prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Inom sjukförsäkringen har egenavgifterna sänkts och en ny generell karenstid för egenföretagare har införts, med möjlighet att välja längre karenstid. Inom föräldraförsäkringen har regeringen ändrat reglerna så att egenföretagare får regler som mer liknar dem som gäller för anställda vid uttag av tillfällig föräldrapenning. Regeringen har även gjort det mindre riskfyllt för företag att anställa genom att införa ett generellt högkostnadsskydd avseende sjuklönekostnader för samtliga arbetsgivare. På grund av att sätten att beräkna den förmånsgrundande inkomsten skiljer sig åt, krävs olika regler för företagare som bedriver verksamhet i fåmansbolag jämfört med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det kan därför med avseende på försäkringssystemen finnas brister i neutralitet mellan de två grupperna av företagare. Regeringen avser att, inom , närmare se över reglerna i denna del. Reglerna för dem som väljer att kombinera anställning och företagande i arbetslöshetsförsäkringen kommer att utredas vidare inom . har i samråd med utrett egenföretagares möjlighet till havandeskapspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Frågan bereds vidare i . Ett dynamiskt och innovativt näringsliv och EU har framhållit betydelsen av forskning och innovation i återhämtningen efter den finansiella krisen och för att lägga grunden till ett hållbart samhälle. lade fram sin innovationsstrategi, Innovation: getting a head start on tomorrow. Likaså har EU antagit strategin 2020: en ny europeisk strategi för sysselsättning och tillväxt, som bl.a. bärs upp av flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen. Dessa strategier utgör värdefulla underlag för att fortsätta arbetet för stärkt innovationsförmåga i . I strategierna framkommer att innovationsprocesserna blir alltmer komplexa. Innovation sker i allt högre grad i nätverk och i samspel mellan olika aktörer, inklusive kunder och användare. Innovation kan ta sig många olika former: nya varu- eller tjänstekoncept eller produktionsprocesser, men också marknadsföring, organisatoriska förändringar, eller affärsmodeller. Som ett led i att utveckla politiken för att möta denna ökade komplexitet i innovationsprocesserna antog regeringen en strategi för ökad tjänsteinnovation. Strategin utgör ett första steg i riktning mot en breddad innovationspolitisk ansats. I genomförandet av strategin kommer bland annat förutsättningarna för affärsutveckling av tjänstebaserade affärsidéer, kunskap om och metoder för efterfrågebaserad och användarcentrerad innovation, liksom förutsättningarna för att öka innovationsnivån i offentlig sektor lokalt, regionalt och nationellt, att ägnas uppmärksamhet. och strategier lyfter också fram betydelsen av vetenskaplig kunskapsutveckling och tvärvetenskaplighet för innovation, liksom nödvändigheten att stärka sambanden mellan utbildning, forskning och innovation i näringsliv och övriga samhället. Även andra källor till kunskap framhålls, inte minst den kunskap som finns hos användare, entreprenörer och medarbetare. IT och Internet lyfts också fram som väsentliga verktyg för innovation. Vikten av att öka innovationsaktiviteterna i små och medelstora företag och hos offentliga aktörer, exempelvis genom offentlig innovationsupphandling, betonas. Strategiernas rekommendationer för att förstärka förutsättningarna för innovation och kunskapsintensivt företagande är viktiga ingångsvärden i regeringens satsning på en innovationsstrategi som bland annat beaktar tjänsteinnovation, inkubatorer och ungas innovationer. Regeringen avsätter under 20112014. lämnade sitt slutbetänkande Innovationsupphandling (SOU 2010:56) . Utredningen föreslår bland annat en lagändring i Lag (2007:1091) om offentlig upphandling, Lag (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster respektive Lag (2008:962) om valfrihetssystem med innebörden att upphandlande myndigheter och enheter bör ta innovationshänsyn om upphandlingens art motiverar detta. Utredningen föreslår också att ett nytt upphandlingsinstrument, för kommersiell upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster, införs i . Förslagen kommer att remissbehandlas och vidare beredas inom . fortsätter implementeringen av propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Det är angeläget att fortsätta att bygga starka forsknings- och innovationsmiljöer utifrån de strategiska forskningsområden som etablerades i och med propositionen. Detta innebär bland annat att fortsätta stärka flödet av kunskap mellan lärosäten och näringsliv inom dessa områden, inte minst med stöd av forskningsinstituten inom relevanta områden. Insatserna för att öka nyttiggörandet av resultaten från offentligt finansierad forskning inom akademi och vid forskningsinstitut fortsätter. Regeringen förstärker anslaget till med under 20112014 för insatser inom såddfinansiering och affärsutveckling. De nationella satsningarna på forskning och innovation ska även stärka position i det internationella forskningssamarbetet, särskilt när det gäller medverkan i EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration. Arbetet för att stärka internationella samarbeten inom forskning och innovation kommer att fortsätta. Under det svenska ordförandeskapet i EU formulerades en strategi på EU-nivå för . är koordinator för området forskning och innovation i denna strategi. De gemensamma utmaningarna att omsätta området forskning och innovation i handling är fortsatt stora. har i egenskap av koordinator intagit en engagerad roll i detta komplexa arbete och omvärlden förväntar sig därför ett fortsatt starkt engagemang och ledarskap från svensk sida. Regeringen avser därför att närmare återkomma till de omprioriteringar som kan komma att krävas av berörda myndigheter för att strategin ska kunna fortsätta att genomföras inom befintliga anslagsramar . Regeringen anser att den kreativitet som kännetecknar kulturlivet också är en faktor för att utveckla ett innovativt och dynamiskt näringsliv. Regeringen har särskilt uppmärksammat de kulturella och kreativa näringarnas betydelse för hållbar tillväxt, genom den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som lagts fast för perioden 20092012. På regional nivå behöver samspelet mellan EU:s olika instrument (ramprogrammen för forskning, utveckling och demonstration samt konkurrenskraft och innovation och strukturfondsprogrammen) och de nationella insatserna på innovationsområdet förstärkas. Regeringen är övertygad om att miljö- och klimatutmaningen kan vändas till en betydande möjlighet för . Den starka tillväxt som miljötekniksektorn har haft visar på den stora potential som finns i omställningen till ett hållbart samhälle. När världen i allt snabbare takt efterfrågar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 klimatsmarta lösningar är det klokt att satsa på hållbar tillväxt, som förenar jobb och företagande med klimatansvar. Det ger konkurrensfördelar och skapar förutsättningar för nya jobb och hållbar tillväxt. Miljö- och energiteknikområdet har goda förutsättningar att utgöra ett betydande tillväxtområde för olika typer av regioner i . uppmärksammar i av (2010) den stora potential som finns i så kallad grön tillväxt. Särskilt landsbygderna har, enligt , en betydande tillväxtpotential, bl.a. genom sina rika tillgångar på förnybar energi. har redan kommit en bit på väg. Tack vare ambitiösa målsättningar, ekonomiska styrmedel och andra kompletterande åtgärder har lyckats förena miljö och företagsamhet. Sambandet mellan tillväxt och negativ miljöpåverkan har brutits. har utsläppen minskat som den ekonomiska tillväxten ökat med . Enligt ligger långt fram vad gäller utvecklingen mot en grön tillväxt jämfört med övriga . Miljödriven näringslivsutveckling innehåller ett brett spektrum av möjligheter där företag, såväl små som stora, ska stimuleras att använda såväl sitt eget miljöarbete, som den slutliga produkten, till en affärsmöjlighet. En stor del av potentialen finns inom miljöteknikområdet. Små och medelstora företag har ofta inte tillräckliga egna resurser för omställning, därför behövs särskilda satsningar på denna målgrupp. Efterfrågan på produkter och tjänster som bidrar till minskade miljö- och klimathot ökar kraftigt. Information från företag om produkter och om företagets miljöpåverkan blir därför också ett allt viktigare konkurrensmedel, såväl nationellt som internationellt. Användande av olika erkända redovisnings- och certifieringsverktyg gör att företag kan få marknadsfördelar. Ny, grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas när energi- och transportsystem ska ställas om. har hög kompetens inom dessa områden och det finns därför goda förutsättningar att bidra till tillväxt i . Vi ligger också i framkant när det gäller teknik för hållbar stadsutveckling och systemlösningar. Detta är inte minst angeläget i ett globalt perspektiv, då numera över hälften av jordens befolkning bor i städer. Svenska miljöteknikföretag erbjuder varor och tjänster som det finns stor efterfrågan 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 på runt om i världen. Regeringen kommer att fortsätta att bistå dessa företag för att de i än större utsträckning ska kunna ta tillvara på och kommersialisera sina kunskaper och idéer. Regeringen kommer dessutom fortsätta att arbeta aktivt för ett ökat internationellt samarbete. Samarbetsavtal inom området har tecknats med , , , , , och . Både genomförande av de befintliga avtalen och nya samarbeten är viktiga att få till stånd. Tillgången till naturresurser är en annan strategisk fråga både nationellt och på EU-nivå. har en stark position med rik tillgång till viktiga naturresurser som malm, , skog och vatten. Regeringen har inlett ett arbete för att främja utvecklingen av hållbart nyttjande av de naturresurser som bidrar till ökad tillväxt i näringslivet. Detta arbete ska bidra till nya export- och investeringsmöjligheter. Målsättningen är att främja en effektiv och hållbar resursanvändning såväl vad gäller energi som andra råvaror. Ett exempel där stärkt tillväxt och möjligheter till jobb genom ett effektivare nyttjande av naturresurser lyfts fram är i det s.k. . Länderna i skrev under en deklaration som en bas för fortsatt samarbete på området. Insatser för en miljödriven näringslivsutveckling ska ske i samverkan med det svenska näringslivet. Dialoger mellan regeringen eller och representanter för näringslivet äger rum kontinuerligt. Regeringen är pådrivande för en miljödriven näringspolitik även i EU-arbetet och i det internationella arbetet. För att lyckas med att möta miljö- och klimatutmaningarna krävs också omfattande internationell samverkan. I det internationella arbetet inom t.ex. FN och har frågor kring grön ekonomi och grön tillväxt fått stor uppmärksamhet . Regeringen anser att det är viktigt att stödja internationellt arbete, som siktar mot en global omställning, och att delar med sig av erfarenheter, som i dessa fora även har möjlighet att lära av andra. Näringspolitiken ska även verka för synergier med andra politikområden, t.ex. energipolitik, miljöpolitik, regional tillväxtpolitik samt utvecklingspolitik. Åtgärder ska utformas utifrån en helhetssyn och bidra till en hållbar samhällsutveckling. I största möjliga mån utformas lagar, regler och andra regleringar så att de bidrar till måluppfyllelse inom andra politikområden som de är gynnsamma för näringslivet. En prioriterad fråga i detta sammanhang är hur EU:s utsläppshandelsdirektiv kommer att implementeras. ska även vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling, både nationellt och internationellt. Utvecklingen mot en grönare ekonomi, med växande företag inom miljöteknikområdet, leder till minskade utsläpp nationellt och bidrar genom export till att minska utsläppen globalt. För att stärka och vidareutveckla unik kompetens och tillvarata potentialer inom den svenska miljötekniksektorn föreslår regeringen en satsning på under 20112014, dvs. sammanlagt under kommande mandatperiod. En bred nationell miljöteknikstrategi tas fram. En av regeringens viktigare insatser för att skapa fler jobb och välfärd har varit och kommer fortsatt vara att förenkla vardagen för entreprenörer och företag. Genom att bl.a. skapa bättre regelverk och minska företagens administrativa kostnader blir det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Det ökar företagens utrymme att ägna sin tid och sina resurser till att utveckla sin verksamhet. Genom enklare regler sänks trösklarna för att fler företag startas, stannar och växer i . Regeringen har lagt en stabil grund för ett framgångsrikt regelförenklingsarbete, och brutit trenden av ökande regelkrångel. har företagens administrativa kostnader minskat med netto. Det motsvarar i minskade årliga kostnader för företagen. Regeringen kommer att fortsätta prioritera arbetet med att förenkla företagens vardag. Inriktningen i det kommande arbetet bygger på de erfarenheter som de fyra senaste årens arbete givit. i granskningen av inom ramen för EU 15 är ett välkommet inspel i vidareutvecklandet av förenklingsagendan. Regeringens övergripande mål med förenklingsarbetet kommer även fortsättningsvis vara att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Det är dock viktigt att fylla den målsättningen med ett fördjupat innehåll och med bättre möjligheter till uppföljning. Regeringen bedömer därför att nya mål och indikatorer behöver utvecklas för att bättre kunna följa förändringarna i företagens vardag. Dessa mål kommer att vara underordnade och ge konkret innehåll till det övergripande målet. Beroende på vilka mål som ställs upp kan det finnas behov av att utveckla ytterligare indikatorer som följer utvecklingen mot de enskilda underliggande målen. Regeringen vill åstadkomma följande i fråga om mål och nya indikatorer: -utveckla verktyg för att på ett tydligare sätt avläsa den upplevda vardagen för företagen och följa utvecklingen av en märkbar förändring i denna vardag, -förenkla de regelverk som företagen upplever som irriterande och utveckla verktyg för att följa denna utveckling, samt -utveckla verktyg för att kontinuerligt följa upp att regler, processer och förfaranden inom den offentliga förvaltningen utformas så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Regeringen har haft ett kvantitativt mål som tagit sikte på att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. Trots det omfattande arbete som lagts ner, behövs det mer tid för att nå målet. och majoriteten av EU:s medlemsstater har beslutat om likartade mål som det svenska men med utgång . Regeringen avser att synkronisera det svenska arbetet med den process som pågår i , inte minst med tanke på att av de administrativa kostnader som företag i möter är hänförliga till . Regeringen avser därför att förlänga målet om att minska företagens administrativa kostnader till utgången av 2012. Utöver arbetet på nationell nivå är den regionala och lokala nivån mycket betydelsefull i förenklingsarbetet. Majoriteten av företagen har regelbundna kontakter med myndigheter på regional och lokal nivå vid tillsyn och tillämpning av lagar och regler. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att uppnå regeringens mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag är det därför viktigt att förenklingsarbetet får ett ökat genomslag på regional och lokal nivå. Det finns en stor potential för märkbar förändring i företagens vardag genom samordning och översyn av regler, procedurer och tillämpningen av dessa. Regeringen avser därför att ta fram ett program som kan utgöra en del av en plattform för arbetet med förenkling på regional och lokal nivå. har i fått regeringens uppdrag att ge förslag till hur länsstyrelsernas förenklingsarbete bör utformas. har också fått ett parallellt uppdrag att utarbeta förslag till insatser för att främja förenklingsarbetet på nivå. Båda uppdragen ska redovisas till () och utgör underlag i det kommande arbetet med förenkling för företag på regional och lokal nivå. fyller en viktig funktion i arbetet med att bedöma om nya eller ändrade regler utformas så att de når sitt syfte på ett enkelt sätt och till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen. Rådets arbete har redan, under den relativt korta tid som det verkat, bidragit till en kvalitetshöjning och till att öka uppmärksamheten kring behovet av att upprätta konsekvensutredningar. Regeringen har därför beslutat om en förlängning av mandat till utgången av 2014 (dir. 2010:96). Regeringen avser även att arbeta för att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter bl.a. genom att hanteringen av uppgifter samordnas. På väl fungerande marknader konkurrerar företag med varandra om att få köpare att välja deras produkter. Det förutsätter köpare som gör välgrundade val. Konkurrens sporrar företagen att vara kostnadseffektiva och kreativa, att tillvarata nytänkande och att kommersialisera nya affärsmöjligheter. Resultatet blir en högre nytta för köparna genom bättre kvalitet, lägre priser och en större valfrihet samt ett dynamiskt näringsliv med fler konkurrenskraftiga företag med förutsättningar att växa och anställa. En god konkurrenssituation leder därmed till ökad produktivitet men också till att motverka 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Dessutom skapas förutsättningar för positiva samhällsekonomiska effekter genom ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt när fler innovativa företag i konkurrens utvecklar nya produkter och tjänster i nya branscher. Det finns många områden där ökad konkurrens skulle kunna medföra betydande samhällsekonomiska vinster. Regeringens insatser för en mångfald av aktörer och en fungerande konkurrens har varit betydelsefulla för att utveckla de offentligt finansierade välfärdstjänsterna, såsom hälso- och sjukvård, äldreomsorg och utbildning. Detta arbete ska fortsätta, bland annat genom ett utvecklat vårdval och stärkt valfrihet inom äldreomsorgen genom t.ex. stimulansmedel till kommuner som vill införa valfrihetssystem och fortsatt satsning på fritt val av hjälpmedel. Reformer inom området kan bidra till att skapa bättre förutsättningar för kvinnors företagande. Företag måste ha möjlighet att konkurrera på lika villkor. Både mot varandra och mot kommun, landsting och stat när dessa agerar på marknaden. spelregler mellan privat och offentlig sektor måste därmed gälla. överlämnades den förvaltningspolitiska propositionen, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175), till . I propositionen gör regeringen bedömningen att statliga myndigheter som regel inte bör bedriva säljverksamhet på marknaden samt att möjligheten att reglera detta i lag bör övervägas. Regeringen avser också att se över myndigheternas instruktioner i syfte att tydliggöra vilken säljverksamhet som de får bedriva på marknaden och för att förbättra möjligheten till kontroll och styrning av densamma. Även myndigheternas redovisning av intäkter och kostnader bör utvecklas och bli tydligare. Omfattningen av statliga myndigheters säljverksamhet ska fortsätta att minska. Regeringen avser att i kommande omprövningar av det statliga åtagandet särskilt uppmärksamma myndigheters säljverksamhet och effekterna på de marknader där de statliga myndigheterna är verksamma. Köparnas situation och agerande är viktigt för konkurrensen. Regeringen vill därför verka för en förbättrad rörlighet för köparna. Genom studier av olika marknader kan problem identifieras och tas bort så att köparnas incitament och möjligheter att göra välgrundade val på marknader förbättras. tillsyn över lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) förväntas öka i betydelse i takt med att lagen tillämpas på allt fler områden. Behovet av tillsyn kan dessutom förväntas bli av stor betydelse på LOV-området. har fått i uppdrag av regeringen att från konkurrenssynpunkt följa och utvärdera landstingens införande av vårdvalssystem i primärvården. Uppdraget ska slutredovisas . Betänkandet Regler för etablering av vårdgivare (2009:84), som bereds i , berör bl.a. frågan om tillsyn över landstingens ansvar för etableringar och vissa konkurrensfrågor. erfarenheter från tillsynen över upphandlingslagarna, såväl lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () som lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF), visar tydligt på bristerna i ett system utan effektiva sanktionsmöjligheter, bl.a. har kunnat konstatera en utbredd tillämpning av direktupphandling i strid mot . Genom de nya rättsmedlen som införts skapas förutsättningar för en bättre regelefterlevnad och antalet upphandlingar förväntas öka. När det gäller statliga stöd till företag bör dessa begränsas till sådana åtgärder som avser att motverka främst marknadsmisslyckanden. En del i arbetet med att effektivisera marknaders funktionssätt är den av regeringen tillsatta utredningen om en översyn av regelverken för statligt stöd som syftar till förbättrad tillämplighet, Utredningen om vissa frågor om statligt stöd m.m. (dir. 2010:9). Aktivt ägande med värdeskapande i fokus Staten är en av största företagsägare. Företagen representerar stora värden och är stora arbetsgivare. Dessutom ägs de ytterst av alla svenska medborgare gemensamt. Staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Regeringens övergripande mål för förvaltningen är att skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Det är viktigt att staten hanterar sin ägarroll på ett ansvarsfullt sätt. Så länge företagen ägs av staten ska den aktiva förvaltningen ske på ett professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. För de företag där det finns ett försäljningsmandat inbegriper den aktiva förvaltningen även att förbereda och strukturera dem inför försäljning. Regeringen har tydliggjort vilka principer och frågeställningar som ska avgöra huruvida ett företag ska vara i statlig ägo. Om det inte finns ett beslutat samhällsuppdrag och företaget verkar på en marknad med fungerande konkurrens så anser regeringen att företagen utvecklas bättre med privata ägare. Staten ska vara en ansvarsfull och aktiv ägare. En del i detta är att gå igenom det statliga ägandet och pröva skälen till fortsatt statligt ägande. Resultatet av en genomgång kan leda till att regeringen lägger fram förslag till om avyttring av hela eller delar av ett statligt ägt företag. Varje försäljning anpassas till rådande marknadsläge, så att försäljningarna kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Inför varje försäljning inhämtar regeringen bemyndigande att avveckla statens ägande. har regeringen genomfört försäljningar av statligt ägda företag till ett totalt värde av , inklusive nettoskulder m.m. Försäljningsintäkterna från dessa försäljningar uppgår till , exklusive nettoskulder m.m. Försäljningsintäkterna har använts till att amortera på statsskulden för att därigenom minska statens skuldsättning och räntekostnader. Regeringen avser att även fortsättningsvis pröva det statliga åtagandet och ta ansvar för de offentliga finanserna. Därför ligger regeringens politik att minska det statliga ägandet fast. har regeringen genomfört ett omfattande analysarbete med att gå igenom de statligt ägda företagen för att pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande. Detta är en annan del i att vara en ansvarsfull och aktiv ägare som ska fortsätta. Resultaten av genomgångarna kan leda till omstruktureringar, förändringar eller förtydliganden av vissa statligt ägda företags 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Redovisningen till sker per företag och i takt med att den individuella genomgången av ett företag är klar. Så länge staten äger företagen är det viktigt att de ges möjlighet att utvecklas och växa för att fortsätta att skapa värde för ägaren. Ett led i detta är också att kontinuerligt optimera kapitalstrukturerna för de enskilda företagen. Regeringen har dessutom sett över statlig affärsverksamhet som bedrivs i myndighetsform.