prop · GX03115 · 2010-03-23 00:00:00 — sponsring av program i radio och TV finns i radio- och TV-lagen TV samt produktplacering i TV (1996:844). finns i radio- och TV-lagen (2009:000). Denna lag träder i kraft . 48 Senaste lydelse 2005:369. Av ljudradio- och televisions- program, som ska spelas in enligt 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförord- ningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden, ska pliktexemplar lämnas i form av en sådan inspel- ning av programmet som ska göras enligt bestämmelsen.Av ljudradio- och televisions- program, som svenskt programfö- retag får sända med stöd av till- stånd enligt 4 kap. 3 § och 11 kap. 1 § radio- och TV-lagen (2009:000) eller som genom satel- litsändning som utgår från förmedlas till allmänheten från svenskt programföretag, ska ett pliktexemplar lämnas av varje sändning.Av andra ljudradio- och televi- sionsprogram än som avses i andra stycket ska ett pliktexemplar läm- nas av varje sändning som ägt rum per kalen- derår. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får besluta för vilka veckor som pliktexemplar ska lämnas. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexem- Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument ska ha följande lydelse. 18 §49 Av ljudradio- och televisions- program, som skall spelas in enligt 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförord- ningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden, skall pliktexem- plar lämnas i form av en sådan inspelning av programmet som skall göras enligt bestämmelsen. Av ljudradio- och televisions- program, som svenskt programfö- retag får sända med stöd av till- stånd enligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844) eller som genom satel- litsändning som utgår från förmedlas till allmänheten från svenskt programföretag, skall ett pliktexemplar lämnas av varje sändning. Av andra ljudradio- och televi- sionsprogram än som avses i andra stycket skall ett pliktexemplar lämnas av varje sändning som ägt rum per kalenderår. Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer får besluta för vilka veckor som pliktexemplar skall lämnas. Denna lag träder i kraft . 49 Senaste lydelse 1996:859. Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) Härigenom föreskrivs att 21 b § lotterilagen (1994:1000) ska ha följan- Ett sådant egentligt lotteri som avses i 21 a § får inte anordnas utan särskilt tillstånd utom i fall som anges i 21 c §. Tillstånd får ges till sådan sammanslutning som avses i 15 §. Tillstånd får ges endast om kraven i 16 § i tillämpliga delar är uppfyll- da. Tillstånd att anordna egentliga lotterier i lokalradio, närradio eller andra trådsändningar av television än vidaresändningar enligt radio- och TV-lagen (1996:844) får läm- nas bara om det kan antas att marknaden för lokala lotterier inte försämras. Denna lag träder i kraft . 50 Senaste lydelse 2002:592. Detta gäller även för sådana TV-sändningar över satellit som omfattas av ra- dio- och TV-lagen (2009:000).Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) Bilaga 3 Härigenom föreskrivs att 4 kap 10 § alkohollagen (1994:1738) ska ha 10 §51 Vid marknadsföring av alkohol- drycker till konsumenter får inte användas kommersiella annonser i ljudradio- eller TV- program. Detta gäller även för sådana TV- sändningar över satellit som om- fattas av radio- och TV-lagen (1996:844). Denna lag träder i kraft . 51 Senaste lydelse 1999:1001. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorgani- sationer Härigenom föreskrivs att 3 och 5 §§ lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer ska ha följande lydelse. Talan får avse att åtgärder ska vidtas mot någon för att denne åsidosätter en bestämmelse som avses i 1 §. 1. förbud eller ålägganden med stöd av 23, 24, 26 och 27 §§ marknads- föringslagen (2008:486) eller förbud enligt 3 och 6 §§ lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, 2. åläggande att till svenska sta- 2. åläggande att till svenska sta- ten betala en sådan särskild avgift ten betala en sådan särskild avgift som avses i 10 kap. 5 och 6 §§ som avses i 17 kap. 5 och 6 §§ radio- och TV-lagen (1996:844), radio- och TV-lagen (2009:000), 3. utdömande av vite som förelagts i de fall som avses i 1. Talan ska väckas vid i fråga om förbud och ålägganden som avses i marknadsföringslagen (2008:486) och i fråga om förbud enligt lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, fråga om sådan särskild avgift som fråga om sådan särskild avgift som avses i radio- och TV-lagen avses i radio- och TV-lagen (1996:844), (2009:000), 3. tingsrätt som är behörig enligt 10 kap. eller i fråga om utdömande av vite. Denna lag träder i kraft . 52Senaste lydelse 2008:504. 53Senaste lydelse 2008:504. Om en tjänsteleverantör bedriver reglerad yrkesverksamhet ska informationen även omfatta upp- gifter omNär en tjänsteleverantör tillhan- dahåller informationssamhällets tjänster ska leverantören ge infor- mation om sitt namn, sin adress i etableringsstaten och sin e- postadress samt i förekommande fall Förslag till lag om ändring i lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster ska ha följande lydelse När en tjänsteleverantör tillhan- dahåller informationssamhällets tjänster skall leverantören ge in- formation om sitt namn, sin adress i etableringsstaten och sin e- postadress samt i förekommande fall 2.registreringsnummer för mervärdesskatt, och Om en tjänsteleverantör bedriver reglerad yrkesverksamhet skall informationen även omfatta upp- gifter om 1.yrkestitel och den stat där denna erhållits, 2.den yrkesorganisation eller liknande där tjänsteleverantören är regi- strerad, och 3.de bestämmelser som är tillämpliga på yrkesverksamheten och sättet att få tillgång till dem. Informationen skall finnas till- gänglig för tjänstemottagare och myndigheter på ett enkelt, direkt och stadigvarande sätt. Informationen ska finnas till- gänglig för tjänstemottagare och myndigheter på ett enkelt, direkt och stadigvarande sätt. I fråga om leverantörer av be- ställ-TV gäller också 2 kap. 1 § radio- och TV-lagen (2009:000). Denna lag träder i kraft . Detta gäller dock endast om villkor enligt 4 kap. 9 § 9 eller 11 kap. 3 § 8 ra- dio- och TV-lagen (2009:000) inte uppställts för motsvarande sänd- ningstillstånd och det i övrigt inte inverkar menligt på konkurrensen. Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 § och 3 kap. 10 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ska ha följande lydelse. Förutom bestämmelserna i den- Förutom bestämmelserna i den- na lag finns det i radio- och TV- na lag finns det i radio- och TV- lagen (1996:844) bestämmelser lagen (2009:000) bestämmelser om sändningar av ljudradio- och om sändningar av ljudradio- och TV-program som är riktade till TV-program som är riktade till allmänheten och avsedda att tas allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. emot med tekniska hjälpmedel. Om utrustning finns bestämmelser i lagen (2000:121) om radio- och teleterminalutrustning. 10 §54 Ett tillstånd som avser digital utsändning till allmänheten av program i ljudradio eller annat som anges i 1 kap. 1 § tredje stycket yttrandefrihetsgrundlagen får förenas med rätt att använda radiosändaren för annan använd- ning, motsvarande högst tjugo procent av den digitala kapaciteten i frekvensutrymmet. Detta gäller dock endast om villkor enligt 3 kap. 8 § 8 radio- och TV-lagen (1996:844) inte uppställts för motsvarande sändningstillstånd och det i övrigt inte inverkar men- ligt på konkurrensen. Denna lag träder i kraft . 54 Senaste lydelse 2007:1284. Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) Härigenom föreskrivs att 1, 2, och 29 §§ marknadsföringslagen (2008:486) ska ha följande lydelse . Denna lag har till syfte att främja konsumenternas och näringslivets intressen i samband med marknadsföring av produkter och att motverka marknadsföring som är otillbörlig mot konsumenter och näringsidkare. Bestämmelser om marknadsföring finns bl.a. i luftfartslagen (1957:297), konsumentkreditlagen (1992:830), lagen (1992:1672) om paketresor, tobakslagen (1993:581), alkohollagen (1994:1738), lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, (1996:844), (2009:000), lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verk- samhet, lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas, lagen (1997:218) om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende, lagen (1999:268) om betalningsöverföringar inom Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet, lagen (1999:158) om investerarskydd, lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssam- hällets tjänster, lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, prisinformationslagen (2004:347), distans- och hemförsäljningslagen (2005:59), försäkringsavtalslagen (2005:104), lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, och lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet Lagen tillämpas då näringsidkare marknadsför eller själva efterfrågar produkter i sin näringsverksamhet. Lagen tillämpas också på sådana Lagen tillämpas också på sådana TV-sändningar över satellit som TV-sändningar över satellit som omfattas av radio- och TV-lagen omfattas av radio- och TV-lagen (1996:844). (2009:000). Lagen tillämpas också när fullgör sina skyldigheter som behörig myndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av om samar- bete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsu- mentskyddslagstiftningen. En näringsidkare får åläggas att betala en särskild avgift (marknads- störningsavgift) om näringsidkaren, eller någon som handlar på närings- idkarens vägnar, uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot 8 § och någon av bestämmelserna i 9, 10, 12¬17 §§, 20 §, eller någon av bestämmelserna i bilaga I till direktiv /29/EG. Detsamma gäller om en näringsidkare uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot någon av bestämmelserna i 14 § första stycket 2 eller 3 eller 14 a § första stycket 2 eller 3 to- bakslagen (1993:581), 4 kap. 10 § alkohollagen (1994:1738), 7 kap. 3, 4 eller 10 § första el- 8 kap. 7 § första stycket, 8, 9 ler tredje stycket radio- och TV- eller 14 § första eller andra styck- lagen (1996:844), (2009:000), 11 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti eller 8 § lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet när det gäller ett erbjudande som inte är riktat bara till andra än konsumenter. Vad som sägs i första och andra styckena gäller också en näringsidkare som uppsåtligen eller av oaktsamhet väsentligt har bidragit till överträ- delsen. Avgiften tillfaller staten. Denna lag träder i kraft . Sammanfattning av betänkandet Kommersiell radio nya sändningsmöjligheter (SOU 2008:96) Utredningen har haft i uppdrag att föreslå hur ett nytt regelverk för kommersiell radio kan utformas. Uppdraget omfattar i huvudsak frågor om tillståndsgivning, avgift, eventuella krav på innehållet i sändningar, nationell kommersiell radio, sponsring och sändningar på det s.k. AM- bandet. Tillstånd att sända kommersiell radio benämns i den nuvarande lag- stiftningen för tillstånd att sända lokalradio. Detta begrepp förknippas dock ofta med P4:s regionala sändningar och inte med , Lugna Favoriter eller någon annan kommersiell radiostation. För att bättre anpassa radio- och TV-lagens terminologi till aktuella förhållanden föreslår utredningen att begreppet lokalradio ersätts med kommersiell radio. Sådana radiosändningar föreslås vara av två slag analog kom- mersiell radio och digital kommersiell radio. blev det genom lokalradiolagen (1993:120) tillåtet att sända kommersiell radio i , förutsatt att tillstånd beviljades. En tillståndshavare var tvungen att sända program som hade framställts särskilt för den egna verksamheten minst en tredjedel av sändningstiden . Tillstånden auktionerades ut till den som betalade mest. Auk- tionsbudet blev sedan den årliga koncessionsavgift som tillståndshavaren ålades att betala. (2008) uppgår den genomsnittliga avgiften för ett sändningstillstånd till . Vissa tillståndshavare beta- lar dock . Nivån på koncessionsavgifterna, i kombination med kravet på eget framställda program och en svagare annonsmarknad än vad som hade förväntats, medförde att många tillståndshavare fick svårt att få ekonomi i sina verksamheter efter att lokalradiolagen hade trätt i kraft. Flertalet slöt sig samman i nätverk, vilket ledde till ett likriktat utbud där några få aktörer dominerade hela branschen. I syfte att bryta nätverksföretagens dominans och förverkliga det ursprungliga syftet med mångfald och lokal förankring i den kommersiella radion, trädde nya regler i kraft i radio- och TV-lagen (1996:844). Konces- sionsavgiften fastställdes till och avgörande för vem som fick ett tillstånd blev hur mycket eget och lokalt material en sökande åtog sig att sända. Alla tillståndshavare med s.k. gamla tillstånd, dvs. tillstånd som hade erhållits efter budgivning vid auktion, hade möjlighet att återlämna sina tillstånd till Radio- och och ansöka om dem på nytt för att komma i åtnjutande av ett s.k. nytt tillstånd med en väsentligt lägre av- gift. Det ställdes dock krav på sändning av eget material och program med lokal anknytning och en tillståndshavare kunde inte vara säker på att återfå sitt tidigare tillstånd eftersom någon annan kunde erbjuda sig att sända mer eget och lokalt material. Endast en aktör valde att lämna till- baka sitt tillstånd och ansöka om det på nytt. Följden har blivit att 81 av de sammanlagt 89 tillståndshavarna har gamla tillstånd för vilka de fort- farande betalar den avgift som fastställdes vid den auktion då tillståndet Åtta tillståndshavare har nya tillstånd, men flera av dessa har eller har haft problem med att uppfylla de åtaganden om sändning av eget och lokalt material som de gjorde när de fick tillstånden. alla tillståndshavare är anslutna till något av de två stora nätverken MTG Radio och SBS Radio. Sändningarna består huvudsakligen av pop- eller rockmusik, varvat med reklam, och de lokala inslagen är få. har inte heller radio- och TV-lagens regelverk, med en väsentligt lägre avgift och annan form av urvalsmetod, lyckats skapa mångfald i den Utredningen föreslår att nuvarande lokalradiotillstånd i fortsättningen ska benämnas tillstånd att sända analog kommersiell radio. med har utredningen bedömt att det sannolikt finns utrymme att etablera ett antal nya sändningstillstånd i vissa områ- den i inland. I storstadsområdena, på och i Mälarda- len områden som är kommersiellt mer attraktiva - förefaller det inte finnas möjlighet att etablera några nya sändningstillstånd. Enligt utredningens förslag ska alla tillstånd att sända analog kommer- siell radio fördelas av Radio- och genom ett slutet anbudsför- Ett sändningstillstånd ska tilldelas den som bedöms ha finansiel- la och tekniska förutsättningar att bedriva sändningsverksamhet under hela tillståndsperioden och som i sin ansökan om det lediga tillståndet angett den högsta sändningsavgiften av samtliga sökande. giften ska anges i form av ett engångsbelopp för hela tillståndsperioden och ska motsvara vad en sökande är villig att betala för tillstån- Några krav på sändning av eget eller lokalt material ska inte ställas. Ett tillstånd ska inte kunna förlängas utan ska utlysas på nytt efter ut- gången av en tillståndsperiod. regelverk har utformats på ett sätt som gör att nuvarande till- ståndshavare har en mycket stark rätt att få sina sändningstillstånd för- Utredningen har bedömt att om dessa tillståndshavare inte ges möjlighet att fortsätta bedriva sändningar inom sitt sändningsområde med förhållandevis generösa villkor, kommer staten sannolikt att få räkna med att behöva betala skadestånd för att deras till- stånd i strid med gällande lagstiftning upphör. som vid utgången av 2009 har ett sändningstillstånd föreslås därför få rätt att fortsätta bedriva sändningar . Denna rätt gäller automatiskt och någon särskild ansökan ska inte krävas. Avgiften för en sådan till- ståndshavare ska vara . Några krav på sändning av eget eller lokalt material ska inte ställas. Om en tillståndshavare inte vill fort- sätta bedriva sändningar ska denne återlämna sitt tillstånd. ska då förklara tillståndet ledigt och fördela detta genom den nya urvalsmetoden med slutet anbudsförfarande. är så förmånliga bedömer utredningen att i stort sett alla tillståndshavare kommer att fortsätta bedriva sändningar. därmed först med verkan fr.o.m. den tillståndsperiod som börjar löpa den som tillstånden i större omfattning kommer att fördelas genom ett slutet anbudsförfarande. Ett sändningstillstånd ska liksom tidigare få överlåtas om Radio- och ger sitt medgivande till överlåtelsen. Den som överlåter ett tillstånd föreslås inte ha rätt att få tillbaka någon del av den sändningsav- gift som denne betalat. På motsvarande sätt ska inte den som övertar tillståndet vara skyldig att betala någon sändningsavgift till staten. gan om en eventuell kompensation för redan inbetald sändningsavgift får lösas civilrättsligt mellan parterna. Någon ändring i gällande regler för när ett sändningstillstånd ska eller får återkallas föreslås inte. På begäran av tillståndshavaren ska därför ett Vidare föreslås att Radio- och ska få återkalla ett tillstånd enligt samma grunder som , bl.a. om tillståndshavaren inte inlett sändningsverksamheten efter tillståndets början eller om tillståndshavaren inte utnyttjat rätten att sända eller sänt endast i obetydlig omfattning under fyra fortlöpande Om en tillståndshavare försätts i konkurs eller träder i likvidation före- slås att tillståndet ska upphöra att gälla efter beslutet om konkurs eller likvidation. Det är en skillnad jämfört med , då tillstån- det upphör att gälla efter att ett sådant beslut har meddelats. Därmed ges konkursförvaltaren eller likvidatorn möjlighet att driva verk- Avlider en tillståndshavare föreslås att tillståndet lik- som ska upphöra att gälla efter dödsfallet. Finns det utrymme att sända nationell kommersiell radio på En av utredningens huvuduppgifter har varit att bedöma om FM-bandet, dvs. frekvensintervallet 87,6 107,8 MHz, bör omplaneras så att det skapas möjlighet att sända nationell kommersiell radio. Post- och telesty- relsens rapport möjligheter till ytterliga- re rikstäckande analoga ljudradiosändningar har legat till grund för bedömningen i den delen. Med utgångs¬punkt i rapporten bedömer ut- redningen att det är möjligt att frigöra utrymme för en nationell kommer- siell radiokanal men att det skulle kräva investeringar på , ta att genomföra och drabba nuvarande tillståndshavare negativt i form av minskad täckning och sämre hörbarhet för deras sändningar. Med hänsyn till dessa nackdelar anser utredningen att ett nytt analogt nät inte bör etableras. Däremot anser utredningen att det finns goda förutsättningar att inleda nationella kommersiella radio- sändningar med digital teknik på det delvis redan utbyggda DAB-nätet. Utredningen bedömer att det analoga nätet, dvs. FM-bandet, inte kommer att släckas ned inom i vart fall . Analoga sänd- ningar kommer således att ske inom överskådlig tid. har genom internationella överenskommelser tillgång till fre- kvensutrymme planerat för fyra sändarnät eller multiplexer (muxar) för digitalradiosändningar. Mux 1 omfattar ett nationellt nät och är ett s.k. singelfrekvensnät, vilket innebär att samma frekvens används i hela lan- det. Denna mux är utbyggd till att täcka av befolkningen. Mux 2 är ett regionalt nedbrytbart nät och kan användas för att sända olika material i de olika regionerna. är detta nät utbyggt så att det täcker av befolkningen. Mux 3 och 4 är två nät som är lokalt nedbrytbara i 34 områden. Dessa nät är över huvud taget inte utbyggda. Digitala radiosändningar ger, jämfört med analoga sändningar, framför allt möjlighet att sända fler kanaler till en lägre kostnad. Andra fördelar är bättre ljud och möjlighet till olika slag av interaktiva tjänster. Utveck- lingen när det gäller digitalradio i närliggande länder som och har kommit betydligt längre än i . Flera aktörer har påpekat att en digitalisering av radion är helt nödvändig för att mediet ska kunna överleva. har det funnits oklarheter om vilken teknik som bör väljas, men Radio- och dens radio ger ett tydligt stöd för att DAB+ är den teknik som bör väljas. Denna teknik är också den som de stora radioaktörerna i förkla- rat sig beredda att satsa på. Utredningen anser att det är hög tid att nu skapa förutsättningar för att sända radio digitalt och lämnar författningsförslag som gör det möjligt att få tillstånd att sända digital kommersiell radio. Varje mux kan med den utvecklade tekniken DAB+ rymma upp till 20 nationella kanaler. Mux 1 och de delar av mux 2 som är tagna i drift är genom tidigare politiska beslut reserverade för . Det finns enligt utredningens bedömning skäl att se över denna fördelning om den kommersiella ra- diobranschen ska ges drivkraft att satsa på digital distribution. När mux 2 har byggts ut samt även mux 3 och 4, kommer det att finnas utrymme för ett mycket stort antal kanaler. Hur fördelningen av dessa mellan public service och de kommersiella aktörerna ska ske är en politisk fråga. För att få tillstånd att sända digital kommersiell radio ska det enligt ut- redningens förslag krävas att en sökande har finansiella och tekniska förutsättningar att bedriva sändningsverksamhet under hela tillståndspe- rioden samt är beredd att samverka med övriga tillståndshavare i tekniska frågor. Tillstånden ska därefter fördelas av Radio- och med utgångspunkt i att sändningsutrymmet ska kunna tas i anspråk för olika programtjänster så att sändningarna kommer att tilltala olika intressen och smakriktningar samt av flera programföretag som är oberoende av varandra. Det föreslås inte utgå någon avgift för att sända digital kom- mersiell radio, men däremot ska Radio- och få ta ut en ansök- ningsavgift. En tillståndsperiod ska enligt utredningens förslag löpa . Om det finns särskilda skäl ska Radio- och kunna besluta om . Förlängning ska inte vara möjlig. En och samma tillståndshavare ska kunna inneha mer än ett tillstånd, men Radio- och ska eftersträva att tillstånden fördelas till flera av varandra oberoende programföretag. Staten, ett landsting eller en kommun ska dock inte få inneha ett tillstånd att sända digital kommersi- Ett tillstånd ska kunna överlåtas om Radio- och ger sitt medgivande till överlåtelsen. På begäran av tillståndshavaren ska ett tillstånd återkallas. det gäller analog kommersiell radio ska Radio- och under vissa omständigheter kunna återkalla ett tillstånd, nämligen om tillståndshavaren inte inlett sändningsverksamheten inom sex måna- der efter tillståndets början, tillståndshavaren inte utnyttjat rätten att sända eller sänt endast i obetydlig omfattning av minst fyra veck- or, tillståndshavaren väsentligt brutit mot radio- och TV-lagens bestäm- melser om reklam och sponsring samt om otillbörligt gynnande av kom- mersiella intressen i program som inte är reklam, staten, en kommun eller ett landsting förfogar över ett tillstånd att sända digital kommersiell radio, eller domstol funnit att ett program innefattat ett yttrandefrihetsbrott som innebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten. Om en tillståndshavare försätts i konkurs eller träder i likvidation före- slås att tillståndet att sända digital kommersiell radio ska upphöra att gälla efter beslutet om konkurs eller likvidation. Avlider en tillståndshavare föreslås att tillståndet ska upphöra att gälla efter dödsfallet. Om ett program som inte är en annons helt eller delvis har bekostats av någon annan än den som bedriver sändningsverksamheten, föreskrivs i radio- och TV-lagen att uppgift om vem sponsorn är ska lämnas på lämp- ligt sätt i början och slutet av programmet eller vid ett av dessa tillfällen.