prop · GY031d19 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringens inriktning är att, i de frågor där det är relevant, fortsatt verka för att införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politiska områden och att skapa mervärden genom samverkan mellan olika områden. ringen har därför vidtagit organisatoriska åtgärder och genomfört andra aktiviteter för att säkerställa ett fortsatt starkt engagemang för landsbygdsfrågorna, inte minst inom . Genom en förbättrad samordning av arbetet med landsbygdsfrågor inom har landsbygdsperspektivet stärkts och tydliggjorts inom ett stort antal politiska områden. Samverkan kring regionala tillväxtmedel har lett till ökad samordning av strategiska insatser Medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt fungerar ofta som katalysatorer som leder till att kompletterande åtgärder kan komma till stånd. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet stödjer således ofta samordnade processer och medför att investeringar även genomförs inom andra samhällssektorer särskilt om dessa bidrar till att uppnå regeringens övergripande mål. Medlen inom utgiftsområdet kan endast delvis påverka utvecklingen i regionerna, om dessa inte används i samverkan med övriga offentliga och privata resurser. Det strategiska arbetet med de regionala utvecklingsprogrammen och genomförandet av de regionala tillväxtprogrammen eller motsvarande har enligt regeringen påverkat samordningen av det hållbara regionala tillväxtarbetet positivt. Regeringen vill betona vikten av ett stärkt regionalt ledarskap och väl fungerande partnerskap regionalt och nationellt när kortsiktiga och långsiktiga insatser behövs. Därmed har bl.a. beslut kunnat fattas snabbt för att hantera den ekonomiska krisen. Emellertid finns det behov av strategier för att bibehålla ett långsiktigt perspektiv även vid hantering av en akut kris. Strukturfondsprogrammen tillför den regionala tillväxtpolitiken strategiska utvecklingsmedel Regeringen ser positivt på att projekt inom den regionala projektverksamheten samt EU:s regionala strukturfondsprogram perioden 20072013 inneburit en ökad fokusering på större strategiska insatser som bl.a. stödjer innovativa miljöer och entreprenörskap i hela landet. Regeringen anser också att det faktum att strukturfondsprogrammen används för att främja framväxten av ett innovativt och mer kunskapsbaserat närings- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 liv bidrar till att skapa konkurrenskraftiga regioner. Samverkansprocessen mellan strukturfondsprogrammen och övrigt regionalt tillväxtarbete sker bl.a. i urvalet av projekt då bl.a. RUP fungerar styrande för de regionala strukturfondspartnerskapens prioriteringar för de regionala strukturfondsprogrammen. Eftersom finansiering från strukturfondsprogrammen förutsätter nationell offentlig medfinansiering sker en samordning med övrigt regionalt tillväxtarbete. Detta bidrar till såväl stärkt finansiering som sektorsamordning. Via strukturfondsprogrammen tillförs den regionala tillväxtpolitiken betydande utvecklingsmedel som underlättar långsiktiga och strategiska insatser med både nationella och regionala prioriteringar. Få projekt inom EU:s strukturfondsprogram för programperioden 20072013 har ännu hunnit avslutas och slutredovisas, varför det är för tidigt att redovisa några mer konkreta resultat, men vissa tendenser kan urskiljas. Detta framgår av det utvärderingsarbete som kontinuerligt sker av programmen. Bland annat har utvärderarna konstaterat att genomförandet av programmen sker i hög takt vilket ligger i linje med regeringens prioritering. Den ekonomiska krisen förefaller inte ha påverkat genomförandet i den utsträckning som först befarades. Det finns dock vissa tendenser där en delförklaring kan vara den ekonomiska krisen. Exempelvis finns tecken på att framstegen i projekten går långsammare än planerat samt att efterfrågan på medel inom vissa insatsområden är liten. Det konstateras dock att många strategiska projekt genomförs, inte minst för att främja utvecklingen av innovationer. Utvärderingarna lyfter fram att de hittillsvarande resultaten främst består av resultat i form av nya företag som startats men också ökad konkurrenskraft i befintligt näringsliv genom att företagens produkter, marknader samt organisation och personalens kompetens utvecklas. Ut- värderarna konstaterar att de som startar företag är bättre förberedda än vad skulle ha varit fallet utan strukturfondsinsatserna. Sammantaget gör detta att det enligt regeringen finns goda möjligheter för programmen att bidra till att förbättra de hållbara tillväxtförutsättningarna i programområdena. Genomförandet av EU:s territoriella samarbetsprogram fram till nu visar på ett stort svenskt deltagande i de olika programmen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 är regeringens bedömning att det gränsöverskridande samarbetet spelar en viktig strategisk roll i det regionala tillväxtarbetet. Strukturfondsprogrammen och de regionala projektmedlen förstärker enligt regeringen på ett betydande sätt finansieringen av nationella insatser inom ett flertal olika politiska områden. Särskilt insatser inom forskning, utveckling och innovation samt entreprenörskap har påtagligt förstärkts inom ramen för genomförandet av strukturfondsprogrammen och den regionala projektverksamheten. Insatserna utgörs bl.a. av medfinansiering av Verket för innovationssystems program samt medfinansiering av insatser vid universitet och högskolor. Insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen ska primärt användas till att främja strukturförändringar och regional konkurrenskraft och inte till kortsiktiga konjunkturkorrigerande insatser. Regeringens sammanfattande bedömning är att insatserna inom programmen, som bedrivs i samverkan mellan dels regionala aktörer, dels regionala och nationella aktörer, kommer att bidra till en hållbar regional tillväxt. Förbättrade möjligheter till finansiering Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag. Om marknaden inte fungerar tillfredsställande riskerar goda affärsidéer och innovationer att bli utan finansiering och därmed inte realiseras. Regeringen betraktar därför insatser för att främja företagens kapitalförsörjning som en självklar del i arbetet med att förbättra företagsklimatet och att stärka utvecklingskraften i alla delar av landet. Statens kapitalförsörjning ska dock komplettera den reguljära kapitalförsörjningen på ett sådant sätt att den inte konkurrerar med den privata marknaden. En viktig aktör i detta sammanhang är , vilken har en bred regional närvaro. Resultaten av denna verksamhet redovisas i avsnitt 3.4.3 under utgiftsområde 24 Näringsliv. Det regionala transportbidraget har enligt regeringen kompenserat berörda företag för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Vidare har de regionala företagsstöden bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen. Stöden har bidragit till ekonomisk utveckling i berörda regioner, inte minst i landsbygdsområden. De strukturella förutsättningarna och behoven för utveckling av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar över landet och över tiden. Regeringen bedömer att insatser för att företag i alla delar av landet ska få förbättrade möjligheter till finansiering är viktiga. Ökade insatser inom området kommersiell service Det totala stödet till kommersiell service har ökat markant . Stöd till drivmedel kommer sannolikt att fortsätta öka eftersom strukturrationaliseringen av branschen alltjämt fortgår. Efterfrågan på servicebidraget har ökat vilket är en indikation på att allt fler dagligvarubutiker har en problematisk ekonomisk situation. Denna tendens kommer troligtvis kvarstå även . För att skapa en miljö där det är attraktivt att såväl bo som att starta och driva företag är insatser som bidrar till en god tillgänglighet till service betydelsefulla. En strukturrationalisering av såväl dagligvarusom drivmedelsbranschen har pågått under en följd av år. Regeringens insatser för att stärka tillgången till dagligvaror och drivmedel fortsätter därför, bl.a. genom uppdrag till länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan att ta fram och genomföra regionala serviceprogram och uppdrag till att stimulera framtagandet av lokala lösningar och initiativ på serviceområdet. De regionala serviceprogrammen kan innebära förändrade prioriteringar av stödet samt även ökad efterfrågan av stöd då nya initiativ och behov framkommer. Bedömningen är att arbetet i programform har förbättrat förutsättningarna för en ökad helhetssyn och samverkan mellan olika aktörer och insatser. Detta har gjort det möjligt att utveckla och genomföra insatser som riktar sig till ett brett utbud av kommersiell service, ofta i kombination med olika typer av offentlig service. Det sektorsövergripande synsättet har stärkts genom ökad delaktighet och lokal förankring i de regionala partnerskapen. Regeringen bedömer att insatser som vidtagits för att uppnå en god tillgång till service för medborgare och företag har varit framgångsrika. De samlade insatserna har bidragit till att de negativa konsekvenserna har kunnat begränsas. socialavgifter för vem och till vilket pris lämnade granskningsrapporten socialavgifter för vem och till vilket pris (RiR 2008:16). Revisionen har i rapporten bl.a. granskat om den regionala nedsättningen av egenavgifter och arbetsgivaravgifter för företag i stödområde A är ett effektivt medel för att öka sysselsättningen. Med anledning av rapporten har Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i regleringsbrev fått i uppdrag av regeringen att följa upp stödformen regional nedsättning av socialavgifter. Uppföljningen ska komplettera . Undersökningen som () gjorde, på uppdrag av , har huvudfokus på frågan om nedsättningen gett några sysselsättningseffekter. Då syftet för stödformen är att stimulera företagandet och bidra till en god service anser regeringen att utvärderingen bör kompletteras med andra faktorer än enbart sysselsättningseffekter och dessutom explicit kontrollera för regionala skillnader. Det finns vidare anledning att göra jämförelser med studier i andra länder av denna typ av stöd. Tillväxtanalys ska redovisa uppdraget till () . har lämnat granskningsrapporten av myndigheter (RiR 2009:30). har i rapporten granskat effekterna av två av de omlokaliseringar av myndigheter som genomfördes för att kompensera regioner som förlorade arbetstillfällen till följd av beslutet om Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:05, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Granskningen omfattade omlokaliseringarna av till och till . Båda regionerna har enligt kompenserats för de förlorade arbetstillfällena genom omlokaliseringen. Visserligen tillfördes inte lika många arbetstillfällen som försvann i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 och med förbandsnedläggningarna i de båda regionerna, men de som tillfördes räckte ändå till att kompensera regionerna tack vare den positiva påverkan på den kommunala ekonomin och den privata konsumtionen. Myndigheterna har nu återtagit sin verksamhetsvolym, men kostnaderna har varit höga, särskilt om man beaktar produktionsbortfallet under etableringen på de nya orterna. Enligt myndigheternas egna bedömningar har verksamheten haft tillräcklig kvalitet. Avnämarna är relativt nöjda med myndigheternas verksamhet enligt de mätningar tagit del av och själva utfört. Omlokaliseringen låg enligt rätt i tiden. Den starka konjunktur som rådde under hela omlokaliseringsförloppet medverkade med stor sannolikhet till utfallet. bidrog de många före detta försvarsanställda som valde att bo kvar i regionen till att behovet av kompensation till regionen minskade. Detta var inte något som förutsågs av regeringen eller . tar i rapporten upp vad myndigheten anser man bör lära sig av den senaste omlokaliseringen vilket bl.a. är: -Omlokalisering tar tid. -Om statsmakterna önskar en snabbare återhämtning än de som de kunnat observera, kan det finnas anledning att undersöka vilket ytterligare stöd som kan ges till myndigheterna. -Betydelsen av att göra realistiska lönsamhetskalkyler. -Genom omlokaliseringen av myndigheterna kunde åtminstone vissa förändringar av verksamheterna genomföras på ett enklare sätt. -Betydelsen av att identifiering och underhåll av kompetens och kunskapskapital. -Det kan vara till hjälp att ha en lokaliseringsstrategi som kan användas för att pröva alternativa beslut mot. -För att kunna ta fram bra beslutsstöd vid liknande situationer behövs underlag som bygger på de erfarenheter och den kunskap som finns från tidigare omlokaliseringar. Regeringens styrning av statliga myndigheter syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik, utföra sina uppgifter i övrigt och upprätthålla grundläggande värden som rättssäker- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 het och effektivitet. Det är enligt regeringen viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande ska vara att myndigheterna ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. av myndigheter (RiR 2009:30) är att anse som slutbehandlad. Hela utvecklingskraft, hållbara tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Regeringen kommer att fortsatt föra en aktiv förnyelsepolitik som ger alla delar av landet möjligheter att utvecklas av egen kraft och bidra till det gemensamma bästa. De strukturella förutsättningarna, näringslivets sammansättning och specialisering, arbetsmarknadens branschbredd samt lokala och regionala utvecklingsmöjligheter skiljer sig åt och varierar mellan landets olika delar. Detta blir särskilt tydligt i tider av ekonomisk kris, då specifika problem på varje arbetsmarknad ställs på sin spets. Därför måste den regionala tillväxtpolitikens insatser anpassas till de specifika regionala förutsättningarna. tillväxt är summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar. Ju fler regioner som har en stark och expansiv ekonomi, desto bättre för och dess svagaste regioner. Den regionala tillväxtpolitiken ska därför ytterligare stärkas genom ökat lokalt och regionalt inflytande över och ansvar för statliga tillväxtresurser. Den hållbara nationella tillväxten är beroende av hur väl de specifika förutsättningarna som finns lokalt och regionalt tas tillvara. Individer och företag behöver goda förutsättningar för att framgångsrikt kunna ta tillvara den utvecklingskraft och dynamik som finns där de lever och verkar. Åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politiska områden behöver anpassas till lokala och regionala förutsättningar. ken nås bäst genom en väl fungerande dialog och samordning dels mellan politiska områden på nationell nivå, dels mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå. Detta gäller särskilt insatser som stärker den lokala och regionala konkurrenskraften genom investeringar, företagande, entreprenörskap, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt god servicenivå såväl lokalt som regionalt. Det regionala tillväxtarbetet bedrivs bl.a. i form av regionala strategier och program som genomförs i samspel med nationell och europeisk nivå. Europeiska unionens sammanhållningspolitik är och ska vara en betydande och integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken. Strukturfondsprogrammen är instrumenten för genomförandet av sammanhållningspolitiken i och utgör en betydelsefull del av det regionala tillväxtarbetet. Den regionala tillväxtpolitiken ska bedrivas i alla delar av landet, i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden för att bidra till den samlade hållbara nationella tillväxten. Tätorter och gles- och landsbygder ska ses som sammanlänkade regioner. Politiken har delvis olika instrument i olika delar av landet. Ur såväl ett europeiskt som ett nationellt perspektiv finns det fortsatt behov av särskilda åtgärder för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt i geografiskt avgränsade områden. Politiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta stora utmaningar såsom ökande global konkurrens, klimatförändringar, energiförsörjning, demografisk utveckling och utanförskapet i samhället. Den ska vidare bidra till att nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Oavsett funktionsnedsättning, sexuell läggning, etnisk, religiös, kulturell bakgrund och tillhörighet ska kvinnor och män ges goda möjligheter att utvecklas i alla delar av landet. En ojämn fördelning av makt och resurser ska särskilt motverkas. Sammantaget ska den regionala tillväxtpolitiken inriktas mot följande: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 -Prioritering av innovation och förnyelse, Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet och strategiskt gränsöverskridande samarbete i det regionala tillväxtarbetet. -Strategiska statliga insatser och åtgärder för hållbar tillväxt i samspel med aktörer på såväl lokal, regional, europeisk som global nivå. -Att ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt i storstadsområden. -Ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat i samverkan med aktörer på lokal och regional nivå. entreprenörskap och sysselsättning 20072013 Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 och dess prioriteringar är vägledande för det regionala tillväxtarbetet, innefattande bl.a. regionala utvecklingsprogram och regionala tillväxtprogram. Den anger vidare riktlinjer för genomförandet av EU:s strukturfondsprogram i . överlämnade regeringen till skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). I skrivelsen fastställs att den nationella strategins inriktning och dess prioriteringar, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt -Ett ytterligare stärkt lokalt och regionalt ingränsöverskridande samarbete är fortsatt aktuella flytande och ansvar över statliga medel, vil- och vägledande för det regionala tillväxtarbetet. ket bl.a. skapar bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap. -En god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. -Ökat fokus på demografiska utmaningar, internationalisering och hållbarhet med särskilt stärkt fokus på miljö, klimat och energi, jämställdhet, folkhälsa samt integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet. -Regionala strategier och program som genomförs i partnerskap och i samspel med nationell och europeisk nivå i syfte att stärka det lokala och regionala tillväxtarbetet. Den regionala tillväxtpolitikens strategier består av olika former av planer och dokument som säkerställer genomförande och utveckling av verksamheten som helhet eller avgränsad del. Strategierna används för bland annat analys, prioritering, finansiering, genomförande och uppföljning av hållbart regionalt tillväxtarbete. Dessa omfattar ofta även vision, mål, policy och handlingsplan. Inom prioriteringarna utvecklas vissa delar. Sammanhållningspolitikens mål är att bidra till ekonomisk och social sammanhållning inom EU. Sammanhållningspolitiken syftar även till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad, och till utveckling och förbättrad konkurrenskraft i alla regioner i unionen. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. Ett viktigt inslag är att programmen genomförs i partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter, organ, privata aktörer och det civila samhället. Detta breda deltagande, tillsammans med ett sektorsövergripande arbetssätt, gör att strukturfondsprogrammen ger en hävstångseffekt och bidrar till en fokusering i det regionala tillväxtarbetet. Sammanhållningspolitiken ska dessutom bidra till att uppfylla målen i Lissabonstrategin. I och med antagandet av Lissabonfördraget kompletterar numera territoriell sammanhållning den ekonomiska och sociala sammanhållningen i målen för EU:s sammanhållningspolitik. Det innebär att lokala och regionala förutsättningar ska utgöra utgångspunkt för sammanhållningspolitiken och för nationell politik med betydelse för hållbar regional tillväxt. Det bör även leda till ett ökat gränsöverskridande perspektiv på såväl 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 geografiska och administrativa gränser som sektorsgränser. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till strategi som ska ersätta den s.k. Lissabonstrategin. Det är viktigt att samtliga och instrument, inklusive inriktningen av nuvarande och framtida sammanhållningspolitik, verkar för att nå målen för 2020. Det är även viktigt att säkerställa regional och lokal förankring av mål och genomförande av strategin. Stärkt utvecklingskraft i landsbygder Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och hållbara tillväxt, inte minst i utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. Den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling är hörnstenar och ger de grundläggande målen, prioriteringarna och en rad verktyg för det strategiska arbetet med landsbygdsfrågor. Men det krävs större insatser från politiken inom flera områden för att omvandla landsbygdernas resurser till hållbar tillväxt och sysselsättning. Regeringens inriktning är därför att, i de frågor där det är relevant, införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politiska områden och att skapa mervärden genom samverkan mellan olika områden. Regeringen anser även att samordningen mellan insatser för landsbygdsutveckling och insatser för hållbar regional tillväxt behöver förstärkas på lokal och regional nivå. Politiken måste kunna hantera och främja ett ökat samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. Mångfald ger möjligheter. Ett ökat företagande, inte minst bland kvinnor och utrikes födda, bidrar till utvecklingspotential i alla delar av landet. Att ungdomars engagemang, intressen och kunskaper tas till vara är centralt för att utvecklingen i olika landsbygder ska vara långsiktigt hållbar. Regeringen bedriver ett löpande strategiskt arbete med landsbygdsfrågor. Regeringens skrivelse En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder har redovisats till (skr. 2008/09:167). Dessutom har de samlade insatserna under hela mandatperioden presenterats i skriften Utvecklingskraft 156 åtgärder som stärker utvecklingskraften i landsbygder. Som exempel på viktiga insatser och åtgärder som föreslås eller redovisas i denna proposition samt i hösttilläggsbudget och som även kommer att stärka landsbygdernas utvecklingskraft kan följande nämnas. Regeringen föreslår fortsatta insatser under 20112014 inom ramen för visionen om det nya matlandet. Vidare föreslås insatser inom det s.k. konkurrenskraftspaketet för gröna näringar, vilket bygger på två delar: Ökad konkurrenskraft genom regelförenkling och kostnadsminskning samt fortsatt klimat- och energieffektivisering inom näringarna. Näringspolitiken är betydelsefull för landsbygdernas utvecklingskraft och här tar regeringen ytterligare steg för att reformera trygghetssystemen för företagare och utveckla en miljödriven näringspolitik för nya jobb och hållbar tillväxt. Statliga kapitalförsörjningsinsatser ska utvecklas och ett ökat genomslag för förenklingsarbetet på lokal och regional nivå ska främjas.