prop · GX03102 · 2010-04-15 00:00:00 — Skillnader i skattesats mellan kommuner respektive landsting beror till viss del på olika uppgifts- fördelningar mellan kommunerna och landstingen i de olika länen. En sådan skillnad är hemsjukvården och en annan är kollektivtrafiken. 2Exklusive som inte ingår i något landsting vars skattekraft var av riksgenomsnittet. 3Exklusive som inte ingår i något landsting. kommuns skattesats var . Tabell 2.3 Sammanlagda kommunala skattesatser 2009 Övriga kommuner, mer än 25 000 inv. 12 500-25 000 inv. mindre än 12 500 inv. Även regeländringar påverkar skatteintäkterna uppgick kommunernas och landstingens sammantagna skatte- intäkter till , vilket var en ökning med eller jämfört med . har skatteintäkterna i genomsnitt ökat med . Skatte- intäkterna påverkas även av regeländringar som påverkar skatteunder- laget. Effekter av ändringar i skattelagstiftningen brukar neutraliseras genom att det generella statsbidraget höjs eller sänks. Skillnader i skatte- kraft, och därmed skatteintäkter mellan olika kommuner respektive landsting, beaktas i systemet för kommunalekonomisk utjämning (se avsnitt 2.2.3). Kommungruppen förortskommuner hade de högsta skatteintäkterna per invånare Kommunernas skatteintäkter uppgick till , vilket var en ökning med eller jämfört med . Skatteintäkterna har i genomsnitt ökat . Diagram 2.3 Skatteintäkter i kronor per invånare, per kommungrupp 12 500-25 000 inv. över 25 000 inv. mindre än 12 500 inv. Källor: och . Av diagram 2.3 framgår att de högsta skatteintäkterna i kronor per invånare hade kommungruppen förortskommuner medan övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare hade de lägsta skatte- intäkterna 2009. Samma kommungrupper hade högsta respektive lägsta skatteintäkterna även 2008. Den största procentuella ökningen hade kommungruppen övriga kommuner med mer än 25 000 invånare. Den lägsta ökningen av skatteintäkterna fanns i kommungruppen förortskommuner. Spridningen mellan kommungrupperna förändrades inte nämnvärt , men minskade . hade de högsta skatteintäkterna Landstingens skatteintäkter uppgick till nästan , vilket var en ökning med eller jämfört Skatteintäkterna har i genomsnitt ökat med Som framgår av diagram 2.4 var skatteintäkterna 2009 högst i lägsta skatteintäkterna i kronor per invånare. de högsta skatteintäkterna i kronor per invånare, medan hade de lägsta. Diagram 2.4 Skatteintäkter i kronor per invånare, per landsting Källor: och Kommuner och Landsting. Spridningen mellan de högsta och lägsta skatteintäkterna i kronor per invånare ökade och även jämfört med . hade den högsta procentuella ökningen av skatteintäkter per invånare , medan hade minskade skatteintäkter per invånare . hade den största ökningen, medan hade den lägsta. ersattes den statliga fastighetsskatten på bostäder av Fastighetsavgiften för småhus sattes till , dock högst av taxeringsvärdet. bostadshus sattes avgiften till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. att den räknas upp med inkomstbasbeloppets förändring. Det sammanlagda beräknade beloppet i riket avseende den kommunala fastighetsavgiften utbetalades till kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare. Intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften 2008 beräknades till ca . generella statsbidraget med , vilket också fördelades med ett enhetligt belopp per invånare. Skälet var att effekterna av införandet av fastighetsavgiften 2008 skulle neutraliseras för såväl staten som för varje enskild kommun. Avgiftsintäkterna för varje kommun kommer att förändras under de följande åren genom att den årliga intäktsförändringen i respektive kommun läggs till det beräknade schablonbeloppet. 2009/10:102 ökningen kommer därmed att variera mellan olika kommuner. ger sammantaget en intäktsökning på . Ökningen förklaras, som tidigare nämnts, främst av att det gjordes en småhustaxering 2009 efter en period av kraftiga prisökningar i stora delar av landet. Statsbidragen uppgick sammantaget till 2009, vilket var ca mer än 2008. Diagram 2.5 visar utvecklingen av generella statsbidrag och specialdestinerade statsbidrag (inklusive skattenedsättningar på statsbudgetens inkomstsida). Jämfört med 2005 har statsbidragen sammantaget ökat med , vilket beror på att de generella bidragen har ökat . Samman- taget motsvarade de generella och specialdestinerade bidragen av kommunsektorns samtliga intäkter 2009. Det fanns totalt 102 anslag på statsbudgeten som omfattade specialdestinerade bidrag till kommuner och landsting. De generella statsbidragen uppgick till och ökade med jämfört med . Ökningen beror främst på det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting som ut- betalades , men som avser verksamhet . De specialdestinerade bidragen uppgick till 2009. Dessa bidrag har minskat med ca , framför allt till följd av en minskning av de riktade stöden på statsbudgetens inkomstsida. Bland annat upphörde det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting 2007. I stället höjdes de generella statsbidragen med . Diagram 2.5 Statliga bidrag till kommunsektorn Specialdestinerade bidrag och riktade stöd på statsbudgetens inkomstsida 2006 2007 2008 2009 Källor: och . Med generella statsbidrag avses här bidrag som inte är verksamhets- anknutna och som ingår i utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, dvs. anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. ingår inom utgiftsområdet dessutom anslaget 1:4 Tillfälligt konjunktur- stöd till kommuner och landsting. Det sistnämnda anslaget uppgick till , varav är avsedda att användas 2010. Den återstående miljarden utbetalades till landstingen för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården på grund av influensapandemin. Utvecklingen av de generella statsbidragen framgår av tabell 2.4. De generella bidragen är det beloppsmässigt största statsbidraget till kommuner och landsting. De generella bidragen har ökat från 2008 till 2009. Av ökningen avser utbetalning av det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting. Vidare har de generella statsbidragen höjts med 2009 till följd av ekonomiska regleringar, som bl.a. avser att neutralisera effekter av statliga beslut som påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna för kommuner respektive landsting. varav anslag 1:1 Kommunalekonomisk varav anslag 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting* Förändring från föregående år -8,3 *Hela beloppet utbetalades . Summan av de specialdestinerade statsbidragen till kommuner och landsting uppgick till (se tabell 2.5). har bidragen legat på en i stort sett oförändrad nivå. Det fanns 102 anslag som omfattade specialdestinerade bidrag till kommunsektorn 2009, vilket var fyra fler än 2008. Den beloppsmässigt övervägande delen av de specialdestinerade statsbidragen fanns inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Bidraget till läkemedelsförmånerna på ingår i detta utgiftsområde. Andra utgiftsområden med stora anslag för specialdestinerade statsbidrag var utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Specialdestinerade bidrag per utgiftsområde Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Källor: och . I tabell 2.6 redovisas exempel på statsbidrag som utbetalats till kommuner och landsting . Dessa bidrag utgjorde av det totala beloppet för samtliga specialdestinerade statsbidrag 2009. Övriga specialdestinerade statsbidrag var fördelade på ca 90 anslag inom flertalet av statsbudgetens utgiftsområden. fanns det även riktade stöd på statsbudgetens inkomstsida till kommuner och landsting. fanns inga sådana stöd. Tabell 2.6 Specialdestinerade statsbidrag och riktade satsningar på statsbudgetens inkomstsida Klinisk forskning och utbildning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Arbetet med sjukskrivningar i landsting Fortbildning av lärare och förskolepersonal OSA (offentligt skyddat arbete) Utbildning av personal i vård och omsorg Summa riktade satsningar på statsbudgetens Källa: och . Uppföljning och utvärdering av de specialdestinerade statsbidragen har med anledning av regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn i flera betänkanden efterlyst att redo- visningen av statsbidragen bör utvecklas i syfte att förbättra överblicken samt ge en samlad utvärdering av bidragens måluppfyllelse. har genomfört en intern studie för att fördjupa kunskapen om statsbidragen till kommuner och landsting, med tonvikt på om bidragsgivningen har nått uppsatta mål. Studien bygger på den kartläggning som redovisades i förra årets skrivelse (skr. 2008/09:102). Studien omfattar 19 utvärderingar av 12 statsbidrag publicerade mellan 2006 och 2009. I studien har utvärderingarna analyserats med avseende på hur de är konstruerade och genomförda samt vilken information om måluppfyllelsen som redovisas. Komplicerat att utvärdera statsbidrag Det är komplicerat att på ett uttömmande vis utvärdera ett statsbidrags Möjligheterna att utvärdera statsbidragens målupp- fyllelse är beroende av flera faktorer. För det första bör statsbidragets mål vara möjlig att omsätta i mätbara termer. För det andra måste en rad metodval göras för att skapa förutsättningar för en bra utvärdering, bl.a. Skr. 2009/10:102 vad gäller operationalisering av målen, urval av frågeställningar, definiering av undersökningsobjekt och metodologiska angreppssätt. För det tredje påverkas förutsättningarna av vilken typ av data och statistik som finns tillgänglig och hur täckande den är. Det finns flera motiv för utvärderingar, vilket bidrar till svårigheten att I vissa utvärderingar står processerna i fokus, t.ex. för att utveckla en verksamhet eller samla erfarenheter som kan vara av betydelse för att planera liknande satsningar. I andra fall handlar det om att mäta och utvärdera effekter med syfte att värdera den verksamhet som kommit till stånd med hjälp av statsbidraget. Få kvantitativa mål för statsbidragen Även om studien inte ger något entydigt svar kan frågan om hur målen har formulerats ha betydelse på förutsättningarna att utvärdera Det finns ett visst stöd för att de utvärderingar som gjortst av statsbidrag med kvantitativa mål i högre utsträckning För fem av tolv statsbidrag har målen formulerats i kvantitativa termer, t.ex. betygsvärden. Två av dessa bidrag har också kvalitativa/processuella mål. Övriga sju bidrag har enbart kvalitativa/processuella mål, t.ex. att utveckla arbetssätt eller påverka Utvärderingarna är sinsemellan mycket olika utformade Att utvärderingarna sinsemellan är så olika kan möjligen förklaras av att de har genomförts utifrån olika motiv och syften. i studien är effektutvärderingar (9 av 19 studier), varav fyra dessutom omfattar utvärdering av mellanliggande processer. klassats som processutvärderingar. En tredjedel av utvärderingarna drar inte slutsatser om måluppfyllelsen Informationen om de specialdestinerade statsbidragens måluppfyllelse är mycket varierande i de utvärderingar som utförs enligt studien. enligt studien luckor i informationsförsörjningen vad gäller stats- I 13 av de 19 studerade utvärderingarna dras slutsatser om i vilken grad målen för statsbidragen har uppnåtts. beror till viss del på att de utvärderingar som utförts sinsemellan är mycket olika utformade, både när det gäller syfte och metod. En av utvärderingarna i studien rapporterar att målen för bidraget till stor del har uppnåtts. Nio utvärderingar drar slutsatsen att målen delvis Tre utvärderingar anger att målen uppnåtts till mindre del. Det är alltså sex utvärderingar som inte kan användas för att bedöma Det går inte att avgöra varför de inte besvarar frågan eller om det finns hållbara grunder i utvärderingen för att inte dra slut- satser om måluppfyllelsen. En förklaring till svårigheten att bedöma måluppfyllelsen är att mängden mål är stor. Att utvärderingarna avgränsas till att gälla en del- mängd av målen är därför sannolikt en naturlig följd av prioriteringar och Skr. 2009/10:102 tillgänglighet på data. förmår studien inte svara på om de utvärderingsfrågor som har belysts på ett rimligt vis kan sägas vara de Det går emellertid att konstatera att bidragens mål- uppfyllelse normalt sett inte belyses fullständigt. Syftet med anslaget för kommunalekonomisk utjämning är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Skillnader i skattesatser ska därigenom i huvudsak spegla skillnader i effektivitet, ambitionsnivå och avgiftsfinansiering. Utjämningssystemet har utretts och förändrats löpande införande. Anslaget till den kommunalekonomiska utjämningen uppgick till sammantaget för kommuner och landsting. Det var en ökning med jämfört med men en minskning . Av anslagsökningen 2009 avsåg ca en ekonomisk reglering till följd av införandet av särskilt förhöjt grund- avdrag för de sämst ställda pensionärerna, vilket minskade kommun- sektorns skatteintäkter i motsvarande grad. Att anslaget minskade 2008 jämfört med beror i huvudsak på en ekonomisk reglering i samband med införandet av den kommunala fastighetsavgiften (se avsnitt 2.2.1). I tabell 2.7 anges de bidrag och avgifter som redovisas inom ramen för anslaget, uppdelat på kommuner respektive landsting. -3,3 -3,7 -4,1 -2,0 -2,1 -2,2 -4,9 -5,2 -5,6 -1,2 -1,4 -1,4 -4,2 -4,5 Utjämningen har störst betydelse för glesbygdskommunerna ca per invånare, gick till kommungruppen större städer. I kronor per invånare erhöll kommuner i kommungrupperna glesbygds- Skr. 2009/10:102 kommuner och övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare högst inkomstutjämningsbidrag medan kommuner i kommungrupperna förorts- kommuner och storstäder fick lägst. Inkomstutjämningsavgift erlades av en storstadskommun och tio förortskommuner. Glesbygdskommuner erhöll också högst kostnadsutjämningsbidrag per invånare, medan större städer hade de högsta kostnadsutjämnings- avgifterna. Strukturbidrag utgick till största delen till glesbygds- kommuner. Diagram 2.6 Utfall av kommunalekonomisk utjämning fördelat på kommungrupper 2009 1 000 -1 000 -3 000 Pendlings- kommuner Glesbygds- kommuner Övriga kommuner mer än 25 000 inv. Övriga kommuner 12 500-25 000 inv. Övriga kommuner mindre än 12 500 inv. Källor: och . Summeras de olika bidragen och avgifterna var nettobidraget lägst för kommuner i kommungruppen förortskommuner, per invånare, och högst för de i kommungruppen glesbygdskommuner, ca per invånare. Fördelningen av de i utjämningen ingående delarna på kommun- gruppsnivå har inte varierat nämnvärt . var 12 kommuner nettobetalare i systemet, jämfört med Skr. 2009/10:102 14 kommuner 2008. Av bidraget till landstingen fick i egenskap av sjuk- vårdshuvudman högst bidrag per invånare 2009 för landstingen i den kommunalekonomiska utjämningen för landstingen uppgick till 2009. Utfallet varierade i inkomstutjämningen mellan ett per invånare för och en 1 117 per invånare för . I kostnadsutjämningen varierade utfallet mellan en avgift på per invånare för till ett bidrag på per invånare för . var den enda nettobetalaren när de olika bidragen och avgifterna summeras för landstingen och betalade 2009 en avgift på per invånare. Högst nettobidrag, per invånare, fick , som i egenskap av sjukvårdshuvudman även omfattas av utjämningssystemet för landstingen. Utfallet för landstingen i utjämningen har varit relativt stabilt med få förändringar mellan de olika landstingen. 2.2.4Kostnadsutjämning för verksamhet för funktionshindrade samt LSS Ökad omfördelning i utjämningssystemet för LSS-verksamhet Inom LSS-verksamheten (verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS) finns de högsta och lägsta kostnaderna per invånare främst i mindre kommuner. Detta beror på att ett fåtal personer med LSS-insatser med höga kostnader får stort genomslag på den genomsnittliga kostnaden per invånare i dessa kommuner. Kommunernas beräknade nettokostnader för den verksamhet som utjämningen omfattar var totalt ca 2009. I utjämningssystemet omfördelades . Det är ungefär lika många kommuner som får bidrag respektive betalar en avgift till systemet. Motsvarande omfördelning 2008 var . En stor del av ökningen i omfördelningen mellan åren berodde på ändringar i beräkningarna som infördes . Med regler skulle t.ex. omfördelningen ha varit ca större än vad som faktiskt omfördelades (läs mer om förändringarna i slutet av detta avsnitt). Till följd av införanderegler i lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade översteg de sammanlagda bidragen avgifterna med 2009. Tabell 2.8 Utjämningsbidrag och utjämningsavgift i utjämningen för LSS-verksamhet Det var främst kommuner i kommungrupperna förortskommuner och storstäder som betalade avgift medan glesbygdskommuner var de främsta bidragsmottagarna uttryckt i kronor per invånare. Diagram 2.7 Kommunernas nettokostnad för verksamhet för funktions- hindrade före respektive efter LSS-utjämning -1000 -1249 Källor: och . Utjämningen beräknas med utgångspunkt i kostnader före bidragsåret. I diagrammet ovan visas kommunerna grupperade enligt nettokostnader före och efter bidrag och avgifter enligt LSS- utjämning. Endast en kommun hade en nettokostnad som översteg riksgenomsnittet med mer än per invånare efter kostnads- utjämningen. av kommunerna låg i intervallet +/- per invånare efter kostnadsutjämningen och låg i intervallet +/- per invånare. Regelförändringar genomförda för utjämningssystemet infördes förändringar i reglerna för kostnadsutjämningen för LSS-verksamhet (prop. 2007/08:88, bet. 2007/08:FiU26, rskr. 2007/08:186). Dessa förändringar innebar att kostnadsfördelningen mellan olika LSS-insatser uppdaterades och att vissa insatsers hantering i Skr. 2009/10:102 utjämningen omdefinierades. Personer med beslut enligt lagen (1993:389) om assistansersättning togs också med i beräkningarna. Vidare togs det s.k. koncentrationsindexet bort, vilket innebar en förenkling av utjämningssystemet. För att underlätta anpassningen för kommuner som fick större förändringar i bidrag eller avgift till följd av ändringarna fick 22 kommuner sammanlagt i införandebidrag 2009. 2.3.1 konsumtion och demografi Den kommunala konsumtionen ökade 2009 I nationalräkenskaperna redovisas kommunala konsumtionsutgifter, som motsvarar värdet av de varor och tjänster som finansieras med skattemedel och som tillhandahålls via kommuner och landsting. Konsumtionsutgifterna utgör av kommunsektorns totala utgifter. Av diagram 2.8 framgår att den kommunala konsumtionsvolymen ökat med som mest . uppgick ökningen preliminärt till . Den genomsnittliga förändringen var 20002009. Diagram 2.8 Årlig förändring av konsumtionsvolym och demografisk påverkan på konsumtionen Konsumtionsutveckling, fasta priser Demografisk påverkan på konsumtionen -0,5 Anm: Beräkning har justerats med hänsyn till att kyrkokommunerna ingick i den kommunala sektorn . Källor: och . Konsumtionsvolymen påverkas bl.a. av demografiska förändringar. 2009/10:102 var det endast som kommunsektorns konsumtionsvolym understeg den demografiskt betingade utvecklingen Den sammantagna demografiska påverkan är relativt jämn för kommunsektorn som helhet Den demografiska utvecklingen ställer krav på anpassning av kommunsektorns verksamheter. Genom att använda bestämda prislappar för varje årsgrupp i de kommunala verksamheterna kan demografiska effekter på de kommunala konsumtionsutgifterna beräknas. För den verksamhet som kommunerna bedriver används i denna redovisning prislappar, medan prislappar används för hälso- och sjukvården. I diagram 2.8 visas att den demografiskt betingade ut- vecklingen av konsumtionen legat på i genomsnitt , även om ökningstakten varit något högre . Delas den demo- grafiskt betingade utvecklingen av konsumtionen upp på olika verk- samhetsrelevanta åldersgrupper kan man se hur förskjutningar mellan åldersgrupper påverkar konsumtionen. Detta redovisas i diagram 2.9. Diagram 2.9 Demografiskt betingad förändring av konsumtionen uppdelad på åldersgrupper samt totalt (procent) -0,5 Källor: Data från , och bearbetade av Åldersgruppen , vars nyttjande av kommunala tjänster nästan helt utgörs av barnomsorg och hälso- och sjukvård, minskade för att därefter öka i storlek. Åldersgruppens bidrag till den sammanlagda demografiskt betingade förändringen av konsumtionen Skr. 2009/10:102 förändrades därmed . Antalet barn i förskoleklass och grundskoleåldern, åldersgruppen , ökade . Under återstoden av perioden minskade antalet och bidrog därmed till att reducera den sammanlagda demografiskt betingade förändringen av konsumtionen dessa år. Utvecklingen för åldersgruppen ökade under periodens första . Åldersgruppen har ökat och ger därmed ett nettobidrag till den demografiskt betingade ökningen av konsum- tionen. Den helt dominerande verksamheten som åldersgruppen nyttjade var hälso- och sjukvård. Åldersgruppen minskade något under första hälften av perioden för att öka. Detta förklaras av 1940- talets stora barnkullar som började påverka storleken på åldersgruppen. Av de kommunala tjänsterna nyttjande åldersgruppen och till viss del äldreomsorg. Den äldsta åldersgruppen, , ökade och bidrog därmed till att öka den demografiskt betingade konsumtionen. Denna åldersgrupp är i större behov av vård och omsorg samt hälso- och sjukvård och erhåller i jämförelse med övriga åldersgrupper en relativt sett stor del av kommunsektorns producerade tjänster, varför storleks- förändringar i denna åldersgrupp påverkar den demografiskt betingade konsumtionen i stor utsträckning. Kommunsektorns nettokostnader har i löpande priser ökat med i genomsnitt 20042008. Ökningstakten var högre i landstingen än i kommunerna. I tabell 2.9 visas utvecklingen av nettokostnaderna i olika verksamheter. Hög ökningstakt inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Kostnadsutvecklingen varierar mellan de olika verksamheterna. Inom kommunernas kärnverksamheter skola, vård och omsorg ökade netto- kostnaderna . Störst ökning var det inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt inom stöd och service till funktionshindrade. Övrig verksamhet, som innefattar t.ex. infrastruktur och affärsverksamhet, ökade . Landstingens nettokostnader för hälso- och sjukvård ökade totalt , varav primärvårdens nettokostnader ökade mest med . Den specialiserade somatiska vården, som svarar för den största delen av hälso- och sjukvårdens netto- kostnader, ökade med . Nettokostnader för olika verksamheter Miljarder kronor, löpande 200408 (%) Stöd och service till Övrigt landsting** Anm.: Jämförbarheten mellan åren försvåras något genom att riktade statsbidrag har överförts till generella statsbidrag inom främst förskolan (2 mdkr), utbildningsverksamhet (6 mdkr) och hälso- och sjukvård (1 mdkr) . *I landstingens resultaträkning redovisas det specialdestinerade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. **Här ingår bl.a. tandvård och kollektivtrafik. Källor: och Kommuner och Landsting. Demografiska förändringar påverkade kostnaderna Demografiska förändringar torde 20042008 särskilt ha påverkat kostnadsutvecklingen inom förskolan, och gymnasieskolan. Antalet barn i åldern och antalet unga i gymnasieåldern har den senaste femårsperioden ökat med respektive , medan antalet barn i grundskoleåldern har minskat med knappt Detta kan ha medfört omställningskostnader för Skr. 2009/10:102 kommunerna. Även landstingens kostnader påverkades av demografin, främst genom att antalet äldre invånare ökade. Även den medicin-tekniska utvecklingen har betydelse eftersom den innebär att fler kan behandlas samt att bättre behandlingsmetoder möjliggörs med nya läkemedel och teknologier. I vissa fall kan den medicin-tekniska utvecklingen sänka kostnaderna. Köp av verksamhet i kommunerna ökade främst inom skolan Mätt som andel av driftkostnaderna ökade köp av verksamhet (exklusive köp från andra kommuner) .