prop · GX03237 · 2010-06-23 00:00:00 — ändring är att parters och ställföreträdares yrken inte längre behöver Ändringarna är desamma som i 33 kap. 1 § (se kommentaren till den bestämmelsen). I övrigt har endast språkliga ändringar gjorts. Bestämmelserna i 24 § delgivningslagen (2010:000) hindrar inte att hovrätt delger en part handlingar genom förenklad delgivning, om parten under hand- läggningen i tingsrätten har informerats om att sådan delgivning kan komma att användas i hovrätten om tingsrättens avgörande överklagas dit. Första stycket gäller även för om informationen har lämnats i tingsrätten eller i hovrätten. Paragrafen, som är ny, behandlar användningen av förenklad delgivning i hovrätt och . Övervägandena finns i avsnitt 10.7.3. Bestämmelserna innebär en särreglering i förhållande till 24 § delgiv- ningslagen som anger att förenklad delgivning inte får avse handlingar genom vilken ett förfarande inleds (t.ex. ett överklagande) och att parten måste ha fått information om att delgivningssättet kan komma att användas av den myndighet som handlägger målet eller ärendet. Bestämmelserna har sin motsvarighet i den nya 33 kap. 7 § rättegångs- balken (se vidare kommentaren till den paragrafen). 18.12Förslaget till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) 7 kap. 7 § Ett beslut enligt denna lag gäller , om inte annat anges. Ett beslut om körkortsingripande ska delges den som beslutet rör. Delgivning får inte ske enligt 3438 och 4751 §§ delgivningslagen (2010:000). Paragrafen innehåller bestämmelser om beslut om körkortsingripande. Övervägandena finns i avsnitt 14.5. Andra stycket har ändrats så att det framgår att varken surrogat- delgivning, spikning eller kungörelsedelgivning får användas när ett beslut om körkortsingripande ska delges den som beslutet rör. 18.13 Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) 4 kap. 4 § Den som inte rättar sig efter en begäran enligt 3 § får av Diskrimineringsombuds- mannen föreläggas att vid vite fullgöra sin skyldighet. Ett beslut om vites- föreläggande får överklagas hos . Ett vitesföreläggande enligt första stycket ska delges. Paragrafen reglerar rätt att förelägga Övervägandena finns i avsnitt 14.4. I andra stycket, som är nytt, anges att ett vitesföreläggande som har meddelat ska delges. innehåller inte någon begränsning av möjligheterna att använda surrogat- delgivning (jfr 9 § förordningen [2008:1401] med instruktion för 4 kap. 7 § prövar framställningar om vitesförelägganden enligt 5 § och överklaganden av beslut om vitesförelägganden enligt 4 §. Vid handläggningen av ärendena tillämpas 815 a §§. Paragrafen reglerar vilka framställningar och överklaganden som prövar. Övervägandena finns i avsnitt 14.4. Ändringen är en följd av införandet av den nya 15 a § som bestämmel- sen hänvisar till (se närmare kommentaren till den bestämmelsen). 4 kap. 15 a § Föreläggande enligt 8 §, kallelse till förhandling enligt 11 eller 15 § och andra handlingar som en arbetsgivare eller någon annan ska tillhandahållas ska delges. Paragrafen, som är ny, reglerar när ska delge handlingar. Övervägandena finns i avsnitt 14.4. Bestämmelsen innehåller inte någon begränsning av möjligheterna att använda surrogatdelgivning (jfr 11 och 12 §§ förordningen [2008:1328] med instruktion för ). 18.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:879) om europeiskt betalningsföreläggande I mål som har överlämnats till domstol eller annan myndighet ska talan anses väckt när ansökan kom in till . De handlingar som sökanden har givit in till ska i domstol anses som stämningsansökan. Stämning i målet ska anses utfärdad när domstolen beslutar om målets handläggning. Har överlämnat ett mål till tingsrätt eller annan myn- dighet enligt 10 § första stycket, hindrar 24 § delgivningslagen (2010:000) inte att tingsrätten eller myndigheten delger svaranden handlingar i målet genom för- enklad delgivning, om denne under handläggningen hos har informerats om att sådan delgivning kan komma att användas i målet hos tingsrätten eller myndigheten. Paragrafen innehåller bestämmelser som reglerar den mottagande domstolens eller myndighetens handläggning efter det att ett mål om europeiskt betalningsföreläggande överlämnats dit. Övervägandena finns i avsnitt 10.7.2. Andra stycket, som är nytt, reglerar när förenklad delgivning får användas. Bestämmelsen har utan ändring i sak överförts från 3 b § första stycket delgivningslag. Den motsvarar 60 a § lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning (se kommentaren till den paragrafen) med den skillnaden att svaranden inte kan ansöka om återvinning av ett europeiskt betalningsföreläggande. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 10 kap. 26 § Sekretess hindrar inte att en uppgift om en enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats eller uppgift i form av fotografisk bild av en enskild lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivning enligt delgivningslagen (2010:000). Om den enskilde hos en myndighet som driver televerksamhet har begärt att abonnemanget ska hållas hemligt och om uppgiften är sekretessbelagd enligt 29 kap. 3 §, får den lämnas ut endast om den myndighet som begär uppgiften finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl. Paragrafen innehåller en sekretessbrytande bestämmelse för uppgifter som behövs hos myndighet för delgivning. Ändringen innebär att para- grafen hänvisar till den nya delgivningslagen. 22 kap. 3 a § Sekretessen enligt 1 § andra stycket hindrar inte att uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde lämnas till ett auktoriserat delgivningsföretag. Paragrafen, som är ny, innehåller en sekretessbrytande bestämmelse. Övervägandena finns i avsnitt 15.8. Bestämmelsen innebär att de auktoriserade delgivningsföretagen ges möjlighet att få tillgång till fotografier som omfattas av sekretess. De fotografier som avses är sådana som finns i det centrala passregistret och vägregistret. När det gäller delgivningsverksamhet som bedrivs av myndigheter finns det en sekretessbrytande bestämmelse i 10 kap. 26 § offentlighets- och sekretesslagen. 22 kap. 5 § Sekretess gäller i verksamhet som avser delgivning enligt delgivningslagen (2010:000) för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess i verksamhet som avser delgivning. Ändringen innebär att paragrafen hänvisar till den nya delgivningslagen. Bilagan innehåller en uppräkning av de organ som vid tillämpningen av lagen ska jämställas med myndigheter. Övervägandena finns i avsnitt 14.1. Ändringen innebär att särskild postdelgivning stryks från uppräkningen av verksamheter som har uppdragits åt . I 4 § lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang och 25 § lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter där det har angetts att kungörelsedelgivning enligt 15 § delgivningslag inte får användas har bestämmelserna utformats så att undantagen avser spikning (38 § delgivningslagen) och all kungörelsedelgivning (4751 §§ delgivningslagen). Övervägandena i denna del finns i avsnitt 14.5. Bestämmelsen i 18 a § delgivningslag om att bedömningen av om en person som söks har avvikit eller håller sig undan får grundas även på omständigheter som framkommit vid andra delgivningsförsök med delgivningsmottagaren har, på samma sätt som i 33 kap. 5 § rätte- gångsbalken, tagits in i 20 § lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m., 2 kap. 9 och 12 §§ konkurslagen (1987:672) samt 46 § person- uppgiftslagen (1998:204). Övervägandena i denna del finns i avsnitt 14.2. I socialförsäkringsbalken har en delgivningsbestämmelse förts över från 40 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Vidare har ett antal bestämmelser ändrats så att hänvisningar till del- givningslagen (1970:428) anpassas till den nya delgivningslagens bestämmelser. Förslagen till lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) och lagen (2010:000) om ändring i expropriationslagen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Förslaget till ändring i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. innebär, efter Lagrådets påpekande, bl.a. att uttrycket tjänstgör inom Försvarsmakten används i båda styckena. Slutligen har vissa språkliga justeringar gjorts. Sammanfattningen av promemorian Ny delgivningslag m.m. (Ds 2009:28) I promemorian föreslås att den nuvarande delgivningslagen ersätts av en ny lag. Syftet med den nya lagen är att ge de tillämpande myndigheterna de verktyg och den flexibilitet som behövs för en skyndsam och ända- målsenlig hantering av delgivningar som grundläggande rätts- säkerhetskrav upprätthålls. De nya möjligheter som modern teknik ger tas tillvara i högre grad än vad som har varit fallet. Vidare läggs ett större ansvar på parter och andra som söks för delgivning i mål eller ärenden. I den nya lagen föreslås att vad som tidigare benämnts ordinarie delgivning ersätts av de självständiga delgivningssätten vanlig delgiv- ning, förenklad delgivning och särskild delgivning med juridisk person. Vanlig delgivning innefattar delgivningsförfaranden där handlingen bevisligen har kommit den sökte till handa. Myndigheter föreslås därvid få sända handlingar med telefax eller på annan elektronisk väg om det inte är olämpligt. Förenklad delgivning innefattar delgivning genom att en handling sänds med post till den sökte och att därefter ett meddelande skickas om att handlingen sänts. Det införs en möjlighet för myndigheten att under vissa förutsättningar sända handlingen eller det s.k. kontrollmeddelandet på annat sätt än med post. Dessutom föreslås att förenklad delgivning ska få fortsätta att användas i vissa fall när ett mål överlämnas till en annan myndighet eller domstol samt under vissa förutsättningar även för delgivning av stämning i brottmål. Särskild delgivning med juridisk person innefattar delgivning genom att en handling sänds med post till den juridiska personen och att därefter ett meddelande skickas om att handlingen sänts. Delgivningssättet mot- svarar i huvudsak den nuvarande delgivningsformen särskild delgivning med aktiebolag men föreslås omfatta samtliga juridiska personer som är skyldiga att registrera en postadress. Det föreslås vidare att juridiska personer ska ha möjlighet att registrera en särskild delgivningsadress. Särskild delgivning med juridisk person ska som huvudregel anses ha skett efter det att handlingen sändes från myndigheten. I förhållande till särskild delgivning med aktiebolag innebär det att tiden kortas . I promemorian föreslås att det nya delgivningssättet muntlig delgiv- ning införs. Muntlig delgivning innebär att innehållet i det som ska del- ges läses upp för den sökte och att handlingen därefter, som huvudregel, formlöst sänds till den sökte. Muntlig delgivning är ett plats- och teknikneutralt delgivningssätt som ersätter telefondelgivning och s.k. mötesdelgivning. Stämningsmannadelgivning innefattar delgivning genom att en person med stämningsmannabehörighet lämnar handlingen till den sökte eller på annat föreskrivet sätt samt upprättar ett intyg över åtgärden. När det gäller detta delgivningssätt så föreslås att den legala bevisverkan som intyg om stämningsmannadelgivning har tillerkänts avskaffas. I fortsätt- ningen ska fri bevisprövning gälla för prövning av sådana intyg. Det särskilda delgivningsförfarande som brukar kallas spikning föreslås bli en variant av stämningsmannadelgivning, vilket innebär att det inte längre kommer att krävas ett formellt beslut av uppdragsmyndigheten. Behörighet att utföra stämningsmannadelgivning föreslås tillkomma stämningsman, åklagare, polisman samt anställda vid allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, svensk utlandsmyndighet och hos Kronofog- demyndigheten. När den sökte är frihetsberövad ska stämningsmanna- delgivning kunna utföras av personal som tjänstgör vid den inrättning där han eller hon är intagen. Kungörelsedelgivning innefattar delgivning genom att handlingen hålls tillgänglig på viss plats och meddelande om detta och handlingens huvudsakliga innehåll kungörs på föreskrivet sätt. I fråga om kungörelsedelgivning föreslås att detta delgivningssätt utöver från vad som gäller enligt nuvarande ordning ska få användas när en juridisk person saknar såväl registrerad postadress som särskild delgivningsadress samt i vissa fall när förenklad delgivning inte kan användas till följd av att en part har underlåtit att fullgöra sin skyldighet att anmäla adressänd- ring. Lagen föreslås liksom enligt nuvarande ordning gälla i tillämpliga delar när någon på grund av föreskrift i författning har att, utan samband med mål eller ärende, ombesörja delgivning. Den som ska ombesörja delgivning föreslås få möjlighet att vända sig till för bistånd med delgivning inom riket. I promemorian föreslås vidare en möjlighet till auktorisation för privata delgivningsföretag. Förslaget innebär att personal vid auktoriserade delgivningsföretag ges i princip samma befogenheter som de stämnings- män som har förordnats av polismyndigheterna. Det föreslås vidare att all personal vid auktoriserade delgivningsföretag måste vara godkända med avseende på laglydnad och lämplighet i övrigt för anställning i ett sådant företag. i föreslås pröva frågor om auktorisation och godkännande samt utöva tillsyn över de auktoriserade delgivningsföretagen. Den nya delgivningslagen och övriga författningsändringar föreslås träda i kraft . Lagförslagen i promemorian Ny delgivningslag m.m. (Ds 2009:28) Förslag till delgivningslag (2010:000) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller när en handling enligt bestämmelse i lag eller annan författning ska delges i ett mål eller ärende hos en domstol eller annan myndighet. Lagen är även tillämplig i fråga om kallelse, föreläggande eller annan underrättelse i ett mål eller ärende hos en domstol eller annan myndighet, om det med hänsyn till syftet med underrättelsen framgår att delgivning bör ske. Lagen gäller även i tillämpliga delar när någon på grund av föreskrift i författning har att, utan samband med mål eller ärende, ombesörja delgivning. 2 § Om det för visst slag av mål eller ärende har meddelats en bestäm- melse i lag eller förordning som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. 3 § Delgivning sker genom att en handling sänds eller lämnas till den person som söks för delgivning enligt 1115 §§ eller genom att något av de andra förfaranden som anges i denna lag används. Delgivning enligt denna lag ska ske genom vanlig delgivning (16 och 17 §§), muntlig delgivning (1821 §§), förenklad delgivning (2226 §§), särskild delgivning med juridisk person (2731 §§), stämningsmannadelgivning (3248 §§), eller kungörelsedelgivning (4952 §§). 4 § Vid delgivning med en person som har hemvist utomlands eller som vistas utomlands får delgivning ske enligt lagen på den utländska orten, om inte särskilda skäl talar mot det. 5 § Om en handling som en myndighet ska delge är omfattande eller det av annan anledning är olämpligt att handlingen kopieras, får myndig- heten besluta att handlingen inte behöver lämnas eller sändas för delgivning utan i stället ska hållas tillgänglig hos myndig- heten eller på annan plats som myndigheten beslutat. Den sökte ska delges ett meddelande om beslutet. Första stycket gäller inte delgivning av en stämningsansökan eller en annan handling genom vilken förfarandet vid myndigheten inleds. Första stycket gäller dock bilagor till en sådan handling. 6 § Bestämmelserna i denna lag om delgivning av handling tillämpas även vid delgivning av annat än handling. Ansvar för delgivning, m.m. 7 § Myndigheten ansvarar för att delgivning sker och för valet av När myndigheten väljer delgivningssätt ska den sträva efter att använda det delgivningssätt som är mest ändamålsenligt och som medför så ringa olägenhet och kostnad som möjligt för såväl myn- digheten som för den som söks för delgivning. Om delgivning inte har skett på föreskrivet sätt, får myndigheten besluta att ny delgivning ska ske. Invändning om att en handling i ett mål eller ärende inte har delgetts på föreskrivet sätt ska göras så snart det kan ske. 8 § Begär en part eller någon som har liknande ställning att själv få ansvara för att delgivning sker, får myndigheten besluta om detta om det kan ske utan olägenhet. Myndigheten ska i sådana fall i beslutet ange en inom vilken ett bevis om delgivning ska ges in till myndigheten. Har ett bevis om delgivning inte getts in inom föreskriven tid, får myndigheten besluta att den återtar ansvaret för att delgivning sker. 9 § I fall som avses i 1 § tredje stycket ansvarar den som enligt författning har att ombesörja delgivning för att delgivning sker. Den som enligt första stycket ansvarar för att delgivning sker får vända sig till en länsstyrelse eller, om delgivningen ska utföras utomlands, till () för bistånd med delgivningen. ska avvisa en framställan om föreskriven ansökningsavgift inte har betalats. 10 § Den som enligt 8 § eller 9 § första stycket ansvarar för att delgivning sker får själv endast ombesörja delgivning genom vanlig delgivning enligt 16 § första stycket. När ombesörjer delgivning enligt 9 § andra stycket får endast delgivning ske genom vanlig delgivning, särskild delgivning med juridisk person, stämningsmannadelgivning och kungörelsedelgivning. Vem ska sökas för delgivning? Delgivning med en fysisk person 11 § Vid delgivning med en fysisk person ska han eller hon sökas för Har en fysisk person ställföreträdare som är behörig att företräda honom eller henne i saken, ska i stället ställföreträdaren sökas för Om det finns anledning till det, ska båda sökas för 12 § Vid delgivning med staten ska chefen för den myndighet som ska bevaka statens rätt i saken, eller annan person som är behörig att ta emot delgivningen för myndighetens räkning, sökas för delgivning. Om det inte av lag eller annan författning framgår att viss myndighet ska bevaka statens rätt i saken, får justitiekanslern, eller annan person som är behörig att ta emot delgivning för Justitiekanslerns räkning, sökas för delgivning. Delgivning med annan juridisk person än staten 13 § Vid delgivning med annan juridisk person än staten ska den som har rätt att företräda den juridiska personen sökas för delgivning. Om flera är gemensamt behöriga, är det tillräckligt att någon av dem söks för delgivning. Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckats eller bedöms ett sådant delgivningsförsök som utsiktslöst, får suppleant för en behörig ställföreträdare sökas för delgivning. Delgivning med delägare i samfällighet m.m. 14 § Vid delgivning med delägare i en samfällighet eller med medlemmar i en sammanslutning ska, om inte 13 § är tillämplig, ledamot av styrelsen eller annan som utsetts att förvalta samfällighetens eller sammanslutningens angelägenheter sökas för delgivning. Finns varken styrelse eller förvaltare, får någon som har rätt att sammankalla dem som ska besluta i samfällighetens eller sammanslutningens angelägenheter sökas för delgivning. Har ett försök till delgivning enligt första stycket misslyckats eller bedöms ett sådant delgivningsförsök som utsiktslöst, får en suppleant för en ledamot av styrelsen sökas för delgivning. Suppleanten ska utan dröjsmål lämna handlingen till en behörig ställföreträdare. Delgivning med den som har ett ombud 15 § Har den med vilken delgivning ska ske ombud i målet eller ärendet, bör ombudet sökas för delgivning om han eller hon är behörig att ta emot handlingen för huvudmannens räkning. Söks ändå huvudmannen för delgivning, bör ombudet underrättas om det. Första stycket gäller inte om handlingen innehåller ett föreläggande för huvudmannen att fullgöra något personligen. Hur vanlig delgivning går till 16 § Vanlig delgivning sker genom att handlingen sänds med post eller lämnas på annat sätt till den som söks för delgivning. En myndighet får sända handlingen med telefax eller på annan elek- tronisk väg, om det inte är olämpligt med hänsyn till handlingens innehåll och omfattning eller omständigheterna i övrigt. När vanlig delgivning har skett 17 § Vanlig delgivning har skett när den som söks för delgivning har tagit emot handlingen oavsett på vilket sätt den har kommit honom eller henne till handa. Om en postförsändelse som den som söks för delgivning har kvitterat har hämtats av bud, ska handlingen anses ha kommit den sökte till handa den dag då försändelsen avhämtades av budet. Hur muntlig delgivning går till 18 § Muntlig delgivning sker genom att innehållet i handlingen läses upp för den person som söks för delgivning. 19 § Myndigheten ska vid muntlig delgivning så snart det kan ske, dock senast inom från delgivningstillfället, sända handlingen eller utskrift av innehållet till den sökte med post eller på annat sätt som har överenskommits vid delgivningen. Har delgivningen skett vid förhör, muntlig förhandling eller annat sammanträde, behöver myndigheten dock sända handlingen eller utskriften endast om den sökte har begärt det. När muntlig delgivning får användas 20 § Muntlig delgivning får användas om det inte är olämpligt med hänsyn till innehållet och omfattningen av handlingen eller omständig- heterna i övrigt. Muntlig delgivning får inte avse en stämningsansökan eller en annan handling genom vilken ett förfarande inleds. När muntlig delgivning har skett 21 § Muntlig delgivning har skett när innehållet har lästs upp för den som söks för delgivning. Hur förenklad delgivning går till 22 § Förenklad delgivning sker genom att myndigheten sänder hand- lingen till den som söks för delgivning och närmast följande arbetsdag skickar ett meddelande om att handlingen har sänts. 23 § Vid förenklad delgivning ska handlingen och det meddelande som avses i 22 § sändas med post till den söktes senast kända adress, om inte annat har överenskommits. Har en handling som sänts enligt första stycket kommit i retur till myndigheten, ska myndigheten sända handlingen och meddelandet med post till den söktes folkbokföringsadress om sådan adress finns och skiljer sig från den som använts vid översändandet enligt första stycket. När förenklad delgivning får användas 24 § Förenklad delgivning får användas endast 1.om den som söks för delgivning är part eller har liknande ställning i ett mål eller ärende, 2.om den som söks för delgivning har upplysts om att delgivnings- sättet kan komma att användas i målet eller ärendet, och 3.om det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna. Förenklad delgivning får inte avse en stämningsansökan eller en annan handling genom vilken ett förfarande inleds. 25 § Upplysning enligt 24 § första stycket 2 ska delges genom vanlig del- givning, muntlig delgivning, särskild delgivning med juridisk person eller stämningsmannadelgivning enligt 34 eller 40 §. Delgivning enligt första stycket behöver inte ske när någon har gett in en handling i målet eller ärendet och upplysningen lämnas till honom eller henne i nära anslutning till att handlingen har kommit in till myn- digheten. När förenklad delgivning har skett 26 § Förenklad delgivning ska anses ha skett när har förflutit från det att handlingen sändes, om det inte med hänsyn till omständig- heterna framstår som osannolikt att handlingen har kommit fram dit den sänts enligt 23 §. Särskild delgivning med juridisk person Hur särskild delgivning med juridisk person går till 27 § Särskild delgivning med juridisk person sker genom att myndigheten sänder handlingen till den juridiska personen och närmast följande arbetsdag sänder ett meddelande om att handlingen har sänts. 28 § Vid särskild delgivning med juridisk person ska handlingen och det meddelande som avses i 27 § sändas med post till den särskilda delgivningsadress som är registrerad för den juridiska personen i ett sådant register som anges i 29 §.