prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — väntas finanspolitiken i dessa länder läggas om i åtstramande riktning. Omläggningen av finanspolitiken väntas få en dämpande effekt på efterfrågan i euroområdet, vilket försämrar utsikterna för svensk export till regionen. Återhämtningen i euroområdet blir således långsam. Först väntas till- växten ta fart i takt med att finanspolitiken blir mindre åtstramande och den globala efterfrågan ökar. I takt med att resursutnyttjandet och inflations- trycket stiger bedöms central- bankerna i de flesta börja höja styrräntorna. har redan börjat höja reporäntan och bedöms den ame- rikanska och den följa efter. Dessa räntehöjningar följs av ytterligare höjningar . har amerikanska och europeiska statspappersräntor sjunkit till mycket låga nivåer. Orsaker till detta är bl.a. den statsfinansiella oron i och osäkerheten om styrkan i den glo- bala ekonomiska återhämtningen. I takt med att den globala konjunkturåterhämtningen fortsät- ter och osäkerheten därmed minskar, bedöms räntor på statsobligationer med längre löptider successivt stiga . Kronan förväntas fortsätta att stärkas mot både dollarn och euron till följd av re- lativt goda svenska tillväxtutsikter och starka offentliga finanser. fortsätter kronan att förstärkas gentemot euron medan den förväntas stabiliseras mot dollarn i takt med att den amerikanska inleder sina räntehöjningar. Fortsatt lågkonjunktur trots hög BNP-tillväxt Resursutnyttjandet minskade kraftigt i samband med det snabba och stora fallet i efterfrågan och produktionen och inled- ningen av 2009. Trots den starka tillväxten i och sysselsättning är resursutnyttjandet fortsatt mycket lågt. Det så kallade BNP-gapet, som illustrerar eko- nomins samlade resursutnyttjande, bedöms uppgå till -5,2009 och -3,2010, vilket är de lägsta nivåerna sedan 1990-talskrisen (se diagram 5.3).31 Det låga resursutnyttjandet gäller såväl inom företagen, där nyttjandet av maskiner och perso- nal är fortsatt lågt, som på arbetsmarknaden, där arbetslösheten är fortsatt hög. Detta kan illustre- ras av att produktivitetsgapet i näringslivet och sysselsättningsgapet bedöms vara starkt negativa 2010.32 Diagram 5.3 BNP-, sysselsättnings- och produktivitetsgap Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell Källor: och egna beräkningar. Denna bild stöds av flera indikatorer för resurs- utnyttjandet. Till exempel indikerar kapacitets- utnyttjandet i tillverkningsindustrin att resurs- utnyttjandet inom företagen är mycket lågt, trots att det stigit sedan bottennivån . 31 BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP, där potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 32 Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning, medan produktivitetsgapet visar skillnaden mellan faktiskt och potentiell produktivitet i näringslivet. Notera att potentiell nivå inte avser den högsta möjliga nivån utan den nivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. På liknande sätt har andelen företag som upple- ver brist på arbetskraft minskat kraftigt , även om andelen började stiga . Den låga nivån indikerar att det fortfarande finns mycket lediga resurser även på arbetsmarknaden (se diagram 5.4). Diagram 5.4 Indikatorer på resursutnyttjande Brist på arbetskraft i näringslivet (vänster skala) Industrins kapacitetsutnyttjande (höger skala) Anm.: Säsongrensade kvartalsvärden. Källor: och . Krisens effekter är huvudsakligen temporära Kraftiga fall i produktionen och sysselsättningen riskerar att få betydande negativa, permanenta effekter på produktionskapaciteten och den var- aktiga sysselsättningsgraden. Produktionskapa- citeten påverkas på lång sikt av en djup och ut- dragen kris till följd av att investeringarna faller och att företag går i konkurs, vilket medför en permanent utslagning av företagens kapitalstock. Den varaktiga sysselsättningsgraden blir lägre eftersom ett stort fall i den faktiska sysselsätt- ningen leder till längre arbetslöshetsperioder och att en del varaktigt lämnar arbetskraften, s.k. persistenseffekter. Det finns dock ett par faktorer som talar för att de permanenta effekterna av finanskrisen inte blir så stora. Inom företagen har investeringarna åter börjat öka av 2010 som relativt få företag har gått i kon- kurs till följd av krisen. Detta medför att de permanenta effekterna på företagens produk- tivitet och produktionskapacitet bedöms bli begränsade. Även på de varaktiga effekterna på sysselsättningsgraden bedöms bli begränsade, tillföljd av att den snabba återhämtningen av den fatiska sysselsättningen i kombina- tion regeringens åtgärder för att motverka per- manent utslagning från arbetsmarknaden (se av- snitt 1.8). Kombinationen av en stark tillväxt samt indi- katorer som pekar på ett lågt resursutnyttjande stöder bedömningen att krisen framför allt kan tolkas som en temporär efterfrågechock snarare än en permanent utbudschock. Men krisen har trots allt permanenta effekter och även om de bedöms bli begränsade växer potentiell BNP tillfälligt något långsammare till följd av krisen. Potentiell BNP bedöms växa med i genom- snitt 20082010, vilket kan jämföras med den genomsnittliga BNP- tillväxten 19802007 på . Den svagare utvecklingen beror främst på att potentiell produktivitet dämpas, vilket delvis följer av en viss permanent utslagning av kapitalstocken. Utöver kapitalstockseffekten bedöms även en förändrad produktionsstruk- tur dämpa den potentiella produktiviteten då tjänsteproduktion, vilken kännetecknas av en lägre produktivitet, ökar relativt varuproduk- tion. På arbetsmarknaden bedöms potentiell sysselsättning minska med cirka 15 000 personer på grund av krisen, vilket kan jämföras med den faktiska sysselsättnings- nedgången i åldersgruppen på ca 150 000 personer i samband med krisen.33 Regeringens politik bidrar till att potentiell BNP ökar i god takt BNP ökar trendmässigt över tiden till följd av teknisk utveckling, en växande kapitalstock och en ökande befolkning. På lång sikt utgör pro- duktiviteten, dvs. att företagen kan producera mer vid givna resurser, den viktigaste drivkraften för BNP-tillväxt. Potentiell BNP bedöms öka med i genomsnitt 20112014 (se diagram 5.5), vilket är högre än den genomsnittliga BNP-tillväxten 19802007. Att potentiell BNP ökar i god takt beror främst på att potentiellt antal arbetade timmar ökar relativt mycket. Re- geringens strukturreformer på arbetsmarknaden som leder till fler personer i arbete och en ök- ning av antalet personer i arbetsför ålder väntas bidra till att antalet arbetade timmar ökar kraf- tigt. Potentiell BNP ökar även som en följd av en ökning av potentiell produktivitet i företagen. Under 20112014 är dock potentiell produkti- vitetstillväxt något lägre än trendtillväxten, vilket bl.a. beror på att personer med lägre genom- snittlig produktivitet förväntas träda in på ar- betsmarknaden i högre utsträckning . Resursutnyttjandet väntas stiga successivt . Inledningsvis stiger resurs- utnyttjandet främst inom företagen för att sedan öka starkt på arbetsmarknaden när företagen i större utsträckning ökar produktionen genom att öka antalet arbetade timmar. Trots en ge- nomsnittlig BNP-tillväxt på 2010 2014 når resursutnyttjandet i ekonomin som helhet jämvikt först (se diagram 5.5). Det beror på att resursutnyttjandet i eko- nomin är lågt till följd av det kraftiga fallet i samband med konjunkturned- gången samt på att potentiell BNP ökar i god takt . Det senare medför att BNP kan växa snabbare och nå en högre nivå utan att resursutnyttjandet blir ansträngt. Diagram 5.5 Potentiell och faktisk BNP 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Kalenderkorrigerade årsvärden. Källor: och egna beräkningar. 33 Persistenseffekterna klingar dock av på lång sikt i takt med att personer omskolar sig, återigen träder in på arbetsmarknaden eller går i pension. Det medför att det på lång sikt inte bedöms finnas några permanenta effekter på sysselsättningen av krisen. Inhemsk efterfrågan är en viktig drivkraft i återhämtningen Svensk ekonomi har fortsatt att återhämta sig efter det kraftiga BNP- fallet och inledningen av 2009, bl.a. till följd av den expansiva ekonomiska politiken. Hushållen och företagen har blivit allt mer optimistiska och konsumtionen och inves- teringarna har ökat starkt. Därtill har exporten ökat kraftigt i takt med att världshandeln har ta- git fart. Återhämtningen beror både på en stark in- hemsk efterfrågan och på en återhämtning i om- världen. I jämförelse med historiska mönster ökar hushållens konsumtion och företagens investeringar relativt mycket i denna återhämt- ning (se diagram 5.6). Diagram 5.6 Inhemsk total efterfrågan och nettoexport Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter Källor: , och egna beräkningar. De svenska hushållen befinner sig i ett starkt ut- gångsläge, med bl.a. hög sparkvot, god förmö- genhetsställning och stor optimism om fram- tiden. Till detta kommer en fortsatt förbättring på arbetsmarknaden, vilket bidrar till en stark ökning av de disponibla inkomsterna. Samman- taget talar detta för att den privata konsumtio- nen kommer att öka starkt . Företagens investeringsvilja har återvänt. I takt med att efterfrågan tilltar och ledig kapacitet tas i anspråk ökar investeringarna ytterligare, framför allt inom industrin. Även bostadsinve- steringarna bedöms öka kraftigt på grund av gynnsammare finansieringsvillkor och en stark efterfrågan på bostäder. Den internationella industriproduktionen och världshandeln har tagit fart, vilket därmed har ökat efterfrågan på svenska exportvaror. främjas svensk export av en rela- tivt stark efterfrågan på svenska varor och tjäns- ter. Dessutom leder högre produktivitet och lägre löneökningar till sjunkande enhetsarbets- kostnader, vilket stärker de svenska företagens konkurrenskraft. Diagram 5.7 Svensk BNP Procentuell förändring (vänster skala) Miljarder kronor per kvartal (höger skala) Anm.: BNP i fasta priser, referensår 2009. Kvartalsvärdena är säsongrensade. Källor: , och egna beräkningar. Återhämtningen fortsätter 20122014. För när- varande finns det mycket lediga resurser i både företagen och på arbetsmarknaden. kommer utbudet av arbetskraft att öka de när- maste åren. Dels till följd av regeringens politik där bl.a. jobbskatteavdragen stärker drivkrafterna att arbeta, dels till följd av att befolkningen i ar- betsför ålder ökar. När arbetsutbudet ökar genom att fler söker jobb eller genom att fler blir anställningsbara le- der det till att det blir lättare att anställa, risken för överhettning minskar och därmed att infla- tionstrycket och räntan hålls nere. När det blir enklare att anställa leder det i sin tur till att ar- betsgivarna blir mer villiga att anställa. De lägre räntorna gör det även mer lönsamt att öka pro- duktionen och att investera. Den ökade syssel- sättningen leder till att hushållens disponibla inkomster ökar, vilket bidrar till en starkare ökning av hushållens konsumtion. Sammantaget leder denna utveckling till en hög BNP-tillväxt (se diagram 5.7). BNP bedöms växa 2011 (se tabell 5.2). väntas BNP-tillväxten uppgå till respektive för att däref- ter dämpas något till 2014 när resurs- utnyttjandet närmar sig normala nivåer (se för- djupningsrutan Fortsatt lågkonjunktur de när- maste åren trots hög BNP-tillväxt). Utfall , prognos för 20102014 -0,8 -16,0 -1,5 -0,1 -12,4 -13,2 -5,1 -5,0 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Anm.: Fasta priser, referensår 2009. Källor: , och egna beräkningar. Hushållens optimism bidrar till stark konsumtionstillväxt Hushållen har återfått förtroendet för sin egen och den svenska ekonomins utveckling allt efter- som osäkerheten minskat om finanskrisens ef- fekter och risken för arbetslöshet minskat (se diagram 5.8). Det goda stämningsläget avspeglas nu också i konsumtionstillväxten som har varit stark . Diagram 5.8 Hushållens konsumtion och konsument- förtroendet (CCI) Procentuell förändring jämfört med Hushållens konsumtion (vänster skala) Konsumentförtroende (höger skala) Anm.: I data över konsumentförtroendet (CCI) representeras varje kvartal av sista månaden i kvartalet. Nettotalen definieras som saldot mellan hushåll som svarat positivt respektive negativt. Källor: , och egna beräkningar. Att konsumentförtroendet är mycket högre än normalt väntas bidra till en stark konsumtions- tillväxt 2010. Hushållens efterfrågan på framför allt sällanköpsvaror och övriga tjänster såsom re- staurangbesök väntas öka. Bland annat är detta en följd av att hushållen under krisen sköt en del inköp , i synnerhet inköp av sällan- köpsvaror. Hushållen ökade sitt sparande på grund av krisen, vilket har lett till ett historiskt högt sparande (se diagram 5.9). Det nuvarande posi- tiva stämningsläget och en fortsatt förbättrad ar- betsmarknad bedöms leda till att sparandet suc- cessivt minskar. Därtill bidrar regeringens re- former såsom jobbskatteavdragen och sänkt skatt för pensionärer till att hushållens reala dis- ponibla inkomster ökar ytterligare. Även de fortsatt låga, om än stigande, räntorna stimulerar konsumtionen. Ett minskat sparande i kombina- tion med en förhållandevis snabb ökning av de disponibla inkomsterna leder till att hushållens konsumtion väntas växa med i genomsnitt . Diagram 5.9 Hushållens egna sparande Andel av hushållens disponibla inkomster Anm.: I eget sparandet ingår inte sparande i avtalspensioner eller PPM-medel. Källor: och egna beräkningar. Den svenska varuexporten har liksom världs- handeln återhämtat sig mycket starkt under för- sta . Framåtblickande indikatorer såsom exportorderingången talar för en fortsatt god exporttillväxt (se diagram 5.10). En betydande del av den exportuppgång som skett bedöms dock vara resultatet av att företag runt om i världen byggt upp sina lager. Den slutliga efterfrågan på svenska varor och tjänster bedöms alltså ha ökat i mer begränsad omfattning. väntas den globala konjunktur- återhämtningen bidra till att den utländska efterfrågan på svenska varor och tjänster fortsätter att öka i god takt. Svensk export, som till stor del består av investerings- och insatsvaror, väntas också gynnas av att investeringarna successivt ökar i många av viktiga exportländer. Nettotal, säsongrensade kvartalsvärden Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgivit att orderingången har ökat respektive minskat. Den starkare svenska kronan har en viss dämpande effekt på exportutvecklingen även om kronförstärkningen framför allt väntas slå mot företagens vinstmarginaler. I motsatt riktning verkar dock den starkare produktivitetsut- vecklingen. Den högre produktiviteten och lägre löneökningar leder till att enhetsarbetskost- naderna stiger långsamt och att exportföretagens konkurrenskraft därmed förbättras. Investeringsuppgången är redan inledd har investeringarna åter börjat öka efter den mycket kraftiga nedgången 2009. Upp- gången i maskin- och bostadsinvesteringar har varit särskilt stark. Företagens behov av att investera ökar i takt med att återhämtningen av efterfrågan i och omvärlden successivt leder till ett högre kapacitetsutnyttjande i företagen (se diagram 5.11). Det fortsatt låga ränteläget och de allmänt förbättrade kreditvillkoren för företagen i kom- bination med en starkare vinstutveckling bidrar också till högre investeringar. Diagram 5.11 Kapacitetsutnyttjandet i industrin och totala investeringar Procentuell förändring jämfört med Totala investeringar (vänster skala) Kapacitetsutnyttjandet i industrin (höger skala) Anm.: Investeringarna anges i fasta priser och kapacitetsutnytjandet är säsongrensat. Källor: och egna beräkningar. Bostadsinvesteringarna ökar åter efter den kraf- tiga minskningen 2009. Detta gäller både ny- byggnationer samt ombyggnadsinvesteringar, vilka började växa . Att det har blivit billigare och lättare att finansiera bostadsinvesteringar har bidragit till uppgången i antalet nybyggda bostäder. Bostadsinvestering- arna fortsätter att öka till följd av en stark underliggande efterfrågan på bostä- der. Utvecklingen förväntas inte heller bromsas av stora bostadsprisförändringar. Något som däremot kan dämpa tillväxten är bristen på arbetskraft inom byggindustrin, något det re- dan nu finns vissa tecken på. Minskad lageravveckling ger stort positivt bidrag till BNP-tillväxten 2010 I finanskrisens inledande skede överraskades fö- retagen av den snabbt vikande efterfrågan, vilket resulterade i en ofrivillig lageruppbyggnad. Fö- retagen reagerade därefter snabbt på det nya ef- terfrågeläget, dels genom att reducera sina inköp, dels genom att minska sin produktion. Detta re- sulterade i kraftigt minskade lager. började företagen åter bygga upp sina lager. Företagen bedöms fortsätta bygga upp sina lager allteftersom efter- frågan stiger. Detta medför att lagerbidraget till BNP-tillväxten blir starkt positivt 2010. Lagrens effekt på BNP-tillväxten är dock av övergående karaktär. I takt med att företagens lagerstockar närmar sig normala nivåer klingar lagerinvesteringarnas bidrag till BNP-tillväxten av. Hög efterfrågan även på importerade varor och tjänster I takt med att maskininvesteringarna, varuex- porten och hushållens köp av bilar har tagit fart har även importen av dessa varor ökat. Under inledningen av 2010 har importtill- växten varit mycket hög och som helhet bedöms importen öka . Även efter 2010 väntas den starka efterfrågan leda till en fortsatt hög konsumtion av importe- rade varor och tjänster. Exportuppgången leder till en högre importefterfrågan eftersom im- portinnehållet i exporten är högt. Därtill stiger importefterfrågan när hushållens köp av sällan- köpsvaror och företagens maskininvesteringar ökar. Den starkare svenska kronan stimulerar också importtillväxten. Produktionen och produktiviteten i näringslivet ökar starkt 2010 steg produktionen34 starkt, och ca två tredjedelar av det totala fallet i näringslivets produktion 2009 var återhämtat (se diagram 5.12). Utvecklingen drevs främst av den starka efterfrågan på export- varor, vilket bidrog till en kraftig ökning av indu- striproduktionen (se diagram 5.13). Dessutom bidrog den starka utvecklingen av hushållens konsumtion och bostadsinvesteringarna till en stark tillväxt i handeln respektive byggsektorn. Den starka produktionsuppgången medförde att både antalet arbetade timmar och produktiviteten ökade kraftigt. Diagram 5.12 Näringslivets produktion Index 2007 kvartal 4=100 Anm.: Säsongrensade kvartalsvärden. Källor: , och egna beräkningar. Indikatorer såsom orderingång och produk- tionsplaner pekar på en stark produktionsut- veckling i näringslivet även . En fortsatt återhämtning i exporten driver indu- striproduktionen, som väntas växa med 14 pro- cent 2010. Även produktionstillväxten i bygg- sektorn är stark 2010 och väntas uppgå till . Den starka utvecklingen av hushållens konsumtion bidrar till att tillväxten i handeln uppgår till 2010, vilket är den starkaste ökningen . Tillväxten inom tjänstesektorn som helhet bedöms uppgå till 2010. Diagram 5.13 Industriproduktion och varuexport Procentuell förändring jämfört med föregående år Källor: och egna beräkningar. 34 Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Till skillnad från de flesta tidigare konjunktur- uppgångar väntas inte exportefterfrågan, och därmed inte industriproduktionen, vara en lika dominerande drivkraft . I stället väntas en stark utveckling av den inhemska ef- terfrågan, främst konsumtion och investeringar, vilket leder till att tjänstesektorn blir mer bety- delsefull än i tidigare konjunkturuppgångar. Produktionen i tjänstesektorn växer dock långsammare än i industrin 20102014 (se tabell 5.3). Utfall , prognos för 20102014 -12,8 -17,9 -4,9 -3,4 -4,4 -6,9 Anm.: Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus in- satsförbrukning. Fasta priser, referensår 2009. Källor: , och egna beräkningar. Den stigande efterfrågan medför att företagen behöver öka personalstyrkan betydligt under 20102014. bedöms användningen av företagens resurser, maskiner och humankapital vara lågt (det s.k. produktivitetsgapet i näringslivet bedöms vara negativt 2010, se för- djupningsrutan Fortsatt lågkonjunktur de när- maste åren trots hög BNP-tillväxt). Det finns därmed en effektiviseringspotential i många företag som dämpar ökningen av antalet arbe- tade timmar i företagen . Men i takt med att utrymmet för ökad produk- tion per arbetad timme blir allt mer begränsat möts dock den stigande efterfrågan i större utsträckning av en ökning i antalet arbetade timmar. Produktiviteten i näringslivet väntas under pe- rioden 20102014 öka med i genomsnitt . Det är en lägre ökningstakt än för perioden 19902006, då den genomsnittliga ökningstakten var drygt 3 procent.35 Det finns flera orsaker till att produktivitetstillväxten vän- tas bli lägre än . En anledning är att finanskrisen har medfört en viss 35 Perioden exkluderar krisåren 2008 och 2009 då produktiviteten föll till följd av att produktionen föll kraftigt. produktivitetstillväxten i genomsnitt under , vilket är betydligt lägre än den genomsnittliga produktivitetstillväxten under 19902006. Den starkare produktivitetstillväxten beror bl.a. på den snabbare teknologiska utvecklingen, att många lågproduktiva företag gick i konkurs under krisen och en ökad konkurrens till följd av en högre grad av internationalisering. utslagning av företagens kapitalstock, vilket bi- drar till att dämpa produktivitetstillväxten 2010. En andra anledning är att tillväxten framöver väntas ha en annan branschsammansättning jämfört med 19902006, dvs. att produktionstill- växten i större utsträckning väntas ske i bran- scher med lägre produktivitetstillväxt. En tredje anledning är att regeringens reformer väntas öka den varaktiga sysselsättningen, vilket dämpar produktivitetstillväxten något. Detta sker genom att personer som har en svag förankring på ar- betsmarknaden successivt blir sysselsatta i större utsträckning . Den starka ökningen i produktionen tillsam- mans med en tilltagande optimism i näringslivet har bidragit till att återhämtningen på arbets- marknaden har inletts (se diagram 5.14 och 5.15). Från tredje kvartalet 2009 till andra kvar- talet 2010 har antalet sysselsatta ökat med ca 70 000 personer.36 Detta kan jämföras med det totala sysselsättningsfallet i samband med kon- junkturförsvagningen som uppgick till knappt 140 000 personer. Det innebär således att unge- fär hälften av det sysselsättningsfall som skedde i samband med konjunkturnedgången har åter- hämtats på ett år.37 36 Antalet sysselsatta avser åldersgruppen . Samtliga arbetsmarknadsvariabler avser denna åldersgrupp om inget annat anges. 37 Jämförelserna av sysselsättningen är rensad för säsongsvariationer. Diagram 5.14 BNP, arbetade timmar och sysselsatta Anm.: Kalenderkorrigerad data för BNP och arbetade timmar. Källor: , och egna beräkningar. Uppgången i sysselsättningen är bred i flera be- märkelser. För det första har sysselsättningen ökat i de flesta av näringslivets branscher, även i den hårt drabbade industrin. För det andra har både tillsvidare- och visstidsanställningar ökat. Den tidiga uppgången i tillsvidareanställningar kan vara ett tecken på att företagen är optimistiska om framtiden och att återhämtningen är robust. Trots att sysselsättningen har börjat öka i de flesta branscher finns det dock stora regionala skillnader. har haft en särskilt stark uppgång i sysselsättningen, medan syssel- sättningen i exempelvis har fortsatt att minska (se fördjupningsrutan Regionala skillnader på ar- betsmarknaden). Tusentals personer, säsongrensade kvartalsvärden Anm.: Data avser . Källor: , och egna beräkningar. I den offentliga sektorn är utvecklingen tudelad. Sysselsättningen i staten har ökat under både och , medan antalet sysselsatta i kommunsektorn har fortsatt att minska.