prop · GX03129 · 2010-03-23 00:00:00 — Rapporter från FN:s generalsekreterare visar också hur den globala ekonomiska krisen, liksom livsmedelskriser och klimat- och miljöhot, försämrar hälsan för miljontals människor. belyser vidare att ohälsa ofta är den enskilt viktigaste förklaringen till att människor faller under fattigdomsstrecket. konstaterar också att det finns nära samband mellan funktionsnedsättning och fattigdom. 2008 diskuterades global hälsa i den s.k. G8- gruppen och var 2009 tema för ministersegmentet av ECOSOC, FN:s ekonomiska och sociala råd. Kopplingarna mellan global hälsa och utrikespolitik belystes i FN:s generalförsamlingar 2007 och 2009. Inom EU inleddes diskussioner om att stärka samarbetet inom global hälsa. Regeringens fokus på hållbara hälsosystem och ökad tillgång till Skr. 2009/10:129 läkemedel, tidig varning och snabba begränsningsåtgärder samt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser utgör avgörande komponenter för att säkra god hälsa och är därmed av stor vikt för fattigdomsbekämpning. 2.6.1 Hållbara hälsosystem och ökad tillgång till läkemedel Mål: Säkerställa fattiga människors tillgång till hållbara hälsosystem och nödvändiga läkemedel Fungerande hälsosystem är en förutsättning för en god hälsovård och en nödvändighet för att vård, distribution av läkemedel och preventiva insatser ska nå fram. I låg och medelinkomstländer länder är systemen ofta avgörande för tillgången till t.ex. säkra mediciner, vaccinationer och insatser för mödrahälsa. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -är ett av de drivande länderna i världen när det gäller att motverka antibiotikaresistens (ABR), vilket av WHO anses vara ett av de allra största globala hoten mot människors hälsa i synnerhet i låg- och medelinkomstländer. Under EU-ordförandeskapet 2009 anordnade en om utvecklande av nya antibiotika, vilket resulterade i en högre prioritering av frågan inom EU. drev också frågan vid toppmötet mellan och 2009, med beslut om en gemensam arbetsgrupp för konkreta förslag på området. Samarbete rörande ABR har inletts med , liksom med länder i . -främjandeinsatser för export av hälsoteknik och bilaterala samarbeten för att t.ex. stärka hälsosystem handlar om att fasa ut det traditionella utvecklingssamarbetet för att istället utveckla ett aktörs- drivet samarbete för ömsesidig nytta. undertecknade ett samförståndsavtal med på hälsoområdet och fördjupade också samarbetet med , bl.a. genom samarbetsavtal som rör infektionskontroll och IT i vården. -starka engagemang i internationellt hiv- och aidsarbete resulterade 2008 i en ny policy som genomsyras av krav på stärkt respekt för mänskliga rättigheterna, jämställdhet och uppmärksamhet på unga människor och sårbara grupper. Hiv- och aidspolicyn har starkt bidragit till att globalt, bl.a. inom och Globala fonden, fått genomslag för ett tydligare rättighetsperspektiv i hiv- och aidsarbetet och ökat fokus på såväl förebyggande som långsiktiga utvecklingskonsekvenser av hiv och aids. -hade en ledande roll som EU-ordförande vid förhandlingarna i FN:s sociala och ekonomiska råd, ECOSOC, om ministerdeklarationen om global hälsa som antogs . Svenska insatser bidrog till att lyfta frågor som t.ex. antibiotikaresistens samt sexuell och reproduktiv hälsa. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Regelbundna möten inom den svenska WHO-arbetsgrupp som hanterar global hälsa bestående av bl.a. , och fortsätter att lägga grunden för en fungerande samordning vad gäller global hälsa utifrån politiken för global utveckling. -Svenska positioner fastläggs i samråd mellan och myndigheter, främst Sida, inför och under det svenska agerandet i bl.a. och Globala Fonden mot aids, tuberkulos och malaria. Exempel på resultat för kunskap och analys -anordnade regeringen i samverkan med en konferens om global hälsa. Konferensen utgjorde ett viktigt bidrag till arbete med ett meddelande om EU som global hälsoaktör, där ett av målen är att uppnå ökad samstämmighet mellan olika politikområden. -() är aktiva på hiv- och aidsområdet avseende t.ex. vaccinutveckling och smittskydd, främst i och . SMI har också arbetat med forskning om parasitsjukdomar i och , vilket bidragit till förbättrad kunskap på detta viktiga men kommersiellt mindre intressanta område. -för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansierar det s.k. FAS-centrumet om global folkhälsoforskning, vid . Centrumet har forskningsprojekt i t.ex. , och . Stödet från FAS möjliggör långsiktiga studier och samarbeten med utvecklingsländer. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -stöd till utvecklande av hälsosystem genomförs i första hand genom stöd till nationella hälsoplaner via programstöd, där de viktigaste samarbetsländerna var bl.a. , och . Betydande stöd till hälsosystemsinsatser ges vidare till de multilaterala hälsoorganisationerna WHO och GAVI. -stödjer också genom Sida det globala arbetet kring antibiotikaresistens genom bidrag till samt ger forskningsstöd till produktutveckling inom områdena hiv-vaccin och s.k. microbicider. Regeringens bedömning är att hållbara hälsosystem och ökad tillgång till läkemedel fortsatt är av stor vikt för att bekämpa smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Sammanhållna hälsosystem och tillgång till effektiva och säkra läkemedel är en förutsättning för långsiktiga hälsoinsatser. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Det finns flera tydliga exempel på att regeringen varit engagerad i och inkluderat ett utvecklingsperspektiv i utformningen av politiken, bl.a. i offentlig debatt och genom policyinitiativ när det gäller t.ex. antibiotikaresistens, hiv och aids samt förstärkta bilaterala samarbeten och aktörssamverkan, vilket tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och För WHO-relaterade frågor finns en väl fungerande beredningsgrupp bestående av och relevanta Skr. 2009/10:129 myndigheter, som vid behov inkluderar externa aktörer vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan. Vetenskapliga rön om vikten av hälsosystem möjliggör underbyggda politiska beslut. Kunskap inhämtas av från utlandsrepresentation, fackmyndigheter samt forskningsvärlden. Detta tyder sammantaget på att regeringen kommit relativt långt gällande kunskap och analys. 2.6.2 Tidig varning och snabba begränsningsåtgärder Mål: Snabba och effektiva system för tidig varning och snabba begränsningsåtgärder som kan vara operativa på regional och lokal nivå Utbrotten av t.ex. fågelinfluensa, SARS och H1N1 visar hur snabbt nya hälsohot kan uppstå. Dessa utbrott illustrerar vikten av fungerande system för tidig varning, stark beredskap och samordnat agerande, nationellt, inom EU och globalt, och påvisar låginkomstländers sårbarhet på området. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -Under det svenska EU-ordförandeskapet bidrog aktivt till att stärka bl.a. informationsutbyte och beredskap avseende den pandemiska H1N1-influensan. initierade en konferens och ett EU-hälsoministermöte som helt ägnades åt H1N1 och ansvarade för utarbetandet av de rådslutsatser som antogs , där EU-kretsen enades om principer för t.ex. samverkan inom unionen och i förhållande till låginkomstländerna för att motverka pandemins effekter. -deltar i en process inom WHO som syftar till att utforma ett ramverk för beredskap mot alla former av pandemisk influensa. Frågorna rör bl.a. utbyte av virusprover, rättigheter till information och kunskap som ska används i läkemedelsframställning och hur detta ska komma låg- och medelinkomstländer till del. -WHO:s internationella hälsoreglemente, IHR, utgör ett viktigt redskap för tidig varning som ställer krav på medlemsländerna att rapportera. deltar aktivt i arbetet för att stärka och vidareutveckla detta verktyg. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Regelbundna möten inom den svenska WHO-arbetsgrupp som hanterar global hälsa bestående av bl.a. , och fortsätter att lägga grunden för en fungerande samordning vad gäller global hälsa utifrån politiken för global utveckling. -Genom deltagande i internationella nätverk bidrar till att stärka globala insatser som rör t.ex. tidig varning gällande smittsamma sjukdomar på EU-nivå och globalt. samarbete med Försvarsmakten, Myndigheten för Skr. 2009/10:129 samhällsskydd och beredskap samt har sedan 2007 resulterat i internationella uppdrag på förfrågan från WHO, vilket inneburit konkreta insatser mot smittspridning. Exempel på resultat för kunskap och analys -, , och anordnade i samarbete med en rad FN-organisationer (FAO, OIE, WHO och UNSIC) ett internationellt seminarium 2009 om smittsamma djursjukdomar. Detta utgjorde ett konkret bidrag i arbetet med att förhindra utvecklingen av pandemier relaterade till sjukdomar som kan överföras från djur till människor. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Utöver det reguljära svenska bidraget till WHO ställde regeringen ytterligare ekonomiska medel till förfogande för biståndsrelaterade insatser i arbetet mot H1N1, vilket bl.a. förväntas resultera i kapacitetsstärkande och utbildning som stärker hälsosystemen i drabbade länder. -Sidas stöd till nationella hälsosystem i fattiga länder bidrar genom bl.a. utbildningsinsatser och stöd i form av utrustning till arbetet med att övergripande stärka hälsoinsatser som bl.a. rör tidig varning och till att minska spridningen av pandemier. Regeringens bedömning är att tidig varning och snabba begränsnings- åtgärder fortsatt är av stor vikt i bekämpningen av smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Utbrotten av fågelinfluensa och H1N1 vittnar om vikten av internationella varningsmekanismer för att möta hot mot människors liv och hälsa, inte minst i utvecklingsländer. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringen har prioriterat och uttryckt ställningstaganden i EU och internationella förhandlingar genom det starka engagemanget för insatser mot H1N1-pandemin. Andra åtgärder mot mer snabbt uppkomna hälsohot har dock haft en lägre prioriteringsgrad. Den samlade bedömningen är dock att regeringen har kommit relativt långt vad gäller politikens utformning och utförande. För WHO-relaterade frågor finns en väl fungerande beredningsgrupp bestående av och relevanta myndigheter, vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan kring dessa aspekter av området. Fackmyndigheter deltar i internationellt samarbete på operativ och förebyggande nivå och svensk forskning bidrar till kunskapsuppbyggnaden inom området men det återstår arbete med att omsätta kunskapen inom vilket tyder på att vissa brister finns beträffande kunskap och analys. 2.6.3 Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder Mål: Att med ökad fokusering och samstämmighet i engagemang verka för att länders och internationella organisationers arbete med de faktorer som påverkar hälsan förstärks och anpassas till rådande kunskap har bidragit aktivt till att medvetenheten om vikten av preventiva åtgärder ökat väsentligt på global nivå . Detta lägger grunden för att globala hot mot människors hälsa i ökad utsträckning möts med hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder, som syftar till att påverka de grundläggande orsakerna till förebyggbar ohälsa och för tidig död. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -har aktivt medverkat till strategiskt viktiga beslut som fattats inom EU och WHO för att minska alkoholens skadeverkningar på människors hälsa och social utveckling. antogs rådslutsatser av EU:s hälsoministrar på området. har också haft ett avgörande inflytande i WHO:s arbete med en global strategi för att minska alkoholskador, som ger ökade möjligheter för WHO:s medlemsländer att få stöd att bättre förebygga förtida dödlighet, sjukdomar och skador och därigenom minska sjukdomsbördan och de sociala problem som alkohol orsakar i framför allt låg- och medelinkomstländer. -har tillsammans med övriga nordiska länder varit drivande i ett beslut i WHO 2008 om en global handlingsplan för att förebygga icke smittsamma och kroniska sjukdomar. Handlingsplanen har potential att bromsa den dramatiska globala ökningen av dessa sjukdomar. -På tobaksområdet har bidragit aktivt i utvecklingen och genomförandet av WHO:s ramkonvention för tobakskontroll. Konventionen stärker möjligheterna för låginkomstländer, som ofta har svag eller ingen nationell lagstiftning på området, att motverka försämrad hälsa och att fattiga familjers begränsade resurser läggs på tobak. -har varit pådrivande i att aktivt följa upp WHO:s resolution om hälsofrämjande , vilket bl.a. har resulterat i policyutveckling samt kunskapssammanställningar som utgjorde grunden för den nionde globala hälsofrämjande konferensen i . Exempel på resultat för samordning och samverkan -Regelbundna möten inom den svenska WHO-arbetsgrupp som hanterar global hälsa bestående av bl.a. , och fortsätter att lägga grunden för en fungerande samordning vad gäller global hälsa utifrån politiken för global utveckling. -Genom det särskilda uppdrag fick regleringsbrev förväntas myndigheten inom ramen för den egna verksamheten, och i samarbete med andra aktörer, arbeta för att Skr. 2009/10:129 bidra till genomförandet av politik för global utveckling. Exempel på resultat för kunskap och analys -Som EU-ordförande bidrog till att öka kunskapen om alkoholens skadeverkningar, t.ex. genom att , med stöd av WHO, arrangera ett globalt expertmöte om skadlig alkoholkonsumtion, med fokus på effekterna på social och ekonomisk utveckling samt ökad spridning av infektionssjukdomar, bl.a. med betoning på låg- och medelinkomstländer. -har deltagit aktivt i arbetet inom WHO rörande sociala hälsodeterminanter och bidragit till ökad kunskap om hur ekonomiska och sociala faktorer ofta spelar en avgörande roll för människors hälsa. har också bidragit i arbetet inom EU med den kommunikation om solidaritet och hälsa som presenterade 2009. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Regeringen förlängde den strategiska handlingsplanen mot smittsamma sjukdomar inklusive hiv och aids till att också omfatta . Satsningen omfattar biståndsinsatser mot hiv och aids, såväl förebyggande som vård och behandling liksom bl.a. arbete kopplat till insatser rörande sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, malaria, tuberkulos, mässling, antibiotikaresistens samt influensavaccin. Stöd utgår till hälsosystem och forskning och ges bl.a. genom WHO, , , och Globala fonden och React. Merparten har förmedlats av Sida inom landprogram och regionala program samt stöd till forskning. Förstärkningen innebär en kraftig ökning som förklaras inte minst av stora bidrag till Globala Fonden för insatser rörande hiv och aids, malaria och tuberkulos -WHO är jämte , och den viktigaste multilaterala organisationen avseende hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser, och det svenska stödet till organisationen kanaliseras bl.a. till detta policyområde. Stödet bidrar till att minska riskerna för redan utsatta länder och människor att drabbas av ökad ohälsa. Regeringens bedömning är att hälsofrämjande och sjukdoms- förebyggande åtgärder fortsatt är av stor vikt för att hantera smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringen har långsiktigt och konsekvent prioriterat och varit pådrivande i förhandlingar såväl inom EU som globalt när det gäller hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder, vilket tillsammans med förstärkta bilaterala samarbeten och aktörssamverkan tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. relaterade frågor finns en väl fungerande beredningsgrupp bestående av och relevanta myndigheter som i förekommande fall inkluderar också externa aktörer vilket tillsammans med Social- Skr. 2009/10:129 styrelsens nya uppdrag kring politiken för global utveckling i 2010 års regleringsbrev tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan. Omfattande vetenskapliga rön finns om prevention, vilket möjliggör underbyggda svenska beslut. Kunskaps- inhämtande av från utlandsrepresentation, fack- myndigheter och forskningsvärlden prioriteras högt, vilket sammantaget tyder på att regeringen kommit långt gällande kunskap och analys. 2.7 Resultatredovisning för regeringens hantering av livsmedelskrisen Att kunna hantera den globala livsmedelskrisen, som har lett till att antalet hungrande ökat från cirka 900 miljoner till drygt 1 miljard är en avgörande faktor för global utveckling. Jordbruk, skog och fiske innebär betydande möjlighet att minska hunger och fattigdom som motor för ekonomisk tillväxt. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -har bl.a. genom aktivt deltagande vid internationella möten om global livsmedelsförsörjning, som toppmötet om global livsmedelsförsörjning i , bidragit till att föra den internationella debatten om denna fråga framåt. EU antog, på svenskt initiativ, i jordbruks- och fiskerådet rådsslutsatser om samstämmighet och livsmedelsförsörjning och en informell diskussion på ministernivå på samma tema hölls. -ledde EU i förhandlingarna om den deklaration som antogs vid toppmötet om global livsmedelsförsörjning i . De fem s.k. Rom-principerna i deklarationen, som bl.a. innefattar nationellt ansvar för livsmedelsförsörjning och att tillräckligt stöd ska kanaliseras till långsiktigt arbete med jordbruk och livsmedelsförsörjning, ska vara vägledande för den reformerade livsmedelsförsörjning (CFS) på FAO. -Vid i italienska l'Aquila där deltog i egenskap av EU-ordförande uppmärksammades särskilt problemet med det ökande antalet hungrande och undernärda människor i världen. En särskild deklaration gjordes där behovet framhölls av bl.a. större satsningar på jordbruk, fungerande marknader, forskning samt åtagande om stöd för insatser inom dessa områden med ca . En uppföljning av l'Aquilainitiativet pågår , där deltar aktivt och som inriktas dels på att följa upp de praktiska satsningar som görs, dels på att samordna arbetet mellan olika givare. En viktig del i detta arbete är att stödja ett särskilt regionalt jordbruksutvecklingsprogram i . Exempel på resultat för samordning och samverkan -med företrädare för myndigheter och enskilda organisationer möts regelbundet och rådgör med regeringen i frågor som rör FAO:s verksamhetsområde. Detta har skapat förutsättningar för ett brett samråd om frågor som har bäring på global livsmedelsförsörjning. -har löpande kontakt med , , och samt Sida i frågor som rör FAO och livsmedelsförsörjning. Som underlag för svenska ställningstaganden om global livsmedelsförsörjning kommer på initiativ att presentera en kartläggning och analys av möjliga åtgärder för att mildra effekterna på utvecklingsländerna i fall av ökade prisfluktuationer på jordbruksråvaror. Exempel på resultat för kunskap och analys -Som en följd av av den gemensamma fiskeripolitiken (CFP) , där även den globala dimensionen av EU:s fiskepolitik lyfts fram, har i samarbete med i en rapport analyserat CFP och betydelsen av handeln med fisk för många utvecklingsländer. Rapporten lyfter bl.a. fram målen inom Politiken för global utveckling. -har givit ut två debattskrifter vars syfte var att väcka intresse för frågor som berör global utveckling. Den ena belyser problematiken kring det globala illegala rovfisket, som hotar fattiga länders livsmedelsförsörjning. Den andra visar att en utveckling av jord- och skogsbruket samt fisket i är viktigt för en stabil och långsiktig fattigdomsbekämpning. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -bidrog med ytterligare till Internationella jordbruksutvecklingsfonden () för att motverka livsmedelskrisen och den finansiella krisens effekter i de fattigaste länderna. Bidraget som alltså ges utöver den gängse påfyllnaden av fonden ska i huvudsak används för att stödja småskaligt jordbruk i utvecklingsländerna, varav kan användas för tekniskt samarbete i samarbete med FAO. Regeringen avser återkomma till med ren redovisning av resultat av satsningen. -Regeringen beslutade att ge ett extra bidrag på till () för att bidra till att motverka de omedelbara effekterna av de stigande livsmedelspriserna). Regeringen avser återkomma till med ren redovisning av resultat av satsningen. 3 Resultatredovisning av regeringens arbete med politikens genomförande I regeringens skrivelse till 2008 konstaterades att genomförandet av samstämmighetspolitiken förutsätter ett resultatorienterat arbete inom regeringen, , samt med och mellan berörda myndigheter, inklusive utlandsmyndigheterna. Ett viktigt resultat av detta arbete är att den föreliggande resultatskrivelsens upplägg är mer resultatorienterat än tidigare skrivelser. Regeringen inkluderar i denna skrivelse en bedömning av hur långt arbetet har kommit med att bidra till att uppfylla målen för de 18 fokusområdena. Detta skapar tydlighet och jämförbarhet mellan områden samt underlättar möjligheterna att följa utvecklingen . Detta upplägg ger också vägledning för de fortsatta ansträngningarna med att stärka samstämmighetspolitiken med fokus på de sex globala utmaningarna. Regeringens ambition ställer krav på kapacitet och analys samt på effektivt nyttjande av befintliga strukturer för beslut, styrning och internationellt påverkansarbete, framförallt inom ramen för EU. Biståndsministern har regeringens uppdrag att samordna politiken genom att verka stödjande och pådrivande inom regeringen och . Detta kapitel redovisar exempel på resultat av arbetet med politikens genomförande som komplement till resultatredovisningen för de 18 fokusområdena. I regeringens skrivelse 2008 formulerades mål för politikens genomförande. Målen är styrande för hela regeringens och arbete med fokus på de sex globala utmaningarna. Redovisningen nedan svarar mot dessa fyra mål från skrivelsen 2008: Mål: Ett resultatorienterat arbete med fokus på de sex globala utmaningarna för effektiv tillämpning och kontinuerligt lärande i genomförandet, inklusive rutiner och arbetsorganisation som säkerställer samstämmighet och samverkan mellan politikområden och mellan och berörda myndigheter Mål: Ökad kunskap inom regeringen och om den svenska politiken för global utveckling och om effekterna på målet för politiken för global utveckling av beslut och åtgärder inom olika politikområden Mål: Att stimulera ett brett deltagande och en bred diskussion bland olika samhällsaktörer i genomförandet av politiken för global utveckling Mål: Att stärka EU:s arbete med samstämmighet för utveckling I enlighet med den resultatredovisningsmodell som används för Skr. 2009/10:129 fokusområdena har regeringen valt att kategorisera resultaten för dessa mål under samma rubriker som för fokusområdena: politikens utformning och utförande, samverkan och samråd samt kunskap och analys. Resultatredovisningsmodellen bygger på studie: block for Policy Coherence for Development, där en genomgång görs av arbete för samstämmighet för utveckling. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande Samlat visar bedömningarna av politikens utformning och utförande för de 18 fokusområdena att regeringen kommit långt för tolv av fokusområdena och relativt långt för sex av fokusområdena. understryker vikten av offentliga politiska åtaganden som på ett tydligt sätt förhåller sig till uppställda utvecklingsmål, men även att de prioriteras i politikens genomförande och omsätts i konkret politik. Enligt har , tillsammans med och kommit längst vad gäller politikens utformning. Med bedömning har ett substantial political commitment för samstämmighetspolitiken.4 ambitiösa åtagande för samstämmighet bekräftas av årliga granskning i Commitment to Development Index där de stora givarländernas samlade påverkan på utvecklingsländer bedöms.