prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Vi avser att lämna förslag om lagstiftningen om miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram till . För att förbättra uppföljningen av de insatser som sker med anledning av åtgärdsprogrammen fick de berörda länsstyrelserna i sina reglerings- brev ett krav om återrapportering i denna fråga. Miljödriven näringsutveckling minskar utsläppen av luftföroreningar Näringslivet genomför på egen hand omställningar som både är eko- nomiskt lönsamma och leder till minskad miljöpåverkan. som initieras av verksamhetsutövarna själva eller med medverkan av myndigheter. Exempel på sådana projekt är: - hamn har utvecklat ett system med tågpendlar som tre- dubblat järnvägstransporterna till och från hamnen . Omläggningen har varit lönsam företagsekonomiskt och har minskat utsläppen av koldioxid från transporterna till hamnen med . För kväveoxider och kolväten är minskningen 420 respektive . -samordnar projektet godstransporter. I pro- jektet deltar 14 olika parter, från stora transportköpare och trans- portföretag till forskningsinstitutioner. Parterna har gemensamma mål om effektivare transporter och fordon, effektiv bränsleproduktion och utökad användning av förnybara drivmedel. Deltagarna har gjort åta- ganden som innebär att de sammanlagt kommer att utnyttja energi effektivare och minska utsläppen av bl.a. luftföroreningar. -har mer än halverat utsläppen av koldioxid genom att introducera alternativa bränslen. Företaget använder dess- utom endast odubbade vinterdäck. Flera andra taxibolag genomför liknande åtgärder. I andra fall utvecklar företag effektiv teknik för att möta exempelvis de krav som ställs i samband med tillståndsprocesserna. i har utvecklat och infört ny förbränningsteknik i en gasolugn som innebär att de har kunnat reducera sina utsläpp av kväveoxider till en låg kostnad och som i jämförelse med andra reningsmetoder är smidigare om kapa- citeten ökar. Kommunerna är viktiga aktörer i arbetet med att förbättra luftförore- ningssituationen lokalt. Utöver att de genomför åtgärder enligt åtgärds- programmen för luftkvalitet m.m. har ett flertal kommuner och landsting frivilligt genomfört åtgärder som förbättrar luftkvaliteten och minskar utsläppen. Det gäller t.ex. förbättrad kollektivtrafik och resepolicier som leder till att de anställda i högre grad använder cykel, kollektivtrafik och bilpooler i stället för egen bil i tjänsten. Det förekommer även att kom- muner försöker stimulera att de anställda cyklar eller reser kollektivt till och från arbetsplatsen. Kommunerna är även viktiga beställare av transport- och entreprenadtjänster. Ett par kommuner har anslutit sig till gemensamma upphandlingskrav för sådana. har provat ett flertal åtgärder för att minska ut- släppen från den lokala trafiken. Ett hundratal invånare erhöll ett årskort till kollektivtrafiken eller ett medlemskap i en bilpool i utbyte mot att de skrotade sin bil. Kommunen har även sett över sin parkeringspolicy med syfte att motivera till resor med andra färdmedel än bil. Vidare genomför kommunen rådgivning för att få företag och privatpersoner att lägga om sina resvanor. tog ett principbeslut om att införa trängselskatt i . I en framställan (Fi2010/611), som inkom till , föreslår och och att trängselskatt ska införas i från . Syftet med en trängselskatt är Prop. 2009/10:155 att förbättra både framkomligheten och miljön i . från föreslås att trängselskatt ska införas i i enlighet med inkommen framställan. In- täkterna från trängselskatt ska delfinansiera vissa infrastruktursatsningar i . har inom ramen för en långsiktig satsning på biogas byggt ut ett system för produktion och distribution av biogas. viktig tanke har varit att utnyttja de lokala förutsättningarna. avloppsslam och avfall rötas och utnyttjas har ett nedlagt sockerbruk byggts om så att jordbrukets restprodukter kan utnyttjas. drivs med biogas liksom hela stadstrafiken. mans med flis för att producera fjärrvärme. kommun satte 1996 upp ett mål om att bli en fossilbränslefri För att nå målet arbetar kommunen för att öka användningen av energi från förnybara energikällor, att effektivisera energianvändning- en och att ställa om till ett fossilbränslefritt transportsystem. Lokala problem med småskalig vedeldning Småskalig uppvärmning med ved bidrar framför allt till lokalt höga hal- ter av kolväten, däribland bens(a)pyren. Även frekvent trivseleldning och grillning påverkar luftmiljön negativt. slag till åtgärder. Det ena gällde ett bidrag till förbättring av befintliga anläggningar och det andra att ett miljöklassystem skulle utvecklas. redovisade 2004 ett uppdrag om utsläppen från småskalig vedeldning (dnr M2004/1229/Mk). En slutsats var att generella krav på befintliga anläggningar som ökar kostnaderna för an- vändarna kan öka eluppvärmningen och oljeanvändningen. problemen kan dessutom knytas till enskilda äldre pannor utan ackumu- latortank eller till felaktig eldning (t.ex. med dåligt torkad ved). pannor kan ha utsläpp som är mångdubbelt större än de från nya pannor och befintliga pannor som eldas korrekt. Det är därför mest intressant att åtgärda enskilda problem. Kommunerna kan enligt 40 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ta fram föreskrif- ter om tillfälligt förbud mot småskalig eldning med vissa fasta bränslen inom särskilt angivna områden samt om skötsel och tillsyn av eldnings- anordning för vissa fasta bränslen. sitt regleringsbrev fått i uppdrag att bedöma behovet och konse- kvenserna av att ge kommunerna utökade möjligheter att inskrida mot enskilda anläggningar med höga utsläpp. De statsfinansiella effekterna av ovan nämnda insatser ska finansieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. klimatrelaterade åtgärder som nämnts i detta avsnitt har behandlats i proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Intäktsbortfallet knutet till skattenedsättningen för landansluten el för fartyg i hamnar redovisas i lagrådsremissen Bättre skattemässiga förutsättningar för biogas samt landansluten el till fartyg i hamn (dnr Fi2010/992) som lämnades till Lagrådet . fick i uppdrag att efter hörande av en expertgrupp utvärdera vilka konsekvenser om kraven av svavelhalten i marint bränsle kommer att innebära för svenskt näringsliv. Om antagandena om kost- naderna för att införa de nya reglerna är korrekta beräknar att bränslekostnaderna ökar med mellan . Beräkningar- na i indikerar att en överföring av sjötransporter till landtransporter sannolikt kommer att ske. Rapporten har remiss- behandlats (dnr N2009/4814/TR). Regeringen avvaktar Kommissionens konsekvensanalyser i frågan. Insatserna som nämns i detta avsnitt kommer att minska kostnaderna för hälsoeffekter och skador på ekosystemen. 9 Bara naturlig försurning Enligt beslut innebär Bara naturlig försurning att de för- surande effekterna av nedfall och markanvändning underskrider gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ökar inte heller korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader (prop. 2000/01:130 s. 48 ff.). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt fyra delmål om minskad försurning av sjöar och rinnande vatten, minskad försurning av skogsmarken, minskade utsläpp av svaveldioxid och minskade utsläpp av kväveoxider (prop. 2004/05:150 s. 44ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 9.1Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning ändras Regeringens förslag: Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning omformuleras och föreslås få följande lydelse: De försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska under- skrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska inte heller öka korrosionshastigheten i markförlagda tek- niska material, vattenledningssystem, arkeologiska föremål och häll- ristningar. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i län tillstyrkte Miljömåls- rådets förslag. Skälen för regeringens förslag: Förslaget till ändrad lydelse innebär att formuleringen om luftföroreningarnas påverkan i form av korrosion på tekniskt material, kulturföremål och byggnader som är ovan jord tas bort. Motivet är att dessa effekter redan täcks av miljökvalitetsmålet luft (se avsnitt 8, inledningen). Med den föreslagna ändringen omfattar miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning enbart skador som beror på nedfallet av luftföroreningar. Eftersom insatserna för att nå de båda miljökvalitetsmålen är desamma (se avsnitt 8.3) får förändringen inga konsekvenser för åtgärdsarbetet. 9.2Precisering av miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försur- ning innebär i ett generationsperspektiv att depositionen av försurande ämnen inte överskrider den kritiska belastningen för mark och vatten. Onaturlig försurning av marken begränsas så att den naturgivna pro- duktionsförmågan, arkeologiska föremål och den biologiska mångfal- Markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens för- bedömning överensstämmer med regeringens vad Rådet föreslog även att miljökvalitetsmålets formule- ring bör ändras. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte kommenterat frågor- Skälen för regeringens bedömning: anser att det inte är motiverat att på någon avgörande punkt ändra bedömningen av inne- börden av miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. ändringen är att onaturlig försurning av marken bör begränsas i stället för att i enlighet med nuvarande tolkning motverkas. arbetet för att nå miljökvalitetsmålet främst är inriktat på att begränsa ut- släppen för att minska nedfallet. Kalkning och askåterföring motverkar bara de uppkomna skadorna men löser inte problemen med utsläppen. 9.3Förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning om ytterligare åtgärder vidtas. Delmålen om försurning av sjöar och vattendrag, och av skogsmarken samt utsläpp av svaveldioxid har uppnåtts. Delmålet om utsläpp av kväveoxider kommer eventuellt att nås eller inom därefter. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- Regeringen gör dock en något mer positiv bedömning mot bak- grund av att den internationella sjöfartsorganisationen, IMO, 2008 beslutade om skärpta miljökrav för fartyg och fartygsbränslen. Även den nya bedömningsgrunden motiverar en mer positiv syn på möj- ligheterna att nå målet. Beträffande delmålet om utsläppen av kväveoxi- der har nya beräkningar visat att troligen når delmålet kring 2010 eller strax därefter. Remissinstanserna: i , Svenska , Världsnaturfonden WWF och saknar en kvantitativ bedömning av hur stora utsläppsminskningar som ytterligare krävs för att miljökvali- tetsmålet ska kunna nås. drar slutsatsen att naturen kommer att uppvisa ett antropogent försurat tillstånd långt efter att det försurande nedfallet sjunkit under den kritiska belastningsgränsen. nå miljökvalitetsmålet behövs ytterligare utsläppsbegränsande åtgärder utöver vad som beslutats samt en utökad kalkningsverksamhet i vatten- områden som ännu inte åtgärdats. bedömningen av uppföljningen av miljökvalitetsmålet men påpekar att det beräknade överskridandet av kritisk belastning för sjöar även inklude- rar skogsbrukets försurningspåverkan. Skälen för regeringens bedömning Försurning uppmärksammades som ett betydande miljöproblem. Det stod snabbt klart att åtgärder är framgångsrika endast om de vidtas i ett stort antal länder. har därför prioriterat insatser inom EU och Konventionen om långväga gränsöverskridande luft- föroreningar, CLRTAP. bidrog utländska källor av nedfallet av sura svavelföreningar i . För sura kväveföreningar var andelen 91 pro- cent och för ammoniak . Det största bidraget till nedfall i kommer från länder som , och och från den internationella sjöfarten. Svenska utsläpp påverkar i sin tur andra länder. minskade nedfallet av försurande kväve- och svavelföreningar på öppna fält . beräknas enligt nedfallet av försurande ämnen dock fort- farande överstiga den kritiska belastningen för sjöar på av arealen. Den beräkningen skedde dock innan IMO tog beslut om skärpta miljökrav, se avsnitt 8.3. Bara naturlig försurning är ett av de miljökvalitetsmål där skillnaden mellan att minska påverkan till en långsiktigt hållbar nivå och att nå det tillstånd som eftersträvas är som störst. Även om nedfallet av försurande ämnen begränsas tar markens återhämtning årtionden eftersom vittringen som motverkar markförsurningen är en långsam process. Försurade sjöar och vattendrag återhämtar sig kemiskt sett relativt snabbt om nedfallet minskar eller motverkas med kalkning men det kan ta innan arter som utrotats lokalt återkoloniserar tidigare försurade områden. Vi bedömer att det är möjligt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning om ytterligare åtgärder vidtas. Inom en generation från det att målet antogs torde ett antal åtgärder som begränsar utsläppen av försu- rande svavel- och kväveoxider få genomslag eller att ha beslutats. De redovisas i avsnitt 8.3. Den enskilt viktigaste åtgärden som har antagits är IMO:s beslut om sänkt svavelhalt i bränslen och skärpta kväveoxidkrav för fartyg. Utan det beslutet skulle sjöfartens utsläpp av svaveldioxid i europeiska vatten överstiga utsläppen inom EU. Omkring 2020 skulle även sjöfartens utsläpp av kväveoxider överstiga de från källor på land. Av stor betydelse är även de skärpta utsläppskrav för stora förbrän- ningsanläggningar som EU förväntas anta som en del av revisionen av det s.k. IPPC-direktivet. Vidare skärps gränsvärdena för utsläpp av kvä- veoxider från lätta och tunga fordon samt arbetsmaskiner. Orsaken till att det tar att nå förutsättningarna är bl. a. att IMO:s krav för utsläppen av kväveoxider från nya fartyg endast får genomslag på lång sikt beroende på att de befintliga fartygen med väsentligt högre utsläpp endast fasas ut mycket långsamt. Vidare ökar utsläppen i vissa länder som påverkar nedfallet i . sådana länder som inte omfattas av luftvårdsarbetet inom EU eller Prop. 2009/10:155 CLRTAP. Skogsbrukets försurningspåverkan är en annan osäkerhets- Delmål 1 om försurning av sjöar och vattendrag Delmålet innebär att är högst av antalet sjöar och högst av sträckan rinnande vatten drabbade av försurning som or- sakats av människan. Delmålet gäller sjöar som inte kalkas och är större än fyra hektar samt vattendrag. Delmålet har en tydlig koppling till insatserna för att nå miljökvalitets- målet Levande sjöar och vattendrag eftersom försurade sjöar är artfattiga och den biologiska produktionen går ned. Delmålet är uppnått. Det minskade nedfallet har tillsammans med kalk- ning medfört att av sjöar större än fyra hektar var för- surade 2005. Av de rinnande vattnen var försurade. I båda fallen förbättras situationen troligen som en följd av bl.a. de åtgärder som redovisas i avsnitt 8.3. Särskilt viktiga är IMO:s krav som innebär att utsläppen av svavel- och kväveoxider kom- mer att minska. Utvecklingen betyder att behovet av kalkning av vattendrag kommer att minska. Frågor om kalkning utvecklas i avsnitt 14.3. Delmål 2 om försurning av skogsmarken Delmålet innebär att ska trenden mot ökad försurning av skogs- marken vara bruten i områden som försurats av människan och en åter- hämtning ska ha påbörjats. Delmålet är uppnått. Trenden mot ökad försurning är bruten och åter- hämtningen har börjat i områden som är försurade av människan. Ande- len skogsmark med hög eller mycket hög försurningsgrad minskar, sär- skilt i sydvästra . I nästan hela landet utom de nordligaste delarna och i delar av nordvästra minskar mineraljordens surhet. I nordvästra är den naturliga buffertkapaciteten mestadels god. har inte varit utsatt för någon omfattande försurning och där- med förväntas inte heller någon förändring när nedfallet av försurande ämnen minskar. För att återhämtningen ska fortsätta i önskad takt bör nedfallet av sura föroreningar fortsatt minska. Liksom för delmål 1 om försurning av sjöar och vattendrag behöver utsläppen av svavel- och kväveoxider fortsätta att minska i de områden som påverkar nedfallet i . kan ett ökat uttag av avverkningsrester inom skogsbruket för- sämra möjligheten till återhämtning. I det sammanhanget är åtgärder som askåterföring en möjlig åtgärd. Delmål 3 om utsläpp av svaveldioxid Delmålet innebär att utsläppen av svaveldioxid till luft ska ha minskat till . Delmålet är uppnått . släpptes knappt Prop. 2009/10:155 svaveldioxid ut vilket är en minskning med två tredjedelar . Utsläppen är ett resultat av långsiktigt och målmedvetet arbete som bl.a. inneburit att lågsvavliga bränslen och effektiv teknik för avsvavling av rökgaser har introducerats. Delmål 4 om utsläpp av kväveoxider Delmålet innebär att utsläppen av kväveoxider har minskat till högst . Delmålet är identiskt med åtagande för kväveoxider enligt EU:s takdirektiv (2001/81/EG). senaste beräkning visar att är mycket nära att nå delmålet eller till och med når det efter att det har sett svårt ut. Det är flera olika åtgärder som bidrar till detta. Förutom att utsläppen från vägtrafiken och arbetsmaskiner minskar långsiktigt ledde den höjning av kväveoxidavgiften för energiproducerande anlägg- ningar som genomfördes till att utsläppen sänktes med ytterligare . Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Insatserna för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning redo- görs för under avsnitt 8.3. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Giftfri miljö att miljön ska vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Bakgrunden redovisades i kapitel 4 i propositionen Kemi- kaliestrategi för giftfri miljö (prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt nio delmål om kunskap om egenskaper hos kemiska ämnen, information om farliga ämnen i varor, utfasning av farliga ämnen, riskminskning vid hantering av kemiska ämnen, riktvärden för miljökvalitet, efterbehandling av för- orenade områden (två delmål), dioxiner i livsmedel samt exponering av kadmium via föda och arbete (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36, prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01: 269 och prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 10.1 Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ändras Regeringens förslag: Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ska ha följande lydelse: Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mång- falden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Hal- terna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. förslag överensstämmer med regeringens för- Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna anser att den fö- reslagna ändrade lydelsen innebär att miljökvalitetsmålet blir tydligare och mer realistiskt utan att ambitionsnivån sänks. anser att de två meningarna som rör halter av ämnen i miljön bör förtyd- menar att formuleringarna att halter ska vara nära noll eller nära bakgrundsnivåerna är för oprecisa och kan uppfattas på olika sätt. menar också att bakgrundsnivåer av naturligt förekommande ämnen inte entydigt kan fastställas då de kan variera kraftigt beroende på berggrundens sammansättning. halter ska gälla både enskilda ämnen och sammantaget. inspektionen föreslår att eftersom miljökvalitetsmålet föreslås få en ny lydelse bör nya preciseringar utvecklas. anser att näringsämnen inte ska omfattas av begreppet halter eftersom deras effekter hanteras inom andra miljö- menar att lydelsen av miljökvalitets- målet bör formuleras på ett tydligare och från ett riskperspektiv mer rele- Skälen för regeringens förslag: Kemikalieproduktionen i världen har Prop. 2009/10:155 ökat kraftigt och väntas fortsätta öka. Ämnen sprids när kemikalier och varor produceras, används, återvinns, förbränns eller deponeras. Med varuhandel, energiproduktion och förbränning sprids kemikalier och metaller över nationsgränserna. Föroreningar till följd av gamla utsläpp kommer att finnas i miljön . Att miljön ska vara fri från ämnen som skapats i eller utvunnits av samhället är därför näst intill omöjligt att uppnå oavsett hur många åtgärder som vidtas och hur stora ekonomiska resurser som tilldelas för att uppnå målet. Grunden i arbetet för Giftfri miljö är att förebygga skador på miljön och människors hälsa av kemiska ämnen och metaller. Miljökvalitetsmålet blir genom den ändrade lydelsen mer trovärdigt och möjligt att uppnå, men med en bibehållen hög ambitionsnivå för kemikaliepolitiken. Regeringen anser att det finns behov av att närmare precisera innebörden av miljökvalitetsmålet bl.a. vad gäller halter av naturfrämmande och naturligt förekommande ämnen. 10.2Precisering av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att: -Den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö för särskilt farliga ämnen är nära noll och för övriga kemiska ämnen inte skadlig för människor. -Förorenade områden är undersökta och vid behov åtgärdade. -All fisk i hav och sjöar är tjänlig som människoföda med avseende på innehållet av naturfrämmande ämnen. Preciseringarna av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör ses över i sin helhet. bedömning: förslag om ändringar av preciseringarna som rör sammanlagd exponering för särskilt farliga ämnen och att all fisk i hav och sjöar ska vara tjänlig som män- niskoföda, bör ingå i en översyn av innebörden av miljökvalitetsmålet Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker Miljö- målsrådets förslag. Svenskt Växtskydd och anser att exponering via föda inte är relevant för ett svenskt miljökvali- tetsmål, eftersom den största delen av livsmedlen på den svenska mark- naden är importerade. Skälen för regeringens bedömning: Mot bakgrund av att miljökvali- tetsmålet föreslås få en ändrad lydelse bedömer regeringen att precise- ringarna av miljökvalitetsmålet bör ses över i sin helhet. Det finns behov av att tydliggöra lydelsen av miljökvalitetsmålet och att vid behov om- formulera kvarvarande preciseringar samt utveckla nya preciseringar. Det handlar bl.a. om att tydliggöra innebörden av att halter av naturfräm- mande ämnen är nära noll och vad som menas med bakgrundsnivåer, eftersom bakgrundsnivåer skiljer sig mellan olika platser i landet och kan skifta efter årstider och vid t.ex. jord- eller skogsbruk. föreslagit ändringar i de två preciseringar som rör den sammanlagda Prop. 2009/10:155 exponeringen för särskilt farliga ämnen och att all fisk i hav och sjöar är tjänlig som människoföda. Förslagen i för- djupade utvärdering och remissinstansernas synpunkter till utvärderingen samt till miljömålsutredningens förslag bör ingå i underlaget till över- synen av innebörden av miljökvalitetsmålet. Halter av naturfrämmande och naturligt förekommande ämnen ingår i den föreslagna lydelsen av miljökvalitetsmålet (avsnitt 10.1) och de två preciseringarna som rör halter av ämnen bör därför utgå. Till dess att en översyn har gjorts av innebörden av Giftfri miljö bör kvarvarande preciseringar kvarstå. 10.3Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Regeringens bedömning: Det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i sin hel- het. Utvecklingen av regelverken för kemikalier, internationellt och inom EU, samt det nationella arbetet med att sanera förorenade om- råden förbättrar förutsättningarna för att uppnå miljökvalitetsmålet Delmålet om riktvärden för miljökvalitet har uppnåtts och delmålet om dioxiner i livsmedel kan uppnås. Delmålet 6 om efterbehandling av förorenade områden kommer troligen inte att uppnås.