringen ska ge Kammarkollegiet i upp- drag att redovisa krav på användbarhet och tillgänglighet i upphand- lingarna samt att delta i standardiseringsprojektet 376. I projektet ska en europeisk standard för upphandling av IKT med tillhörande stödmaterial utvecklas. 2.7.7Offentlig upphandling och standardisering Både internationellt och nationellt ses möjligheterna med offentlig upp- handling som ett medel att främja tillgänglighet för personer med trädde den nya lagen Skr. 2009/10:166 (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad i kraft. föreskrift anger att de tekniska specifikationerna om möjligt bör inne- hålla krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning eller utformning för alla. Standarder är viktiga för att kunna ställa relevanta krav i upphandlingarna. Inom EU pågår ett arbete inom standardi- seringen med att ta fram europeiska standarder till stöd för imple- mentering av tillgänglighetskrav inom både IT-området och byggd miljö. I den nationella handlingsplanen lyfts upphandling fram som ett medel för att åstadkomma förbättrad tillgänglighet för personer med funk- tionsnedsättning. Vid inrättandet av Handisam gav regeringen därför myndigheten uppgiften att gentemot andra myndigheter upphandla vissa varor och tjänster inom tillgänglighetsområdet. Handisam har genomfört en omvärlds- och behovsanalys för att utreda hur tillgänglighetskrav ställs vid offentliga upphandlingar, hur sådana krav skulle kunna ställas i högre utsträckning samt vilket behov av information, rutiner och övrigt stöd som finns bland upphandlare och leverantörer kring tillgänglig- hetsfrågor. Att som medborgare kunna ta del av kulturlivet, ha tillgång till mång- falden av medier i samhället och att ha möjlighet att se och nyttja kulturarvet är en grundläggande rättighet. Det är också en viktig förut- sättning för att kunna utöva sin grundlagsskyddade yttrandefrihet. Regeringen har gjort stora satsningar inom kultur- och medieområdena inom ramen för genomförandet av handlingsplanen och utvecklingen är synlig på många håll. Tillgänglighetsfrågan har många dimensioner på området. Regeringen har satsat på att förbättra den fysiska tillgängligheten till lokaler för kulturverksamhet med målet att möjliggöra för personer med funktions- nedsättning att ta del av kultur. Andra satsningar har handlat om att med kulturen som redskap bidra till ökad kunskap och delaktighet. Den tekniska utvecklingen har spelat en viktig roll. Talsyntes och direkt- textning med mera leder till förbättrad tillgänglighet till kultur och medier och ger tillträde till nya arenor. Att regeringen genom den nya språklagen (2009:600) har stärkt teckenspråkets ställning är viktigt ur ett demokrati- och yttrandefrihetsperspektiv och en markering av regering- ens syn på teckenspråkets ställning. Regeringen har också gett ett stort antal myndigheter och institutioner på kulturområdet i uppdrag att lämna in underlag för en nationell strategi för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande. Uppdraget bygger på den bedömning som gjordes i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) om att den digitala utvecklingen ger både arkiv, biblio- tek, museer och audiovisuella samlingar helt nya möjligheter att ge medborgare och forskare tillgång till kulturarvet oberoende av fysisk lokalitet. En fråga som är av stor betydelse i detta sammanhang är att institutionerna utnyttjar nya möjligheter att öka tillgängligheten för grupper med särskilda behov. Regeringen ställer i sändningstillstånden för , Skr. 2009/10:166 , och , krav på att företagen ska beakta behoven hos personer med funktionshinder. I sändningstillstånden för perioden 20102013, som beslutades , har målen skärpts bl.a. när det gäller textning av tv-program. Målet på lång sikt är att hela utbudet från alla tre programföretagen görs tillgängligt för alla medborgare. Regeringen har fördelat sektorsansvaret för genomförandet av handi- kappolitiken inom kulturområdet till och Riks- antikvarieämbetet. Inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappfrågor gavs myndigheterna tidigare återrapporteringskrav inom handikappområdet i sina regleringsbrev. står dock det särskilda ansvaret inskrivet i myndigheternas instruktioner. Av dessa framgår att de ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. För att förstärka genomförandet av handi- kappolitiken har regeringen formulerat mål om förbättrad tillgänglighet i flertalet av de regleringsbrev och regeringsbeslut om mål, åter- rapportering och uppdrag som styr övriga myndigheters verksamheter inom kulturområdet. har arbetat med att öka tillgängligheten till kulturlivet för personer med funktionsnedsättningar med utgångspunkt från handlings- programmet Funktionshindrades tillgång till kultur (1998:3). förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att kunna delta i kulturlivet, ökade regeringen de medel som ställts till Statens kulturråds förfogande från till . Regeringen gav i regleringsbrevet myndigheten i uppdrag att belysa för- och nackdelar med sektorsansvaret. I sin rapport föreslog bl.a. en breddad definition av kultursektorn, att ansvaret skulle omfatta den del som är helt eller delvis offentligt finansierad. regleringsbrevet fick i uppdrag att göra en översyn av de särskilda projektmedel som myndigheten har till förfogande för att främja tillgängligheten till kulturlivet. kom i översynen fram till att medlen varit ett viktigt verktyg för att få igång tillgänglig- hetsarbetet men att det varit svårigheter med att fasa in projekten i bidragsmottagarnas ordinarie verksamheter. 2007 i anslutning till sitt sektorsuppdrag till 28 beviljades 14 projektbidrag på totalt 2,4 miljoner kronor och beviljades i projektbidrag. har arbetat utifrån fem övergripande etappmål. handlingsplaner för ökad tillgänglighet hos kulturinstitutionerna, in- formationsinsatser om arbetet för ökad tillgänglighet, utbildningsinsatser, mätbara mål i verksamhetsplanen för ökad tillgänglighet samt samarbete Arbetet mot målen har gett resultat samt att samarbetet med handikapporganisationerna har varit värdefullt när det gäller kunskap om vad som krävs för att göra kulturen tillgänglig. Flertalet av landstingen/huvudmännen för kulturinstitutionerna har måldokument för ökad tillgänglighet. Samtliga bibliotek hade uppfyllt målet med upprättandet av handlingsplaner för tillgänglighetsarbetet 2006. Av de regionala museerna hade 24 av 34 stycken inkommit med handlingsplaner till 2005. De informationsinsatser som genomförts bedöms ha fungerat som en start för arbetet med att förbättra tillgängligheten till kulturinstitutionerna. Vid en jämförelse av insatser , görs bedömningen att kunskaps- och ambi- tionsnivån har ökat och att musei-, biblioteks- och scenkonstområdet kunnat ge många goda exempel på hur man kan arbeta för att öka tillgängligheten. Arbetet med att öka tillgängligheten har också blivit en mer integrerad del verksamhet. har samarbetat med en rad olika aktörer inom kultur- sektorn. Ett exempel är den konferens som genomfördes i sam- verkan med Nordiska Handikappolitiska rådets kulturnätverk och om tillgänglig scenkonst som utmynnade i antagandet av den så kallade Hallundadeklarationen. Deklarationen uppmanar samtliga chefer och ledningar inom scenkonstområdet att ta ett ansvar för att verksamheten görs tillgänglig för alla. genomförde Kultur- rådet en enkätundersökning till ett antal regionala kulturinstitutioner, fria teatergrupper och arrangerade musikföreningar för att undersöka hur tillgängligheten har utvecklats. Resultatet av undersökningen visar att det pågår ett omfattande arbete och att kunskaps- och ambitionsnivån har ökat, men att det finns åtskilligt mer att göra. En del i handlingsplanen var att tillgänglighet i kulturlivet skulle öka. , förkortas RAÄ, startade sitt arbete med sektors- ansvaret genom att inventera utbildningsbehoven i sektorn och sedan ta fram utbildningsplan och utbildningsmaterial. Utbildningar har genom- förts om vad som krävs för att personer med funktionsnedsättning ska kunna ta del av kulturarvet. Genom utbildningar och seminarier har medvetenheten hos sektorn ökat om tillgänglighetsfrågorna och hur de beaktas i samband med beslut enligt kulturminneslagen (1988:950). Efter de första årens kampanjarbete bedömer RAÄ att tillgänglighetsarbetet gått in i en fas där frågan inte längre uppfattas som ett hot mot kulturmiljön, utan är en naturlig del av arbetet med kulturarvet. Arbetet består av rådgivning, samordning och att presentera värdefulla exempel på hur tillgänglighetsarbetet kan bli en tillgång för den kulturhistoriska miljön. följs tillgänglighetsarbetet ute i länen genom redo- visningen av kulturmiljövårdsanslaget. Det har främst varit inriktat på enkelt avhjälpta hinder, men även mer omfattande insatser har skett i såväl kulturhistoriskt värdefulla byggnader som fornlämningsmiljöer och inom de olika kulturreservaten. har 9 av landets 34 kultur- reservat genomfört insatser för att öka tillgängligheten och i 8 län program för ökad tillgänglighet till det fysiska kulturarvet bedrivits. Totalt har 73 projekt bedrivits. 2007, 2008, och 2009 ur kultur- miljövårdsanslaget. Som tillsynsmyndighet för de statliga byggnadsminnena, 270 objekt med cirka 5400 byggnader som förvaltas av 11 statliga verk, arbetar RAÄ aktivt med att tillgänglighetsfrågorna beaktas i förvaltningen. Vid ändringar av byggnadsminnen samråder RAÄ med de förvaltande verken för att komma fram till de bästa lösningarna både när det gäller till- gänglighet och hänsyn till de kulturhistoriska värdena. Antalet inkomna ansökningar om tillgänglighet har ökat och kvaliteten i förslagen har i överlag förbättrats. har RAÄ fattat ett femtiotal ändringsbeslut för förbättrad tillgänglighet. Som exempel kan nämnas Ekermanska huset i och som båda har fått väl gestaltade utvändiga stenramper kopplad till en modifierad äldre trappa. Till vid har RAÄ medverkat till att en lyftplatta som omvandlas till trappor installerades. Residenset i kommer att förses med en invändig hiss och en utvändig ramp som anpassas till torgmiljön och byggnaden. Vid pröv- ning av den nu pågående ombyggnaden av Kammarrättens hus på påpekade RAÄ att tillgängligheten inte hade lösts fullt ut trots att goda förutsättningar till det fanns. har deltagit i projekt entré, som har syftat till att skapa tillgänglighet till nationellt viktiga , , Residenset i och . har arbetat för att tillgänglighetsfrågor finns som en del i kulturarvsutbildningen vid vid . Myndigheten har deltagit i ett nordiskt projekt om tillgänglighet till kulturhistoriska miljöer som avrapporterats . 2.8.2Tillgänglighet till film och medier På medieområdet finns ingen myndighet med särskilt utpekat sektors- ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Regeringen vill lyfta fram följande initiativ och resultat på området. I syfte att göra svensk film tillgänglig för personer med nedsatt hörsel och syn finns ett stöd till syntolkning och textning av film och video på svenska och nationella minoritetsspråk. Stödet fördelas av och uppgick till . I betänkandet En ny svensk filmpolitik (SOU 2009:73) föreslås att stöd till svensk filmproduktion villkoras med att det ska vara möjligt att se de filmer som får stöd med svensk text på digitala biografer och i digitala visningsformat. Betänkandet bereds i . , , förkortas SVT, och arbetar aktivt för att förbättra tillgäng- ligheten till programmen för personer med funktionsnedsättning. Andelen textade förstagångssändningar med svenskt ursprung i SVT:s programtjänster SVT1 och SVT2 uppgick . SVT arbetar aktivt för att utveckla volymen textade program i riktning mot målet att alla program ska vara textade. För att kunna utöka textningen i högre grad krävs enligt SVT en ny teknisk lösning för textproduktion vid Antalet sända timmar på teckenspråk var 111 tim- Skr. 2009/10:166 mar i SVT 2009, varav barnprogram. beslutade regeringen att överlämna propositionen En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:115) till . I propo- sitionen föreslås en helt ny lagregel om att tv-sändningar ska utformas så att programmen blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Detta ska ske genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik i den omfattning som beslutas av regeringen eller behörig myndighet. Anslaget till Talboks- och , förkortas TPB, förstärktes med 2001. Syftet var att ge möjlighet att fullfölja överföringen av talböcker från kassettband till det digitala formatet . TPB har vidare fått i uppdrag att arbeta med talsyntes, strömmande läsning och ett nationellt digitalt distributions- system med personer med läshinder som målgrupp. Uppdraget om ett nationellt digitalt distributionssystem redovisades och upp- draget om strömmande läsning redovisades . genomförde en övergång till modernare teknik för mottagning av taltidningar. Övergången bedöms ha gjort taltidningsutsändningarna mer användarvänliga och attraktiva för målgruppen.