prop · GY0342 · 2010-12-07 00:00:00 — Detta innebär i sin tur att Arbetsförmedlingen kommer att kunna informera de personer som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen om förändringen och att den enskilde, för det fall han eller hon så önskar, kommer att hinna begära att vissa uppgifter som rör honom eller henne raderas. Lag- ändringen kommer således endast få full effekt från ikraftträdandet i de system där det finns möjlighet att rent tekniskt begränsa tillgången till personuppgifter till de personer som behöver tillgång till uppgifterna för fullgörandet av sina arbetsuppgifter. Exempel på system där detta kommer att vara möjligt redan från är det system som kommer att användas för handläggningen av ärenden enligt etablerings- reformen och det s.k. datalagret som innehåller avidentifierade uppgifter som används för uppföljning, utvärdering och framställning av av- identifierad statistik. Regeringens förslag: Förslaget ska träda i kraft . Skälen för regerings förslag: Den föreslagna ändringen i lagen om arbetslöshetsförsäkring bör träda i kraft . Regeringens förslag: Förslagen ska träda i kraft . Skälen för regerings förslag: De föreslagna ändringarna i semester- lagen bör träda i kraft i samband med att ett nytt intjänande- respektive semesterår påbörjas. Den föreslagna ändringen i lagen (2002:546) om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten syftar till att effektivisera verksamheten hos Arbetsförmedlingen samt till att se till att etableringsreformen och den s.k. sjukförsäkringsreformen fungerar i enlighet med regeringens intentioner. Arbetsförmedlingen arbetar liksom många andra myndigheter med att effektivisera verksamheten genom s.k. e-förvaltning. i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten begränsar Arbetsförmedlingens möjligheter till hantering av digitala dokument. Detta gäller framförallt kravet på skriftligt sam- tycke för all digital behandling av personuppgifter som i lagen definieras som känsliga och ömtåliga. Ett borttagande av samtyckeskravet är också en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna effektivisera sin verksamhet genom införande av ett helt digitalt ärendehanteringssystem. Vidare försvårar nuvarande reglering hanteringen av ärenden som rör vissa målgrupper inom Arbetsförmedlingens verksamhet. förmedlingens utökade ansvar för målgrupper såsom nyanlända invandrare och långtidssjukskrivna följer även ett ökat behov av att kunna behandla känsliga och ömtåliga personuppgifter. på skriftligt samtycke skapar dock en mycket omfattande administration för inhämtande dessa samtycken. I de fall samtycke inte lämnas måste ärendena i stället handläggas manuellt, vilket är mindre effektivt och mer Genom de förändringar i regelverket som här föreslås underlättas Arbetsförmedlingens verksamhet vilket innebär att personella resurser frigörs resurser som i stället kan användas för att mer aktivt arbeta med att sammanföra arbetssökande och arbetsgivare. Att helt ta bort samtyckeskravet är vidare en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna använda sig av ett system med direkta elektroniska över- föringar av information som kan innehålla känsliga och ömtåliga person- uppgifter mellan förmedlingens databaser och andra myndigheters system, t.ex. till och från och Samtyckeskravet leder även till ofullständig och mindre tillförlitlig avidentifierad statistik, vilket försvårar uppföljning och utvärdering av Konsekvenser av att inte genomföra förslaget Om samtyckeskravet kvarstår för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter innebär det en fortsatt omfattande administration och en fortsätt omständlig handläggning hos Arbetsförmedlingen. Det innebär Prop. 2010/11:42 bl.a. delvis hantering av handlingar för de personer som har förbrukat sina dagar med sjukpenning eller månader med sjukersättning och för de nyanlända inom den s.k. etableringsreformen. Vidare kommer det inte vara möjligt att framställa fullt tillförlitlig avidentifierad statistik för nuvarande uppföljningsuppdrag, eller för framtida sådana, då det alltid kommer att finnas individer som inte lämnar sitt samtycke till behandling. En oförändrad lagstiftning i frågan innebär även att regeringens och målsättning att informationsöverföringen mellan myndigheter ska effektiviseras inte kommer att kunna uppnås inom Arbetsförmed- Arbetsförmedlingens interna arbete för en effektivare handläggning genom s.k. e-förvaltning kommer också att Konsekvenser för den personliga integriteten Förslaget bedöms kunna medföra en viss ökad mängd av känsliga och ömtåliga personuppgifter som behandlas i de arbetsmarknadspolitiska Detta kan naturligtvis innebära en ökad risk för otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Utgångspunkten för förslaget i propositionen har dock varit att förslaget ska utgöra en lämplig avväg- ning mellan intresset av skydd för enskildas personliga integritet och kravet på effektiva och ändamålsenliga rutiner för Arbetsförmedlingens De begränsningar som ligger i ändamålsregleringen och den detaljerade regleringen av de uppgifter som får behandlas får tillsammans med det skydd för uppgifterna som ges genom bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) anses utgöra ett tillräckligt skydd för den personliga integriteten. Det är dock angeläget att Arbetsförmedlingen följer upp att regelverket följs och aktivt arbetar med att ytterligare skärpa sina interna rutiner i syfte att uppnå en fullgod datasäkerhet och ett fullgott integritetsskydd. Se vidare avsnitt 5, Över- väganden och förslag. Arbetsförmedlingen bedriver ett projekt för att utveckla funktioner som innebär en ökad digital behandling av personuppgifter, bl.a. digitala akter, ett digitalt diarium och ett digitalt arkiv funktioner som till stor del är beroende av förslaget i denna proposition. framgår att utvecklings- och implementeringskostnaden för ELDA- projektet beräknas till (kostnaderna fördelas över tid enligt Tabell 7.1 nedan). Den årliga driftskostnaden för dessa nya funktioner beräknas uppgå till . I underlaget till en begäran om lagändringar som möjliggör införandet av ökad digital behandling av personuppgifter har Arbetsförmedlingen gjort en beräkning som visar effektivitetsvinster för dels a) att söka fram och löpande digitalisera dokument och akter, dels b) ytterligare effektivitetsvinster vid borttagande av samtyckeskravet i samband med I Tabell 7.2 nedan redovisas beräkningarna som visar en Prop. 2010/11:42 effektiviseringspotential om totalt . Effektiviseringspotential med digitala akter Söka fram dokument/akt ca 20 dokument/akter ger en tidsvinst om Söka fram felaktigt sorterat dokument/akt ca 3 felsökningar/vecka ger en tidsvinst om Överföring av dokument till akt ca 5 dokument/akter ger en tidsvinst om Hantering utan krav på skriftligt samtycke vid att hantera inhämtning av samtycke. var ca 160 000 arbetssökande med dokument som kräver samtycke och ca 2 dokument/arbetssökande. Beräkningarna utgår från 325 arbetsförmedlingskontor och en timkostnad om . Även om beräkningarna i Tabell 9.2 är en uppskattning kan det antas att enbart effektiviseringsvinsten av att införa digitala akter är stor och vida överstiger den årliga driftskostnaden för hela samt även för utvecklings- och implementeringskostnaden för Konsekvenser av internationella åtaganden Förslaget förväntas inte ha några konsekvenser som påverkar åtaganden inom EU. () konvention (nr 168) om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet som kompletterar bl.a. konvention (nr 122) om sysselsättningspolitik berör den Konventionen innehåller dock Prop. 2010/11:42 inga regler om behandling av personuppgifter. har dock antagit en riktlinje som berör behandling av person- uppgifter för arbetstagare, of workers personal data An code of practice (1997). Riktlinjen är inte rättsligt bindande men syftar till att ge vägledning i såväl övergripande regleringsfrågor som mer praktiska frågor som berör den enskilda arbetsplatsen. Riktlinjerna tar bl.a. upp frågor kring samtycke för behandling av känsliga person- uppgifter då uppgifterna inkommit från tredje part. Av riktlinjerna fram- går att såsom arbetstagare inbegrips även arbetssökanden. Riktlinjerna ger dock snarare intrycket av att behandla förhållandet mellan arbets- sökande och arbetsgivare än förhållandet mellan en arbetssökande och en offentlig arbetsförmedling. I Svenska ILO-kommitténs remissyttrande över Ds 2010:33 Bort- tagande av samtyckeskravet vid behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har kommittén bedömt att det inte finns några konventioner som behandlar frågorna i promemorian och att förslaget därför inte kan anses strida mot åtaganden enligt ratificerade . Regeringen delar bedömning att det inte finns några ILO-konven- tioner som behandlar frågorna och att förslaget således inte kan anses strida mot åtaganden enligt ratificerade . För att etableringsreformen ska kunna fungera på det sätt som det är tänkt och för att handläggningen beträffande andra program och insatser ska kunna bli effektivare och mer rättssäker, bör lagändringen träda i kraft . Regeringen bedömer att tidigast möjliga datum för ikraftträdande är . 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten I paragrafen regleras under vilka förutsättningar det är tillåtet att behandla känsliga och ömtåliga personuppgifter i en arbetsmarknads- politisk databas. Bestämmelsen i första stycket innebär att Arbetsförmedlingen i en arbetsmarknadspolitisk databas endast får behandla sådana känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. Behandling av andra känsliga personuppgifter enligt 13 § personuppgiftslagen (1998:204), dvs. personuppgifter som avslöjar ras, politiska åsikter, Prop. 2010/11:42 religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt personuppgifter som rör sexualliv, är således förbjuden. Ändringen i andra stycket innebär att kravet på samtycke för behand- ling av känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa i en arbetsmarknadspolitisk databas har tagits bort. Detsamma gäller för kravet på samtycke för behandling av sådana personuppgifter som i lagen betecknas som ömtåliga, dvs. uppgifter om sociala förhållan- den samt omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild. Eftersom det inte längre kommer att krävas samtycke för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i Arbetsförmed- lingens databaser, har även hänvisningen till vad som föreskrivs i personuppgiftslagen (1998:204) om återkallelse av ett sådant samtycke tagits bort. För att behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter ska vara tillåten krävs dock fortfarande att uppgifterna ska ha lämnats i ett ärende eller vara nödvändiga för handläggningen av det. Övriga ändringar i paragrafen är av rent redaktionell karaktär och innebär således inga ändringar i sak. Förslaget behandlas i avsnitt 5. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring I paragrafen finns en upplysning om att det i lagen finns vissa särskilda paragrafer för den som har varit långvarigt sjukfrånvarande och även en definition av begreppet långvarigt sjukfrånvarande enligt lagen. I andra stycket har hänvisningarna till paragrafer i lagen (1962:381) om allmän försäkring och övergångsbestämmelserna till lagen (2008:480) om änd- ring i den lagen ersatts med hänvisningar till motsvarande bestämmelser i socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av social- försäkringsbalken, vilka träder i kraft . Genom social- försäkringsbalken har de paragrafer som reglerar sjukpenning om- disponerats i relation till nuvarande paragrafuppställning i lagen om allmän försäkring. Det innebär bland annat att bestämmelser med materiellt respektive processuellt innehåll delats upp i olika paragrafer. I paragrafen hänvisas därför numera endast till de bestämmelser i social- försäkringsbalken som innehåller den tidsmässiga regleringen som direkt pekas ut i 27 kap. 20 § socialförsäkringsbalken. I övrigt har stycket även justerats språkligt där enligt ersatts av på grund av. Det syftar till att markera att bestämmelserna i balken faktiskt utgör hinder för den enskilde att få sjukpenning för fler dagar. Förslagen innebär ingen ändring i sak utan är endast följdändringar med anledning av socialförsäkringsbalken. För tid mellan och gäller enligt 1 kap. 7 § lagen om införande av socialförsäkringsbalken att hänvisningen till lagen om allmän försäkring och övergångsbestämmelserna till lagen (2008:480) om ändring i nämnda lag, i stället ska avse motsvarande bestämmelser i social- Prop. 2010/11:42 försäkringsbalken och lagen om införande av socialförsäkringsbalken. Förslaget behandlas i avsnitt 6. 10.3Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) I paragrafen regleras följderna av att en arbetstagare under pågående semester blir sjuk eller att någon annan semesterlönegrundande frånvaro- orsak uppstår under semesterledigheten. Ändringen innebär att paragraf- hänvisningen till bestämmelserna om semesterlönegrundande frånvaro begränsas till 17 a och 17 b §§. Den tidigare hänvisningen till 17 §, angående sjukdom och arbetsskada, utgår eftersom det förhållandet regleras uttryckligen i paragrafen. Den hänvisningen var därmed över- flödig. I övrigt har paragrafen justerats språkligt, även det utan någon ändring i sak. Förslaget behandlas i avsnitt 7. Punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2009:1439) om ändring i semesterlagen (1977:480) Punkten 2, som endast ändrats språkligt i jämförelse med tidigare lydelse (SFS 2009:1439), anger att de nya bestämmelserna om semesterlöne- grundande frånvaro på grund av sjukdom eller arbetsskada ska tillämpas på frånvaroperioder som påbörjas efter ikraftträdandet. När det gäller den som vid lagens ikraftträdande på deltid är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom eller arbetsskada, ska de nya bestämmelserna tillämpas redan från ikraftträdandet. Nedan följer ett förtydligande exempel på hur övergångsbestämmelsen är avsedd att tillämpas. För den som är pågående frånvarande på heltid från arbetet på grund av sjukdom eller arbetsskada gäller således de äldre reglerna om att två hela intjänandeår av frånvaron är semesterlöne- grundande för den frånvaroperioden. Den som är pågående frånvarande på deltid från sitt arbete under hela det intjänandeår som föregår intjänandeåret som påbörjas , tjänar inte in någon ytterligare semester under sin deltidsfrånvaro . Har deltidsfrånvaron inte pågått under hela det intjänandeår som föregår det intjänandeår som påbörjas tjänar arbetstagaren in semester under deltidsfrånvaro under det intjänandeår som påbörjas . Frånvaroperioder på grund av sjukdom eller arbetsskada, såväl på heltid som deltid, som påbörjas efter är semesterlöne- grundande i högst ett intjänandeår med den begränsning som framgår av 17 §. Sammanfattning av promemorian Borttagande av samtyckeskravet för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten (Ds 2010:33) Promemorian Borttagande av samtyckeskravet för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten innehåller ett förslag till ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksam- heten. Ändringen är i huvudsak en följd av den s.k. sjukförsäkrings- reformen (se bl.a. prop. 2009/10:45, Kompletterande förändringar i sjukförsäkringen, m.m. i samband med förstärkta insatser för återgång i arbete) och den s.k. etableringsreformen (se prop. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd) och kompletterar redan tidigare remitterade förslag till ändringar i samma lag (se Ds 2010:23). Förslaget syftar även till att mer allmänt göra registerlagen modernare, mer ändamålsenlig och bättre anpassad till Arbetsförmedlingens uppdrag och verksamhet. I promemorian föreslås att kravet på skriftligt samtycke för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter ska tas bort. Det ska dock allt- jämt krävas att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Förslaget föreslås träda i kraft . Lagförslaget i promemorian Borttagande av samtyckeskravet för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten (Ds 2010:33) Förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ha följande lydelse. I en arbetsmarknadspolitisk databas får inga andra känsliga person- uppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) behandlas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. avslöjar etniskt ursprung eller rör avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa, personuppgifter om sociala hälsa får behandlas i en databas förhållanden samt omdömen, slut- endast om de har lämnats i ett satser eller andra värderande upp- ärende eller är nödvändiga för lysningar om en enskild, får be- handläggningen av det. handlas i en databas endast om de gäller för uppgifter om sociala har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det och den enskilde skriftligen har upplysningar om en enskild. samtyckt till detta. kallelse av ett sådant samtycke första stycket personuppgiftslagen (1998:204). Denna lag träder i kraft . , Justitiekanslern, i , Förvaltningsrätten i , , , , , Inspektionen för socialförsäkringen, , , , Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen, , Handikappförbundens sam- arbetsorgan, , , Företagarna, , , akademikers centralorganisation, i , Arbetslöshetskassornas samorganisation, Nationell samverkan för psykisk hälsa och . Företagarna och Kommuner och Landsting har avstått från att yttra sig. Handikappförbundens samarbetsorgan har inte kommit in med något yttrande. Utöver remissinstanserna ovan har även och Social Hälsa inkommit med egna yttranden. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ha följande lydelse. I en arbetsmarknadspolitisk databas får inga andra känsliga person- uppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) behandlas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. avslöjar etniskt ursprung eller rör avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa, personuppgifter om sociala hälsa får behandlas i en databas förhållanden samt omdömen, slut- endast om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för upplysningar om en enskild, får handläggningen av det. behandlas i en databas endast om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det och den enskilde skriftligen har samtyckt till detta. återkallelse av ett sådant samtycke vad som föreskrivs i 12 § första stycket personuppgiftslagen (1998:204). Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , regeringsrådet Borttagande av kravet på samtycke för behandling av vissa person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Enligt en lagrådsremiss (Arbetsmarknads- departementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över ett förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås att kravet på samtycke för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter tas bort ur lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksam- Av lagrådsremissen framgår att skyddet för den personliga integriteten försvagas genom att kravet på samtycke tas bort. kommer emellertid att kompenseras bl.a. genom nya system och förstärkta behörighetsrutiner hos Arbetsförmedlingen. I avbidan på att detta kommer på plats kommer regeringen genom föreskrifter i förord- ning att kräva samtycke från den enskilde i nuvarande omfattning. Lagtexten är inte lättillgänglig. Första stycket innehåller en bestämmelse om att det i en arbetsmarknadspolitisk databas inte får behandlas några andra känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204), PUL än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. Andra stycket inleds med orden Känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa får behandlas i en databas endast om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Kommen så långt tror läsaren lätt att paragrafen bara handlar om person- uppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa och att den andra meningen i andra stycket ska läsas som om den handlar om person- uppgifter om sociala förhållanden samt för omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild som tillåter slutsatser om sökandens etniska ursprung eller hälsa. Så ska emellertid andra stycket Första meningen i andra stycket behandlar vissa känsliga person- uppgifter som avses i 13 § första stycket a) och andra stycket i 2002 års lag, nämligen uppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. Andra meningen återigen behandlar vissa personuppgifter som visser- ligen inte omfattas av 13 § PUL men som ändå anses vara ömtåliga från integritetssynpunkt, nämligen personuppgifter om sociala förhållanden samt omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en Andra meningen tar inte sikte på sökandens etniska ursprung I den fortsatta beredningen bör författningskommentaren kompletteras med en redogörelse för hur första och andra meningarna i andra stycket förhåller sig till varandra och till 13 § PUL. Den föreslagna ändringen innebär att kravet på samtycke tas bort. Förslaget föreslås träda i kraft . I remissen anges att regeringen anser att det är viktigt att de nya reglerna får effekt och att den därför inte föreslår någon övergångsreglering trots att regeringen räknar med retroaktiva effekter (lagrådsremissen, avsnitt 6). Frånvaron av övergångsbestämmelser leder till att den som lämnat in en ansökan och därvid angett att han eller hon inte samtycker till data- behandling av uppgifterna måste finna sig i att uppgifterna efter ändå databehandlas. Genom att kravet på samtycke tas bort finns det inte heller någon möjlighet efter nämnda dag att återkalla ett lämnat samtycke. Det remitterade lagförslaget rubbar alltså förutsättningarna framför allt för de ärenden där samtycke inte har lämnats. Lagrådet finner att förslaget i denna del inger betänkligheter med hänsyn till rättssäkerhetens krav. Frågan om en övergångsreglering kan undvaras är beroende av om regeringen, i enlighet med vad som anförts ovan, i förordning kommer att föreskriva ett krav på samtycke från den enskilde till dess nya och mera integritetsskyddande system och rutiner har införts. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:42 Borttagande av kravet på samtycke för behandling av vissa personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten.