prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Paragrafen saknar motsvarighet skollag. Syftet är att garantera elever i fristående skolor tillgång till slutbetygen och liknande doku- mentation över fullföljd utbildning. Enligt paragrafens första stycke ska huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts lämna över elever- nas slutbetyg, eller motsvarande betygsdokument för gymnasieskolan, till De överlämnade betygshandlingarna omfattas där till skillnad från vad som gäller i fristående skolor av tryckfrihetsförord- ningen, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och arkivlagen (1990:782). Därigenom ges elever i fristående skolor en möjlighet att i efterhand kunna begära ut uppgifter om genomförd skolgång om t.ex. ett originalbetyg går förlorat. 19 § Kommunen ska informera vårdnadshavarna om förskola, fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. som kommunen anordnar eller vars huvudman kommunen har godkänt eller förklarat berättigad till bidrag. Informationen ska även avse möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen enligt 8 kap. 21 §, 14 kap. 15 § samt 25 kap. 11 och 15 §§. Paragrafen motsvaras av 2 a kap. 20 § skollag. skyldighet för kommunen att informera om dels förskola och fritidshem, dels sådan annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap. som finns att tillgå inom kommunen. Informationsskyldigheten gäller oavsett om verk- samheten anordnas av kommunen eller av en enskild huvudman. mationen ska även avse möjligheten för enskilda att starta och driva såväl förskola eller fritidshem som annan pedagogisk verksamhet med offent- lig finansiering genom kommunalt bidrag. 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ledamöter eller andra företrädare i organ för samverkan eller annan liknande verksamhet inom skolväsendet utses och entledigas av enskilda. Paragrafen motsvarar 15 kap. 1 § andra stycket skollag såvitt gäller offentliga huvudmän. Här omfattas även enskilda huvudmän. skollag anges i motsvarande bestämmelse att även omyndiga elever och sammanslutningar av dessa skulle betraktas som enskilda. Något praktiskt behov av att uttryckligen ange att omyndiga elever och sammanslutningar av sådana ska betraktas som enskilda också vid till- lämpningen av dessa bestämmelser torde dock inte finnas. skillnad är avsedd. 21 § Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet att låta enskilda och andra svara för enstaka inslag i verksamhet med offentlig huvudman inom När det gäller utbildning i form av ett introduktionsprogram inom gymnasieskolan och ett individuellt program inom gymnasiesärskolan får regeringen meddela föreskrifter om att enskilda och andra får anordna mer av utbildningen än som följer av första stycket. För medverkan av någon annan än en huvudman inom skolväsendet får Prop. 2009/10:165 föreskrifter som meddelats enligt första och andra styckena avvika från bestämmelserna i 2 kap. 1522 och 30 §§ och 34 § första stycket. Paragrafen motsvarar i huvudsak 15 kap. 2 § skollag. Någon saklig förändring är inte avsedd. Bestämmelser som i huvudsak motsvarar första stycket tillkom i sam- band med införandet av skollag. Då anfördes att det behövdes ett laga stöd där de utomståendes medverkan i utbildningen kunde tänkas ske i sådana former att skolan i praktiken hade överlåtit åt en utomstå- ende att svara för viss verksamhet i fall där det rörde sig om företeelser som inte särskilt reglerades i lagen (prop. 1985/86:10 s. 132 f.). svarande föreskriftsrätt behövs i den nya skollagen. Med andra än en- skilda avses främst olika myndigheter, t.ex. polisen. När individuella programmet infördes i gymnasieskolan uppkom ett behov av föreskrifter som möjliggjorde att eleven fullgjorde större delar av utbildningen utanför skolväsendet än vad som framgick av det tidigare bemyndigandet (prop. 1990/91:85 s. 212). En i huvudsak liknande reglering har införts i andra stycket avseende de introduktionsprogram som regeringen föreslår ska ersätta de individuella programmen i den nya Av tredje stycket framgår att regeringen får föreskriva att vissa be- stämmelser om bl.a. lärares behörighet inte ska gälla i de fall medverkan sker med annan än en huvudman inom skolväsendet. Lagrådet har föreslagit att den överlåtelse av uppgifter som avses i denna paragraf beskrivs med orden ta över ansvaret för, i likhet med vad Lagrådet föreslagit om 23 kap. 8 och 10 §§. mening bör dock de uttryckssätt som finns i motsvarande bestämmelser i skollag behållas, eftersom det här är fråga om begränsade inslag i viss utbildning, där huvudmannaskapet för utbildningen är oförändrat. övrigt har paragrafen utformats i enlighet med Lagrådets förslag. grafen har dock flyttats till 29 kap. 22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjligheter att inom skolväsendet bedriva utbildning, som bygger på samverkan mellan olika skolformer inom skolväsendet eller mellan en sådan skolform och någon annan utbildningsform. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag. Paragrafen motsvarar 15 kap. 3 § skollag såvitt gäller offent- Här omfattas även enskilda huvudmän. gående samarbete mellan olika former av utbildning innebär att olika regelsystem måste anpassas till varandra och förutsätter därför särskilda Undantag från denna lags bestämmelser kan i vissa fall be- Paragrafen ger utrymme för detta. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom skolväsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag. Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag för att möjliggöra en försöksverksamhet med sådan utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella program eller introduktionsprogram. Paragrafen motsvarar 15 kap. 4 § skollag såvitt gäller offent- Prop. 2009/10:165 liga huvudmän. Här omfattas även enskilda huvudmän. 24 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela föreskrifter om 1.att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt de bestämmelser som gäller för skolväsendet, 2.att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor som avses i 1, och 3.ytterligare villkor för att enskilda i sådana fall som avses i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg. Paragrafen motsvarar 15 kap. 8 § skollag. 25 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en enskild huvudman att lämna uppgifter om kommande verksamhet och ekonomisk redovisning över verksamheten. Paragrafen motsvarar delvis 15 kap. 11 § fjärde stycket skol- lag. 26 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 25 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för kommunen att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. Paragrafen har viss motsvarighet i 15 kap. 11 § första och tredje styckena skollag. Den innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om bestämmande av det bidrag som kommunerna enligt bestämmelser i respektive skolformskapitel är skyldiga att lämna till fristående förskolor och fristående skolor samt enligt bestämmelserna om bidrag till enskilt bedriven pedagogisk omsorg. Avsikten är att regeringen i förordning ska precisera vilka kostnader som bidrag ska lämnas för inom ramen för de poster som ingår i grund- och tilläggsbelopp enligt de angivna lagbe- stämmelserna (se prop. 2008/09:171 s. 31 f.). 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 2123 §§, 9 kap. 1921 §§, 10 kap. 3739 §§, 11 kap. 3638 §§, 16 kap. 5255 §§, 17 kap. 3134 §§ och 19 kap. 2527 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 §. Paragrafen saknar direkt motsvarighet skollag. Den innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om vilket belopp som en kommun ska betala i stället för det belopp som följer av bestämmelserna i skolformskapitlen om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor. Bemyndigandet avser bidragsbelopp för barn eller Prop. 2009/10:165 elever som till följd av bestämmelserna i 29 kap. 2 och 3 §§ eller med stöd av föreskrifter som meddelats med stöd av 5 § har rätt till utbildning i skolväsendet. Här avses t.ex. asylsökande samt barn till personer som tillhör en främmande makts beskickning. Bemyndigandet omfattar också bidragsbelopp avseende barn och ungdomar som har tagits emot i men som inte anses vara bosatta i . Regleringen i frågan har efter förslag från Lagrådet sammanförts till en bestämmelse i detta kapitel istället för att finnas i flera skolformskapitel. 28 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov. Paragrafen motsvaras delvis av 9 kap. 11 § tredje stycket skollag såvitt gäller fristående skolor. Här omfattas även offentliga huvudmän. 29 § Vid extraordinära händelser i fredstid som har betydande inverkan på möjligheterna att erbjuda utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag, får regeringen meddela de föreskrifter som behövs för att tillförsäkra barn och elever den utbildning och annan verksamhet de har rätt till enligt denna lag. I sådana föreskrifter får undantag göras från bestämmelser om utbildningens utformning, omfattning och förläggning. Föreskrifterna ska vara tidsbegränsade. Paragrafen saknar motsvarighet skollag. Bemyndigandet i paragrafen tar sikte på sikte på sådana mycket allvar- liga situationer när undervisning eller annan verksamhet måste ställas in , till exempel för att förhindra smittspridning eller för att en betydande del av personalen insjuknat vid en epidemi. För att göra det möjligt att låta barnen eller eleverna ta igen det de gått miste om, kan det vara nödvändigt att till exempel föreskriva om tidsbegränsade undantag från bestämmelser om skolarbetets förläggning till fredag. Ett annat exempel kan vara en förlängning av pågående eller nästföljande läsåret om ett avbrott inträffar sent under ett läsår. 38.2Förslaget till lag om införande av skollagen (2010:000) 1 § Skollagen (2010:000) och denna lag träder i kraft . Lagarna ska tillämpas på utbildning och annan verksamhet från och med den , om inte annat följer av denna lag. Av 1 och 2 §§ framgår att den nya skollagen och lagen om införande av skollagen träder i kraft , samt att vissa äldre lagar upp- hävs. Vidare framgår att, om inte något annat anges i lagen om införande av skollagen, de nya lagarna ska tillämpas och de upphävda äldre lagarna fortsätta att gälla fram till dess. 2 § Genom denna lag upphävs 1. skollagen (1985:1100), 2.lagen (1985:1101) om införande av skollagen (1985:1100), 3.lagen (1986:343) med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuners och landstingskommuners medverkan i utbildning, 4.lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden i skolan, 5.lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, och 6.lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. De upphävda lagarna ska fortsätta att gälla för utbildning och annan verksamhet till utgången av , om inte annat följer av denna lag. Se kommentaren till 1 §. 3 § I denna lag avses med skollag: skollagen (1985:1100), den nya skollagen: skollagen (2010:000). Andra termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse som i den nya skollagen. För att underlätta formuleringen av bestämmelserna i lagen om införande av skollagen används de i paragrafen angivna benämningarna. Av para- grafen framgår också att andra uttryck och termer som används i lagen om införande av skollagen har samma betydelse som i den nya skollagen. I detta sammanhang kan särskilt nämnas de definitioner som finns i 1 kap. 3 § i den nya skollagen. 4 § Ett godkännande av en förskola enligt 2 a kap. 13 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för förskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag enligt 2 a kap. 17 § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . Av paragrafen framgår vad som vid utgången av ska gälla för enskild som driver en av kommunen godkänd förskola. Regleringen innebär att godkännandet av förskolan övergår till att avse den enskilde huvudmannen som huvudman för en fristående förskola inom skolväsen- det, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag enligt skollag. 5 § Ett godkännande av ett fritidshem enligt 2 a kap. 13 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för fritidshem enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag enligt 2 a kap. 17 § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . Av paragrafen framgår vad som vid utgången av ska gälla för enskild som driver ett av kommunen godkänt fritidshem. serna innebär bl.a. att godkännandet av fritidshemmet övergår till att avse den enskilde huvudmannen som huvudman för ett fritidshem inom skol- Prop. 2009/10:165 väsendet. 6 § Ett beslut om rätt till bidrag för en huvudman för pedagogisk omsorg enligt 2 a kap. 17 § skollag som gäller vid utgången av , ska anses som ett beslut om rätt till bidrag för huvudmannen enligt 25 kap. 10 § i den nya skollagen. Av paragrafen framgår vad som vid utgången av ska gälla för en enskild som driver av kommunen godkänd pedagogisk omsorg och har rätt till bidrag för de barn som tas emot i verksamheten. 7 § Ett godkännande av utbildning som motsvarar förskoleklassen enligt 2 b kap. 6 och 7 §§ skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för förskoleklass enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om bidrag lämnas enligt 2 b kap. 10 eller 10 a § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . Av paragrafen framgår vad som vid utgången av ska gälla för godkänd, av enskild bedriven utbildning som motsvarar förskoleklassen. 8 § Ett godkännande av en fristående skola som motsvarar eller särskolan enligt 9 kap. 2 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för grundskola eller grundsärskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om skolan har förklarats berättigad till bidrag enligt 9 kap. 6 eller 6 a § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . Av paragrafen framgår vad som vid den nya skollagens ikraftträdande ska gälla för en fristående skola, som motsvarar eller den obligatoriska särskolan, som är godkänd och har förklarats berättigad till bidrag. Regleringen innebär att godkännandet av skolan övergår till att avse den enskilde huvudmannen som huvudman för en fristående grund- skola eller grundsärskola inom skolväsendet. 9 § För elever i ska 10 kap. 1422 §§ i den nya skollagen inte tillämpas i årskurs 9 under /12. Som framgår av förslaget till ny skollag (se bl.a. 10 kap. 1423 §§) har lagens bestämmelser om betyg anpassats till vad som följer av beslut om en ny betygsskala (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169) och om samlade läroplaner och nya kursplaner (prop. 2009/10:165 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189). I 9 och 10 §§ finns övergångsbestämmelser för elever som under /11 har getts betyg i årskurs 8 enligt nuvarande bestämmelser i grundskoleförord- ningen (1994:1194) respektive särskoleförordningen (1995:206) och under /12 fullföljer sin skolgång. Avsikten är att dessa elever ska få betyg enligt nuvarande bestämmelser också i årskurs 9. Dessa övergångsbestämmelser gäller såväl grundskola eller grundsärskola med offentlig huvudman som grundskola eller grundsärskola med enskild huvudman. 10 § För elever i grundsärskolan ska 11 kap. 1823 §§ i den nya skollagen inte tillämpas i årskurs 9 under /12. Se kommentaren till 9 §. 11 § Utbildning för elever med synskada eller talskada som avses i punkterna 2 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) ska anordnas till dess att eleverna har avslutat den. Detsamma ska gälla utbildning i särskilda klasser och utbildning efter Har elever före tagits emot för att fullgöra utbildning som avses i punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2008:403) om ändring i skollagen (1985:1100) ska utbildningen anordnas till dess att eleverna har avslutat den. Paragrafen innebär att elever som omfattas av vissa äldre övergångs- bestämmelser ska få slutföra sin utbildning enligt dessa bestämmelser. 12 § För elever i specialskolan ska 12 kap. 1422 §§ i den nya skollagen inte tillämpas i årskurs 10 under /12. Paragrafen innehåller övergångsreglering om betygssättning motsvarande den för och grundsärskolan i 9 och 10 §§. Utbildning som har påbörjats före 13 § För utbildning i gymnasieskolan som påbörjas före ska bestämmelserna skollag i dess lydelse före fortsätta att tillämpas, om inte annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 19 §. har beslutat omfattande ändringar i bestämmelserna i 1985 års skollag om gymnasieskolan och fristående skolor som motsvarar gymna- sieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU4, rskr. 2009/10:8). nya bestämmelserna skollag ska träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . bildning som påbörjats tidigare ska äldre bestämmelser fortsätta Denna paragraf innehåller motsvarande övergångsbestämmel- Paragrafen innebär att elever som påbörjat utbildning i gymnasie- skolan före den tidpunkt då den nya skollagen ska börja tillämpas ska få slutföra sin utbildning enligt de bestämmelser som gällde då utbildningen I 18 § finns ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om utbild- ningen för elever som påbörjar sin gymnasieutbildning enligt äldre be- stämmelser men inte slutför den . 14 § För utbildning i gymnasiesärskolan som påbörjas före ska bestämmelserna skollag fortsätta att gälla, om inte annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 20 §. Paragrafen innebär att elever som påbörjat sin skolgång i gymnasiesär- skolan före den tidpunkt då den nya skollagen ska börja tillämpas ska få slutföra sin utbildning enligt de bestämmelser som gällde då utbildningen Äldre förklaringar om rätt till bidrag 15 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § skollag i dess lydelse före , som gäller vid utgången av , ska upphöra Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla för sådana förklaringar om rätt till bidrag. Av paragrafen framgår vad som ska gälla för en fristående skola som enligt övergångsbestämmelserna till de bestämmelser som införs i 1985 års skollag har rätt till bidrag för elever som fortfarande får gymnasieutbildning enligt äldre bestämmelser. stämmelsen innebär att förklaringen om bidragsrätt fortsätter att gälla som behövs för att eleverna ska slutföra sin gymnasieut- bildning enligt äldre bestämmelser. Denna paragraf motsvarar punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2009:1038) om ändring skollag i prop. 2008/09:199. Bestämmelser i 1985 års skollag om t.ex. återkallande av förklaring om rätt till bidrag ska fortsätta 16 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § skollag i dess lydelse , som gäller vid utgången av , ska anses som ett godkännande som huvudman för gymnasieskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen. Det som sägs i första stycket gäller även en förklaring om rätt till bidrag, som meddelats efter en förenklad prövning enligt punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2009:1038) om ändring i skollagen (1985:1100), och som gäller vid utgången av . Av paragrafen framgår vad som ska gälla för en fristående skola som har förklarats berättigad till bidrag enligt de bestämmelser som införs i 1985 förklaringen om bidragsrätt övergår till att gälla som ett godkännande av Vidare framgår vad som ska gälla för en fristående skola Prop. 2009/10:165 som har förklarats berättigad till bidrag efter en förenklad prövning enligt punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till de nya be- stämmelserna om gymnasieskolan skollag (se prop. 2008/09:199 s. 136). 17 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 b § skollag, som gäller vid utgången av , ska anses som ett godkännande som huvudman för gymnasiesärskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen. Av paragrafen framgår vad som vid utgången av ska gälla för en förklaring om rätt till bidrag för en fristående skola som motsvarar gymnasiesärskolan. Bestämmelsen innebär att förklaringen övergår till att avse den enskilde huvudmannen för skolan som huvudman för gymnasiesärskola inom skolväsendet. 18 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att 18 kap. 1920 §§ i den nya skollagen ska tillämpas för elever i gymnasiesärskolan från och med en senare tidpunkt än . Bemyndigandet ger möjlighet att genom bestämmelser i förordning eller myndighetsföreskrifter lösa övergångsproblem som kan uppstå för bl.a. elever som har påbörjat sin utbildning före och som på grund av studieuppehåll eller av något annat skäl har tagit på sig än normalt att slutföra utbildningen. 19 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever i gymnasieskolan som påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter utgången av . Bemyndigandet ger möjlighet att genom bestämmelser i förordning eller myndighetsföreskrifter lösa övergångsproblem som kan uppstå för bl.a. elever som har påbörjat sin utbildning före och som på grund av studieuppehåll eller av något annat skäl har tagit på sig än normalt att slutföra utbildningen. 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever i gymnasiesärskolan som påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas efter utgången av . Bemyndigandet ger möjlighet att i förordning eller myndighets- föreskrifter föreskriva att bestämmelserna i den nya skollagen om betygs- sättning enligt den nya betygsskalan under en övergångstid efter inte ska tillämpas i gymnasiesärskolan. 21 § Beslut som har fattats med stöd av 5 kap. 35 § skollag i dess lydelse , och som avser tid efter utgången av juni 2011, ska för den återstående tiden fortsätta att gälla som beslut enligt 16 kap. 45 § i den nya skollagen. Paragrafen klargör att beslut om s.k. riksrekrytering som har fattats med stöd av äldre bestämmelser och som gäller för tid efter utgången av juni 2011 ska fortsätta att gälla som beslut enligt motsvarande bestämmelser i den nya skollagen. I detta sammanhang kan erinras om punkt 3 i över- gångsbestämmelserna till lagen (2004:871) om ändring i skollagen (1985:1100), som innebär att beslut som fattas med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ skollag i dess lydelse före och som inte innehåller någon tidsbegränsning ska upphöra att gälla