prop · GX0390 · 2010-03-19 00:00:00 — det tvärsektoriella samarbetet mellan sektorerna bör stärkas globaliseringsarbetet ska inte bara bestå av en samling projekt, utan dessa ska vara väl förankrade i ministerråden och det ska finnas en tydlig definition av vad som är globaliseringsrelevant kvalificerade analyser av politiskt aktuella frågor bör tas fram i samarbete mellan externa experter och tjänstemän från institutionerna, ämbetsmannakommittéerna och sekretariatet på alla nivåer överväga vad som kan göras för att stärka kontakten med , inte enbart i budgetarbetet. Arbetet med att följa upp förslagen har framskridit väl i ministerråden och ämbetsmannakommittéerna . Vissa förändringar har redan genomförts och ytterligare förändringar förväntas ske . för utbildning och forskning (MR-U) har bland annat diskuterat hur arbetet inom MR-U ska kunna förbättras, särskilt vad gäller beslutsformer och styrningsfrågor, vilka åtgärder som behövs för att stärka samarbetet med andra ministerråd och med samt vad som krävs för att möjliggöra etablering av större initiativ tillsammans med andra ministerråd. Efter uppmaning från Nordiska ministerrådets generalsekreterare till samtliga ministerråd har bland annat ämbetsmannakommittén för arbetsliv beslutat att göra en utvärdering av de senaste tre årens projektaktiviteter inom ramen för arbetsmarknads-, arbetsmiljö- och arbetsrättsutskottens verksamhet för att bedöma om projekten har ett nordiskt mervärde. för kultur har beslutat att förenkla de administrativa rutinerna för att därigenom uppnå ett effektivare samarbete med bland annat Nordiska ministerrådets sekretariat. Fler beslut kan nu fattas genom skriftliga förfaranden, vilket i sin tur möjliggör färre möten. Ett arbete har genomförts för att bland annat rationalisera styrelserepresentationen i de nordiska kulturhusen och kulturinstitutionerna. Beslut om den nya styrelsestrukturen kommer att fattas . för social- och hälsopolitik har betonat att man önskar en mer politiskt orienterad och fokuserad mötesagenda för att på ett bättre sätt utnyttja möjligheten till framåtblickande diskussioner och alliansbyggande. för social- och hälsopolitik beslutade att sammanföra en rad institutioner på det sociala området till en ny institution, Nordiskt Välfärdscenter. Institutionen är placerad i och påbörjade sitt arbete . för fiskeri, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk har prövat en ny mötesstruktur för att öka den politiska relevansen och vitalisera diskussionerna. Sektorerna har också behandlat frågan om ämbetsmannakommittéernas roll i det nordiska samarbetet. Flertalet anser att dessa huvudsakligen ska fungera som beredningsorgan inför ministermötena samt att en sådan fokusering skapar förutsättningar för bättre underlag inför möten i ministerråden. En extern konsult har gått igenom projektverksamheten inom de nordiska samarbetsministrarnas () område. Slutsatserna och förslagen kommer att diskuteras . Diskussion pågår för att uppnå en jämnare nationalitets- och könsfördelning på ledningsnivå i sekretariatet i . Nya riktlinjer för samverkan mellan ordförandeskapet i och sekretariatet i har antagits. har även uppmanat övriga ministerråd att säkerställa ett kontinuerligt informations- och diskussionsutbyte med . kommer att ta initiativ till en verksamhets- och prioriteringsdiskussion där bland annat utvärdering, effektivitet och ändamålsenlighet avseende gränshinders- och Skr. 2009/10:90 globaliseringsarbetet kommer att finnas på dagordningen. Målsättningen har varit att stärka röst i EU-samarbetet och att inom relevanta områden uppnå en närmare samverkan mellan det nordiska ministerrådssamarbetet och EU. Under ordförandeskap i EU antogs EU:s Den har fyra övergripande mål: att skapa en hållbar miljö, att öka välståndet i området, att öka tillgängligheten och attraktionskraften samt att stärka säkerheten och tryggheten i området. Till strategin hör en handlingsplan indelad i 15 prioritetsområden med underliggande c:a 80 prioriterade åtgärder. () har visat intresse för att ta aktiv del i genomförandet inom vissa av strategins delområden, bland annat avseende gränshinder, innovation och forskning samt inom genforskning och skogsområdet. med samt med relevanta nationella koordinatörer inom aktuella prioriteringsområden. NMR räknar med att under första påbörja genomförandet inom något eller några av de En annan betydelsefull händelse för i EU var att i mitten av överlämnade sin ansökan om medlemskap i unionen till det svenska EU-ordförandeskapet (se avsnitt 6.4). kommissionens behandling av ansökan och dess utlåtande beslutar EU- länderna om ska få status som kandidatland och därmed få inleda Under det svenska ordförandeskapet i () 2008 lades grunden till flera aktiviteter som har genomförts under det Inom klimatområdet har den nordiska samverkan i COP 15-gruppen varit särskilt framträdande. isländska NMR-ordförandeskapet har bland annat valt att fortsätta att fokusera på frågor som har stark koppling till utanförskapet på arbetsmarknad för alla och en om de äldres deltagande i arbetslivet. EU-kommissionären med ansvar för sysselsättning och sociala frågor samt representanter för arbetsmarknadens parter deltog i ett I fokus stod bl.a. en diskussion om New Skills for New . Därutöver diskuterades bland annat vilka nationella åtgärder som vidtagits för att hantera den stigande arbetslösheten Inom det arbetsrättsliga området har nordiska temadiskussioner genomförts med fokus på förhandlingarna om nya EU-direktiv rörande På arbetsmiljöområdet har det skapats ett nordiskt forskningsnätverk kring mobbning på arbetsplatser samt en arbetsgrupp om arbetsrelaterade Det har vidare anordnats nordiska konferenser om Skr. 2009/10:90 arbetsmiljöcertifiering och globaliseringens konsekvenser för ergonomin. för fiske, havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) överlämnade synpunkter till på kommissionens grönbok om reformering av den gemensamma fiskepolitiken. tog initiativ till en konferens med fokus på rättighetsbaserad fiskeförvaltning samt initiativ till ett seminarium om regional förvaltning av fiske. MR-FJLS avser därutöver fortsätta att nära följa hur reformarbetet inom ramen för EU:s gemensamma fiskepolitik utvecklas fram till att en ny grundförordning antas 2012. kommer att verka för att det danska ordförandeskapet i () tar ytterligare initiativ till närmare samverkan mellan , bland annat med fokus på hälso- och socialfrågor avseende urbefolkningen i . Tanken är bland annat att följa upp den under det svenska ordförandeskapet i NMR 2008 tillsammans med genomförda på . Det nordiska utrikespolitiska samarbetet 2009 har varit händelserikt för det nordiska utrikespolitiska samarbetet under isländskt ordförandeskap. Händelserikt inte minst med tanke på den globala ekonomiska krisen, men även till följd av nordiskt ledarskap i internationella organisationer, såsom ordförandeskap i EU , överlämnande av ordförandeskapet i till , övertagande av ordförandeskapet i (se avsnitt 6.3) och ledande roll inför och under klimattoppmötet i (COP 15). De nordiska utrikesministrarna har diskuterat ett förstärkt samarbete inom de utrikes- och säkerhetspolitiska områdena, med utgångspunkt i förre utrikes- och försvarsminister rapport med 13 förslag till utveckling av det nordiska samarbetet (se vidare avsnitt 5). Rapporten har varit föremål för omfattande debatt i de nordiska länderna. Reaktionerna har med stor tydlighet återspeglat en positiv syn på nordiskt samarbete i allmänhet och inte minst inom dessa områden. rapport behandlades vid de nordiska utrikesministrarnas I den antagna deklarationen underströks att det är av gemensamt intresse att bidra till stabilitet i . gemensamma intresset och den geografiska närheten skapar ett naturligt samarbetsunderlag för att i solidarisk anda möta utmaningar inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Ett ökat nordiskt samarbete står i full överensstämmelse med de enskilda nordiska ländernas säkerhets- och försvarspolitik och stärker det europeiska och euroatlantiska samarbetet. Utrikesministrarna underströk att initiativ för att främja demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen och en hållbar utveckling är bestående inslag i de nordiska ländernas utrikespolitik. Samarbete med andra länder, inte minst med de tre baltiska länderna, är av stor betydelse. Delar av Reykjavikdeklarationen kan genomföras i Skr. närtid, medan andra förslag avser mer långsiktiga mål och kräver ytterligare samråd, överväganden och förberedelser. Det informella samarbetet mellan de nordiska utrikesministerierna och ambassaderna har varit både omfattande och välfungerande. Det råder enighet bland utrikesministrarna om att detta samarbete bör stärkas ytterligare och det har påbörjats ett arbete för att undersöka nya har varit ordförande i det nordisk-baltiska samarbetet. mötet med de baltiska utrikesministrarna ägde rum i . På agendan stod bland annat den globala ekonomiska krisen och situationen i och . De nordiska och baltiska Det nordiska försvarspolitiska samarbetet Regeringen anser att det nordiska samarbetet inom försvarsområdet bör Ett fördjupat samarbete syftar till att uppnå en övergripande, förbättrad och långsiktig strategi för försvarsfrågor. från gemensamma mål och intressen. Nordiskt samarbete ska leda till ökad bredd i den militära förmågan och till förbättrad, internationell förmåga till samverkan. Detta för att stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet såväl globalt som i , men också i vårt närområde och på vårt eget Samarbetet syftar också till att främja rationalitet och effektivitet samt till att bejaka de positiva synergieffekter som en förstärkt samverkan mellan de nordiska försvarsmyndigheterna kan ge. principiella begränsningar för sådana samarbeten så länge de är rationella, har ett mervärde samt att den nationella beslutanderätten avseende den operativa förmågan består. nordiska samarbetet ska ses som ett komplement till och en naturlig utveckling av europeiska och euroatlantiska samarbeten. 2009 har varit ordförande i det nordiska försvarssamarbetet. samband med försvarsministermötet i undertecknades ett samförståndsavtal som etablerar Nordic Defence Cooperation (NORDEFCO). Avtalet är övergripande och gäller hela det NORDEFCO trädde i kraft och ersätter de tidigare samförståndsavtalen Nordsup, Nordcaps och Genom NORDEFCO skapas en organisation med en sammanhållen ledningsstruktur istället för tre, vilket effektiviserar om ett fördjupat nordiskt försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete. förslag utgör en viktig inspirationskälla för ett fördjupat Arbetet med att följa upp förslagen pågår. står bland annat förslagen om utbildningsfrågor avseende krishanteringsinsatser samt övervakning av isländskt luftrum. frågor för det nordiska försvarssamarbetet har varit stöd till Afrikanska unionen och afrikansk kapacitetsuppbyggnad, utökat nordiskt samarbete i Skr. 2009/10:90 och stöd till säkerhetssektorreformsarbete på , har också ett nordiskt forum mellan de ansvariga ministrarna för samhällsskydd och krisberedskap etablerats. I den s.k. Hagadeklarationen, antagen på , enades ministrarna om att utveckla samarbetet kring räddningstjänst, beredskap för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen, kriskommunikation till befolkningen, användande av frivilliga, samt forskning och utveckling. Samarbetet ska stärka förmågan att förebygga och hantera olyckor och katastrofer i . Perspektivet täcker samverkan och stöd till varandra nationellt, i närområdet och vid internationella insatser. Det bilaterala samarbetet mellan de nordiska länderna är en viktig del av det nordiska samarbetet. Utbytet mellan och de övriga nordiska länderna är omfattande och sker mellan många olika grupper i samhället. För att och ska kunna bibehålla rollen som starkaste tillväxtområde bör alla möjligheter att stärka samarbetet utnyttjas. Väl utvecklade bilaterala relationer med samtliga nordiska länder är grundläggande för ett stärkt regeringssamarbete i regionen. Avsikten med Märkesåret, som högtidlighölls under delar av 2008 samt hela 2009, var att påminna om och gemensamma historia samt att vidareutveckla och fördjupa det mycket breda och nära samarbetet mellan länderna. Arbetet har i letts av en nationalkommitté under ledning av utrikesminister och i av en motsvarande nationell kommitté under ledning av statsminister . Ett stort antal evenemang har i nära samarbete genomförts såväl nationellt som regionalt i de båda länderna, däribland inom idrottsvärlden, skolväsendet samt inom samhälls- och kulturlivet. Minst 250 lokala aktiviteter har genomförts runt om i . En högtidlig invigning av Märkesåret i närvaro av båda ländernas stats- och regeringschefer, talmän med flera ägde rum i . Republiken president genomförde ett tvådagarsbesök i i anslutning till öppnandet av Märkesåret. En brett upplagd framtidskonferens, och i EU och världen, med inriktning på bland annat forskning och utveckling hölls i med deltagande av bland andra statsminister och statsminister . regeringsmöte med deltagande av båda ländernas regeringar hölls den resulterade i en bred deklaration om fortsatt och fördjupat samarbete mellan och på en rad områden. Bland resultatet av mötet Skr. 2009/10:90 finns isbrytaravtal, möjligt samarbete inom forskning och miljöområdet samt fortsatt arbete med att ta bort gränshinder. Uppföljningen av de 35 områden som regeringarna kom överens om pågår i i nära samarbete med . H.M. Konung och besökte, tillsammans med ministern för nordiskt samarbete , . De togs emot av Republiken president och hennes make på sommarresidenset Gullranda i Nådendal. Den svenska delegationen besökte även Åbo och . Trots den ekonomiska nedgången har antalet resenärer över i stort varit oförändrat jämfört med året innan. Många resenärer pendlar över sundet för arbete eller studier. Arbetet med att riva gränshinder (se avsnitt 2.1) har haft stor betydelse för att underlätta Öresundsintegrationen. Information om regelverken i och är viktig för gränspendlarna. bidrog regeringen med till informationskontoret Öresunddirekt i för att stimulera tillväxt och sysselsättning i regionen. Det sker vidare ett nära samarbete mellan universitet och högskolor på båda sidorna av sundet. Regeringen bidrog även med till entreprenörskapsakademi. Akademin fokuserar bland annat på entreprenörskap inom enskilda organisationer och i konstnärlig verksamhet. Samarbetet mellan och i de s.k. nordområdena har kretsat kring fyra huvudområden: marin bioprospektering, entreprenörskap, havsmiljö och marin utbildning. Intentioner om samarbete finns också inom telemedicin, turism och rymdfart. Samarbetet har fortsatt inom ramen för Nordic Climate Cluster, mellan sexton framstående norska och svenska företag för att utveckla effektiva och klimatvänliga energilösningar. slutfördes arbetet med att rekrytera en ny direktör till Stiftelsen , även kallad Utbildning Nord. efterträddes av på direktörsposten. Stiftelsen bildades av regeringarna i , och 1991 och har sitt säte i . Den anordnar och utvecklar utbildningar för arbetsmarknadens särskilda behov i de tre länderna och ska även medverka till större rörlighet på den nordiska arbetsmarknaden. Övrigt nordiskt bilateralt samarbete och har haft ett nära samarbete, inte minst i EU-frågor och inför klimattoppmötet i . Statsminister besökte statsminister i strax efter sitt tillträde. Flera svenska ministrar, handelsminister , miljöminister , forskningsminister , integrationsminister och infrastrukturminister har haft överläggningar med sina danska ministerkollegor. Ett gemensamt svensk-danskt värdskap för kandidaturen till placeringen av neutronforskningsanläggningen (ESS) i har etablerats. Viss verksamhet kommer att förläggas till . Detta samarbete har varit en viktig faktor bakom det europeiska stödet till etableringen av ESS i . Anläggningen kommer att sysselsätta c:a 450 personer och gästas av 20003000 europeiska forskare. Investeringskostnaden beräknas uppgå till . ingicks en svensk-dansk överenskommelse om gemensamt luftrum för att uppnå en effektivisering av flygtrafiken. är förhoppningen att fler länder i ansluter sig till detta samarbete. Valet på ledde till regeringsskifte. samma månad fick utökat självstyre och bl.a. möjlighet att överta 33 politikområden från . Ministern för nordiskt samarbete besökte tillsammans med statssekreterare . De träffade bl.a. den grönländske samarbetsministern samt besökte på , . Samarbetsministern besökte även för bilaterala samtal. En av de frågor som diskuterades var det svenska pensionssystemet som mött stort intresse på . Ett konkret resultat av besöket var att en medarbetare till den färöiske samarbetsministern under en månad genomförde praktik på i och i stab. Besöksutbytet med och har, vid sidan av Märkesårsevenemangen (se avsnitt 6.1), varit omfattande. Bland annat var handelsminister tillsammans med sin finländske kollega i . Det gränsregionala samarbetet och gränshindersarbetet i norr har varit föremål för diskussioner, bland annat i anslutning till besök i av samarbetsminister och besök i av statssekreterare . Regeringen har även bidragit med medel för att vidareutveckla gränshinderssamarbetet, bland annat i Nordkalotten- har vidare tilldelats Crossborder Skr. 2009/10:90 , ett partnerskapsprojekt för arbetsmarknaden i . miljon svenska kronor har också lämnats till insatser för att främja svenska språket i genom ett bidrag till Svenska . och har intensiva förhandlingar om en ny fiskestadga enats om en gränsälvsöverenskommelse avseende älv och havsområdet utanför älvens mynning. Slutlig överenskommelse träffades mellan den svenske jordbruksministern och den finländska jordbruksministern . Förutom besök på av statsrådet respektive statsrådet tog statsrådet emot lantrådet för samtal bland annat om och det svenska EU-ordförandeskapet. Vidare besökte svenska parlamentariker och åländska nyvalda lagtingsledamöter kom till . Därutöver har representanter för varit på studiebesök i med anledning av planer på en åländsk förvaltningsreform. Därutöver har handels- och gränshindersfrågor diskuterats med . Ett undantag har införts i det nya antagningssystemet till högskolan, vilket möjliggör att studenter från , som ansöker till svenska högskolor, fortsatt kommer att få möjlighet att konkurrera på samma villkor som svenska studenter. och de övriga nordiska länderna har fortsatt att uttrycka såväl politisk som ekonomisk solidaritet med , som drabbats särskilt hårt av den finansiella krisen. Utöver kredit på , undertecknade , , och ett låneavtal med om . En nordisk ämbetsmannagrupp, ledd av statssekreterare i , har de nordiska finansministrarnas uppdrag att följa genomförandet av stabilitetsprogram. Ett regeringsskifte skedde på . Den så kallade Icesave- frågan har varit föremål för omfattande debatt i Alltinget. I början av det svenska EU-ordförandeskapet 2009 överlämnade ansökan om medlemskap i unionen (se avsnitt 3). besökte många svenska statsråd och statssekreterare för nordiska och nordisk-baltiska möten med anledning av det isländska ordförandeskapet i . Regeringen bidrog även 2009 med till arbetet med en modern isländsk-svensk/skandinavisk ordbok, vilken beräknas bli färdig . Särskilt bidrag om har också lämnats till Svensk- isländska samarbetsfonden. I genomfördes val till med resultatet att den sittande koalitionsregeringen fick förnyat förtroende. har haft ett fortsatt nära samarbete och ett brett besöksutbyte. I arbetet med att avskaffa gränshinder och öka det gränsregionala samarbetet har regeringen även 2009 anslagit till GrenseTjänsten, en informations- och rådgivningstjänst belägen i mitt på den svensk-norska gränsen. Statssekreteraren för nordiska frågor och andra företrädare för har deltagit i GrenseTjänstens möten. firades även att funnits . Vidare besökte bl.a. statsminister , utrikesminister , ett antal statssekreterare samt det norska utrikesutskottet och andra parlamentariker sina kollegor i inför det svenska EU- ordförandeskapet (se avsnitt 6.3). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , Husmark , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:90 Nordiskt samarbete 2009