prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — Knappt en tredjedel av resurserna har avsatts till klimatområdet med inriktning mot utsläppsminsk- ningar. Något mer än en tredjedel har gått till biologisk mångfald, medan övriga områden har fått mindre andelar. Den svenska organisationsbedömning av GEF som gjordes underströk att GEF är relevant för svenska utvecklingsmål men att det har fun- nits brister i GEF:s effektivitet. Viktiga reformer bedömdes ha påbörjats och delvis ha gett resultat. T.ex. hade projektcykeln kortats från i genomsnitt 66 och andra procedurer hade förenklats. Vidare hade grunden lagts för ett ökat nationellt ägarskap, bl.a. genom en stärkt dialog med mottagarlän- derna och ett nytt resursallokeringsramverk. GEF lyftes också fram som en av de mest transparenta organisationerna verksamma inom utvecklingssamarbetet. Den senaste oberoende utvärderingen av GEF (Fourth Overall Performance Study of the GEF, OPS 4) presenterades och bekräftade i stort den svenska bedömningen. Utvärderingen anger att av GEF:s projekt visar medelgoda eller bättre resultat på effektnivå och att av insat- serna indikerar framsteg mot långsiktiga utvecklingseffekter. Utvärderingen konstaterar dock att de medel GEF har tilldelats inte har motsvarat uppdraget och de riktlinjer som GEF fått från konventionerna. Utrymme finns för att stärka partnerskapet mellan GEF och lokala aktörer för att öka det nationella ägarskapet och ge hållbart resultat. Även om GEF nu har ett system för resultatstyrning så återstår arbete för att integrera detta i samtliga strategier och policyer. tillsammans med andra givare frågan att stärka kopplingen mellan utveckling och miljö samt förbättra GEF:s operationella arbete. Resultatet blev att en handlingsplan med prioriteringar, mål och tidtabell kunde antas för reform arbetet. Denna plan innehöll bland annat att GEF skulle ta fram förenklade metoder för merkostnadsberäkning samt ett bättre uppföljnings- och utvärde- ringssystem. Reformarbetet har drivits vidare i det löpande styrelsearbetet och bidragit till de effektiviseringar som lyfts fram i ovan nämnda utvärdering. pågår förhandlingar om nästa påfyllnad av fonden (GEF 5). Baserat på utvärderingens slutsatser driver tillsammans med andra givare frågan om ännu mer omfattande reformer med fokus på effektivitet och resultatuppföljning samt ett ökat nationellt ägarskap. Den preliminära slutsat- sen är att har fått gott genomslag för våra krav. Detta kommer att leda till att GEF:s insatser kopplas närmare till ländernas planer och budgetar vilket i sin tur är ett steg för att bygga upp kapacitet för en förbättrad nationell miljö- förvaltning i utvecklingsländer. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Exempel på insats: Småskaligt civilsamhällesprojekt för energieffektiv huskonstruktion i GEF har stött ett småskaligt gåvomedelsprojekt i för att stödja forsk- ning om hur energieffektiva, katastrofsäkra hus kan byggas till en lägre kost- nad. Initiativet har därefter drivits vidare av UNDP i samarbete med lokala myndigheter i . har projektet resulterat i att 500 enheter byggts upp av enskilda organisationer till en låg enhetskostnad (). Ett stort lokalt engagemang, aktivt kvinnligt deltagande samt kapa- citetsuppbyggnad vad gäller energieffektiv byggnadskonst anses ha bidragit till framgången. 2.5.2 Fonden för minst utvecklade länder Fonden för de minst utvecklade länderna (, LDCF) har inrättats under klimatkonventionen för finansiering av de minst utvecklade ländernas arbete med att ta fram handlingsplaner för anpassning till klimatförändringar, s.k. National Adaptation Plan of Action (). Fonden administreras av GEF och påbörjade sitt arbete 2006. 20 länder har utfäst bidrag till LDCF om totalt . har sedan starten bidragit med . har 48 länder färdigställt en anpassningsplan med stöd från fonden. När en anpassningsplan är färdigställd kan landet söka pengar från LDCF för att genomföra åtgärder som identifieras i planen. GEF uppskattar att den totala kostnaden för att genomföra dessa åtgärder uppgår till vilket innebär att de medel som finns tillgängliga i LDCF endast kan täcka en mycket liten del. presenterade danska utrikesministeriet en utvärdering av LDCF. Utvärderingen lyfter fram en del kritik och föreslår reformer, men drar ändå slutsatsen att LDCF bör finnas kvar. De förslag som tas upp i utvärde- ringen är bland annat att ansökningsförfarandet behöver förenklas, projektcy- keln kortas ned och att kraven på samfinansiering bör förenklas. Vidare måste samarbetet mellan GEF, klimatkonventionen (UNFCCC) och genomföraror- ganisationerna förbättras och prioriteringar klargöras. Förutsägbar finansie- ring av fonden bör vidare säkerställas. Representanter från de minst utvecklade länderna som deltog i referens- grupper under utvärderingen bekräftade att det var viktigt för dem att fonden finns kvar. LDCF är den enda anpassningsfond där de minst utvecklade län- derna inte behöver konkurrera med mer utvecklade utvecklingsländer för resurser. Från deras perspektiv ses frågan om förutsebar finansiering för LDCF som en viktig förtroendefråga i klimatförhandlingarna inom ramen för klimat- konventionen (UNFCCC). visar utvärderingen att reformer motsva- rande de som sker inom GEF krävs för att göra LDCF till ett mer effektivt instrument. GEF arbetar dock för att förbättra situationen i LDCF och har utvecklat ett system för mål- och resultatstyrning som ska användas för att öka fondens effektivitet och sprida lärdomar. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT sitter med i och arbetar aktivt och systematiskt för en mer effektiv hantering av fondens medel. har särskilt arbetat för en ökad resultatstyrning i LDCF, vilket har lett till att fonden nu håller på att införa ett resultatramverk för sin verksamhet. anser att LDCF fyller en plats i klimatarkitekturen genom sin sär- skilda inriktning på de minst utvecklade ländernas behov. Även om brister har identifierats bedömer att dessa är möjliga att åtgärda. Med ett fortsatt krav på effektivisering, har gett ett extra bidrag till LDCF som del av regeringens klimatsatsning. kommer att följa upp dessa reformer nära. Exempel på insats: Återuppbyggnad av jordbruket i De mest konkreta resultaten av LDCF:s verksamhet utgörs av de 48 färdiga anpassningsplanerna () som de minst utvecklade länderna tagit fram för att identifiera och prioritera vilka åtgärder som behövs för deras anpassning till klimatförändringarna. Nästa steg är att genomföra de åtgärder som identifieras i planerna. Detta arbete har ännu bara påbörjats, men kan exemplifieras med följande projekt: Efter den svåra jordbävningen i beslutade LDCF om att bidra med till ett gemensamt återuppbyggnadsprojekt med bl.a. Projektet syftar till att bygga upp jordbruket igen samt göra det mer motståndskraftigt mot framtida klimatrelaterade katastrofer. FN:s miljöprograms (United Nations Environment Programme, ) roll är att vara den ledande globala miljöauktoriteten i FN-systemet. arbete är främst normativt. De viktigaste uppgifterna är att främja internationellt miljö- samarbete, föreslå policyer på miljöområdet, övervaka miljösituationen globalt samt samordna miljöverksamheten inom FN-systemet. har ingen egen fältnärvaro, miljökompetens kanaliseras till landnivå främst genom samarbete med , UNDP. finansieras genom frivilliga basbudgetstöd till samt genom öronmärkta bidrag. genomför även projekt finansierade av GEF. Under 2007-2008 uppgick den totala budgeten till . Under 2008-2009 ökade budgeten till . bidrog med som basstöd till . bedömer att har stor relevans för det internationella miljö- och klimatarbetet. Organisationen arbetar aktivt med att koppla ihop miljö med olika initiativ i FN-systemet, inte minst i ljuset av miljöfrågornas ställning i det bredare FN-reformarbetet. Tillsammans med UNDP arbetar med att integrera miljöfrågorna i fattigdomsbekämpning (se exempel under 2.5.4). Genom sitt arbete bidrar till kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer. Som värd för merparten av miljökonventionernas sekretariat har en viktig roll i att främja ökad samverkan och synergier mellan konventionerna. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Detta har bl.a. gett ett påtagligt resultat inom kemikalie- och avfallsområdet. bedömer att i sitt interna reformarbete gjort goda framsteg mot ett mer effektivt och resultatinriktat arbete, även om det bedöms ta ytter- ligare tid innan fullt genomslag nås inom hela organisationen. En svaghet som framkommit i utvärderingar av externa arbete är att många projekt saknar tillräckliga finansiella och personella resurser. heter som arbetar gentemot märks en övervägande positiv syn på hur bedrivit sitt arbete. Något som kan förbättras ytterligare är dock graden av analys i rapportering och uppföljning. anger i sin verksamhetsrapport att de lyckats mobilisera mer resurser från givarna och därmed kunnat genomföra större del av sitt arbetsprogram . Fortsatt reformarbete behövs dock. I årets policyförklaring anger chef att arbetet med resultatbaserad styrning inte kommit så långt som förväntat, att det fortsatt behövs kapacitetsutveckling samt att arbetet med informationsinhämtning och analys för strategisk styrning behöver utvecklas. ser det som viktigt att normativa funktion och dess status i FN-systemet stärks ytterligare och att det inte sker en förskjutning mot ökat fältarbete. följer bland annat upp detta genom formella och informella konsultationer med . verkar även för att effektivisera styrelse mötena samt skapa en bättre samordning och samverkan med andra relevanta FN-organ och finansieringsorganisationer. Det finns flera goda exempel på ökad samverkan mellan och andra FN-organisationer såsom Poverty and Environment Initiative och ENVSEC (samarbetsprojekt om miljö och säkerhet mellan , , , , UNECE och REC) där har varit pådrivande. Utöver frågor som rör som institution arbetar via för att främja internationellt miljöpolicyarbete. har drivit frågan om en internationell reglering av tungmetaller. Ett beslut om att inleda förhandlingar om ett sådant instrument för kvicksilver togs på och det första förhandlingsmötet kommer hållas i . Som en av de största finansiärerna är en central aktör i kemikaliearbete och har varit drivande när det gäller frågor om finansiering av kemikalie- och avfallskonventionerna. Efter en informell process har detta resulterat i att fått mandat att etablera en övergripande plattform för att diskutera finansieringsfrågorna. Ett gemensamt exempel på insats mellan och redovisas under 2.5.4. 2.5.4 UNDP:s miljö och klimatinsatser (United Nations Development Programme, UNDP) har energi och miljö som ett av fyra fokusområden i sin strategiska plan och arbetar både med att stödja generell nationell kapacitetsuppbyggnad samt mer specifika operativa insatser på miljöområdet. 20082011 innehåller fyra prioriterade områden: stödja integrering av anpassning och utsläppsbegränsningar i fattigdomsstrategier, främja kapacitet och åtgärder för REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT tidig och bärkraftig klimatanpassning, locka investeringar i koldioxidsnål teknologi för fattigdomsminskning samt integrera ett klimatperspektiv i FN:s utvecklingssamarbete. UNDP:s miljöarbete var länge till stor del finansierat genom den globala miljöfonden, GEF. har verksamheten fått mer systematik och resurser för miljöarbete inom ramen för fattigdomsbekämpning. Anslagen för miljö och klimat uppskattas till , vilket motsvarar av den totala programverksamheten. Därtill genomför UNDP projekt som finansieras av GEF till ett årligt värde av . andel av UNDP:s budget är . årliga bidrag till miljö- och klimatverksamheten är . konstaterade i organisationsbedömningen 2008 att UNDP imponerat som genomförandeorganisation inom GEF men hade otydliga prioriteringar på miljöområdet och integrerade inte i tillräcklig utsträckning ett miljöperspektiv i fattigdomsbekämpningen. UNDP ger stöd till 75 länder på nationell och lokal nivå. bidrog, enligt UNDP, 59 UNDP-projekt i 44 länder till att förhindra utsläpp med totalt koldioxid. UNDP uppger vidare att organisationens klimatprojekt innehåller kunskapskomponenter och att flera bidrar med teknisk utbildning. En utvärdering av UNDP:s miljö- och energiarbete påvisade god analyskapacitet centralt men bristande integrering av miljöinitiativ i kärn- verksamheten samt bristande tekniskt kunnande vid landkontoren. Verksam- heten var i alltför hög grad styrd av GEF-medel. UNDP har tagit till sig kritiken och flera av bristerna har åtgärdats. Liknande slutsatser dras i en utvärdering av UNDP:s arbete med LDCF och under klimat- konventionen. har förespråkat att miljöhänsyn ska vara en integrerad del i UNDP:s utvecklingsarbete. I den strategiska planen för 2008-2011 lyftes miljö och energi fram som ett av fyra fokusområden. Mot bakgrund av utvärderingen och den svenska bedömningen har verkat för att UNDP:s klimatarbete i högre utsträckning ska inriktas på stöd till klimatanpassning. UNDP hävdar att klimatanpassning och utsläppsminskning hänger samman och att båda områdena bör prioriteras. UNDP anger att man har gått från ett nästan totalt GEF-beroende till en breddad finansieringsbas. Detta skapar utrymme för insatser för klimatanpassning, till skillnad från GEF:s primära fokus på utsläppsminskningar. Exempel på insats: Fattigdoms- och miljöinitiativ UNDP:s och fattigdoms- och miljöinitiativ (Poverty-Environment Initiative, PEI) är ett globalt FN-program som stödjer partnerländer i att inte- grera fattigdomsperspektiv och miljöfrågor i de nationella utvecklingsplanerna. PEI förser regeringar med både tekniskt och finansiellt stöd för institutions- och kapacitetsuppbyggnad. var med och grundade PEI, som finns i 16 länder över hela värl- REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Totala utgifter 20022008 beräknas till . Dessa pengar har kommit som direktstöd till PEI via bilaterala givare som , , , , , , och samt via UNDP:s och egna resurser. Dessutom har många ambassader gett direktstöd på nationell nivå. Över nästa femårsperiod planerar man att utöka antalet länder till 2530 med en planerad budget på . De uppsatta målen att integrera såväl fattigdoms- som miljöperspektiv i nationella planer har uppnåtts i de länder där det funnits ekonomisk och poli- tisk stabilitet. I vissa länder har processen försvårats av internt motstridiga intressen samt bristande kapacitet att påbörja förändringsprocessen enligt tidsplan. Generellt sett har det tagit än man hoppats att nå uppsatta mål, men processen har krävt en hög närvaro, kapacitetshöjande aktiviteter och gott förtroende mellan samarbetspartner för att möjliggöra en förändring. och är två länder som tagit ett stort kliv framåt och andra länder är nu på god väg. Av den anledningen finns det en stor variation i mål- uppfyllelse mellan länderna. De multilaterala utvecklingsbankernas huvudsakliga uppgift är att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i låntagarländerna och på detta sätt motverka fattigdom. Bankernas omfattande utlåning har genom sin storlek en stor påverkan såväl på den lokala miljön som regionala och globala gemensamma nyttigheter såsom luft, vatten, skogar och det globala klimatet. Som exempel kan nämnas att investeringar i energisektorn upp- gick till , medan Afrikanska och Asiatiska utveck- lingsbanken gjorde motsvarande investeringar respektive . Utöver projekt med direkta positiva miljö- och klimateffekter klimatsäkrar bankerna i ökad utsträckning också sina investeringar inom andra områden, såsom jordbruk och infrastruktur. har bankerna väsentligt ökat sitt engagemang i miljö- och klimatfrågorna. Detta har gjorts genom exempelvis striktare riktlinjer på området samt ökade investeringar i ren energi. Initiativ har också tagits som främjar samverkan mellan bankerna i utformningen och genomförandet av klimatinsatser. Internationella utvecklingsfonden (, ) har som målsättning att bekämpa fattigdom. Inom klimatområdet foku- serar främst på anpassning till klimatförändringar samt på tillgång till miljövänlig och förnybar energi. bidrar med till den nuvarande påfyllnadsperioden i , 2008-2010. Andelen av IDA:s investeringar som görs i de klimatkänsliga sektorerna jordbruk, översvämningsskydd, vatten och hälsa har ökat från till av IDA:s totala åtaganden. har successivt förstärkt integreringen av klimatfrågor i landstrategier och bidragit till ökad kunskap avseende effek- terna av klimatförändringar i fattiga länder. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Under den senaste förhandlingen om påfyllnad av verkade aktivt för att fonden skulle vidta kraftiga åtgärder för att klimatsäkra sina insatser och höja ambitionen vad gäller arbetet med anpassning till ett förändrat kli- mat. Investeringsvolymer visar att klimatfrågorna har fått en avsevärt mer framträdande roll i IDA:s långivning och rådgivning. Inom ramen för klimat- satsningen har regeringen därför avsatt ett extra bidrag om till för . avser att fortsatt driva klimatfrågan i IDA:s påfyllnadsförhandlingar, bland annat med ambitionen att ytterligare integrera klimatarbetet i kärnverksamheten. Exempel på insats: Vattenkraftverk i är en av världens fattigaste länder och endast av befolkningen på landsbygden har tillgång till elektricitet. Ofta används istället virke som energikälla. 2003 inleddes ett projektet i () där finansierade byggandet av små vattenkraftverk på landsbygden. Projektet har utökats i flera omgångar och det totala stödet har uppgått till . Projektet har resul- terat i att 40 000 hushåll i 40 distrikt har fått tillgång till elektricitet från ver- ken. Inkluderandet av lokala grupper ledde även till jobbskapande och lokalt förankrat miljöskydd. Projektet har bedömts som framgångsrikt och beviljade därför ytterligare för att förlänga projektet till 2012 och elektrifiera ytterligare 36 000 hushåll. Afrikanska (AfDB) har som målsättning att bidra till social och ekonomisk utveckling i . AfDB tillhandahåller lån till kontinentens medelinkomstländer och finansierar privata investeringar. Afrikanska utveck- lingsfonden (AfDF) tillhandahåller lån och gåvor till låginkomstländerna i . Afrikanska har en miljöpolicy som stipulerar att det finns ett akut behov att skydda regionens naturresurser. 2008 antogs också ett ramverk, Framework (CEIF) och 2009 en strategi, Strategy (CRMA). Både ramverket och strategin syftar till att integrera miljöperspektiv i alla sektorer, med fokus på ren energi och stärkt energieffektivisering. Fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling ingår som målsättningar. Investeringar om gjordes inom jordbrukssektorn 2006-2010, vilket bland annat innebar att bevattningssystem förbättrades för land och jordbrukstekniken förbättrades på nästan . Dessa förbättringar var långt över fondens målsättningar för perioden. Dessutom fick bland annat 400 000 jordbrukare vidareutbildning, vilket var sex gånger mer än målsättningen. Investeringar i infrastruktur och energisek- torn omfattade respektive . Med dessa medel har bland mycket annat väg byggts och drygt 16,6 miljoner människor har fått en ökad tillgång till elektricitet. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Regeringen bedömer att AfDB och AfDF är mycket viktiga kanaler för finan- siering av investeringar som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling i . Tillsammans med andra medlemsländer har agerat för att ban- kens policyer ska integrera ett miljöperspektiv. har också arbetat för att investeringsprojekten som föreslås för styrelsen lever upp till de höga standar- der som slås fast i policyer och riktlinjer. Banken inkluderar nu i ökande grad miljö och klimathänsyn i projekt och program. verkar för ett enhetligt resultatramverk som bland annat möjliggör en bättre integrering av klimatåtgärder i institutionens verksamhet. Exempel på insats: Vattenprojekt i Tillsammans med den zambiska staten finansierade Afrikanska utvecklings- fonden ett projekt om totalt 2006. Målet med projektet var att öka tillgången på rent vatten och skapa en bättre hälsa hos befolkningen. Projektet har resulterat i konstruktion av 3 500 vattenbrunnar, 13 000 latriner och utdelning av 120 000 myggnät. I projektet ingick också utbildning i hygien, hälsa och malariaprevention samt insatser för att motverka skogsavverkning i anslutning till brunnarna. Befolkningen som bott i närheten av brunnarna har utbildads avseende relationen mellan bevarandet av skogarna och tillgången till vatten. avverkades skogarna för att producera träkol för försäljning. Projektet har stimulerat framväxten av alter- inkomstkällor såsom biodlingar och honungsproduktion. Vidare har förekomsten av malaria och vattenburna sjukdomar minskat drastiskt och andelen av befolkningen som drabbats av diarré har mer än halverats, från av befolkningen 2008. (), den största fonden i (), syftar till att öka användningen och spridningen av koldioxideffektiv teknik genom lån till förmånliga villkor genom regionbankerna eller Världs- banken. Utlåningen är inriktad mot förnybar energi, högeffektiv teknologi för att minska koldioxidutsläpp, effektiva transportmedel samt energieffektivise- ring inom industri och jordbruk. Finansieringen sker mot bakgrund av investe- ringsplaner, som är ett nytt instrument som har utvecklats inom ramen för CTF, och kan gå till både privata och offentliga aktörer. Investeringsplanerna beskriver samlat vad länderna vill göra för att minska koldioxidutsläpp och hur CTF-finansieringen kommer att leda till omvandling inom respektive sektor. För att erfarenheterna från dessa mer innovativa metoder ska spridas vidare, inom och utanför landets gränser, byggs det in extra insatser för kunskapshan- tering i varje enskilt program. Under det första verksamhetsåret beslutades om investeringsplaner till ett totalt värde av . stöd till CTF uppgår till . Då CTF påbörjade sitt arbete har den första utvärderingen ännu ej publicerats och det finns ännu inga resultat att redovisa. Verksamheten genom CTF har lett till nya samarbetsformer mellan de regionala utvecklingsban- kerna och Världsbanksgruppens olika delar. har lyft behovet av att snabbt dra lärdomar av de nya metoderna som etablerats. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT olika aktörer att samarbeta inom ramen för ländernas investeringsplaner. Dessa kan sannolikt presenteras 20112012. Resultat från enskilda insatser kan analyseras först . deltog i etableringen av fonden och sitter med i styrelsen. har varit pådrivande för närmare samverkan mellan , vilket har resul- terat i en tydligare komplementär roll för CTF. bistånd är fördelat på flera finansiella instrument. Miljö relaterade utvecklingsprojekt får bland annat medel från finansieringsinstru- mentet för utvecklingssamarbete (, DCI), vilket är såväl ett tematiskt program som ett geografiskt instrument för , och . DCI har en finansiell ram om cirka 17 miljar- der euro 2007-2013, varav är avsatta för miljörelaterade program. En stor del av bistånd kanaliseras emellertid via Europeiska utvecklingsfonden (, EDF) för stöd inom ramen för till , och . EDF finansieras av EU:s medlemsländer utanför den reguljära EU-budgeten. EDF 2008-2013 omfattar varav har anslagits specifikt till naturresursrelaterade insatser. bidrar med till EDF 2008-2013 och bidrar via EU-budgeten till DCI med . första strategi för miljöintegration i utvecklingssamar- betet skrevs och utvärderades . Utvärderingen markerade behov av förbättrad policydialog med samarbetsländerna, bättre samordning mellan kommissionen, medlemsstaterna och andra givare, effektivare genomförande av utvecklingssamarbetet samt mer systematiska och samordnade miljö- bedömningar. På basis av denna utvärdering uppmanade rådet kommissionen att förbereda en ny ambitiös strategi för miljöintegration inom utvecklingssamarbetet. Denna ska presenteras för rådet .