prop · GY031d21 · 2010-10-12 00:00:00 — Av länsstyrelsernas årsredovisningar samt separata redovisningar framgår att samtliga länsstyrelser har tagit fram regionala klimat- och energistrategier men arbetet har varit av varierande omfattning och kvalitet mellan länen. I några län har även genomförandefasen inletts med insatser och åtgärder i enlighet med de regionala klimat- och energistrategierna. I en del län har strategierna tagits fram i bred samverkan mellan olika regionala aktörer, men i andra län utan nämnvärd samverkan. Strategiernas förankring lokalt och regionalt varierar. I vissa län har tydliga handlingsplaner och åtgärdsprogram utarbetats, i andra inte. I en del län har klimat- och energistrategierna kopplats till det regionala tillväxtarbetet, men i andra län har det setts som en isolerad företeelse. Tre pilotlän för grön utveckling har utsetts för att stödja andra länsstyrelser och utveckla det regionala klimat- och energistrategiarbetet. Dessa län har fått ett extra stöd med vardera. Samtliga 290 svenska kommuner sökte och erhöll stöd för energi- och klimatrådgivning. Det totala stödbeloppet uppgick till . Utöver det belopp som går att söka för energi- och klimatrådgivning finns möjligheten att söka ett extra bidrag om för att arbeta med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 rådgivning avseende kommunens egna byggnader och fastigheter. Totalt har 159 kommuner sökt extra medel för att arbeta med det kommunala fastighetsbeståndet , till ett totalbelopp på 4 ,. Enkätundersökningar som gjorts på uppdrag av visar att närmare hälften av befolkningen känner till den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Ytterligare undersökningar visar att de som vänt sig till rådgivarna är nöjda med både bemötande och kvalitet på rådgivningen. Programmet Uthållig kommun syftar till att genom nätverksbyggande, kunskapsspridning och samverkan stimulera svenska kommuners arbete med energifrågor som en språngbräda för hållbar utveckling. Sammanlagt deltar 66 kommuner grupperade i åtta s.k. kluster i den nu pågående etappen av programmet (). Samtliga tolv kommuner i län bildar tillsammans med regionala aktörer ett pilotlän. Kärnan i arbetet med Uthållig kommun som styrmedel är att upprätthålla aktiva nätverk med deltagande kommuner och uppmuntra och stimulera kontakter mellan deltagande kommuner. Detta sker bl.a. genom kluster- och temaområdesaktiviteter. Ett exempel på kommunernas uppföljning är att de på ett strukturerat sätt redogör för goda exempel på aktiviteter eller projekt som genomförts, vilka sedan sprids vidare till övriga kommuner. Sammanlagt har ett 30-tal goda exempel publicerats av . I en separat statusrapport om Uthållig kommun (dnr N2010/3598/E) sammanställd av , anges att 21 kommuner har gjort en besparing (baserat på köpta kWh) på 36 GWh. Besparingspotentialen beräknas till minst 79 GWh. Teknikupphandling, marknadsintroduktion och energieffektiva produkter Nätverk och program är ett viktigt verktyg för att samverka med aktörer på marknaden som kan påverka och förändra energianvändningen i samhället. Med syfte att verka för att energieffektiva system och produkter kommer ut snabbare på marknaden 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 samordnar och stödjer ett flertal program och nätverk inom olika sektorer. Programmet BELOK Beställargruppen lokaler drivs i samverkan med största fastighetsägare, och programmet BeBo Beställargrupper Bostäder drivs i samverkan med ägare/förvaltare av flerbostadshus. Ett viktigt projekt inom BELOK är Totalkonceptet, som är inriktat mot att samtliga energieffektiviserande åtgärder i en byggnad identifieras och rangordnas efter lönsamhet och genomförs som ett paket utifrån fastighetsägarens krav på lönsamhet (internränta). Antalet pågående projekt enligt Totalkonceptet uppgår till 25 lokaler som är en blandning av kontor, skolor, vårdlokaler samt affär. Med syfte att involvera hyresgästerna i arbetet med energieffektivisering har två nya nätverk startat . Det är HyBo Energieffektivisering i bostäder ur ett hyrestagarperspektiv och det är HyLok Nätverket för myndigheters energieffektivisering av lokaler. har det inom nätverket tagits fram krav på energiprestanda, motsvarande av nybyggnadsregler, i samband med upphandling av en ny polisstation. En teknikupphandling är en anbudsprocess som ska stimulera och skynda på utveckling av ny teknik. Meningen är att få fram nya produkter, system eller processer som tillgodoser köparnas krav bättre än de produkter som redan finns på marknaden. har förstudier genomförts för energieffektivisering i professionella kök, ventilationssystem för befintliga flerbostadshus, kyltorn för komfortkyla i byggnader samt LED-belysning i lokaler för olika verksamheter. Extra stora satsningar har gjorts inom belysningsområdet . Ett projekt för LED-baserad hissbelysning pågår i samverkan med BeBo. Syftet med projektet är att utveckla, verifiera, och demonstrera lysdiodbaserade belysningssystem som ersättning för lysrör och glödlampor i hissar. Aktivering av små och medelstora företag intensifierades arbetet för att aktivera små och medelstora företag inom energieffektivisering. Insatserna omfattar information, utveckling av anpassade verktyg samt stöd i olika former till regionalt förankrade respektive branschspecifika nätverk. ENGINE Nätverk för regional energieffektivisering har utbildat personal hos deltagande företag i energikartläggning. Det har resulterat i genomförda energikartläggningar och framtagande av energiplaner på alla medverkande företag. ENIG Energieffektivisering i Grupp, är ett nätverk för energieffektivisering som startades med bidrag från . Nätverket skapar, samlar och sprider kunskap om energieffektivisering tillsammans med företag inom industrin och de regionala energikontoren. har informerat om ett nytt klassningssystem för energieffektiva elmotorer och tagit fram en lista över befintliga motorer enligt det nya systemet. har även beviljat medel till en förstudie för att utreda hur revisorer kan vara ett stöd för företag vid deras arbete med energifrågor. Prestandakrav på energianvändande produkter beslutades de första genomförandeåtgärderna enligt direktivet (2005/32/EG) om ekodesign, och omfattar enkla digitalboxar, externa nätaggregat, gatu- och kontorsbelysning samt hembelysning, standby och off-modeförluster för energianvändande produkter. Utfasningen av glödlampan är det första ekodesignkravet som trätt i kraft (). Informationen om belysning har mot denna bakgrund utvecklats på webbplats. Webbplatsen har haft 64 395 besök, ett snitt på 176 besök per dag. trädde en reviderad version av EG-direktivet (2005/32/EG) om ekodesign i kraft och direktivet är nu utvidgat till att även omfatta produkter som inte själva drar energi, men som påverkar energianvändningen, t.ex. kranar och fönster. Genom prov av energikrävande produkter kan man öka medvetenheten om energieffektiva produkter hos företag och allmänhet samt stimulera ny produktutveckling. Inom uppvärmningsområdet har 13 pelletsfabrikat samt fyra pelletskaminer testats. De förra visade sig alla hålla hög och jämn kvalitet, medan ett par pelletskaminer vidareutvecklades eller drogs bort från marknaden. metod har utvecklats i samarbete med branschen för att mäta hur luft-luftvärmepumpar fungerar som underhållsvärme vid plus inomhustemperatur. En jämförelse visar att köksfläktar med ett luftflöde på tar bort lika mycket matos som de med och halveras värmeförlusterna. Test av tv-apparater visar att det går att kombinera bra bild med låg energiförbrukning. Den energisnålaste tv-apparaten drar hälften så mycket som den mest energislukande. Det har också testats grenkontakter, digitala fotoramar, enkla elmätare samt elljusstakar och julgransbelysning, där lysdioder, LED, blivit vanligare. Resultaten visar bl.a. att hushållen kan spara av elen som används till elljusstakar och julgransbelysning. Tillsynsprov för att kontrollera tillverkarnas uppgifter på den obligatoriska energimärkningen har slutförts för 11 ugnar och 11 torktumlare. Resultaten visar att samtliga torktumlare håller sig inom tillåtna toleranser för avvikelser. För ugnarna är det dock några modeller som med små avvikelser inte uppfyller gränsvärdena. Alla tester publiceras på myndighetens webbplats och har en ny applikation utvecklats och lanserats där både gamla och nya tester finns redovisade. Ingång Tester har haft 163 106 besök, i snitt 446 besök per dag. Reviderade kravspecifikationer för passivhus och minienergihus har tagits fram . De utgör underlag för ett förslag till system för certifiering av Passivhus och Minienergihus. medverkar i standardiseringen för att utveckla prövningsmetoder som används vid tester av diskmaskiner, tvättmaskiner, ugnar, kylar/frysar och ljud. Ekodesign och energimärkningsförordningarna hänvisar till dessa internationella standardmetoder. En europeisk standard för energiledningssystem har tagits fram med aktiva medverkan. Den började gälla . Informationsmaterial, utbildning och kunskapsspridning Information, utbildning och kunskapsspridning utgör en röd tråd och integrerad del i de flesta insatserna för ökad energieffektivisering. Därtill genomförs ett antal särskilda satsningar för att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 öka medvetenheten hos olika målgrupper om energieffektivisering och minskad klimatpåverkan. arbetar kontinuerligt med att ta fram nytt informationsmaterial för användning av målgrupperna energi- och klimatrådgivare, energikontor, hushåll och konsumenter. Viktigt material som tagits fram är bl.a. en broschyr om tilläggsisolering samt en broschyr om enklare energispartips. Dessa broschyrer har tagits fram på olika språk för att nå ut till så många som möjligt i målgrupperna. Myndighetens webbplats omfattar en mängd sidor som riktar sig till hushåll och företag med både enkla energispartips och långtgående åtgärder för energieffektivisering. Sidorna uppdateras kontinuerligt och har en ny struktur för företagssidorna tagits fram för att öka tydlighet och tillänglighet. Webbplatsen är även ett viktigt verktyg för energi- och klimatrådgivarna och de regionala energikontoren i deras arbete. har drygt 96 000 besök gjorts på den del av webbplatsen som är riktad till företag. För den del som är riktad mot hushåll har drygt 400 000 besök gjorts . Detta ger ett snitt på 263 respektive 1 097 besök per dag. Energikalkylen är ett energiberäkningsprogram för privathushåll. har utvecklat en helt ny version av kalkylen som lanserades . Den nya Energikalkylen hanterar både småhus och lägenheter och ger en översiktlig bild över hushållens energianvändning, avseende uppvärmning, varmvatten och hushållsel. Kalkylen presenterar en rad åtgärder och tips som kan effektivisera hushållens energianvändning. Energikalkylen har cirka 10 000 unika besökare . Ett antal projekt med fokus på energieffektivisering inom transportsektorn har startats . De behandlar främst logistik inom tunga godstransporter samt informationsteknikens positiva påverkan på energieffektiviseringspotentialen. Inom sjötransportområdet har några projekt startats som främst fokuserar på energiledningssystem för fartyg samt andra effektiviseringsåtgärder för energieffektiv drift och underhåll av fartyg. Ett framtida scenario med ett stort antal laddningsplatser för eldrivna fordon innebär helt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 nya konsument- och teknikkrav. För att möjliggöra en ökad marknad för elfordon är det av vikt att utbyggnad av infrastrukturen hanteras så optimalt som möjligt för att undvika framtida flaskhalsar. Inom vägtransportsidan har fyra större demonstrationsprojekt startats i samarbete med energibolag, kommuner och fordonstillverkare med flera. Program för energieffektivisering i energiintensiva företag som i sina industriella verksamheter använder el i tillverkningsprocessen ges enligt lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering en möjlighet att delta i femåriga program för energieffektivisering (PFE). I utbyte mot att åtagandena enligt programmet följs medges företagen skattebefrielse för el enligt regler i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Den första perioden för PFE (20042009) har avslutats och lett till en total eleffektivisering på i de 97 deltagande företag som lämnat en slutredovisning. De deltagande företagen har investerat i genomförda eleffektiviseringsåtgärder. Enbart dessa åtgärder beräknas ge besparingar på . Den genomsnittliga återbetalningstiden för åtgärderna är . Kravet på upprättande av energiledningssystem innebär att företagen behöver se över möjligheten till alla typer av energieffektiviserande och klimatförbättrande åtgärder, inte bara eleffektiviseringsåtgärder. Majoriteten av företagen har genomfört sådana energieffektiviseringsåtgärder, t.ex. ång- och bränsleeffektivisering. vidtogs de sista åtgärderna för att genomföra energitjänstedirektivet (2006/32/EG) i . Regeringen presenterade en nationell handlingsplan för energieffektivisering och genomförande av energitjänstedirektivet (prop. 2008/09:163, kapitel 11), vilken lämnades till Europeiska kommissionen . har av regeringen givits ansvar för genomförandeåtgärder enligt energitjänstedirektivet. I energitjänstedirektivet ställs krav på den offentliga sektorn att vara ett exempel för genomförande av energieffektiviseringsåtgärder. En förordning (2009:893) om energieffektiva åtgärder i myndigheter trädde i kraft med krav på energieffektiva åtgärder hos domstolar och förvaltningsmyndigheter under regeringen. För kommuner och landsting gäller förordningen (2009:1533) om statligt stöd till energieffektivisering i kommuner och landsting. Lagen (2008:112) om ekodesign trädde i kraft varmed direktivet om ekodesign (2005/32/EG) är genomfört i svensk rätt. har av regeringen utsetts till samordnande myndighet för arbetet som följer av detta direktiv. Häri ingår bl.a. att representera i det kommittéarbete på EU-nivå som beslutar om EU-gemensamma produktkrav för energianvändande produkter. har sammanlagt sexton olika produktgrupper varit uppe för diskussion eller beslut. För att samla in synpunkter har arrangerat branschmöten, i snitt två per produktgrupp och genomfört konsekvensutredningar för svensk industri. skedde ett slutligt antagande av det omarbetade direktivet om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser av rådet och (2010/30/EU). Omarbetningen innebär bl.a. att direktivets tillämpningsområde vidgas från hushållsapparater till energirelaterade produkter och att omklassificering med hänsyn till teknikutvecklingen kan ske med upp till tre nya klasser A+, A++ och A+++. All reklam som nämner energianvändning eller pris för en speciell produkt måste även ange produktens energiklass. En arbetsgrupp inom har tagit fram förslag till den nya lagstiftning som det omarbetade direktivet innebär. Även den förordning (1222/2009) om obligatorisk däckmärkning avseende bl.a. drivmedelseffektivitet som antogs innebär ett behov av vissa kompletterande svenska bestämmelser för att kunna utöva den tillsyn som krävs av att förordningen följs. Förslag kommer att presenteras i en departementspromemoria och sedan remissbehandlas. Direktivet om byggnaders energiprestanda Under det svenska ordförandeskapet i EU nåddes en överenskommelse mellan rådet, och kommissionen om en ändring av direktivet om byggnaders energiprestanda. Det reviderade direktivet trädde i kraft . är ansvarig myndighet för energideklarationerna. Av årsredovisning framgår att verket har tagit emot och registrerat cirka 211 000 energideklarationer fram till , motsvarande 230 000 byggnader. Detta är en ökning med jämfört situationen . Av de byggnader som energideklarerats är cirka 65 000 egnahem, dvs. småhus som bebos av ägaren, vilka började omfattas av lagen . Resterande 165 000 byggnader finns i de kategorier som skulle ha varit energideklarerade till . har utvecklats för att kunna ta emot allt större volymer, och nya funktioner har tillkommit så att kommunerna kan använda registret för en effektiv tillsyn. har utvecklat samverkan med andra myndigheter, t.ex. , , och , för att stärka olika delar i arbetet med energideklarationerna. har slutligen genomfört omfattande informationsinsatser om energideklarationerna , riktade till bland annat fastighetsägare, kommuner och branschorganisationer. Regeringen beslutade att uppdra åt att analysera konsekvenserna av det reviderade EU-direktivet om byggnaders energiprestanda, och lämna förslag till författningsändringar till följd därav. Uppdraget omfattar även frågor om hur begreppet besiktning av byggnader kan förtydligas, konsekvenser av ett slopande av kravet på att ackrediterade kontrollorgan ska upprätta energideklarationer för småhus, vilken energianvändning som ska ingå i begreppet byggnaders energiprestanda, behovet av förändringar för att förtydliga regelverket när det gäller tillsyn enligt lagen (2006:985) om energideklarationer samt utformning av möjliga ytterligare sanktioner. Analysen ska även omfatta hur rekommendation om stöd till kommunernas tillsyn enligt lagen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 om energideklarationer kan tillgodoses på ett lämpligt sätt. Uppdraget har rapporterats till regeringen , och bereds inom . Stöd för energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet för ansökan om stöd enligt förordningen (2005:205) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnyelsebara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet, var . Den för ansökan om utbetalning var . Till och med har 7 257 ansökningar beviljats stöd till ett belopp av , varav avser installation av solceller. Vid utgången av 2009 har av stödet betalats ut till bidragstagarna, varav avser stöd för installation av solcellsystem. Det arbete som återstår är att betala ut något enstaka stöd samt att återkalla några utbetalt stöd. har utvärderat stödet och redovisade sin slutsatser i rapporten Utformningen reducerade effekterna (dnr N2009/10004/E). I rapporten beräknas stödet ha resulterat i energibesparingar på totalt 387 GWh , varav 110 GWh genom konvertering av uppvärmningssystem och 277 GWh genom övriga energieffektiviseringsåtgärder. Vidare konstaterar att effekten av stödet, med undantag för solcellsstödet, inte blivit den önskade, främst beroende på brister i stödets utformning. Hälften av åtgärderna för energieffektivisering som genomfördes med hjälp av stödet skulle ha genomförts även utan stöd. Beträffande stödet för investeringar i solceller har det resulterat i att totalt 112 anläggningar installerats, med en total installerad effekt på 3 MW. Den totala årliga elproduktionen beräknas till 2,3 GWh. Stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Investeringsstödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus är pågående i den meningen att det både går att ansöka och påbörja åtgärder även . har totalt sett 14 731 av 17 385 inkomna ansökningar beviljats bidrag. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har varit vikande . Fram till utgången av 2009 har beviljats och ca har betalats ut i stöd. Sammantaget beräknas den minskade elanvändningen för beviljade stöd uppgå till 265 GWh. Före konvertering använde hushållen 411 GWh el för uppvärmning och varmvatten, av dessa användes 283 GWh i småhus, 126 GWh i flerbostadshus och 2 GWh i lokaler. Efter konverteringen förbrukades 145 GWh el varav 122 GWh i småhus, 22 GWh i flerbostadshus och 1 GWh i lokaler. Stöd för installation av solvärme beviljades i bidragsärenden enligt stödförordningarna för att främja installation av solvärme i bostadshus samt bostadsanknutna och kommersiella lokaler. Detta är en fördubbling jämfört med . Sammantaget har 15 780 ansökningar om stöd inkommit varav 13 204 ansökningar beviljats sedan stödet infördes och t.o.m. . Den årliga värmeproduktionen beräknas till ca 47 GWh för de beviljade ansökningsärendena sedan bidragsstarten och Stöd för installation av energieffektiva fönster respektive biobränsleeldade uppvärmningssystem i småhus Stödet för installation av energieffektiva fönster eller biobränsleanordningar i småhus gavs som skattereduktion . till utgången av 2009 har stödet haft formen av anslagsfinansierat bidrag. Stödet har omfattat varav . Till följd av att intresset för stödet har varit stort tillfördes ytterligare i budgetpropositionen för att kunna bevilja bidragsansökningar som inkommit t.o.m. . har totalt sett beviljats och har betalats ut, varav avser biobränsle. Sammantaget har 16 431 ansökningar beviljats stöd för installation av energieffektiva fönster, och 218 ansökningar beviljats för stöd installation av biobränsleanordning. har utvärderat stödet och redovisade sin slutsatser i rapporten Utvärdering av stödet för installation av energieffektiva fönster eller biobränsleanordningar (dnr N2009/10002/E). Utvärderingen visar att stödet följt sitt syfte i den meningen att fler har installerat energieffektiva fönster eller biobränsleanordningar än annars skulle ha varit fallet. Däremot är effekten, dvs. den energibesparing respektive konvertering som kan sägas bero på stödet, liten. När det gäller energieffektiva fönster bedöms av en total energibesparing på totalt 23,4 GWh under fönstrens livslängd, vara ett resultat av stödet. Det beror på att större delen av de småhusägare som bytte till energieffektivare fönster eller valde biobränsle som uppvärmning i sina nybyggda småhus, hade gjort samma val även utan stöd. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett medel för att minska utsläppen av växthusgaser. Energieffektivisering bidrar även till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. har energiintensiteten i den svenska ekonomin, dvs. energianvändning per BNP-enhet, minskat med . har den minskat med . En framgångsrik politik för energieffektivisering kännetecknas av att miljontals beslutsfattare inom samtliga sektorer och i olika situationer , integrerat med andra beslut, även beaktar möjligheter till energieffektivisering. Generellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energiskatt, koldioxidskatt och utsläppshandel ger incitament till energieffektivisering genom prissignaler. Inom vissa sektorer och delsektorer fungerar dock prissignaler sämre av olika skäl och kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder ges genom regleringar, t.ex. produktkrav för energirelaterade produkter. Även finansiella stöd används för att främja energieffektivisering. Som komplement till marknadsmekanismer, bidrag och reglering fyller informativa styrmedel en viktig roll för att åstadkomma en effektivare energianvändning i praktiken. använder sig av olika metoder för att nå ut till målgrupperna och så många beslutsfattare som möjligt inom hushåll, näringsliv och offentlig sektor. Insatser för att informera och öka kunskapen om energieffektivisering sker via nätverk och program, såväl branschvis som med regionalt fokus. bedömer att kunskapen om energifrågor i allmänhet och energieffektivisering i synnerhet ökat stadigt . Regeringen delar denna bedömning, men bedömer också att insatser för att undanröja informations- och kunskapsbrister, samt för att tidigt introducera och skapa legitimitet för ny teknik inom olika marknadssegment även fortsättningsvis kommer att vara relevanta för att nå ut bredare inom de sektorer där huvuddelen av arbetet sker , samt för att nå ut till fler sektorer. Regeringen bedömer att inledande arbete för etablering av kontakter och nätverk inom både den offentliga och privata sektorn, lokalt, regionalt och nationellt, bör ge goda förutsättningar för ett fortsatt aktivt arbete för att främja energieffektivisering på marknadens villkor. Regeringen bedömer vidare att förutsättningarna stärks ytterligare genom de synergier som uppnås genom aktiv samverkan mellan olika insatser, t.ex. produktprovning och energi- och klimatrådgivning.