prop · GX03130 · 2010-05-27 00:00:00 — Tredje beslutade att införa en ny förvaltningsmodell, vilken tillämpas fullt ut . Modellen, som kallas dynamisk tillgångsallokering, innebär att strategiska beslut om investeringar i olika tillgångar (tillgångsallokering) sker utifrån önskad risknivå och fördelas på riskklasser, t.ex. aktie- eller inflationsrisk i stället för tillgångsslag såsom aktier och obligationer. Erfarenheterna från finanskrisen är ett motiv till att styrelsen har omprövat den tidigare modellen med en långsiktig tillgångsallokering (normalportfölj) och anpassningar till denna mot bakgrund av konjunkturbild och marknadsförutsättningar . I den nya förvaltningsmodellen beslutar styrelsen om en övergripande risknivå och fördelning mellan riskklasser. Då modellen infördes följer Tredje AP-fonden inte längre upp resultatet för normalportföljen respektive strategiska positioner. Fjärde AP-fondens resultat uppgick till (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (-21,föregående år). överfördes till pensionssystemet (föregående år mottog fonden ett nettoinflöde från och avvecklingsfonden på totalt ). Fondkapitalet ökade till (föregående år). Tabell 4.10 Fjärde AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar mot pensionssystemet och även överföringar från avvecklingsfonderna. har två övergripande mål, ett för total avkastning och ett för aktiv avkastning (avkastning över jämförelseindex). Fondens långsiktiga mål har varit en real avkastning på i genomsnitt . Målet fastställs med utgångspunkten att pensionssystemets tillgångar och skulder på lång sikt ska balansera. , 20052009, uppgick den genomsnittliga reala avkastningen till , vilket innebär att fonden inte uppnådde sitt mål. Fjärde AP-fondens mål för aktiv avkastning 2009 var , något lägre än det tidigare målet på på grund av omstrukturering av förvaltningsorganisationen . Den aktiva avkastningen uppnådde målet , genom att fondens avkastning överträffade index . För att nå sitt överordnade mål för total avkastning analyserar lämplig fördelning mellan investeringar i olika tillgångar över tre tidshorisonter, en normalportfölj på lång sikt (), en strategisk portfölj på medellång sikt () och den faktiska portföljen på kort sikt (). De strategiska besluten på medellång sikt syftar till att anpassa normalportföljen efter rådande konjunkturläge och prognos för avkastningen på tillgångar. Den faktiska portföljen avviker från den strategiska portföljen (jämförelseindex) genom fondens aktiva förvaltning. Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt pensionskapital (0,föregående år). Till detta kommer utgifter på sammanlagt som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som en kostnad (föregående år). har inga resultatbaserade arvoden till externa förvaltare betalats (inte heller föregående år). Rörlig ersättning om utbetalades till anställda (exklusive vd och ledningsgrupp). Tillsammans med Första, Andra och Tredje AP-fonderna utvärderas också möjligheterna till kostnadsbesparingar genom ytterligare samarbeten inom administrativa funktioner. Fonderna har tagit initiativ till en utredning som ska belysa möjligheterna att minska fondernas administrationskostnader och den potential till besparingar som finns . Utredningen väntas vara klar . kommenterar inte arbetet närmare. Tabell 4.11 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning (procent ) -40,3 -39,4 -22,3 Aktiv avkastning före kostnader -0,5 -0,2 -33,8 -1,4 -2,7 Total avkastning efter kostnader -21,0 Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Likvid portfölj innehåller även aktiv valutaförvaltning och aktiv taktisk allokering. Resultatet förklaras främst av en hög andel aktier och att fonden har investerat en stor andel på den svenska marknaden. redovisar också de olika portföljernas bidrag till fondens totala avkastning. Av fondens avkastning på (21,före kostnader) svarade utländska och svenska aktier för de största positiva bidragen, de bidrog . Förvaltningen av svenska aktier är uppdelad på stora bolag respektive små och medelstora bolag. Räntebärande instrument bidrog till fondens avkastning. Aktiv valutaförvaltning och alternativa investeringar bidrog vardera och fastigheter bidrog med -0,. Förvaltningen av fondens likvida tillgångar överträffade jämförelseindex (tabell 4.11). var dock resultatet i genomsnitt sämre än jämförelse- index (-0,). Det största positiva bidraget till resultatet 2009 kommer från förvaltningen av räntebärande instrument, där avkastningen överträffade index , vilket bl.a. förklaras av en hög andel kreditobligationer vid årets början. Förvaltningen av svenska och utländska aktier översteg index . En stor del av de utländska aktierna förvaltas passivt. Av de totala tillgångarna förvaltades vid årets utgång aktivt (föregående år). förvaltades i genomsnitt av fondens kapital externt, vilket var en halvering från föregående år. Minskningen beror framför allt på att fonden återtagit förvaltning av utländska aktier i samband med att man byggt upp en intern passiv förvaltning av denna portfölj. Tabell 4.12 Fjärde AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) -9,5 -0,6 Beloppen avser innehav medan procentuell fördelning avser exponering, inklusive derivat. Alternativa investeringar omfattar onoterade aktier och fastigheter. Övrigt avser aktiv taktisk allokering, implementering av strategisk portfölj samt övriga kostnader relaterade till avslutade förvaltningsmandat och värdepappersutlåning. I förhållande till fondens långsiktiga normalportfölj har fonden en högre andel räntebärande värdepapper och lägre andel aktier. De strategiska besluten har bidragit med -0,till fondens totala avkastning. Inom räntebärande tillgångar har fonden en övervikt av kreditobligationer i förhållande till statsobligationer, de förstnämnda svarade vid årets utgång för . har fonden byggt upp en ny förvaltning för alternativa investeringar, som bl.a. avser fastigheter och infrastruktur. Inom fastigheter svarar för nästa hela exponeringen på totalt . Marknadsvärdet av fondens övriga alternativa investeringar uppgick vid årets utgång till , en ökning från föregående år. inrättades en ny portfölj inom alternativa investeringar i syfte att tillvarata investeringsmöjligheter i kölvattnet av finanskrisen. Vid årets utgång hade fonden investerat i onoterade tillgångar (exklusive fastigheter) och hade återstående investeringsåtaganden om (föregående år hade fonden investerat och hade investeringsåtaganden om ). har styrelsen beslutat om vissa förändringar av fondens övergripande mål. Tidsperioden för uppföljning av det långsiktiga målet om real avkastning har förlängts från till och målet för den aktiva avkastningen har formulerats som ett genomsnitt över en perioden 20092012 i stället för ett årligt mål som tidigare anpassades efter förutsättningarna på marknaden. Det förändringsarbete som fonden har bedrivit avslutades . Arbetet har omfattat förvaltningsmodeller, processer, system och bemanning (en närmare beskrivning av förändringsarbetet finns i föregående års skrivelse, skr. 2008/09:130, faktaruta 5.2, s. 60). Fondens uppdrag är att, inom ramen för vad som är till nytta för inkomstpensionssystemet, investera fondmedlen på riskkapitalmarknad- en. skiljer sig också från övriga buffertfonder i det att fonden är sluten, dvs. inga medel förs till eller från pensionssystemet. Kapitalet i har i sin helhet genererats från de som tillsköts i samband med att dåvarande sjätte . 2009/10:130 fondstyrelsen bildades . Sjätte resultat uppgick till (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (-16,föregående år). Fond- kapitalet ökade med årets resultat till (föregående år). Sedan fonden bildades har fondkapitalet vuxit med , vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på . Med justering för inflationen motsvarar det en genomsnittlig real avkastning på . Styrelsen har fastställt dels ett långsiktigt, dels ett kortsiktigt mål för fondens verksamhet. Målen fastställs på basis av fondens riskpremiemodell som utgår från riskfri ränta plus en riskpremie som varierar med typ av investering (bransch och utvecklingsfas i det företag man investerar i). Det långsiktiga målet avser fondens samlade fondkapital och uppgår till i genomsnitt riskfri ränta plus en riskpremie på , mätt . redovisar den genomsnittliga långsiktiga avkastningen . För det samlade fondkapitalet uppgick avkastningen till i genomsnitt , vilket betyder att fonden inte nådde upp till det långsiktiga målet som motsvarade (tabell 4.13). Det kortsiktiga målet fastställs av styrelsen och uppgick för för det samlade fondkapitalet. var avkastningen på det totala fondkapitalet efter kostnader och därmed uppnåddes fondens kortsiktiga mål. beslutade styrelsen att ta bort det överavkastningsmål som tidigare fanns i avkastningsmålet. Det avkastningsmål som numer används är identiskt med det som tidigare kallades avkastningskrav. Utöver dessa mål har fonden ett långsiktigt mål för investeringsverksamheten, vilket för perioden 20032009 uppgick till i genomsnitt . Genom att avkastningen i investerings- verksamheten uppgick till i genomsnitt uppnådde fonden detta mål. Tabell 4.13 Sjätte redovisade avkastning (procent ) Total avkastning efter kostnader -16,6 -24,0 -0,4 Avkastningsmål för perioden 20032009 framgår inte av fondens årsredovisning. Mot bakgrund av att är en sluten fond har en uppdelning gjorts mellan fondens kärnverksamhet (investerings- verksamheten) och fondens likviditetshantering (internbanken). Vid utgången av 2009 hade (föregående år) investerats i fondens kärnverksamhet, dvs. små och medelstora företag, vilket betyder att fondens investeringar för Skr. 2009/10:130 första gången översteg fondkapitalet. Därutöver uppgick fondens investeringsåtaganden till ( föregående år). Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Huvuddelen av kostnaderna avser investeringsverksamheten, inom vilken en betydande del hänförs till investeringar i onoterade tillgångar som kan bedömas vara särskilt kostnadskrävande. Till detta kommer utgifter på sammanlagt (föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som kostnad. Av dessa utgör prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, vilka endast utbetalats under förutsättning att den externa förvaltningen uppnår en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå (föregående år betalades ingen sådan avgift). utbetalar fonden i rörlig ersättning till anställda (exklusive vd och ledningsgrupp). investerar i små och medelstora företag huvudsakligen på den svenska marknaden, uppdelat på tre segment: mogna bolag, expansionsbolag och noterade småbolag. Investeringarna sker både direkt, genom hel- eller delägande, och indirekt, genom investeringar i riskkapitalfonder och investmentbolag. Verksamheten bedrivs i sju olika affärsområden. Drygt hälften av investeringarna utgörs av direkta investeringar i företag (företagsinvesteringar) och knappt hälften av indirekta investeringar (fondinvesteringar). Företagsinvesteringar sker i små och medelstora tillväxtföretag i olika branscher och regioner. Fondinvesteringar avser förvärv av fondandelar (noterade och onoterade) samt aktier i investmentbolag som investerar i svenska och nordiska små och medelstora företag inom segmenten mogna bolag, expansionsbolag och noterade småbolag. Tabell 4.14 Sjätte redovisade avkastning (procent ) -5,8 Total avkastning efter kostnader Avkastning per segment redovisas före kostnader. Avkastningen för noterade småbolag avser perioden 20062009. Det största bidraget till fondens resultat 2009 kom från investeringar i noterade små och medelstora företag samt noterade investmentbolag. sin årsredovisning presenterar avkastningen uppdelad på de tre segmenten i tabell 4.14. Där framgår att under Skr. 2009/10:130 vilken investeringsverksamheten har varit fullt ut implementerad, 2003 2009, har investeringar i mogna bolag och noterade småbolag överträffat fondens mål. Däremot har investeringar i expansionsbolag, dvs. tidig fas av företags utveckling, inte nått upp till fondens mål. genomförde en översyn av investeringarna i expansionsbolag mot bakgrund av resultatet. I samband med den har fonden lyft fram svårigheterna med investeringar i företag som befinner sig i en tidig utvecklingsfas, eftersom det kräver en längre investeringshorisont än mogna företag. Slutsatsen från analysen är att fonden kommer att fokusera på att synliggöra värden i befintlig portfölj, för att gradvis, , möjliggöra en utvärdering av det fortsatta engagemanget i expansionsbolag. Tabell 4.15 Sjätte avkastning och exponering (procent resp. mnkr) -11,2 -9,3 -18,8 -33,6 -1,4 -33,7 -21,4 -14,8 -2,9 -16,6 Total avkastning redovisas efter kostnader. Tabell 4.15 visar avkastning och marknadsvärdet av investerat kapital per affärsområde. I AP Direktinvesteringar har fonden som en effekt av finanskrisen och lågkonjunkturen fokuserat på att arbeta med befintliga portföljbolag, där åtgärder har vidtagits i samtliga. Drygt en fjärdedel av årets resultat kommer från investeringen i . De enskilt största innehaven är och . AP Partnerinvesteringar, som är fondens tredje största affärsområde, innehåller investeringar av långsiktig karaktär. Flertalet befinner sig i en utvecklingsfas med goda tillväxtmöjligheter, dock med viss inbromsning. uppgick avkastningen till -9,. I resultatet ingår en nedvärdering av innehavet i Xeratech med . AP-konvertibeln är en finansieringsform som syftar till att bl.a. underlätta för generationsskiften i företag. ingicks inga nya konvertibelinvesteringar. Inom affärsområdet genomfördes dock bl.a. förvärvet av Gjuteri. Fondens minsta affärsområde, AP Nätverksinvesteringar, investerar riskkapital och bidrar med kompetensstöd till företag i tidigas fas av sin utveckling. Investeringarna, som sker branschoberoende, genomförs tillsammans med lokala privata partners och bedöms utifrån affärsidéns potential och en bedömning av entreprenören. Marginellt större är AP Regionala investeringar som, genom fondens arbete med Regionalt nätverk, investerar i t.ex. regionala investment- bolag samt i företag som påverkas av regionala utvecklingsstrategier. Genom AP Life Science sker långsiktiga investeringar direkt i företag eller i private equity-fonder (riskkapitalfonder) som verkar inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. har en fond ombildats till investmentbolag. Life Science uppvisade ett marginellt positivt resultat för året. Sjätte största affärsområde är AP Fondinvesteringar, inom vilket fonden investerar i fonder och investmentbolag med inriktning mot dels onoterade företag i expansions- eller mogen fas, dels noterade små och medelstora företag. Affärsområdet är uppdelat i de tre segmenten Venture capital (expansionsbolag), buyout (mogna företag) och noterade småbolag. Årets resultat var (-föregående år) och investerat kapital ökade med från föregående år till . Störst bidrag till resultatet kom från noterade småbolag (). Det är i linje med utvecklingen på Stockholmsbörsen, där små bolag i genomsnitt haft en högre avkastning än börsen som helhet. Den största portföljen inom fondinvesteringar är buyoutsegmentet, i investerat kapital vid utgången av året. Årets resultat för detta segment uppgick till före kostnader. Minst är investeringarna i venture capital som vid årets utgång uppgick till . Årets resultat var före kostnader. Inga utfästelser till nya fonder har gjorts . Internbanken hanterar den likviditetsreserv som fonden håller för att genomföra ny- och tilläggsinvesteringar samt för att täcka andra kapitalbehov i befintliga företag. Behovet uppstår till följd av att är en sluten fond. Internbanken kan investera i aktier och räntebärande tillgångar. Internbanken har också i uppgift att hantera de finansiella risker som uppstår i verksamheten samt att vid behov låna upp kapital. Som en konsekvens av att fondens investeringar översteg fondkapitalet uppstod ett lånebehov. Internbanken hade vid årets utgång utnyttjat en kredit på . Inräknat tillgångar på spärrkonto hos OMX på förvaltade Internbanken vid utgången av 2009 -(vid utgången av 2008). Enligt 3 kap. 8 § lagen (2000:193) om har fonden rätt att ta upp kredit hos en kreditinrättning eller hos FörstaFjärde AP-fonderna för att tillgodose ett tillfälligt penningbehov. Enligt lag är ålagd att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen, med utgångspunkt i de mål som fonden har fastställt för sin placeringsverksamhet. På grundval av utvärderingen för verksam- heten 19962009 bedömer styrelsen att Sjätte uppdrag har Skr. 2009/10:130 fullgjorts och att lagstiftarens intentioner med fonden har uppfyllts. I rapporten beskrivs uppdraget och framför allt investerings- verksamheten mer ingående, t.ex. att vid utgången av 2009 hade investerat i cirka 350 bolag, varav ett 60-tal direktinvesteringar (342 resp. 49 bolag föregående år). pekar i utvärderingen i allmänhet på fondens särdrag i relation till dels FörstaFjärde AP-fonderna, dels övriga riskkapitalfonder. I jämförelse med övriga buffertfonder lyfts begränsningen till den svenska marknaden och investeringar i små och medelstora företag fram, faktorer som innebär att det för saknas exakta jämförbara index. I jämförelse med riskkapitalfonder pekar man särskilt på att är sluten och därför har en större kapitalbas att förränta än privata riskkapitalfonder som avropar kapital för sina investeringar. I årets utvärdering ingår också en fördjupad analys av investeringar i expansionsbolag. delar upp utvärderingen i fyra delar: -Avkastning : Fondens mål för investeringsverksamheten på har uppnåtts genom en genomsnittlig avkastning på . För mogna bolag och noterade småbolag, som utvärderas , har avkastningen i båda segmenten överträffat målen, medan expansionsbolagen, som utvärderas , inte har uppnått sitt mål. -Tillfredsställande riskspridning: Inom ramen för fondens uppdrag och placeringsmöjligheter bedöms fonden, med hänvisning till fördelning av portföljen på bransch/affärsområde, ha en sådan bredd av storlek på företag, investeringsmodeller och branscher att tillfredsställande riskspridning föreligger. -Placeringar i riskkapital i små och medelstora tillväxtföretag: Genom att av fondens kapital vid utgången av 2009 hade investerats i expansionsföretag samt i mindre och medelstora företag uppfylls fondens placeringsinriktning. -Bidrag till svenskt näringsliv: De 57 bolag som fonden direktinvesterar i har en sammanlagd omsättning på och drygt 8 000 anställda, med en geografisk spridning över landet. En studie visar att fondens investeringar omfattade drygt 40 000 anställda. Fonden betonar den kvalitativa bedömningen att fonden har bidragit till kvalitetshöjning inom privata riskkapitalfonder samt tillfört kunnande, erfarenhet, nätverk och kapital i svenska tillväxtföretag. Sjunde AP-fonden förvaltar Premiesparfonden och Premievalsfonden som är två fonder inom premiepensionssystemet. För pensionssparare som avstår från att välja någon annan fond förs motsvarande premiepensionsmedel till Premiesparfonden. Premievalsfonden utgör det statligt valbara alternativet i premiepensionssystemet. Inom ramen för de förändringar i premiepensionssystemet som Skr. 2009/10:130 fattat beslut om trädde nya regler för Sjunde AP-fonden i kraft (prop. 2009/10:44). Förändringarna innebär bl.a. att Premiesparfonden ska ersättas med ett placeringsalternativ med generationsprofil, att placeringsalternativ med olika riskprofil ska tillhandahållas och att Premievalsfonden ska läggas ned. Premiesparfonden med drygt 2,5 miljoner sparare är den klart största fonden inom premiepensionssystemet. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i till (föregående år), vilket motsvarade av det samlade premiepensionskapitalet (27,föregående år). Fondförmögenheten ökade med årets resultat på och med ett tillflöde av kapital på . I likhet med de senaste årens utveckling avstod nästan samtliga förstagångsväljare från att aktivt välja fond och fick därmed sina premiepensionsmedel placerade i Premiesparfonden. Utflödet av kapital från fonden (-) berodde till huvudsak på att sparare bytte till andra fonder. Avkastningen för året uppgick till (-36,föregående år) mätt enligt NAV-kursmodellen (se närmare förklaring nedan). För Premiesparfonden har Sjunde fastställt målet att fondens avkastning efter kostnader ska motsvara minst genomsnittet för samtliga fonder som deltar i premiepensionssystemet under löpande femårsperioder, men med lägre marknadsrisk (avkastningens standard- avvikelse ska vara lägre). På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska placeringsinriktning. För den operativa förvaltningen av fonden gäller målet att avkastningen ska överträffa jämförelseindex före förvaltningsavgifter till Sjunde AP-fonden. Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet baseras på avkastningen mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fondkurser som beräknats svensk tid som handel sker, net asset value). Denna metod innebär att avkastning mäts efter avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till förvaltningsbolaget, i detta fall Sjunde AP-fonden. Vid utvärdering av den operativa förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en avkastning enligt stängningskursmodellen (fondernas innehav av värdepapper värderas för stängning av respektive marknad, före avdrag av förvaltningsavgift). Genom stängningskursmodellen erhålls konsistenta jämförelser mellan fondförvaltare. Tabell 4.16 Sjunde AP-fondens avkastning efter kostnader (NAV-kurser, procent ) -36,2 -34,5 -1,7 -1,1 -2,5 -7,2 -2,4 -42,8 -34,5 -8,3 -1,3 -4,6 -1,8 Premiesparfondens avkastning understeg genomsnittet av valbara fonder i premiepensionssystemet (PPM-index), vilket innebär att fonden inte uppnådde målet om en totalavkastning som minst motsvarar PPM-index. Skillnaden var i genomsnitt -2,(tabell 4.16). Risken i Premie- sparfonden understeg den genomsnittliga risknivån i premiepensions- systemets fonder under tre av och därmed anser Sjunde AP-fonden att kravet på lägre risk i fonden är uppfyllt. Tabell 4.17 Sjunde AP-fondens avkastning före kostnader (stängningskurser, procent ) -35,0 -31,0 -4,0 -0,1 -1,1 -42,4 -36,6 -5,8 -0,8 Med undantag har avkastningen för Premiesparfonden inte räckt för att uppnå styrelsens operativa mål, enligt vilket avkastningen ska överträffa jämförelseindex före kostnader. Avvikelsen var särskilt stor 2008, vilket medfört att skillnaden i genomsnitt var -1,2009 (tabell 4.17). Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i fonden till (föregående år), vilket motsvarade av det samlade premiepensionskapitalet (0,föregående år). Premievalsfonden var därmed systemets tjugosjätte största fond (tjugotredje största föregående år). Fondförmögenheten ökade med årets resultat på och inflöde av kapital på men minskade genom utflöde av kapital på . uppgick till (-42,föregående år), mätt Målet för Premievalsfonden är att fondens avkastning efter kostnader ska överträffa genomsnittet av alla valda fonder För Premievalsfonden gäller samma operativa mål som för Premiesparfonden, dvs. överträffa jämförelseindex före Skr. 2009/10:130 förvaltningsavgifter till Sjunde AP-fonden. Avkastningen för Premievalsfonden uppgick 20052009 till i genomsnitt efter kostnader, vilket understeg PPM-index (tabell 4.16). Premievalsfonden uppnådde därmed inte målet att avkastningen ska överträffa PPM-index . Inte heller nådde Premievalsfonden sitt operativa mål. Avvikelsen var särskilt stor 2008, vilket medförde att skillnaden jämfört med jämförelseindex var i genomsnitt -0,(tabell 4.17). Den stora avvikelsen från jämförelseindex beror bl.a. på fondens investeringar i en särskild form av noterade värdepapper (notes) för aktieinvesteringar på tillväxtmarknaderna.