prop · GY031d7 · 2010-10-12 00:00:00 — I det fall en begäran om infriande av garantiåtaganden trots allt skulle ske kommer det under utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning, uppförda anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter, att belastas. Efter kapitalhöjningen kommer ägarkapital uppgå till totalt ca , varav är inbetalt kapital. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott om till det statligt ägda bolaget . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 3.6 redogjort för betydelsen av ekonomisk tillväxt och roll inom utvecklingssamarbetet genom att bidra till privatsektorutveckling i utvecklingsländer och länder i som inte är EU- medlemmar. Sedan verksamheten inleddes har investerat i olika företag i sina verksamhetsländer. har bolaget drygt 80 pågående investeringar i ett fyrtiotal länder, varav nästan hälften är låginkomstländer eller hör till de minst utvecklade länderna. Investeringarna återfinns inom ett flertal områden, bl.a. tillverkningsindustri, finansiell service, miljöteknologi, infrastruktur och hälsa. Vid beredning av och beslut om deltagande i projekt ska insatsernas utvecklingseffekter tillmätas avgörande vikt. bedrivs ett aktivt arbete för att öka antalet investeringar i postkonfliktländer och inom miljöområdet samt tillsammans med företagare med utländsk bakgrund. verksamhet finansieras med eget kapital. har staten skjutit till kapital om totalt ca , varav . av uppgick eget kapital till ca . redovisade 2009 en granskning av (och samhällsuppdraget, RiR 2009:4). I rapporten rekommenderades regeringen att förtydliga bolagsordning och ägardirektiv, se över kravet på den marknadskompletterande rollen, utvärdera bolagets reella kapitalbehov och anpassa avkastningsmålet samt utarbeta riktlinjer för statliga verksamheters engagemang i s.k. skatteparadis. Vidare rekommenderades att precisera investeringarnas utvecklingseffekter och utveckla resultatuppföljningen, överväga i vilken utsträckning riskkapitalfonder ska nyttjas samt se över kostnaderna för aktie- och låneportföljen samt göra en översyn av kapitalförvaltningen. Med anledning av granskning har regeringen, utöver det som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg.omr. 07), gjort förtydliganden i bolagsordningen och ägarriktlinjerna. Till exempel har tydliggjorts att verksamhet ska bidra till hela målsättningen för politiken för global utveckling, dvs. en ekonomisk, miljömässig och socialt hållbar utveckling. För att ytterligare säkerställa den marknadskompletterande rollen och undvika konkurrens med kommersiella finansiella aktörer ska bolaget utveckla sina förutsättningar att bedöma förekomst och effekter av sådan konkurrens. I enlighet med gällande ägarriktlinjer ska redovisningen av utvecklingseffekter ske utifrån mätbara mål och metoder utvecklas för att följa upp utvecklingseffekterna av avslutade investeringar. När det gäller avkastningsmålet bedömer regeringen att nu gällande mål bör kvarstå i syfte att inte motverka affärsmässiga investeringar i geografiskt riskfyllda miljöer där utvecklingseffekterna tillmäts avgörande vikt. Bolagets kapitalbehov ses löpande över. I avvaktan på den pågående översynen av frågan om s.k. skatteparadis kvarstår restriktion mot nya fondinvesteringar. Som framfördes i budgetpropositionen har regeringen noga följt åtgärder med anledning av granskning. Bolagets investeringsverksamhet har löpande utvecklats, bl.a. i fråga om urvalsförfarande, ägarstyrning och resultatuppföljning. Mot bakgrund av rekommendationer har detta utvecklings- och kvalitetsarbete ytterligare förstärkts. Därtill har bl.a. kapitalförvaltningen setts över. Verksamhetens utvecklingsresultat har redovisats i bolagets hållbarhetsredovisning. DAC har i sin granskning 2009 av utvecklingssamarbete kommenterat verksamhet. DAC välkomnar att regeringen bygger ut förbindelserna med den privata sektorn samt menar att man framför allt på fältnivå kan förbättra kommunikationen med privatsektoraktörer och . Inom ramen för det av regeringen inrättade NU- rådet upprättas bl.a. strukturerade fora för dialog och erfarenhetsutbyte på landnivå i utvecklingsländer. Det är regeringens mening att bidrag till utveckling bör stärkas. Dessutom behövs ökad samverkan mellan verksamhet och övrigt svenskt utvecklingssamarbete. Den biståndsform genom vilken verkar är ett effektivt sätt att bidra till ekonomisk tillväxt och främja fattiga människors delaktighet i tillväxtprocesser samt ta tillvara näringslivets potential vad gäller global utveckling och fattigdomsbekämpning. Bolagets verksamhet har utvecklats väl med ett tydligt fokus på hållbara utvecklingseffekter, ett ansvarsfullt företagande och prioriterade landområden. Utifrån bolagets äskande om kapitaltillskott kan vidare konstateras att det finns en stor efterfrågan på medverkan i olika investeringar (bl.a. UF2010/11602/USTYR). förväntas möjligheter till avyttringar av tidigare investeringar vara begränsade. Det beror framför allt på den internationella finansiella krisen och att de investeringar som möjliggjorts genom de senaste årens kapitaltillskott fortfarande befinner sig i en tillväxtfas och därför ännu inte bör avyttras. Sammantaget minskar detta utrymmet för nyinvesteringar. Eftersom bolaget i normalfallet inte finansierar sin verksamhet med lån kan en fortsatt rimlig investeringstakt endast ske genom att det egna kapitalet förstärks. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott till om . I linje med regeringens fokus på , där fattigdomen är som störst, ska , dvs. , av de medel som föreslås tillföras , avse investeringar i . Dessa medel ska särredovisas i bolagets årsredovisning. Regeringen avser att fortsatt analysera kapitalförsörjning, bl.a. i ljuset av den finansiella krisens efterverkningar. föreslår regeringen att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet anvisas 28 , vilket är en ökning med 3 jämfört med anslagna medel (inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010). Anslaget minskas med i syfte att finansiera ökning av anslaget 2:1 Reformsamarbete i för att möjliggöra utökat samarbete i samband med gällande och nya samarbetsstrategier samt finansiering av studieavgifter inom ramen för Svenska institutets stipendieprogram i regionen. , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 29 , 31 respektive 32 . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgår till 51 . För att kunna möta de krav som ställs i och med nästa steg i genomförandet av Öppna biståndet föreslår regeringen att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med som det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 4:1 m.m. ökar med motsvarande belopp. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Biståndsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:2 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 946 612 tkr prisnivå. 3Motsvarar 946 743 tkr prisnivå. 4Motsvarar 946 137 tkr prisnivå. Sida är, enligt förordningen SFS 2010:1080 med instruktion för (Sida), en myndighet med ansvar för att hantera bidrag eller annan finansiering till stöd för insatser som kostnadseffektivt bidrar till att uppfylla målen för det internationella utvecklingssamarbetet, inklusive det humanitära biståndet, och reformsamarbetet i , som en del i genomförandet av politik för global utveckling. Sida har haft stora brister i hanteringen av myndighetens ekonomi, verksamhet och organisation. Problemen har uppmärksammats i regeringens dialog med myndigheten, liksom i upprepade rapporter från bl.a. och , utan att myndigheten har vidtagit tillräckliga åtgärder. Regeringen beslutade därför att utse en vikarierande generaldirektör samt, fr.o.m. , en överdirektör. Regeringen har dessutom beslutat att Sida ska ledas av en styrelse. Myndighetens ansvar har tydliggjorts i en ny instruktion. Sida står inför stora utmaningar för att komma tillrätta med myndighetens ekonomiska underskott, som Sida snabbt behöver vidta nödvändiga förändringar inom områden som intern styrning och kontroll, ledarskap, organisationskultur, arbetssätt och kompetens. En central utmaning är även att säkerställa att beslut om att komma tillrätta med uppmärksammade brister verkligen får genomslag. För att möjliggöra för Sida att snabbt vidta nödvändiga åtgärder i syfte att komma tillrätta med uppmärksammade brister föreslår regeringen att anslaget 1:2 Styrelsen för inter- Nya villkor infördes för utlands- myndigheterna, till följd vilket föranlett en revidering nivåerna för de utlandsstationerade. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att tillförs anslaget 1:2 . Anslaget minskas med på grund av valutajustering. Därutöver minskas anslaget med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. föreslår regeringen därmed att anslaget 1:2 Styrelsen för internationellt kronor, varav 20 /DAC:s definition. , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, 1:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. 4Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltnings- projekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 1:3 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 963 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 963 tkr prisnivå. 4Motsvarar 14 942 tkr prisnivå. () är, enligt förordningen (2007:1222) med instruktion för , ett nordiskt centrum vars främsta uppgift är att främja och driva vetenskaplig forskning om , främja samarbete mellan nordiska och afrikanska forskare, vara ett dokumentationscentrum för forskning och studier om samt informera om sådan forskning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utförs inom tre verksamhetsområden: forskning, kommunikation och bibliotek. Institutet har på ett föredömligt sätt fortsatt arbetet med de stora förändringar som påbörjades , som innebär både effektivisering och ändrad inriktning. Åtgärder har vidtagits för att utveckla och behålla kompetens i syfte att stärka forskningens kvalitet och relevans. Vidare har åtgärder vidtagits för effektivare rekrytering och bättre kompetensöverföring. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 , 2013 och 2014 erhåller ett verksamhetsbidrag från anslag 1:1 Bistånds-verksamhet på . Från övriga nordiska länder erhålls . Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 1:4 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 55 675 tkr prisnivå. 3Motsvarar 55 675 tkr prisnivå. 4Motsvarar 55 597 tkr prisnivå. (FBA) är, enligt förordningen (2007:1218) med instruktion för , en central myndighet för att stärka den svenska och internationella förmågan inom området konflikt- och krishantering, med särskild inriktning på fredsinsatser. FBA:s verksamhet har utvecklats och fortsatt genomförts väl. Det av Sida delvis övertagna ansvaret för personalförsörjning till internationella civila freds- och säkerhetsfrämjande insatser har utvecklats och är nu fullt etablerat i myndighetens övriga verksamhet. FBA har även fortsatt att utveckla övriga instrument och verktyg inom det civila området såsom bl.a. säkerhetssektorreform (SSR), avväpning, demobilisering och återanpassning av före detta kombattanter () och konflikthantering, konfliktförebyggande, medling och forskning. Personalförsörjningsområdet är fortsatt det uppdrag som myndigheten främst utökat sin verksamhet inom på grund av kraftigt ökad efterfrågan på svensk civil personal till internationella insatser. Det är fortsatt prioriterat att arbeta med att utöka kapaciteten inom det administrativa området vad gäller personalförsörjningsuppdraget, där en fortsatt internationell efterfrågan kan förväntas även inom främst EU och FN:s ram. FBA utgör en avgörande resurs för att fortsatt ska kunna vara i framkant internationellt inom detta område. Regeringen bedömer att FBA behöver ökade resurser 2011 för att bibehålla en god effektivitet och kvalitet i verksamheten och föreslår att anslaget 1:4 ökas med . Av dessa medel föreslås användas för att förstärka FBA:s administrativa kapacitet. ska användas för två befattningar till stöd för den nyinrättade civile representanten vid militära insats i . föreslår regeringen att anslaget 1:4 , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltnings- projekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3.7.51:5 : Internationellt svensk biståndspolitik stärka de nationella Tabell 3.14 Anslagsutveckling för 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad beslutat. Under anslaget anvisas medel för internationella utvecklingssamarbete. Medlen används i överensstämmelse med /DAC:s definition av bistånd och inom ramen för målen för svensk biståndspolitik. internationella utvecklingssamarbete utgör en egen verksamhetsgren. Verksamheten redovisas under avsnittet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. har beslutat att föra bort det anslagssparande som översteg av anslaget som en indragning av anslagsbelopp. Styrelsen anser att internationella utvecklingssamarbete utgör en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. Målet är att inom ramen för revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt och bidra till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Utvecklingssamarbetet initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med samarbetslandets nationella revisionsmyndighet. har bedrivit åtta samarbetsprojekt. Bland samarbetsländerna kan nämnas Bosnien och , , och . Genom samverkan med den regionala organisationen ges stöd åt 23 nationella revisionsorgan, bl.a. i södra . motsvarade verksamhetsvolymen av anvisat anslag. Styrelsen bedömer att verksamheten fortsatt bör bedrivas på en nominellt oförändrad nivå. Styrelsen bedömer således att en anslagstilldelning om och är en lämplig nivå för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. De samarbetsavtal om internationellt utvecklingssamarbete som ingår förutsätter fleråriga åtaganden. bedömer således att behöver göra åtaganden inom ramen för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete som medför behov av anslagsmedel efter . Styrelsen beräknar att kommer att ingå fleråriga avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Tabell 3.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Erhållet/föreslaget bemyndigande1 1 Föreslaget bemyndigande omfattar de kostnader i fält som är förknippade med enskilda åtaganden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. (riksdagsstyrelsen) ska yttra sig över budgetunderlag. Riksdagsstyrelsen yttrade sig . Yttrandet saknar invändningar mot förslagets innehåll. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20112013, för 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. föreslår att anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete för ska anvisas med . Även , 2013 och 2014 bör anslaget beräknas till . förslår att bemyndigar att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Tabell 3.17 Anslagsutveckling för 1:6 internationellt utvecklingssamarbete 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 22 657 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 657 tkr prisnivå. 4Motsvarar 22 625 tkr prisnivå. internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) har, enligt förordningen (2007:1300) med instruktion för internationellt utvecklingssamarbete, till uppgift att självständigt eller i samarbete med andra aktörer genomföra utvärderingar av det svenska internationella utvecklingssamarbetet samt reformsamarbetet i . Inom ramen för detta ska myndigheten också främja utvecklingen av utvärderingskapacitet i samarbetsländerna. SADEV har en central roll i arbetet med att stärka utvärdering inom utvecklingssamarbetet. Inriktningen i myndighetens redovisade plan för pågående och planerade utvärderingar är relevant och kommer sammantaget att utgöra ett viktigt bidrag inför utformningen av utvecklingssamarbetet (UF2010/27470/USTYR). För att SADEV ska fylla rollen som ett starkt utvärderingsorgan behöver myndighetens förutsättningar att under vissa perioder anlita specialister, som kan svara upp mot specifika behov, säkerställas. Med en myndighet av SADEV:s karaktär är det inte optimalt att all expertis är fast knuten till organisationen. För att SADEV i högre utsträckning ska kunna använda extern kompetens och därigenom öka sitt bidrag till en stärkt resultatstyrning av biståndet förslås att myndighetens anslag ökas med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringen föreslår att anslaget 1:6 internationellt utvecklingssamarbete anvisas . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 internationellt utvecklingssamarbete Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Reformsamarbete i består av ett anslag och omfattar utvecklingssamarbete genom Sida, , Strålsäker- hetsmyndigheten, samt . Verksamheten, som bedrivs i , och , finansieras från biståndsramen. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Reformsamarbete i 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för Reformsamarbete i är: Stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder. Regeringen lämnade en skrivelse till om biståndets resultat (skr. 2009/10:214). I skrivelsen redogörs för resultaten av internationella utvecklingssamarbete och reformsamarbetet i . Skrivelsen är avgränsad till det tematiska området miljö och klimat och till de samarbetsländer som står inför en ny strategiperiod (däribland och ). Regeringen lämnar därför ingen särskild resultatredovisning i denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 4.5.1 Ett modernt och verklighetsanpassat bistånd Utvecklingens drivkrafter och utvecklingshinder hade , liksom , den djupaste ekonomiska nedgången sedan transitionen till marknadsekonomi inleddes i början av 1990- talet. BNP föll i genomsnitt med , med nedgångar på i , , , och . Regionen påverkades mycket negativt av minskat inflöde av kapital, nedgång i exporten och kraftigt sjunkande råvarupriser. Det sistnämnda påverkade den ryska ekonomin och andra länder rika på naturresurser. Från tredje kvartalet påbörjades en gradvis återhämtning i regionen. Den möjliggjordes av ökad extern efterfrågan, men också av omfattande stimulanspaket, stödjande monetär politik och olika åtgärder för att garantera likviditeten i banksystemet. Makrofinansiellt och annat stöd var också viktiga inslag i flera av länderna. Den ekonomiska återhämtningen förväntas förstärkas , men takten i återhämtningen kommer att vara ojämn i regionen. Länder med omfattande och diversifierad export och ett sunt banksystem kan räkna med en förhållandevis god ekonomisk utveckling medan motsatsen gäller för länder med banker, företag och hushåll som har ansträngda balansräkningar eller privatekonomier. Den ekonomiska försvagningen som flera samarbetsländer genomgått utgör ett tydligt hinder mot utveckling. Resurserna till den offentliga sektorn har ofta fått krympas. I flera av samarbetsländerna finns en svag förvaltning, som till följd av otillräckliga incitament inte alltid förmår attrahera kvalificerad personal. I många av de östeuropeiska länderna är problemen med korruption omfattande och de drabbar ofta svaga grupper hårt. Graden av rättssäkerhet är mycket varierande i regionen, men överlag finns fortfarande stora brister. Till följd av de ekonomiska svårigheterna i samarbetsländerna har möjligheterna till del- och samfinansiering av projekt minskat och handläggningen av dessa försenats.