prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Kommittén har , , arbetat brett med att se över befintliga regelverk samt att analysera behovet av nya regelverk och rekommendationer på medieområdet, bl.a. med utgångspunkt i de krav som nya medier ställer på de gemensamma regelverken. har CDMC bl.a. tagit fram en deklaration med tillhörande åtgärdsförslag avseende förbättrad uppföljning och över- vakning av yttrandefriheten. Deklarationen, som grundas på den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, beslutades av . De konventioner och rekommendationer som arbetas fram inom bidrar till att garantera yttrandefrihet och ett fritt åsiktsutbyte som ger plats för olika perspektiv. Regeringen bedömer därför att arbetet fyller ett angeläget syfte, bl.a. för att främja en demokratisk utveckling och stabilitet i närområde. har genomfört ett förändringsarbete för att fokusera insatserna i syfte att nå ett kunskapssamhälle för alla utifrån övergripande principer om yttrandefrihet, pressfrihet, fri tillgång till information, pluralism och oberoende medier samt kulturell mångfald. Under det svenska EU-ordförandeskapet 2009 lyftes yttrandefrihetsfrågorna fram i gemensamma EU- uttalanden i . tog också initiativ till en utställning om journalisters säkerhet som invigdes i högkvarter i . Utställningen har visats på ett flertal platser i världen. I samband med att utställningen visades i genomförde Svenska , , och Tidningsutgivarna ett seminarium om hotade journalister. Regeringen bedömer att arbetet på medieområdet inom är betydelsefullt och ligger i linje med svenska prioriteringar för området. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för myndigheterna inom området. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 14.6.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 261 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 261 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 231 tkr prisnivå. Anslaget används för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , kostnader för distribution i marknätet av en finsk programkanal i samt övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . Anslaget fördelas mellan två parter, () och . SVT tilldelas medel för att tillhandahålla en svensk programkanal till . tilldelas medel för distribution av den finska programkanalen i och för övriga kostnader som uppstår i samband med denna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Genom omprioriteringar inom utgiftsområdet minskar anslaget med . Verksamheten bedöms dock kunna fullgöras med bibehållen kvalitet med en sänkt anslagsnivå då anslagssparandet varit högt. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:1 Utbyte av tvsändningar mellan och . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 14.6.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 173 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 173 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 170 tkr prisnivå. Anslaget används för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för utarbetande av mediestatistik och information om forskningsresultat, bl.a. genom Mediebarometern. Mediebarometern är en årlig räckviddsundersökning som tar del av olika medier. Tabell 14.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 14.6.311:3 Avgift till europeiska audiovisuella observatoriet 1 anvisades medel för avgiften till europeiska audiovisuella observatoriet från anslag 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete. Anslaget används för att finansiera svensk medverkan i europeiska audiovisuella observatoriet, som är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om utvecklingen inom film, television, videogram och nya medier. Observatoriet arbetar också med att ta fram jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Anslaget till verksamheten vid audiovisuella observatoriet betalas ut i euro. Tabell 14.7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 11:3 Avgift till europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: till/från andra 1 anvisades medel för avgiften till europeiska audiovisuella observatoriet från anslag 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Från äldreanslaget Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete överförs till anslaget. För att säkerställa att nivån på anslaget är tillräcklig relaterad till osäkerhet gällande växelkurser ökar anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till europeiska audiovisuella observatoriet . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 1Motsvarar 16 779 tkr prisnivå. 2Motsvarar 16 779 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 755 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader kopplade till att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan och att stärka dem som medvetna medieanvändare. Anslaget används också för kostnader hänförbara till att fastställa åldersgränser för film som är avsedd att visas offentligt för barn . Anslaget får även användas för avvecklingskostnader hänförbara till avvecklingen av . I propositionen Filmcensuren för vuxna avskaffas skyddet för barn och unga mot skadlig mediepåverkan stärks (prop. 2009/10:228) föreslår regeringen att avvecklas. Regeringen gör i propositionen bedömningen att en ny myndighet, , bör inrättas med ovan nämnda uppdrag. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 14.9 Offentligrättslig verksamhet För fastställande av åldersgränser ska enligt förslag i prop. 2009/10:228 ta ut avgifter. Intäkterna redovisas på statsbudgetens intäktssida under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. får inte disponera intäkterna. Avgiftsintäkterna ska motsvara kostnaderna för verksamheten. Tabell 14.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 11:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 2Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringens överväganden när det gäller verksamheten som anslaget är kopplat till framgår av propositionen Filmcensuren för vuxna avskaffas skyddet för barn och unga mot skadlig mediepåverkan stärks (prop. 2009/10:228). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:4 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 14.6.5 11:5 Stöd till taltidningar 1 anvisades medel för stöd till taltidningar från anslag under UO 1 8:3 Stöd till radio- och kassettidningar. är Talboks- och ansvarig för taltidningsverksamheten och fördelning av stöd till taltidningar (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:130, 2009/10:131). Anslaget används för bidrag till tidningsföretag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Tabell 14.12 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 11:5 Stöd till taltidningar Förändring till följd av: till/från andra 1 anvisades medel för stöd till taltidningar från anslag under UO 1 8:3 Stöd till radio- och kassettidningar. är Talboks- och ansvarigt för taltidningsverksamheten och fördelning av stöd till taltidningar (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:130, 2009/10:131). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar . Anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet; verksamheten beräknas kunna bedrivas i lägst dagens omfattning. , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , 14.6.6 Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och () (inklusive dotterbolagen) finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tvavgiftsmedel. föreslås att de tre programföretagen tilldelas sammanlagt 6 från rundradiokontot. Detta innebär att medelstilldelningen har räknats upp i förhållande till 2010 samt att SR får en särskild tilldelning om i enlighet med beslut avseende propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). En förutsättning för uppräkningen av medelstilldelningen ska enligt beslut vara att antalet radio- och tv-avgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. Regeringen bedömer att den förutsättningen kommer att vara uppfylld 2010. Enligt beslut ska den tidigare fördelningsnyckeln, till SVT, till SR och till UR, utöver den särskilda tilldelningen till SR användas även under den nuvarande tillståndsperioden. Regeringen föreslår därför att de samlade medlen , utöver den 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 särskilda tilldelningen till SR, fördelas 3 952 900 000 2 569 100 000 Som framgår nedan föreslår regeringen att SVT och UR, utöver medlen från rundradiokontot, tilldelas medel från distributionskontot för finansiering av kostnader för tvdistribution. Myndigheten för radio och tv finansieras delvis över statsbudgeten, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv. Regeringen föreslår att ska anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för att täcka underskott på distributionskontot för tv-distribution intill ett för distributionskostnader till och till . Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har det förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som har uppkommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Återbetalningen av skulden inleddes då övergången från analog till digital tv var helt genomförd. Betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot ska fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. Enligt den plan som tidigare redovisats ska detta ske . Tabell 14.14 Distributionskontots utveckling 20072009 samt prognos för 20102011 1 För beräkning av räntekostnaden för 20102011 har räntesatsen använts. Tabell 14.14 redovisar distributionskontots utveckling samt en prognos för utvecklingen 20102011. Utfallet ligger väl i linje med den bedömning av kontots utveckling som gjordes i samband med att kontot inrättades. Skulden uppgick vid utgången av 2009 till . Regeringen föreslår att förs från rundradiokontot till distributionskontot . Vidare föreslås att SVT anvisas och UR från distributionskontot . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Regeringen bedömer att det föreslagna beloppet om ger ett låneutrymme som täcker en eventuell högre räntenivå än , vilket är den räntesats som används vid bedömningar av utvecklingen på kontot. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomspolitiken omfattar frågor om ungdomars levnadsvillkor. Vidare ingår stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Arbetet med ungdomspolitiken är sektors- övergripande och omfattar alla de beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitikens målgrupp är ungdomar mellan . Arbetet med ungdomspolitiken förutsätter insatser på såväl nationell, regional som lokal och internationell nivå. Till området hör myndigheten . Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:2 Bidrag till nationell och internationell Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De övergripande mål som gäller för ungdomspolitiken är att -alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd, och att -alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Analys, samordning och redovisning av ungdomars levnadsvillkor ska ske inom fem huvudområden, vilka är 5.Kultur och fritid. Målen samt de fem huvudområdena beslutades i samband med budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg.omr. 17, bet. 2007/08:KrU7, rskr. 2007/08:58). Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor följs upp . Uppföljning sker dels av ett antal indikatorer som ger en samlad bild av utvecklingen, dels genom tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen inom något utvalt område. Med jämna mellanrum genomförs även attityd- och värderingsstudier bland unga samt utvärderingar av ungdomspolitiken. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom ungdomspolitikens fem huvudområden. Den senaste uppföljningen av indikatorer på ungdomsområdet presenteras i 2010 En beskrivning av ungdomars villkor (2010:9). I rapporten konstateras att de allra flesta unga har det bra och lever under goda villkor. finns både positiva och negativa tendenser för utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom samtliga huvudområden. huvuduppdrag är att förmedla kunskap och främja flickors och pojkars lärande för att förbereda dem för att leva och verka i samhället. Andelen behöriga till gymnasieskolan bland elever som går ut har sjunkit från våren , vilket är den lägsta andelen sedan det målrelaterade betygsystemet infördes . Det är en motsatt utveckling jämfört med meritvärdet som har ökat. Minskningen av andelen behöriga till gymnasieskolan beror främst på att andelen elever som uppnådde målen i ämnet matematik har minskat från våren . har dock förändringen av andelen behöriga varit tämligen liten. Av de elever som började i gymnasieskolan slutförde utbildningen och erhöll slutbetyg. Bland elever med svensk bakgrund hade slutfört gymnasieskolan och bland elever med utländsk bakgrund (antingen födda utomlands eller födda i av föräldrar med annat ursprung) . För elever som fick slutbetyg /09 var den genomsnittliga betygspoängen 14,1 jämfört med 14,0 /2008. Kvinnor hade högre poäng än män (14,7 respektive 13,4). redovisade rapporten 09 Metoder för att bryta ungas utanförskap exempel från (2009:7). I rapporten redovisas insatser för att motverka ungas utanförskap bl.a. inom skolans område. Ungdomar och unga vuxna hade redan före den ekonomiska krisen som uppstod en sämre ekonomisk situation än befolkningen i stort. Skillnaden har ökat under den ekonomiska krisen. Arbetslösheten har ökat mer bland ungdomar än bland äldre åldersgrupper. Arbetslösheten bland unga män i åldern ökade till och bland unga kvinnor till (SCB:s arbetskraftsundersökningar, ). Arbetslösheten bland unga män i åldern uppgick genomsnittligt till och bland unga män som är utrikes födda uppgick andelen Bland unga kvinnor i åldern uppgick arbetslösheten till och bland unga kvinnor som är utrikes födda till . Ungdomar har lägre inkomster än andra grupper. hade av alla unga i åldern inkomster av medianinkomsten jämfört av samtliga i landet. uppgick medelinkomsten bland heltidsanställda unga i åldern till jämfört med bland samtliga heltidsanställda i åldern (SCB:s statistik om hushållens ekonomi). Det är vanligare att ungdomar får ekonomiskt bistånd jämfört med befolkningen i stort. Andelen biståndstagare bland ungdomar i åldern uppgick och bland ungdomar i åldern till . Bland befolkningen i åldern uppgick denna andel till . Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att främja ungdomars situation på arbetsmarknaden. För att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden har regeringen halverat socialavgifterna för arbetsgivare som anställer en person . Detta gäller alla unga, inte bara de som är arbetslösa. infördes jobbgarantin för ungdomar. En anvisning till jobbgarantin för ungdomar får göras för en person som har fyllt 16 men inte och som har varit arbetslös och anmäld hos arbetsförmedlingen . I jobbgarantin erbjuds ungdomar särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för att de så snabbt som möjligt ska få arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. deltog i genomsnitt 35 000 personer i garantin. Antalet deltagare ökade till i genomsnitt 51 000 personer. För att ytterligare förbättra ungas arbetsmarknadssituation kan ungdomar ta del av förstärkt matchningsverksamhet genom personliga coacher redan före inträdet i jobbgarantin. Nystartsjobb för ungdomar har också införts, vilket innebär att arbetsgivare som anställer ungdomar som varit arbetslösa får ekonomisk kompensation motsvarande arbetsgivaravgiften. Nystartsjobb i kombination med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 de sänkta socialavgifterna för unga resulterar i lägre lönekostnad för arbetsgivare som anställer en ungdom med nystartsjobb. Genom vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU32, rskr. 2009/10:348) har beslutat tillföra medel till kommunerna för att möjliggöra sommarjobb för skolungdomar . Generellt sett har unga en positiv syn på sin framtid och de upplever sin hälsa som god. Utmärkande är dock att unga kvinnor i stor utsträckning har besvär av ängslan, oro och ångest. Enligt Undersökningarna av levnadsförhållanden () som () genomför, hade av kvinnor i åldern 1624 besvär av ängslan, oro och ångest jämfört av männen i samma ålder. Andelen som har dessa besvär har ökat . /81 hade av unga kvinnor och av unga män sådana besvär. Enligt rapporten 2010 är de vanligaste hälsoriskerna bland såväl unga kvinnor som unga män upplevda kränkningar och att ha en riskfylld alkoholkonsumtion. Bland unga kvinnor i åldern uppgav att de hade utsatts för kränkningar och i åldern var det som uppgav att de hade utsatts för detta. Bland män i åldern hade utsatts för kränkningar och av män i åldern . Vidare förekom riskabel alkoholkonsumtion bland av kvinnorna i åldern och i åldern . Motsvarande gällde för av männen i åldern och för av männen i åldern . Andra hälsorisker som var relativt vanligt förekommande bland ungdomar var daglig rökning och snusning, stillasittande fritid samt övervikt. har regeringen avsatt sammanlagt för att utveckla en ungdomsmottagning på . Syftet har varit att stödja utvecklingen av ungdomars hälsa genom en nationell webbplats för unga med kvalitetssäkrad information och rådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa, relationer och psykisk hälsa. Webbplatsen lanserades under namnet . hade webbplatsen totalt 1 364 357 besök och 8 224 frågor besvarades via 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 frågetjänsten Fråga UMO. Av dem som ställde frågor till var två tredjedelar flickor och en tredjedel pojkar. Satsningen på en virtuell ungdomsmottagning har varit framgångsrik och webbplatsen har fått ett mycket positivt gensvar både från målgruppen och andra intressenter. är det landstingen som står för den långsiktiga driften av . redovisade på regeringens uppdrag rapporten Hon hen han En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (2010:2). Av rapporten framgår att många homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (unga hbt-personer) upplever osynliggörande, diskriminering, mobbning, hot om våld och våld vilket påverkar deras hälsa negativt. Många anger att de utsätts för detta på platser som borde vara trygga, t.ex. i skolan och i hemmet. Av homosexuella och bisexuella i åldern uppger att de har utsatts för fysiskt våld av en förälder, partner eller annan närstående, vilket är dubbelt så många som bland unga heterosexuella. En fjärdedel av de unga homo- och bisexuella kvinnorna uppger att de har försökt ta livet av sig. betonar i sin rapport vikten av trygga och icke-diskriminerande sammanhang för alla ungdomar. För att stärka unga hbt-personers hälsa behövs enligt myndigheten trygga mötesplatser där ingen blir ifrågasatt på grund av sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck. redovisade 2009 delrapporten mig unga om sex och Internet (2009:9). I rapporten ingår en undersökning som visar att ungdomar är väl medvetna om riskerna med Internet, men räknar inte med att själva drabbas. Trots det anger av unga kvinnor i åldern att någon har försökt övertala dem att skicka sexuella bilder, prata om sex eller agera framför en webbkamera. För unga män uppgick denna andel till . Andelen unga som säljer sex tycks inte ha ökat trots att antalet unga Internetanvändare har ökat. Den grupp unga som säljer sex mot ersättning (1,) har enligt undersökningen ofta problem med psykisk ohälsa, ett sexualiserat beteende och gränsöverskridande handlingar. Studien visar också på ett starkt samband mellan tidigare erfarenheter av sexuella övergrepp och att sälja sex mot ersättning. redovisade rapporten mot sin vilja (2009:5). Av den undersökning som studien bygger på framgår att av de unga mellan upplevde att föräldrars uppfattningar, kultur eller religion satte gränser för deras val av äktenskapspartner; av kvinnorna och av männen. motsvarar cirka 70 000 individer i åldersgruppen. Av dessa är 8 500 oroliga över att inte själva kunna välja vem de ska gifta sig med. tyder på att ungas utsatthet för äktenskap mot sin vilja är mer utbredd i socialt utsatta områden.