prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Förklaringen till de kraftiga revideringarna är att hushållens kon- sumtion och investeringarna väntas öka mer än prognosen i budgetpropositionen . En starkare återhämtning av den ekonomiska utvecklingen förväntas öka intäkterna främst från mervärdesskatten men även från koldioxid- och energiskatt på bensin och diesel. Även infla- tionen väntas blir högre än vad som förutsågs i budgetpropositionen , vilket leder till högre intäkter från i synnerhet mervärdesskatt och skatt på energi. 11.1.2Uppföljning av statsbudgetens inkomster Den aktuella prognosen jämfört med beräkning- arna i statsbudgeten respektive 2009 visas i tabell 11.2. Jämfört med beräkningen i statsbudgeten har intäkterna från skatt på arbete revi- derats ned. En lägre lönesumma medförde att inkomstskatter och arbetsgivaravgifter blev lägre. Nedsättningarna blev emellertid ca lägre vilket innebar att skatt på arbete totalt blev lägre. Jämfört med prognosen i statsbudgeten har intäkterna från skatt på arbete revi- derats ned med ca 2009. De direkta och indirekta skatterna har reviderats ned med ca 24 respektive . I huvudsak förklaras nedrevideringen av den snabba försämringen på arbetsmarknaden med en lägre lönesummeutveckling som följd. Jämfört med beräkningen i statsbudgeten blev utfallet för skatt på kapital ca lägre. Det beror främst på den kraftiga konjunkturnedgången och fallet i företagens vinster. Intäkterna från skatt på före- tagsvinster blev lägre än statsbudgeten. Jämfört med beräkningen i statsbudgeten har skatt på kapital reviderats ned med ca . Huvuddelen av revide- ringen avser skatt på företagsvinster som har reviderats ned med ca till följd av det sämre konjunkturläget. Intäkterna från skatt på hushållens kapitalvinster har också reviderats ned. Utfallet för skatt på konsumtion och insatsvaror 2008 blev ca lägre än beräknat i statsbudgeten . Skillnaden beror främst på den kraftiga försämringen av konjunkturen . Konjunktur- nedgången fick till följd att exempelvis hushål- lens konsumtion av bilar och andra sällanköps- varor blev lägre än beräkningarna i statsbud- geten, vilket medförde att intäkterna från mer- värdesskatt blev lägre. Den aktuella prognosen för skatteintäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror är lägre än beräkningen i statsbudgeten . Intäkterna från mer- värdesskatten är ca lägre. Revideringen av mervärdesskatten förklaras av att hushållens konsumtion och bygg- och maskininvesteringarna blev lägre än i prognosen i statsbudgeten. Intäkterna från skatt på energi har justerats ned med jämfört med beräkningen i statsbudgeten , främst till följd av en lägre industriproduktion och en lägre dieselanvändning. 11.2Statsbudgetens utgifter och takbegränsade utgifter I statsbudgeten uppgick utgifterna på utgiftsområdena till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. 11,5 miljarder kro- nor lägre. De takbegränsade utgifterna beräk- nades i budgetpropositionen till 1 . I den nu aktuella prog- nosen beräknas de takbegränsade utgifterna till , dvs. lägre (se tabell 11.3). Att utgifterna bedöms bli lägre beror huvud- sakligen på lägre utgifter under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Detta är en direkt följd av att situationen på arbetsmarknaden bedöms bli betydligt ljusare än vad som beräknades i budgetpropositionen, med lägre arbetslöshet och färre personer i arbetsmarknadspolitiska program. Även för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap bedöms utgifterna bli lägre än vad som beräknades i statsbudgeten, bl.a. till följd av förseningar i materielanskaffning. har utgifterna för ett antal utgiftsområden, bl.a. utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 24 Näringsliv, reviderats upp jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. I prognoserna har hänsyn tagits till regeringens förslag i propositionen Vårtilläggs- budget (2009/10:99) samt beslut i enlighet med regeringens proposition Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). Vidare har hänsyn tagits till bedömda volymer i rättighetsstyrda trans- fereringssystem och förändrade makroeko- nomiska förutsättningar m.m. Tabell 11.3 Takbegränsade utgifter -11,5 -10,9 -0,6 -0,4 -11,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2009/10:FiU10, rskr. 2009/10:172). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I tabell 11.5 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, anvisade och före- slagna medel på tilläggsbudget summerat per utgiftsområde och de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt för ålderspen- sionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden skiljer sig aktuella utgiftsprognoser väsentligt från de medel som anvisat. Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Vikti- gare förändringar i volymprognoserna inom vissa transfereringssystem jämfört med budget- propositionen redovisas i tabell 11.7. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Huvudförklar- ingen är de förseningar som uppstått i leveransen av helikoptersystem 14. Leveransförseningarna gör att utbetalningarna uteblir och att utgifterna till följd av detta sänks med 1,5 mil- jarder kronor jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Utgifterna skjuts i stället framåt i tiden. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Framför allt beror detta på att antalet asylsökande ökade snabbt och att nivån bedöms komma att vara fortsatt hög . För att möta de ökade kostnaderna föreslår regeringen att anslagen 1:1 , 1:2 Ersättningar och bostadskostnader samt 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden ökas med sammanlagt i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror främst på att utgifterna för anslagen 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning och 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. förväntas bli lägre än bedömningen i budgetpropositionen. För assistansersättningen beror de lägre utgifterna främst på att det fastslagna schablon- beloppet för personlig assistans blev något lägre än bedömningen i budgetproposi- tionen . Även bedömningen av totalt antal beviljade timmar personlig assistans har reviderats ned något jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Nedrevideringen av utgifterna för tandvårds- förmånerna beror på lägre utfall än bedömningen i budgetpropositionen under såväl slutet av 2009 som inledningen av 2010. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror nästan uteslutande på att regeringens bedömning av konjunkturläget och situationen på arbets- marknaden nu är betydligt mindre negativ än när budgetpropositionen överlämnades till . De lägre utgifterna beror på lägre arbetslöshet och att färre personer deltar i arbetsmarknads- politiska program än bedömningen i budget- propositionen. Detta medför att utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Den största delen av revideringen beror på lägre utgifter för arbetslöshetsersättning. Dessa utgifter har reviderats ned med . Även utgifterna för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning har reviderats ned med jämfört med anvisade medel i statsbudgeten. Denna nedrevidering beror också på en mer positiv syn på konjunkturläget med lägre antal konkurser. Utfallet för löne- garantiersättningen har varit lågt av 2009 samt under inledningen av 2010. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Detta förklaras av att utgifterna under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för det s.k. prioriterade studiebidraget förväntas bli ca lägre än anvisade medel i statsbudgeten, till följd av att prognosen för antalet studerande med detta bidrag nu är lägre än i budgetpropositionen . bedöms utgifterna för det generella bidraget öka med till följd av fler sökande och ett högre antal studenter med studiemedel än bedömningen i budget- propositionen . Även satsningen på tillfälligt fler utbildningsplatser inom yrkesvux, och högskolor i Västra Göta- landsregionen 2010 och 2011 som regeringen föreslår i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) och aviserar i denna proposition, bidrar till högre utgifter för studiemedel . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Nedrevideringen beror på att regeringen sammantaget bedömer att utgifterna blir något lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen för ett flertal anslag. Exempelvis har utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskole- personal reviderats ned. Även för ett antal universitet och högskolor bedömer regeringen att utgifterna blir något lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Den viktigaste förklaringen till nedrevideringen är att anslaget 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. reviderats ned främst som en följd av ändrade växelkurs- antaganden. En starkare krona gentemot euron jämfört med bedömningen i budget- propositionen innebär att utgifterna blir lägre. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Den främsta orsaken till de högre utgifterna är det kapital- tillskott som beslutat om efter förslag i propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU 35, rskr. 2009/10:220). Kapitaltillskottet innebär att utgifterna ökar med jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statsbudgeten. Huvudförklaringen till nedrevideringen är att EU:s utgifter blev lägre än tidigare beräknat som de särskilda inkomsterna till EU- budgeten 2009 blev högre. De särskilda inkomsterna utgörs t.ex. av böter och ränte- intäkter. Detta innebär att och andra medlemsstaters medlemsavgifter sänktes . Denna sänkning regleras dock kassa- mässigt först , varför effekten på statsbud- geten uppkommer . Även nya växelkurs- antaganden med en starkare krona gentemot euron bidrar till lägre utgifter för EU-avgiften. I statsbudgeten var den beräknade förbruk- ningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statsbudgeten som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i statsbudgeten till -4,. I den aktuella prognosen för innevarande budgetår ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under respektive utgifts- område. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till tilläggsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 11.4). Tabell 11.4 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2010 Ramanslag (Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig statsbudget Anvisat på tilläggsbudget för 20102 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -15,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101). 2Enligt förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) samt av tidigare beslutad tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU 35, rskr. 2009/10:220). Statsbudgetens utfall visar att anslagsbe- hållningarna uppgick till /10. kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på statsbudgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås i propositionen Vårtilläggsbudget ökas med 3,7 mil- jarder kronor (inklusive av beslutad tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ)). De beräk- nade indragningarna av anslagsmedel bedöms uppgå till , varav merparten berör rättighetsstyrda transfereringsanslag som t.ex. det under utgiftsområde 14 uppförda anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Anslagsbehållningarna /11 beräknas uppgå till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /10 och /11. Tabell 11.5 Utgifter 2009 och 2010 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,2 Försvar och samhällets krisberedskap -2,1 -2,1 -0,5 -0,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,9 -0,9 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -0,6 -0,8 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,2 -0,3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,4 -10,1 -10,2 -1,0 -1,0 -0,9 -1,0 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård -0,2 -0,2 -0,1 -0,6 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,8 -0,9 -0,2 Allmänna bidrag till kommuner -0,6 -0,6 Avgiften till Europeiska unionen -1,0 -1,0 -4,3 -11,5 -15,2 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -10,9 -14,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,4 -11,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I utfallet har anslag fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . 2Statsbudgeten enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10, rskr. 2009/10:172). 3Inklusive förslag i proposition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) samt av tidigare beslutad tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU 35, rskr. 2009/10:220). Där 0,0 anges har förslag till tilläggsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 4Anvisat på statsbudgeten enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10, rskr. 2009/10:172) samt förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) samt av tidigare beslutad tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). 11.2.2Utgiftsprognos 20112012 jämfört till staten, för att sedan bytas mot med budgetpropositionen skyddsvärd skogsmark som ägs av de stora I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna för 20102012. I tabell 11.6 redovisas den totala utgiftsförändringen för 20112012 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen fördelad på olika förklaringskomponenter. Sammantaget minskar de takbegränsade utgift- erna med 15,7 respektive 2011 och 2012 jämfört med beräkningen i bud- getpropositionen. I beräkningen har hänsyn tagits till beslut och aviseringar i denna proposition. Tabell 11.6 Förändring av takbegränsade utgifter 2012 jämfört med budgetpropositionen -0,2 -0,7 Reviderad pris- och löneomräkning -2,3 -2,4 -9,2 -13,5 -0,3 -5,81 -6,41 -15,7 -22,0 Takbegränsade utgifter i 2010 års 1 Förklaras huvudsakligen av att regeringen gjorde ett beräkningstekniskt antagande i budgetpropositionen som höjde nivån på pensionsutgifterna med ca . Sedan budgetpropositionen har reger- ingen föreslagit reformer som sammantaget minskar utgifterna med 0,2 respektive 2011 och 2012. De vikti- gaste förändringarna sammanfattas nedan. För en utförligare redovisning av föreslagna och aviserade reformer sedan budgetpropositionen hänvisas till avsnitt 3.6.4. Jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen ökar utgifterna för allmänna barnbidrag med 2011 och 2012 eftersom regeringen föreslår höjt flerbarnstillägg i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) i anslutning till denna proposition. I propositionen Förändrat uppdrag för Svea- skog AB (prop. 2009/10:169) föreslås att produktiv skogsmark förs från Förslaget innebär att det under utgiftsområde 20 upptagna anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald kan minskas med 20112020. Sedan budgetpropositionen har regeringen föreslagit förstärkta insatser till stöd för jobb, tillväxt och omställning riktade till . Totalt tillförs 2011 för fler platser (inklusive studie- medel) inom vuxenutbildning, yrkes- högskolan och högskolan. Regeringens temporära satsning på nystarts- jobb för äldre som aviseras i denna proposition medför lägre utgifter för arbetslöshetsersättning under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utgifterna bedöms minska med ca . Till följd av omprioriteringar i Försvars- maktens materielförsörjning ändras anslags- nivåerna på anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, av- veckling m.m. av materiel och anläggningar. Sammantaget innebär ändringarna att utgifterna under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskar med ca 2011 och 2012. Under utgiftsområde 22 Kommunikationer aviseras att vissa effektiviseringar och senarelägg- ningar ska genomföras . För att möjliggöra de medfinansieringslösningar som överenskommits med kommuner och regioner har vissa omfördelningar av anslagsmedel gjorts, inom den ram som tidigare fastställts. Reviderad pris- och löneomräkning I den slutgiltiga pris- och löneomräkningen minskar utgifterna med jämfört med beräkningen i budget- propositionen. Detta beror främst på att arbets- kraftskostnaderna, mätt med arbetskostnads- index, blivit lägre än vad som antogs i budget- propositionen . En ny preliminär pris- och löneomräkning minskar utgifterna med jämfört med beräk- ningen i budgetpropositionen. I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden. De nya makroantagandena innebär sammantaget att de beräknade utgifterna blir ca lägre 2011 och ca 13,5 mil- jarder kronor lägre 2012 jämfört med beräk- ningarna i budgetpropositionen. Den främsta orsaken till att utgifterna nu beräknas bli lägre är att arbetsmarknadsläget förbättrats sedan bedömningen i budgetproposi- tionen. Färre öppet arbetslösa och färre deltagare i arbetsmarknadspolitiska program leder till lägre utgifter för arbetslöshetsersättning respektive aktivitetsstöd. Jämfört med beräkningarna i bud- getpropositionen revideras antalet öppet arbets- lösa ned med 109 000 personer 2011 och med 118 000 personer 2012, vilket bidrar till att utgiftsprognosen för arbetslöshetsersättningen revideras ned med och . Även antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program väntas nu bli lägre än i bedömningen i budget- propositionen, vilket bidrar till att utgifts- prognosen för aktivitetsstöd och program- kostnader revideras ned med 2011 och 2012. En starkare pris- och löneutveckling i förhåll- ande till beräkningen i budgetpropositionen bidrar till en något snabbare utgiftsutveckling. Upprevideringar av prognoserna för timlöne- ökningar, inkomstindex och prisbasbelopp inne- bär att de takbegränsade utgifterna revideras upp med ca 3,4 respektive 2011 och 2012 jämfört med beräkningen i budgetpro- positionen. Framför allt är det utgifterna för ålderspensionssystemet som revideras upp, men även utgifterna för föräldraförsäkringen, sjuk- försäkringen och garantipensionerna blir högre. Slutligen innebär en högre prognos för bruttonationalinkomstens nivå jämfört med budgetpropositionen att utgifterna för biståndet beräknas bli högre 2011 och 2012 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Utgifterna har också förändrats till följd av nya prognoser för volymer inom regelstyrda trans- fereringssystem. beräkningarna i budgetpropositionen. I tabell 11.7 redovisas ett urval av volymprognoserna för 20102012 samt förändringar av dessa prognoser jämfört med budgetpropositionen. Tabell 11.7 Volymprognoser 20102012 Förändring mot budgetpropositionen inom parentes. (3 400) (3 000) (3 000) (netto), miljoner (-1,2) (0,4) (-1,4) (-2 637) (-3 813) (-4 838) (1 186) (1 075) (4 400) (-3 900) (-18 500) (-2 100) (-5 800) (-9 600) (-3 100) (-7 200) (-11 300) (12 800) (13 100) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Revideringar av utgifterna kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny in- formation, korrigeringar av tidigare gjorda fel i prognoserna samt regeländringar utanför reger- ingens kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget innebär denna typ av föränd- ringar att de takbegränsade utgifterna beräknas bli 5,8 respektive lägre 2011 och 2012 jämfört med beräkningarna i budget- propositionen. I budgetpropositionen gjorde regeringen ett beräkningstekniskt antagande som höjde nivån på pensionsutgifterna med ca . Därmed begränsades den minskning av pensionerna som bedömdes uppkomma under dessa år. Det beräkningstekniska antagandet gjordes i väntan på pensionsgruppens diskussion om en eventuell begränsningsregel som skulle jämna ut variationer i pensionerna mellan år. En sådan begränsningsregel är nu inte längre aktuell och regeringen gör därför inte motsvarande beräkningstekniska antagande i denna proposi- tion. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på raman- slag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas . Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade medel, vilket ger viss flexibilitet i planeringen. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. För- skjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost be- nämnd Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de takbegränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehåll- ningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de tak- begränsade utgifterna. I förhållande till budget- propositionen har utgiftsprognoserna generellt justerats upp mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslags- behållningar revideras upp med 2011 och 2012. statens upplåningsränta och den ränta till vilken utlåningen sker. Kapitaltillskott försämrar budgetsaldot, men påverkar inte det finansiella sparandet eftersom kapitaltillskottet byts ut mot en tillgång (t.ex. aktier). Om aktier avyttras förbättras budget- saldot. Dock förblir det finansiella sparandet opåverkat. De administrativa kostnader som uppstår till följd av stödåtgärderna försämrar generellt det finansiella sparandet och budgetsaldot. Admi- nistrativa kostnader ska normalt täckas av garan- tiavgifter m.m. 11.3Sammanställning av stödåtgärder som vidtagits i samband med finanskrisen För att dämpa effekterna av finanskrisen och den djupa lågkonjunktur som följde har regeringar och centralbanker världen över genomfört kris- program med omfattande penning- och finans- politiska stimulanser. I budgetpropositionen beskrivs de olika stödåtgärder som har införts av den efter budget- propositionen . I tabell 11.8 redovisas de statsfinansiella effekterna av de samlade stödåtgärderna. Utställande av garantier påverkar inte det finansiella sparandet eller budgetsaldot. Vid ett infriande av garantier försämras dock både det finansiella sparandet och budgetsaldot. Det finansiella sparandet och budgetsaldot förstärks när garantiavgifter inbetalas. Utlåning försämrar budgetsaldot, men påverkar inte det finansiella sparandet eftersom en motsvarande fordran uppstår. När lån åter- betalas förbättras budgetsaldot. Vid utlåning påverkas det finansiella sparandet och budget- saldot av räntenettot, dvs. Tabell 11.8 Stödåtgärder vidtagna efter budgetpropositionen