prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvaltningen eftersom verksamhetens karaktär har betydelse. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, , finns inom gruppen Utbildning. Det är också denna grupp som har flest anställda i statlig sektor. av de nyanställda har utländsk bakgrund inom gruppen Utbildning. Grupperna Fritidsverksamhet, kultur och religion samt Socialt skydd m.m. har de näst högsta andelarna anställda med utländsk bakgrund. Övriga fyra grupper har andelar under genomsnittet på . Gemensamt för alla grupper, utom Fritidsverksamhet, kultur och religion, är att andelen anställda med utländsk bakgrund ökat 20012009. Inom Fritidsverksamhet, kultur och religion har andelen med utländsk bakgrund endast ökat 20032009. Den lägsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom gruppen Försvar, där av de anställda har utländsk bakgrund. Tabell 3.8 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2009 Fritidsverksamhet, kultur och Anm. Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos samtliga medlemmar. Timavlönade m.fl. ingår inte. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Mellan uppgick personalrörligheten4 i staten till , vilket innebär att rörligheten ökat med en procentenhet i jämförelse med perioden september 2007september 2008. Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra arbetsmarknadssektorer. Högre rörlighet bland yngre än äldre I likhet var rörligheten mellan totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn- och stödkompetens än inom kategorin ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. Diagram 3.3 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier och ålder 2008 och 2009 3,5 3,52,9 3.6 Antalet uppsägningar i staten När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist anmäls hon eller han till . Det totala inflödet till under 19902009 uppgick till drygt 87 000 personer, se diagram 3.4. Diagram 3.4 Totalt inflöde av uppsagda till 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 anmäldes 2 693 personer till , vilket var 300 färre än vad som prognostiserats. Detta förklaras bl.a. av att inflödet från Försvarsmakten blev lägre än väntat. I stället för ett beräknat antal om 500 personer anmäldes knappt 100 personer till . Liksom är det universitetssektorn som står för den största andelen av inflödet till . Därefter följer de s.k. centromyndigheterna5 med högst inflöde från , och . bestod nästan hälften av inflödet, , av tidsbegränsat anställda. Det beror främst på att inflödet av uppsagda från tillsvidareanställning var något mindre än . av de tidsbegränsat anställda kom från universitet och högskolor. Könsfördelningen har varierat beroende på vilka verksamheter som berörts av förändringar. bestod inflödet till av kvinnor. kom generellt sett de yngre kvinnorna från tidsbegränsade anställningar och de äldre kvinnorna från tillsvidareanställningar. Genom en ändring av kan personer med tidsbegränsade anställningar lättare kvalificera sig för att omfattas av avtalet. Denna ändring gäller . 4 Personalrörlighet beräknas utifrån det lägsta av värdena för antalet nyanställda respektive de som slutat i förhållande till det genomsnittliga antalet anställda . 5 Stora myndigheter med en regional organisation, såsom , , , , , Försvarsmakten, Arbetsförmedlingen, , , och . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Aktuella kunder hos är alla som anmälts till stiftelsen och som ännu inte hittat en permanent lösning på sin situation. Vid utgången av uppgick antalet aktuella kunder till 6 124 personer. lämnade 3 591 personer , vilket är knappt 100 färre än 2008. Av dem som fått nytt arbete eller startat eget företag var 1 229 tidsbegränsat anställda. fick 2 300 personer nytt arbete eller startade eget företag. Markant färre gick till privata anställningar eller startade eget företag jämfört med . Antalet som gick till nya anställningar inom staten eller kommunerna var i stort sett oförändrat. Antalet som fått någon form av pensionsersättning ökade med cirka 100 personer till 444. Ökningen är jämnt fördelad mellan pensionsersättning och särskild pensionsersättning. var andelen tillsvidareanställda som löst sin situation vid anställningens slut , vilket är färre än . Den huvudsakliga orsaken är med största sannolikhet den kraftigt försämrade arbetsmarknaden. Bland de som löst sin situation hade av kvinnorna fått nytt arbete eller startat företag, jämfört av männen. var denna andel för både kvinnor och män. För dem som anmälts till efter att deras tidsbegränsade anställningar upphört mäts måluppfyllelsen efter det att anställningen tog slut. var andelen som då löst sin situation , vilket är en förbättring med jämfört med . Andelen som skaffat nytt arbete eller startat eget företag var för båda könen. 3.7 Arbetsmiljön och sjukfrånvaron Sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna fortsatte att sjunka även . Jämfört med 2008 var sjukfrånvaron i genomsnitt lägre, vilket ger en total sjukfrånvaro på av den tillgängliga arbetstiden. För såväl kvinnor och män som samtliga åldersgrupper minskade sjukfrånvaron jämfört med föregående år. Kvinnors sjukfrånvaro är väsentligt högre än männens, men har minskat betydligt snabbare de (se diagram 3.5). På motsvarande sätt har sjukfrånvaron för grupperna anställda respektive varit högre men stadigt sjunkit, medan sjukfrånvaron i åldersgruppen anställda i stort sett har varit oförändrad . Sjukfrånvaron minskade eller var oförändrad vid två tredjedelar av myndigheterna och ökade vid en tredjedel av myndigheterna. Diagram 3.5 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid uppdelat på kön och ålder 2008 och 2009 Yngre än 29 år Äldre än 49 år Källa: Statskontoret. Antalet statsanställda med nybeviljad sjukpension har minskat för såväl kvinnor som män (se tabell 3.9). Tabell 3.9 Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2008 och 2009 Anm. I det redovisade antalet individer som beviljats sjukpension ingår även personer som tidigare beviljats tillfällig sjukpension. Av de statsanställda som 2009 beviljades sjukpension eller tillfällig sjukpension på heltid var kvinnor. Detta är en minskning jämfört med . För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor (2008). Medianåldern för personer som 2009 beviljades sjukpension var för kvinnor (59,2008) och för män (59,2008). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 3.8 Lönenivåerna och lönebildningen I diagram 3.6 redovisas den genomsnittliga månadslönen för olika sektorer på arbetsmarknaden . Den genomsnittliga månadslönen i staten uppgick till . Medellönen i samtliga sektorer var 27 900 kronor6. Staten har en större andel tjänstemän än de andra sektorerna, vilket gör det mer rättvisande att jämföra statstjänstemännens löner med de privata tjänstemännens. Diagram 3.6 Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden träffar som arbetsgivarpart avtal på statens vägnar med de fackliga parterna (OFR/S, P, O), Akademikers (SACO-S) samt Facket för service och kommunikation (). Gällande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten avser perioden (RALS 20072010). har tagit fram uppgifter om den kollektiva löneutvecklingen 19972009 kopplat till årstakt, se tabell 3.10. 6 Alla tjänsters heltidslöner summeras och divideras med antalet tjänster. Tabell 3.10 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 19972009 -0,1 -0,3 1Förändringen är beräknad som förändring i årsmedeltal. 2RALS: Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten. Utvecklingen av genomsnittliga löner Löneutvecklingstakten inom det statliga området har förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i övrigt, enligt jämförande statistik från tiden efter ramanslagsreformen. uppgick löneutvecklingen inom landstingen till , inom den statliga sektorn till och inom den privata sektorn till . var löneutvecklingen inom den kommunala sektorn . Diagram 3.7 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 19942009 Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Löneskillnader mellan kvinnor och män Regeringens mål är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen används partsgemensam statlig förhandlingsstatistik. var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön (se diagram 3.8). var motsvarande löneskillnad . Skillnaden har minskat successivt och trenden mot en minskad löneskillnad fortsatt. Diagram 3.8 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer 20002009 Den statistiska analys som gjort visar att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer. Stora delar av löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till . Den oförklarade löneskillnaden har varit 20072009. Åren 20022003 var den som högst och uppgick då till . Som framgår av diagram 5.3 är det två faktorer som tillsammans står för mer än hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. Dessa två viktigaste förklaringar är att kvinnor oftare innehar befattningar med en lägre svårighetsgrad än män och att kvinnor och män i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA stor utsträckning arbetar inom olika yrkesområden. Inom det statliga chefskollektivet hos medlemmar har löneskillnaderna minskat kraftigt som verket studerat detta. ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan de manliga chefernas löner i snitt ökade . Det innebär att löneskillnaderna mellan manliga och kvinnliga chefer har minskat från . Under den senaste avtalsperioden, som sträcker sig , har utfallet också varit till de kvinnliga chefernas fördel. har löneutvecklingstakten varit för de kvinnliga och för de manliga cheferna i staten. De kvinnliga chefernas högre löneutveckling hänger nära samman med att andelen kvinnliga chefer ökat och att löneutvecklingen ofta är snabbare i början på chefskarriären. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter Ordförande i styrelsemyndigheter per ........................................ 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Regeringen redovisar nedan en sammanställning över myndighetschefer som lyder under regeringen och som anställs genom beslut av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandena per . GD, vik. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Forum för levande historia 7 På grund av särskilda bestämmelser ingår inte , och Verket för högskoleservice i sammanställningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA utvecklingssamarbete (Sadev) för utveckling i staten 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar Myndigheten för utländska investeringar i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA GD, vik. Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF-Rådet) Statens museer för världskultur 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll GD, vik. Verket för innovationssystem () 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Ordförande i styrelsemyndigheter per Regeringen redovisar nedan en sammanställning över ordförandena i de myndigheter som leds av en styrelse. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för arbetsliv och socialvetenskap 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Verket för innovationssystem ()