prop · GX03115 · 2010-03-23 00:00:00 — Till följd av att bestämmelser om beställ-tv införs i den nya radio- och tv- lagen utvidgas dock nämndens tillsynsansvar till att även avse beställ- tjänster. Nämnden ska således övervaka att beställ-tv följer bestämmelser om bl.a. sändningsbeteckning, annonssignatur, sponsring, barnreklam, nyhetspersoner i annonser, produktplacering och otillbörligt gynnande. Om nämnden bedömer att en beställtjänst som innehåller program med ingående våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller att porno- grafiska bilder tillhandahålls på ett sådant sätt att det finns en betydande risk att barn kan se programmen, ska nämnden anmäla detta till Justitie- kanslern. Nämnden ska dessutom övervaka att den som tillhandahåller beställ-tv följer vissa allmänna krav på innehållet. Myndigheten för radio och tv ska utöva övrig tillsyn som inte faller under Justitiekanslerns, eller gransknings- nämndens ansvar. Den tillsyn som och TV utövar sker dels av kansliet, dels av själva nämnden. Eftersom myndigheten föreslås upphöra bör samtliga tillsynsuppgifter som kansliet har hand om i stället utföras av Myndigheten för radio och tv. Därmed kommer själva nämnden i princip bara att ha hand om granskningen av programinnehåll. Nämnden bör dock även fortsättningsvis ha uppgiften att bedöma om SVT, SR och UR har uppfyllt sina uppdrag. Vad gäller möjligheterna att utfärda förelägganden samt att förena dessa med viten ska liksom förelägganden som är en följd av utförd granskning endast få utfärdas av medan övriga förelägganden ska utfärdas av Myn- digheten för radio och tv. En ny bestämmelse om tillgänglighet för personer med funktionsned- sättning har föreslagits (se avsnitt 6.8). Tillsynsansvaret bör, i likhet med vad och TV har gjort gällande, delas mellan nämnden och den nya myndigheten. Myndigheten för radio och tv bör övervaka efterlevnaden av bestämmelsen när beslutet har meddelats av myndigheten och i övriga fall, dvs. när regering- en har meddelat beslutet. 14.4.2Upplysningsskyldighet för den särskilda avgiften Regeringens förslag: På begäran av Myndigheten för radio och tv ska den som bedriver verksamhet enligt radio- och tv-lagen lämna de upp- lysningar som behövs för att myndighetens och tv ska kunna bedöma storleken av den särskilda avgiften. vägrar att fullgöra sin upplysningsskyldighet kan föreläggas att göra det. Föreläggandet ska kunna förenas med vite. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och TV tillstyrker förslaget. SR och UR motsätter sig förslaget och menar att det är tillräck- ligt med den allmänna bestämmelsen om skyldighet att till bl.a. för radio och TV lämna de upplysningar och handlingar som behövs för att verksamheten ska kunna kontrolleras. TV4 motsätter sig förslaget eftersom det innebär att bolaget i strid med den avtalssekre- tess som råder mellan bolaget och dess kunder skulle kunna bli tvingat att lämna ut hemlig information. Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 kap. 5 § radio- och TV- lagen kan den som överträder vissa bestämmelser i radio- och TV-lagen eller villkor i sändningstillstånd påföras en särskild avgift. Det gäller framför allt överträdelser av bestämmelser om reklam, annonser, spons- ring och otillbörligt gynnande. Enligt bestämmelsen prövar Länsrätten i frågan om avgift på ansökan av och TV. I sin ansökan om att påföra avgift framställer ett yrkande om avgiftens storlek. När avgiftens storlek fastställs ska särskilt beaktas de omständigheter som legat till grund för prövningen av frågan om avgift ska påföras samt de intäkter som den sändande kan beräknas ha fått med anledning av överträdelsen. Denna bestämmelse ska gälla även fortsättningsvis. Till skillnad mot SR och UR anser regeringen att en begäran från nämnden om att erhålla underlag för att kunna fastställa den sändandes intäkter inte kan sägas ske i syfte att kontrollera om sändningsverksam- heten har bedrivits i enlighet med gällande bestämmelser. Därmed har nämnden inga möjligheter att med stöd av nuvarande bestämmelser i radio- och TV-lagen förelägga den sändande att vid vite lämna de upp- lysningar som behövs för att göra en väl avvägd beräkning av den avgift som yrkas. Enligt regeringens mening är detta en brist, eftersom det för- hindrar nämndens möjligheter att utöva en effektiv tillsyn. TV4 har invänt att en bestämmelse om upplysningsskyldighet skulle medföra att bolaget tvingas lämna ut bl.a. känslig information om förhål- landet mellan bolaget och dess kunder. De uppgifter granskningsnämn- den på så sätt erhåller omfattas emellertid av sekretess hos nämnden enligt 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 9 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) och punkt 101 i bilagan till förordningen. Bestämmelsen i sekretssförordningen kommer att ändras så att den blir tillämplig på den nya myndigheten för radio och tv. Om uppgifterna lämnas vidare till domstol omfattas de av 36 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen, som innebär att sekre- tess gäller även hos domstolen för uppgift om bl.a. enskilds affärs- och driftsförhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider avse- värd skada om uppgiften röjs. Det finns därmed ett tillfredsställande sekretesskydd för företagens affärshemligheter hos och hos domstol. Regeringen föreslår därför att en möjlighet införs för Myndigheten för radio och tv att av den som bedriver verksamhet enligt radio- och tv- lagen begära in de upplysningar som krävs för att myndighetens gransk- Prop. 2009/10:115 ningsnämnd ska kunna bedöma storleken av den särskilda avgiften. föreslås även en möjlighet att vitesförelägga den som vägrar att fullgöra sin upplysningsskyldighet. 14.4.3Omedelbar verkställighet av beslut Regeringens förslag: Beslut av Myndigheten för radio och tv om till- stånd att sända tv, sökbar text-tv och närradio, fördelning av sändningstid i närradio, förordnande av lokal kabelsändarorganisation samt ändring och återkallelse av sändningstillstånd ska gälla om inte något annat bestäms. förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Radio- och tillstyrker förslaget. Sveri- ges och tillstyrker förslaget och framhåller att principen främjar den flexibilitet och effektivitet i nyttjande av tillgängligt frekvensutrymme som måste eftersträvas. Skälen för regeringens förslag: Enligt 13 kap. 1 § radio- och TV- lagen gäller beslut som fattas av Radio- och om tillstånd att sända tv-program och närradio, återkallelse av sådant tillstånd och för- delning av sändningstid i närradio , även om det överklagas. Detsamma gäller återkallelse av förordnande av lokalt kabelsändarföre- tag (13 kap. 2 § radio- och TV-lagen). Reglerna om omedelbar verkställighet kan dock i vissa fall leda till mindre önskvärda eller t.o.m. orimliga konsekvenser, framför allt när det gäller beslut om återkallelse av sändningstillstånd och förordnande av lokalt kabelsändarföretag. Ett återkallelsebeslut innebär alltid att sändningarna måste upphöra , även om det överklagas. I vissa fall bör det inte leda till några problem, t.ex. när grunden för åter- kallelsen är att tillståndshavaren inte bedriver några sändningar. När återkallelsen emellertid har skett på annan grund och tillståndshavaren vill fortsätta att bedriva sändningar samt överklagar beslutet, är det rim- ligt att denne får fortsätta sändningsverksamheten som frågan prövas i domstol. I en situation då ett tillstånd eller ett förordnan- de har återkallats och beslutet gäller , kan tillståndsmyndighe- ten i praktiken inte heller utlysa eller fördela utrymmet på nytt förrän frågan är slutligt avgjord. Regeringen anser därför att det ska införas en möjlighet för Myndighe- ten för radio och tv att kunna bestämma att beslutet inte ska gälla ome- delbart. 15.1En ny radio- och tv-lag Regeringens förslag: Den nuvarande radio- och TV-lagen (1996:844) ska ersättas av en ny radio- och tv-lag. Den nya lagen görs mer över- skådlig bl.a. genom att lagen förses med en innehållsförteckning, grundläggande begrepp definieras och kapitlen förses med underrubri- ker. Ändringar i följande lagar ska göras med anledning av att lagarna hänvisar till bestämmelser i radio- och tv-lagen; förfogandelagen (1978:262), lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i all- mänhetens tjänst, lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihets- förordningens och yttrandefrihetsgrundlagens område, tobakslagen (1993:581), lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, lotteri- lagen (1994:1000), lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer, tullagen (2000:1281), lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, mark- nadsföringslagen (2008:486) och alkohollagen (2010:000). förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har invänt mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Radio- och TV-lagen (1996:844) trädde i kraft . har ett stort antal änd- ringar skett av lagen. Detta har minskat lagens överskådlighet. Utred- ningen har haft till uppgift att göra en allmän översyn av lagen och att förenkla regelverket. Till detta kommer att det nu föreslås relativt omfat- tande materiella ändringar. Sammantaget innebär det att den nuvarande lagen bör upphävas och ersättas av en ny lag. Den föreslagna lagen har en tydligare struktur än den nuvarande. Den innehåller en innehållsförteckning i början av lagen för att öka överskåd- ligheten. Kapitlen förses med underrubriker för att läsaren snabbt ska kunna orientera sig i varje enskilt kapitel och lagen bör därmed bli mer lättillgänglig. I den mån det inte föreslås ändringar av lagen har de gällande reglerna i radio- och TV-lagen förts över till den nya lagen. I vissa fall har be- stämmelserna ändrats språkligt, men inte i sak. Den nya lagen medför att ändringar måste göras i vissa andra lagar i vilka det hänvisas till bestämmelser i radio- och tv-lagen. Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft . Genom den nya lagen upphävs radio- och TV-lagen (1996:844) och lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions om- råde. Vidare ska ändringarna i förfogandelagen (1978:262), lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst, lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- frihetsgrundlagens område, tobakslagen (1993:581), lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, lotterilagen (1994:1000), lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och Prop. 2009/10:115 konsumentorganisationer, tullagen (2000:1281), lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, marknadsföringslagen (2008:486) och alko- hollagen (2010:000) träda i kraft . Tillstånd som meddelats med stöd av radio- och TV-lagen ska gälla även fortsättningsvis. Den som redan har tillstånd att sända tv när den nya lagen träder i kraft ska ha rätt att också sända sökbar text-tv i rimlig omfattning så länge tillståndet gäller. Lagens bestämmelser om produktplacering ska bara gälla program som har producerats efter lagens ikraftträdande. Den som vid lagens ikraftträdande har ett sändningstillstånd som har förlängts enligt lagen (2008:418) med tillfälliga bestämmelser om till- stånd att sända lokalradio har rätt att utan särskild ansökan få fortsätta bedriva sändningar inom det sändningsområde som tillståndet avser. För ett sådant tillstånd gäller endast villkor enligt den föreslagna 13 kap. 9 § första stycket. Den som sänder kommersiell radio och omfattas av ovan nämnda övergångsbestämmelse ska betala avgift enligt nu gällande bestämmel- ser. De studentsammanslutningar som har tillstånd att sända närradio ska kunna fortsätta att sända enligt beviljade tillstånd. Regeringens bedömning: Myndigheten för radio och tv inrättas . förs verksamhet över till Talboks- och . Regeringen avser att ge uppdrag för att genomföra organisationsförändringarna. Skälen för regeringens förslag Regeringen föreslår att den nya radio- och tv-lagen samt de ändringar i andra lagar som krävs med anledning av den nya lagen träder i kraft . Enligt artikel 3 i AV-direktivet ska medlemsstaterna sätta i kraft de be- stämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet . Ett ikraftträdande innebär således en försening när det gäller fördragsenliga skyldigheter att genomföra AV-direktivets bestämmelser. Redan meddelade tillstånd att sända tv och radio gäller även fortsätt- ningsvis Tillstånd att sända radio och tv som meddelats med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844) ska gälla även fortsättningsvis. Sändningstillstånd och sökbar text-tv Enligt nu gällande regler krävs det inte tillstånd att sända sökbar text-tv. Vi har i det föregående (avsnitt 11.2) föreslagit att det ska krävas tillstånd att sända sökbar text-tv inom de tillståndspliktiga frekvensbanden. sändningstillstånd för tv som gäller och som Radio- och har meddelat innehåller ingen uttalad rätt att sända sökbar text-tv. emot anges i tillstånden att de innefattar en rätt att sända programrelate- rade tilläggstjänster i rimlig omfattning. Eftersom det inte krävs tillstånd att sända sökbar text-tv får de beslut som sålunda meddelats under dessa förutsättningar anses avse andra programrelaterade tilläggstjänster än Den nya lagen bör inte leda till att de som sänder sökbar text-tv måste upphöra med det när lagen träder i kraft. Det finns ett utrymme som används för sådana sändningar, även om de inte är tillstånds- Programföretag som har tillstånd att sända tv bör därför ha rätt att och fram till dess att tillståndet löper ut också sända sökbar text-tv i rimlig omfattning. denna innebörd bör därför tas in i den nya lagen. Enligt artikel 3g.4 i AV-direktivet ska direktivets bestämmelser om pro- duktplacering bara gälla program som har producerats efter den 19 de- En motsvarande övergångsbestämmelse, med innebörden att bestämmelserna i 6 kap. tillämpas på tillhandahållande av program som har producerats efter , bör därför införas i den föreslagna nya lagen. Tillstånd att sända kommersiell radio Vad gäller analoga tillstånd har samtliga befintliga tillståndshavare fått sina tillstånd förlängda t.o.m. med stöd av lagen (2008:418) med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända lokalradio. Det är lämpligt att samtliga föreslagna lagändringar träder i kraft den 1 Som har beskrivits i avsnitt 12.3.3 föreslås särskilda över- gångsregler gälla för de tillståndshavare som vid ikraftträdandet av lagen har tillstånd vilka har förlängts enligt lagen med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända lokalradio. De särskilda övergångsreglerna ska gälla , dvs. De flesta tillståndshavare be- döms komma att använda sig av rätten till fortsatta sändningar. ken kommer därmed de nya reglerna om tillstånd för analoga sändningar att tillämpas först fr.o.m. . Om ett tillstånd återlämnas ska meddelas sändningsutrymmet utlysas och tillstånd fördelas enligt reglerna om slutet anbudsförfarande i den nya radio- och tv-lagen. Ett tillstånd som har förlängts enligt lagen med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända lokalradio och som efter tillståndsmyndighetens medgivande överlåts ska hos den nye till- ståndshavaren gälla till utgången av . Tillstånd att sända närradio I avsnitt 13.2.4 har en förändring av tillståndshavarkretsen föreslagits med anledning av avskaffandet av det s.k. kårobligatoriet. studentsammanslutningar kommer inte att finnas efter och kan följaktligen inte finnas som subjekt som kan få närradiotillstånd. Det finns sju obligatoriska sammanslutningar av studerande vid universitet och högskolor som har tillstånd att sända närradio. är meddelade med stöd av närradiolagen (1982:459), upphävd genom SFS 1996:844, och gäller tills vidare. De studentsammanslutningar som i dagsläget har tillstånd att sända närradio bör kunna fortsätta att sända enligt beviljade tillstånd. Närradions riksorganisation har i sitt remissytt- rande ansett att en övergångsregel ska införas som innebär att de sju studentsammanslutningar som har tillstånd att sända närradio tills vidare får tillstånd som begränsas till och att övergångstiden kan bestämmas till . Regeringen anser att en sådan regel skulle in- nebära att föreningarnas tillstånd återkallas, vilket inte är önskvärt. bestämmelse med denna innebörd bör därför inte införas. verket har ansett att möjligheten för de obligatoriska föreningar som har tillstånd att sända närradio att behålla sina tillstånd bör villkoras på så sätt att sammanslutningarna endast får behålla tillstånden om de inte ändrar sina stadgar vad gäller syfte och mål i sådan omfattning att de inte längre kan anses vara samma juridiska person. är att det får anses följa av allmänna rättsprinciper att ett tillstånd upphör om det subjekt som innehar tillståndet är samma juridiska Det föreligger då inte längre förutsättningar för beviljat tillstånd. Tillstånden behöver därför inte villkoras på det sätt som Radio- och TV- Sammanfattningsvis anser regeringen att en bestämmelse som anger att sammanslutningar av studerande vid universitet och högskolor som har fått tillstånd att sända närradio enligt äldre föreskrifter ska anses ha fått sitt tillstånd med stöd av bestämmelsen i den nu föreslagna radio- och tv- lagen bör införas. Tillstånden ska inte vara begränsade till . Skälen för regeringens bedömning Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att förbe- reda och genomföra bildandet av den nya myndigheten för radio och tv. På motsvarande sätt bör ett uppdrag ges för avveckling av Talboks- och ges i uppdrag att inordna i sin verksamhet. ges med förbehåll för godkännande i erforderliga delar. Som anges ovan föreslår regeringen att den nya radio- och tv-lagen ska träda i kraft . den sammanhållna radio- och tv-myndigheten inrättas och Taltidnings- nämndens verksamhet föras över till Talboks- och punktskriftsbibliote- 16.1Ekonomiska konsekvenser för staten 16.1.1Den nya myndigheten på medieområdet Regeringens bedömning: Organisationsförändringarna förväntas medföra samordningsvinster, framför allt vad gäller myndigheternas administrativa funktioner. Det bör i sin tur frigöra resurser för kärn- verksamheterna, vilket innebär en mer ändamålsenlig användning av statens medel. Bedömningen i promemorian Översyn av vissa mediemyndigheter en effektivare administration överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Statskontoret anser att det inte är troligt att de administrativa besparingarna blir särskilt stora samt att eventuella admi- nistrativa vinster kan uppnås utan en sammanslagning genom att myn- digheterna samverkar. tillstyrker de föreslagna organisationsförändringarna och anser att dessa bör öka förutsättningarna för att uppnå en större flexibilitet och effektivitet inom kärnverksamheten samt minska kostnaderna för administration och lokaler. Radio- och TV- verket delar bedömningen att organisationsförändringarna medför sam- ordningsvinster på det administrativa området och att sammanslagningen frigör administrativa resurser som kan läggas på att utveckla kärnverk- samheten. Skälen för regeringens bedömning: lämnade förslag till organisa- tionsförändringar syftar till att skapa en mer effektiv och ändamålsenlig myndighetsstruktur på medieområdet. Den nya organisationsformen förväntas medföra samordningsvinster, framför allt vad gäller de admi- nistrativa funktionerna. Det torde i sin tur frigöra resurser för kärnverk- samheterna, vilket innebär en mer ändamålsenlig användning av statens medel. Vilka konsekvenser som förändringen får för personalen kan regeringen inte överblicka. 16.1.2Nya uppgifter för den nya myndigheten Regeringens bedömning: Myndigheten för radio och tv kommer att få nya uppgifter utöver dem som tidigare låg på och TV och Radio- och . Det resursbehov som därmed uppstår bör kunna tillgodoses genom de samordningsvinster som uppkommer med anledning av organisationsförändringarna. Även kostnader som följer av omorganisationen bör kunna hanteras inom befintliga ramar. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och TV och Ra- dio- och framför att de nya reglerna kommer att medföra ett ökat behov av resurser för att klara även de nya uppgifterna. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag till ny radio- och tv-lag innebär att den sammanslagna myndigheten kommer att få nya arbetsuppgifter jämfört med Radio- och och Gransknings- Prop. 2009/10:115 och nuvarande uppgifter. Det gäller bl.a. försla- get om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning där myndig- heten föreslås få beslutsrätt. Förslagen innebär vidare att de frekvensom- råden som kräver tillstånd kommer att minska, som en till- ståndsplikt införs för att sända sökbar text-tv inom de tillståndspliktiga frekvensbanden. Utöver det som sagts innebär förslagen att de som sänder radio och tv som inte kräver tillstånd i vissa fall ska anmäla en utgivare till myndighe- ten, och den som tillhandahåller beställ-tv ska också anmäla sig för regi- strering. En ytterligare förändring är att myndigheten vid anmälan om registre- ring av dem som sänder tv-program, sökbar text-tv och beställ-tv ska pröva om verksamheten omfattas av lagen. Genomförandet av AV- direktivet innebär att myndighetens tillsynsområde kommer att utökas till att också omfatta beställ-tv. Förslagen innebär vidare att sökbar text-tv blir tillståndspliktig och kommer att omfattas av de allmänna krav som ställs på programföreta- gen. Det kommer också att vara möjligt att förena tillstånden med villkor. Det innebär ett utvidgat uppgiftsområde för myndigheten. En ny uppgift blir också tillsynen över de beslut som kommer att med- delas när det gäller att göra programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Även förslagen med anledning av samarbetsregeln i artikel 3.2 AV-direktivet medför nya uppgifter. Tillsynsområdet utökas också genom att nya annonstekniker kommer att tillåtas i tv liksom nya regler om produktplacering och sponsring. Den nya lagstiftningen för med sig ett ökat arbete och högre kostnader för informationsinsatser och kompetensförsörjning. Till det kommer en möjlig och även trolig ökning av ärendemängden och därmed arbetsbör- dan, över vilken myndigheten i allmänhet inte själv kan styra. Det finansieringsbehov som uppstår får tillgodoses genom effektivise- ringar och därmed besparingar. Sådana effektiviseringar och besparingar bör kunna ske genom de föreslagna organisationsförändringarna. 16.1.3Anställningsavtal och andra civilrättsliga avtal Regeringens bedömning: Den verksamhet som förs över till den samlade myndigheten från Radio- och och för radio och TV bevarar sin identitet vid övergången. Det- samma gäller för överföringen av verksamhet till Talboks- och . Bemanningen vid organisa- tionsförändringarna ska ske med beaktande av reglerna om övergång av verksamhet i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Bedömningen i promemorian Översyn av vissa mediemyndigheter en effektivare administration överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens bedömning: Av 6 b § lagen (1982:80) om an- ställningsskydd (LAS) framgår bl.a. att vid övergång av ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan, övergår också de rättigheter och skyldigheter på grund av de an- Prop. 2009/10:115 ställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för övergången på den nya arbetsgivaren. Berörd personal har emellertid rätt att motsätta sig en övergång. Den verksamhet som förs över till den samlade myndigheten från Ra- dio- och och och TV bedöms bevara sin identitet vid övergången. Detsamma gäller för överföringen av verksamhet till Talboks- och punktskriftsbibliote- ket. Reglerna om verksamhetsövergång i 6 b § LAS ska därmed beaktas. 16.1.4Konsekvenser för staten med anledning av förslagen om nytt regelverk för kommersiell radio