prop · GX03204 · 2010-04-20 00:00:00 — Utredningen har gjort en analys av hur förslaget att slopa revisions- plikten för små företag påverkar de icke revisionspliktiga företagens intr- essenter, främst då ägare, kapitalplacerare, kreditgivare, leverantörer, anställda och det allmänna. Resultatet av analysen är inte alarmerande. Förslaget om slopad revisionsplikt begränsar endast marginellt aktie- ägarnas insyn i företagen bl.a. därför att de ofta aktivt deltar i bolagets verksamhet som styrelseledamöter, verkställande direktörer eller anställda. Utredningen föreslår dessutom att en aktieägarminoritet ska kunna genomdriva revision av aktiebolaget. För aktieägarna i de små företagen bedöms förslagen få ringa eller inga konsekvenser Det råder avtalsfrihet i vårt land och den som inte vill investera i eller rättshandla med ett företag som saknar revisor kan avstå eller försöka kompensera sig för den förhöjda risk som kan antas följa med att företag- et inte revideras genom höjt pris, högre räntor, kortare kredittid, säkerhet av företaget i form av borgen eller pant, etc. Om företaget till följd av de förhöjda kostnader som de nu nämnda avtalsvillkoren innebär, finner att det blir för dyrt att stå utan kvalificerad revision kommer företaget att välja revisor. För leverantörer, kunder och anställda bedöms förslagen få ringa eller inga konsekvenser. Skattekontrollen är riskorienterad och mycket effektiv och ett avskaffande av revisionsplikten för de små företagen får enligt Utred- ningens bedömning effekter på skatteintäkterna som blir knappt märk- bara. Att revisionsplikten avskaffas för de små företagen kan därför inte i sig motivera en generellt utökad kontroll av samma företag. Utredningen lägger följaktligen inte fram några förslag om att kontroller totalt sett ska utökas men föreslår två andra kompensatoriska åtgärder, nämligen utökad uppgiftsskyldighet rörande bokföringen och uppgift i deklarationens näringsbilaga om den skattskyldige är föremål för bl.a. revision. Utredningen bedömer att den föreslagna begränsningen av revisions- plikten inte heller kommer att leda till någon märkbart ökad ekonomisk brottslighet av annat slag. Enligt Utredningens mening föreligger det därför inte något behov av ökade anslag till , Ekobrotts- myndigheten, , eller det allmänna i övrigt. I fråga om förslagens konsekvenser för revisorer gör Utredningen följ- ande bedömning. Många revisionsklienter kommer att säga upp sina revi- sionsavtal. Det kommer att leda till ett överskott på revisorer och detta överskott kommer att bestå till dess utbud och efterfrågan på revisionsmarknaden har kommit i balans. I detta läge måste revisorer- na söka sig till eller skapa nya uppgifter på en friare och större revisions- och redovisningsmarknad än . På denna marknad kommer revisorer- na att konkurrera inte bara med varandra utan också med redovisnings- konsulter, bokföringsbyråer och andra som tillhandahåller ekonomiska tjänster. På den nya marknaden som öppnar sig för revisorerna bör de kunna kompensera sig i det närmaste fullt ut för det intäktsbortfall som kan följa med avskaffandet av revisionsplikten, bl.a. genom att marknadsföra frivillig revision och nya produkter på marknaden. Vissa revisorer kommer att i stället för lagstadgad revision specialisera sig och erbjuda t.ex. kvalificerad skatterådgivning eller biträde med affärsrådgivning som riskhantering, verksamhetsutveckling, företags- överlåtelser, omstruktureringar och finansiering. Några revisorer kommer att övergå till andra anställningar, t.ex. inom ekonomiavdelningar på företag eller statliga myndigheter. kommer antalet revisorer att minska. Det är oklart hur stor minskningen kan komma att bli. Revisorer på små revisionsbyråer i glesbygd kan antas vara mest sårbara. Deras möj- lighet att erbjuda andra tjänster till de få företag som finns på orten kan vara begränsad. För redovisningskonsulter och andra rådgivare som biträder företag i ekonomiska frågor innebär Utredningens förslag utökade möjligheter att erbjuda sina tjänster till företag som är tvungna att anlita revisor. Å andra sidan kan konsulter och rådgivare räkna med att på sina tradition- ella verksamhetsområden möta en ökad konkurrens från revisorer. Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen dels att 9 kap. 14, 33, 34, 37 och 4244 §§ ska upphöra att gälla, dels att 2 kap. 5 §, 3 kap. 1 §, 7 kap 34 §, 9 kap. 1, 3, 8, 13, 21, 35 och 46 §§, 25 kap. 33 § och 29 kap. 2 § ska ha följande lydelse och dels att det ska införas en ny paragraf, 9 kap. 9 a §, av följande lydelse. I stiftelseurkunden skall stiftarna 1. hur mycket som skall betalas 1. hur mycket som ska betalas för varje aktie (teckningskursen), varje aktie (teckningskursen), nummer eller, om sådant saknas, nummer eller, om sådant saknas, födelsedatum samt postadress för födelsedatum samt postadress för styrelseledamot och revisor samt, i styrelseledamot samt, i förekom- mande fall, revisor, styrelse- ett registrerat revisionsbolag, skall dess organisationsnummer anges. dess organisationsnummer anges. I förekommande fall skall det I förekommande fall ska det 1. en aktie skall kunna tecknas med rätt eller skyldighet att betala med rätt eller skyldighet att betala aktien med annan egendom än aktien med annan egendom än 2. en aktie skall kunna tecknas med rätt eller skyldighet för bolag- med rätt eller skyldighet för bolag- et att överta egendom mot någon et att överta egendom mot någon annan ersättning än aktier, annan ersättning än aktier, 3. en aktie skall kunna tecknas med andra villkor, med andra villkor, 4. bolaget skall ersätta kostnader 4. bolaget ska ersätta kostnader för bolagets bildande, och för bolagets bildande, och 5. någon på något annat sätt ska skall få särskilda rättigheter eller få särskilda rättigheter eller för- förmåner av bolaget. måner av bolaget. 1 Senaste lydelse 2007:137. avses i andra stycket skall återges i sin helhet i stiftelseurkunden. Teckningskursen enligt första stycket 1 får inte understiga aktiens kvotvärde. Kvotvärdet skall därvid beräknas på grundval av bolagsordningens uppgifter om aktiekapital och antal aktier. Om det i bolagsordningen föreskrivs ett minimikapital och ett maximi- kapital och ett lägsta och högsta antal aktier, skall beräkningen ske genom att det högsta angivna aktiekapitalet divideras med det högsta antalet aktier eller det lägsta angivna aktiekapitalet med det lägsta antalet aktier. avses i andra stycket ska återges i sin helhet i stiftelseurkunden. stycket 1 får inte understiga därvid beräknas på grundval av aktiekapital och antal aktier. det i bolagsordningen föreskrivs ett minimikapital och ett maximi- kapital och ett lägsta och högsta antal aktier, ska beräkningen ske genom att det högsta angivna högsta antalet aktier eller det det lägsta antalet aktier. 1. bolagets firma, 2. den ort i där bolagets 2. den ort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte, styrelse ska ha sitt säte, 3. föremålet för bolagets verksamhet, angivet till sin art, 4. aktiekapitalet eller, om detta 4. aktiekapitalet eller, om detta utan ändring av bolagsordningen skall kunna bestämmas till ett ska kunna bestämmas till ett lägre lägre eller högre belopp, minimi- eller högre belopp, minimikapital- kapitalet och maximikapitalet, var- et och maximikapitalet, vid minimikapitalet inte får vara mindre än en fjärdedel av maximi- mindre än en fjärdedel av maximi- 5.antalet aktier eller, om det i bolagsordningen har angetts ett minimi- kapital och ett maximikapital, ett motsvarande lägsta och högsta antal aktier, 6.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter, 7.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelsesuppleanter, om sådana skall finnas, 8.antalet eller lägsta och högsta antalet revisorer, 9.hur bolagsstämma skall sam- mankallas, och 2 Senaste lydelse 2007:137. 7.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelsesuppleanter, om sådana ska finnas, 8.antalet eller lägsta och högsta antalet revisorer, om bolaget ska ha revisor enligt 9 kap. 1 § första stycket 13 eller andra stycket denna lag. 9.hur bolagsstämma ska sam- mankallas, och 10. den tid som bolagets räken- 10. den tid som bolagets räken- skapsår skall omfatta. skapsår ska omfatta. enligt första stycket 6 och 7, skall enligt första stycket 6 och 7, ska ses enligt lagen (1987:1245) om ses enligt lagen (1987:1245) om privatanställda inte räknas med. privatanställda inte räknas med. I fråga om publika aktiebolag gäller även 11 §. Om styrelsen finner att en upp- Om styrelsen finner att en upp- lysning som har begärts enligt 32 § lysning som har begärts enligt 32 § inte kan lämnas till aktieägarna inte kan lämnas till aktieägarna utan väsentlig skada för bolaget, utan väsentlig skada för bolaget, skall den aktieägare som har ska den aktieägare som har begärt underrättas om det. rättas om det. Styrelsen skall lämna upplys- Styrelsen ska lämna upplysning- ningen till bolagets revisor, om en till bolagets revisor, om aktie- aktieägaren begär det inom två lämnas till revisorn inom två veck- or efter aktieägarens begäran om aktieägarens begäran om det. Om bolaget inte har revisor, ska enligt 9 kap. 9 a §. Ett aktiebolag skall ha minst en revisor. Av 3 kap. 1 § första styck- et framgår att antalet revisorer eller lägsta eller högsta antalet revisorer skall anges i bolagsordn- ingen. Ett aktiebolag ska ha minst en revisor, om 1. bolaget uppfyller mer än ett av följande villkor: a)medelantalet anställda i bolaget har under vart och ett av uppgått till mer än 50, b)bolagets redovisade balans- omslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , c) bolagets redovisade netto- omsättning har för vart och ett av uppgått till mer än , 2.bolagets aktier, tecknings- optioner eller skuldebrev är upp- tagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekon- omiska samarbetsområdet, a)tillstånd att bedriva rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, b)tillstånd att bedriva rörelse (2007:1528) om c)tillstånd att ge ut elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, d)tillstånd att bedriva rörelse enligt lagen (2004:46) om invest- eringsfonder, eller e)registrerats att bedriva inlån- ingsverksamhet enligt lagen (2004:299) om inlåningsverksam- het. 4.bolagsordningen innehåller föreskrift om att bolaget ska ha revision, 5.bolaget enligt beslut av bolagsstämman med stöd av 9 kap. 8 § första stycket ska ha revision, eller 6.bolaget efter förslag av aktie- ägare i fall som avses i 9 kap. 9 a § första stycket andra mening- en ska ha revision. Vad som sägs i första stycket 1 gäller även för moderbolag i en koncern om koncernen uppfyller mer än ett av de villkor som anges där. Vid tillämpningen av andra stycket ska fordringar och skulder mellan koncernföretag, liksom internvinster, elimineras. Detsam- ma gäller för intäkter och kostnad- er som hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag, liksom för- ändring av internvinst. I försäkringsrörelselagen (1982:713) finns bestämmelser om skyldighet för försäkringsaktiebolag att ha revisor. Revisorn skall granska bolagets årsredovisning och bokföring samt styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Gransk- ningen skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Om bolaget är moderbolag, skall revisorn även granska koncern- redovisningen, om en sådan har upprättats, samt koncernföretagens inbördes förhållanden. Revisorn ska granska bolagets årsredovisning och bokföring. Granskningen ska vara så ingåen- de och omfattande som god revi- sionssed kräver. Om bolaget är moderbolag, ska revisorn även granska koncern- redovisningen, om en sådan har upprättats, samt koncernföretagens inbördes förhållanden. En revisor väljs av bolagsstämman. Om bolaget skall ha flera revis- Om bolaget ska ha flera revisor- orer, får det i bolagsordningen er, får det i bolagsordningen före- föreskrivas att en eller flera av skrivas att en eller flera av dem, dem, dock inte alla, skall utses på dock inte alla, ska utses på annat annat sätt än genom val på bolags- sätt än genom val på bolagsstäm- I ett bolag som avses i 2 § 4 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. får utse en eller flera revisorer att delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. I 9, 25 och 26 §§ finns bestäm- I 9, 9 a, 25 och 26 §§ finns melser om att i vissa bestämmelser om att revisor i fall skall utse en revisor. vissa fall kan utses på annat sätt. I ett bolag som saknar revisor kan en aktieägare föreslå att läns- styrelsen ska utse en revisor för revision av bolaget. ägaren föreslagit viss person eller visst revisionsbolag till revisor, får styrelsen besluta i enlighet med förslaget, om särskilda skäl inte talar emot det. Bestämmelserna i 9 § andra och tredje styckena tillämpas på för- Minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall vara aukto- utsedd revisor ska vara auktor- riserad revisor eller godkänd revis- iserad revisor eller godkänd revis- or som har avlagt revisorsexamen, or som har avlagt revisorsexamen, om bolaget är skyldigt att ha 1. bolaget uppfyller mer än ett revisor enligt 1 § första stycket 1 av följande villkor: eller 2 eller andra stycket. Bestämmelser om krav på revis- bolaget har under vart och ett av orns kompetens i bolag som avses i 1 § första stycket 3 och fjärde uppgått till mer än 50, stycket finns i andra lagar. b)bolagets redovisade balans- omslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , c)bolagets redovisade netto- omsättning har för vart och ett av uppgått till mer än , eller 2. bolagets aktier, tecknings- optioner eller skuldebrev är upp- tagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekon- omiska samarbetsområdet. Uppdraget som revisor gäller Ett uppdrag som revisor gäller till slutet av den årsstämma som till slutet av den första årsstämma hålls under det fjärde räkenskaps- som hålls då revisorn Om samma revisor skall utses I bolagsordningen får föreskriv- på nytt i anslutning till att tiden as att uppdraget som revisor ska enligt första stycket löper ut, får gälla för än som den som utser revisorn bestämma anges i första stycket. att uppdraget skall gälla till slutet tiden ska dock upphöra senast vid av den årsstämma som hålls slutet av den årsstämma som hålls under det tredje räkenskapsåret under det fjärde räkenskapsåret efter det då revisorn valdes. I de fall som avses i 24 § får styrelsen utse en ny revisor för den tid som återstår av den tidigare revisorns mandattid. Utöver vad som följer av 29 34 §§ får en revisor i revisions- Utöver vad som följer av 29 32 §§ får en revisor i revisions- 3 Senaste lydelse 2007:566. berättelsen lämna sådana upplys- ningar som han eller hon anser att aktieägarna bör få kännedom om. Om årsredovisningen innehåller uppgifter som har betydelse för upplysningarna, skall revisorn hänvisa till uppgifterna. berättelsen lämna sådana upplys- ningar som han eller hon anser att aktieägarna bör få kännedom om. Om årsredovisningen innehåller uppgifter som har betydelse för upplysningarna, ska revisorn hän- visa till uppgifterna. Revisorn är skyldig att lämna en medrevisor, en ny revisor, en lek- mannarevisor, en särskild granskare och, om bolaget är försatt i konkurs, konkursförvaltaren de upplysningar som behövs om bolagets angelägen- heter. Revisorn är dessutom skyldig att på begäran lämna upplysning- ar om bolagets angelägenheter till undersökningsledaren under för- undersökning i brottmål. Revisorn i ett aktiebolag som omfattas av 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) är även skyldig att på begäran lämna upplysningar om bolag- ets angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen, eller i sådana kommunalförbund som kommunen eller lands- tinget ingår i. Revisorn i ett aktiebolag i vilket staten äger samtliga aktier är skyldig att på begäran lämna upplysningar om bolagets angelägenheter till Riks- revisionen. När bolaget har gått i likvidation och en likvidator har utsetts, skall styrelsen och den verkställande direktören genast redovisa sin för- valtning av bolagets angelägenhet- er för vilken redo- visningshandlingar inte förut har lagts fram på bolagsstämma. Redovisningen skall upprättas enligt tillämplig lag om årsredo- visning och granskas enligt bestämmelserna om revision i 9 kap. denna lag. Redovisningen och revisionsberättelsen skall läggas fram på bolagsstämma så snart det kan ske. Bestämmelserna i 7 kap. 11 § 3 och 25 § om stäm- mans behandling av frågan om När bolaget har gått i likvidation och en likvidator har utsetts, ska styrelsen och den verkställande direktören genast redovisa sin för- valtning av bolagets angelägenhet- er för vilken redovis- ningshandlingar inte förut har lagts fram på bolagsstämma. Redovis- ningen ska upprättas enligt till- lämplig lag om årsredovisning och granskas av bolagets revisor enligt bestämmelserna om revision i 9 kap. denna lag. Redovisningen ska läggas fram på bolagsstämma så snart det kan ske. Bestämmel- serna i 7 kap. 11 § 3 och 25 § om stämmans behandling av frågan om ansvarsfrihet och om tillhanda- 4 Senaste lydelse 2006:373. En revisor, lekmannarevisor eller särskild granskar är ersätt- ningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han eller hon ska även ersätta skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet vållas av hans eller hennes medhjälpare. I de fall som avses i 26 a § revisorslagen (2001:883) och 9 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penn- ingtvätt svarar dock revisorn end- ast för skada på grund av oriktiga uppgifter som revisorn eller revis- orns medhjälpare har haft skälig anledning att anta var oriktiga. ansvarsfrihet och om tillhandahåll- ande av handlingar inför stämman skall tillämpas. Om den tid som redovisningen skall avse omfattar även föregåen- de räkenskapsår, skall det upprätt- as en särskild redovisning för det året och, om bolaget är ett moder- bolag som är skyldigt att upprätta koncernredovisning, en särskild koncernredovisning. hållande av handlingar inför stäm- man ska tillämpas. Om den tid som redovisningen ska avse omfattar även föregående räkenskapsår, ska det upprättas en särskild redovisning för det året och, om bolaget är ett moderbolag som är skyldigt att upprätta kon- cernredovisning, en särskild kon- cernredovisning. En revisor, lekmannarevisor eller särskild granskar är ersätt- ningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han eller hon skall även ersätta skada som upp- såtligen eller av oaktsamhet vållas av hans eller hennes medhjälpare. I de fall som avses i 9 kap. 44 § denna lag och 9 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penn- ingtvätt svarar dock revisorn endast för skada på grund av orikt- iga uppgifter som revisorn eller revisorns medhjälpare har haft skälig anledning att anta var orikt- iga. Om ett registrerat revisionsbolag är revisor eller särskild granskare, är det detta bolag och den som är huvudansvarig för revisionen eller gransk- ningen som är ersättningsskyldig. 1.Denna lag träder i kraft, såvitt avser 9 kap. 21 §, . Bestämmelserna i övrigt träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . 2.I ett aktiebolag som inte enligt aktiebolagslagen är skyldigt att ha en revisor upphör bestämmelserna i bolagsordningen om revisorer att gälla vid ikraftträdandet. Detta gäller dock inte bestämmelser som har beslut- ats enligt 9 kap. 21 § i dess nya lydelse. 3.När ett bolag första gången efter ikraftträdandet gör en anmälan till aktiebolagsregistret enligt 9 kap. 48 § om att uppdrag som revisor upp- hört eller att ny revisor valts, ska bolaget ge in en kopia av bolagsordningen med markering som visar att bolagsordningens bestäm- melser om revisor upphört att gälla enligt punkten 2 i dessa övergångs- bestämmelser. Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:7138) Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen dels att 10 kap. 11 c § ska upphöra att gälla, dels att 10 kap. 8 § ska ha följande lydelse. Revisorerna skall i den omfatt- ning som följer av god revisions- sed granska försäkringsbolagets årsredovisning jämte räkenskaper- na samt styrelsens och verkställan- de direktörens förvaltning. Om försäkringsbolaget är ett moderbolag, skall revisorerna även granska koncernredovisningen och koncernföretagens inbördes för- hållanden i övrigt. Revisorer som är utsedda av någon annan än Finansinspektion- en skall följa de särskilda före- skrifter som meddelas av bolags- stämman, såvida de inte strider mot lag, bolagsordningen eller god revisionssed. Revisorerna ska i den omfatt- ning som följer av god revisions- sed granska försäkringsbolagets årsredovisning jämte räkenskaper- na. Om försäkringsbolaget är ett moderbolag, ska revisorerna även granska koncernredovisningen och koncernföretagens inbördes för- hållanden i övrigt. Revisorer som är utsedda av någon annan än Finansinspektion- en ska följa de särskilda föreskrift- er som meddelas av bolagsstäm- man, såvida de inte strider mot lag, bolagsordningen eller god revi- sionssed. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . 1 Senaste lydelse 1991:1767. Sparbanker skall ha minst en revisor. Revisor väljs av stämman. Om banken skall ha flera revis- orer, får det i reglementet före- skrivas att en eller flera av dem, dock inte alla, skall utses på annat sätt än genom val på stämman.Uppdraget som revisor upphör vid slutet av den ordinarie stämma som hålls under det fjärde räken- skapsåret efter revisorsvalet. Förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Härigenom föreskrivs i fråga om sparbankslagen dels att 4 a kap. 14 och 15 §§ ska upphöra att gälla, dels att 4 a kap. 1 och 9 §§ ska ha följande lydelse. Sparbanker ska ha minst en revisor. Revisor väljs av stämman. Om banken ska ha flera revisorer, får det i reglementet föreskrivas att en eller flera av dem, dock inte alla, ska utses på annat sätt än genom val på stämman. Ett uppdrag som revisor upphör vid slutet av den första årsstämma som hålls då revisorn utsågs. I stadgar får före- skrivas att uppdraget som revisor ska gälla för än som anges i andra stycket. Uppdrags- tiden ska dock upphöra senast vid slutet av den årsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter det då revisorn valdes. Stämman kan utse en eller flera revisorssuppleanter. Bestämmelserna i denna lag och lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse beträffande revisorer gäller i tillämpliga delar om revisorssuppleanter. Revisorerna i en sparbank skall i den omfattning som följer av god revisionssed granska bankens års- redovisning jämte räkenskaperna samt styrelsens förvaltning. Om en sparbank är moderföre- tag (moderbank), skall revisorerna även granska koncernredovisning- en och koncernföretagens inbördes Revisorerna i en sparbank ska i den omfattning som följer av god revisionssed granska bankens års- redovisning jämte räkenskaperna. Om en sparbank är moderföre- tag (moderbank), ska revisorerna även granska koncernredovisning- en och koncernföretagens inbördes 1Senaste lydelse 2004:304. 2Senaste lydelse 2004:304. förhållanden i övrigt. Revisorer som är utsedda av någon annan än Finansinspektion- en skall följa de särskilda före- skrifter som meddelas av stäm- man, om de inte strider mot lag, reglementet eller god revisionssed. förhållanden i övrigt. Revisorer som är utsedda av någon annan än Finansinspektion- en ska följa de särskilda före- skrifter som meddelas av stäm- man, om de inte strider mot lag, reglementet eller god revisionssed. Denna lag träder i kraft, såvitt avser 4 a kap. 1 §, . Bestämmelserna i övrigt träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om ekonomiska föreningar dels att 8 kap. 13 a § ska upphöra att gälla, dels att 8 kap. 5, 10, 13 och 16 §§, 11 kap. 17 § samt 13 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Minst en revisor skall vara