prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Även reglerna om skolskjuts till annan skolenhet än den eleven placerats vid innebär, enligt SKL, ett ingrepp i kommunernas självbestämmanderätt och kommer att medföra en rättspraxis inom området som innebär en utvidgning av kommunernas skyldighet utan att kommunerna kommer att få ekonomisk ersättning för detta. och Kun- skapsskolan i anser att det bör tydliggöras att elever ska ha rätt till skolskjuts utifrån kommunens riktlinjer, oavsett om eleven går i skola med offentlig eller enskild huvudman. Skälen för regeringens förslag: Kostnadsfri skolskjuts är en viktig del av rätten till en likvärdig utbildning för elever i grundskola med offentlig huvudman. Motsvarande rätt till skolskjuts finns för elever i grundsär- Också elever i same- och specialskolan har rätt till kostnadsfria Prop. 2009/10:165 resor mellan skola och hem. En genomgående ambition i regeringens arbete är att stärka elevernas rättigheter. Under de förutsättningar som anges i lagen föreslås kommunen därför vara skyldig att erbjuda eleverna kostnadsfri skol- skjuts. För att stärka elevperspektivet anser regeringen att skolskjuts bör vara en rättighet för eleven. Detta leder i sin tur till att beslut om skol- skjuts kommer att kunna överklagas genom förvaltningsbesvär, till skillnad från då ett beslut om skolskjuts endast kan överklagas genom laglighetsprövning. För en närmare redogörelse för bestämmel- serna om överklagande, se avsnitt 32. Rätten till skolskjuts innebär att kommunen är skyldig att anordna kostnadsfri skolskjuts om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller annan sär- skild omständighet. Alla dessa förutsättningar ska prövas individuellt i varje enskilt fall. Det står kommunen fritt att organisera skolskjutsverk- samheten på lämpligt sätt med beaktande av bl.a. trafikförhållandena. Det finns inte något generellt hinder t.ex. mot att elever hänvisas till särskilda uppsamlingsplatser i hemmets respektive skolans närhet. I det enskilda fallet ska kommunen särskilt beakta elevens funktionsnedsättning och om behov finns hämta eleven vid elevens hem. Skyldigheten att anordna kostnadsfri skolskjuts ska också enligt huvudregeln vara begränsad till resor till och från den skola som kommunen placerat eleven i. I de fall då kommunens skolskjuts är orga- niserad på det sättet att en elev utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen kan erbjudas skolskjuts till och från en annan skola, eller fristående, än den han eller hon placerats i, ska kommunen dock vara skyldig att erbjuda detta. Bedömningen av huru- vida anordnandet av skolskjuts i dessa fall kan få ekonomiska eller orga- nisatoriska svårigheter för kommunen ska göras utifrån vilken skyldighet kommunen hade haft ifall eleven valt att gå i den skola som han eller hon placerats i. I detta sammanhang bör också framhållas att frågor om växelvis bo- ende och folkbokföring ligger utanför skollagens tillämpningsområde och regleras i annan lagstiftning. Mottagande i en fristående grundskola Regeringens förslag: Som huvudregel ska varje fristående grundskola vara öppen för alla elever. En fristående grundskola ska dock ha möj- lighet att begränsa sin verksamhet till vissa årskurser, till utbildning för elever i behov av särskilt stöd och till utbildning som är speciellt anpassad för vissa elever. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om sådana speciellt Huvudmannen för den fristående ska inte behöva ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om elevens hemkommun har beslutat att inte lämna tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, på grund av att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om det inte finns plats för alla sökande ska urvalet göras på de grunder som godkänner om inte annat följer av föreskrifter om tester och prov som urvalsgrund eller avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att avsaknaden av riktlinjer för hur urvalskriterier för fristående skolor får utformas innebär att antagningssystemet blir oförutsebart. Specialpedagogiska skolmyndigheten ställer sig tveksam till att friskolor ska kunna begränsa sin verksamhet till utbildning för elever i behov av särskilt stöd då detta kan leda till att elever exkluderas. är däremot positiv till förslaget, eftersom det kan leda till ökad valfrihet för dessa elever. , () och tillstyrker att fristående skolor i normalfallet inte ska kunna neka att ta emot en elev i behov av särskilt stöd. Enligt BO och Skolinspektio- nen förstärks möjligheten för ett barn i behov av särskilt stöd att genom- föra sin utbildning i en fristående skola jämfört med dagens lagstiftning. BO kritiserar dock, i likhet med bl.a. och Riksför- bundet FUB, möjligheten för kommunen att begränsa elevens valfrihet genom att inte lämna bidrag för det särskilda stödet p.g.a. organisatoriska eller ekonomiska konsekvenser. och Kunskaps- skolan i pekar på att problem kan uppstå om kommunen bara beviljar en del av det bidrag som behövs för en elev i behov av särskilt stöd. Därvid påpekar kommun och och Skola att det bör förtydligas att tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska beslutas och betalas ut på samma sätt för kommunala och fristå- ende skolor. Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln ska liksom vara att en fristående skola ska vara öppen för alla som har rätt till utbildning i . Med att skolan ska vara öppen för alla avses här bl.a. att skolan i mån av plats ska ta emot alla sökande som har rätt till utbildning i och att särskilda intagningskrav, t.ex. visst etniskt ursprung eller viss församlingstillhörighet, inte får finnas (prop. På samma sätt som ska en skola dock kunna begränsa sin verk- samhet till vissa årskurser. I linje med regeringens övergripande ambition att öka valfriheten och skapa lika villkor för fristående och kommunala skolor bör även fristående skolor kunna specialisera sin verksamhet för elever i behov av särskilt stöd eller för en särskild elevgrupp som kräver en särskilt anpassad utbildning eller organisation. Ett exempel på sådan utbildning är den engelskspråkiga undervisning som regleras i 2 kap. 8 § grundskoleförordningen (1994:1194). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om sådana utbildningar. Av 9 kap. 2 § skollag följer att en fristående skola inte be- höver ta emot en elev vars mottagande skulle medföra betydande organi- satoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Av 9 kap. 6 § tredje stycket skollag framgår att om en elev i en fristående skola har ett omfattande behov av särskilt stöd behöver kommunen inte lämna Prop. 2009/10:165 bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Av förarbetena framgår att den fristående skolan inte kan åberopa ekonomiska svårigheter om kommunen är beredd att betala för det särskilda stödet (prop. 1995/96:200 s. 72). Regeringen anser att det finns skäl att i lagen förtydliga förutsätt- ningarna för undantag från öppenhetskravet i fråga om elever med behov av särskilt stöd. Det bör klart framgå av lagtexten att den fristående skolan i normalfallet inte kan neka att ta emot en elev i behov av särskilt stöd. En fristående skola ska inom ramen för sina normala resurser kunna ge stöd åt flertalet elever. Den ska, på samma sätt som en skola, kunna anpassa sin organisation och sin undervisning så att hänsyn tas till elevens behov och förutsättningar. En fristående skola ska kunna säga nej till en elev bara i de fall då stödbehovet är så omfattande att hemkommunen inte är skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet. Den fristående skolan kan således inte neka en elev med omfattande stödbehov tillträde om hemkommunen är beredd att ersätta kostnaderna för elevens stödbehov (tilläggsbelopp). I den mån den fristående skolan anser att tilläggsbeloppet inte är tillräckligt kan huvudmannen överklaga beslutet enligt reglerna för förvaltningsbesvär. Eftersom det även kan förekomma att elever först under utbildningens gång får ett sådant stort stödbehov, ska huvudmannen även kunna neka eleven fortsatt utbildning med anledning av att hemkommunen beslutat att inte lämna något bidrag för det uppkomna stödbehovet. Bestämmel- sen kan bara tillämpas när stödbehovet är av sådan omfattning att bidrag för det särskilda stödet skulle leda till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen. Den situation där bestämmelsen kan komma att aktualiseras kan också antas vara mycket svår för den berörda eleven. Det ligger i sakens natur att bestämmelsen bara kan tillämpas i undantagsfall. Det bör även framgå av lagtexten att det krävs att elevens hemkommun har fattat ett beslut att inte lämna bidrag för det särskilda stödet innan huvudmannen ger eleven besked om att hon eller han inte tas emot eller inte får fortsatt utbildning vid den fristående skolan. Hemkommunen ansvarar då för att utbildning anordnas för eleven på annat sätt. Om det inte finns plats för alla sökande till en fristående grundskola, ska urvalet ske efter grunder som är godkända av . Med detta menas att urvalsgrunderna ska granskas av Skolinspektionen i samband med dess prövning av huvudmannens ansökan om god- kännande. Regeringens förslag: Den kommun där den fristående skolan är belägen ska ha rätt till insyn i verksamheten. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- Remissinstanserna: och Internationella Engelska skolan i () framhåller, vad gäller rätten till in- syn, att friskoleföretag verkar på en skolmarknad där inte alla företags- planer utan vidare kan ställas till fritt förfogande för konkurrenter. Då kommunerna framgent enbart blir huvudmän för sina egendrivna skolor, inte för det samlade skolväsendet i kommunen, är det enligt inte motiverat att de ska ha total insyn i konkurrenters räkenskaper och affärsplaner. Enligt kommun finns det i viss utsträckning lagstift- ning som inte tillåter insyn, t.ex. regler i aktiebolagslagen, som krockar med skollagen, och menar att det av texten inte framgår vilken lag som då kommer att vara tillämplig. anför att ofta begärs handlingar ut rörande enskilda elever, där tystnadsplikten hindrar friskolorna från att överlämna handlingarna. och menar att insyn för att kommunerna ska kunna bedöma fristående skolors bidragsbehov inte längre behövs då grunderna för bidragsbestämning ändrats genom reglerna som framgår av propositionen Offentliga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171). anser att kommuner alltför ofta utvärderar sin verksamhet efter egna kommunala mål, som ibland rimmar illa med verksamheten i den fristående enheten. Om krav ska ställas på att en fristående verksamhet ska delta i kommunens uppföljning och utvärde- ring, bör det enligt förbundet fastslås att sådan utvärdering endast kan avse de nationella målen som gäller för verksamheten. Skälen för regeringens förslag: För att tillförsäkra allmänhetens in- syn i fristående skolor ska kommunen även framgent ha insyn i verksam- heten vid de skolenheter som är belägna i kommunen. Genom ändring av skollagen med anledning av propositionen Offentliga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280) ska bidrag till fristående skolor från och med ges enligt samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen grundskola. Den tidigare regleringen, som innebar att bidraget skulle bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov, togs i och med detta bort. Det saknas därför skäl för kommunen att t.ex. kunna ta del av en fristående skolas räkenskaper för att kunna göra en rättvis bedömning av skolans bidragsbehov. Att, såsom och kommun påtalat, begära ut handlingar och upp- gifter som omfattas av sekretess eller av annat skäl inte bör lämnas ut, ska självfallet undvikas. Vid utövandet av insynsrätten har kommunerna således att ta hänsyn även till annan lagstiftning än skolförfattningarna. Lagrådet har ifrågasatt om det överhuvudtaget finns behov av en be- stämmelse i den nya skollagen om insyn. Regeringen instämmer med Lagrådet i att behovet av en bestämmelse om insyn betydligt minskat genom de förslag som ovan redogjorts för. Regeringen anser emellertid att det inte finns tillräckliga skäl att helt ta bort regleringen av insyn i fristående verksamheter. Genom regeringens förslag till ny skollag blir de fristående skolorna en del av skolväsendet, och regleringen i allt väsentligt densamma för alla huvudmän. Alla huvudmän ska ha ett systematiskt kvalitetsarbete som ska dokumenteras. De fristående skolorna står under statlig tillsyn och omfattas av Statens skolverks nationella uppföljning och utvärdering. finns därför enligt regeringens mening inte längre skäl för en ordning där Prop. 2009/10:165 kommunerna kan kräva att fristående skolor ska delta i lägeskommunens uppföljning och utvärdering. Det finns dock inget som hindrar att kommuner erbjuder huvudmännen för fristående skolor att delta i kommunens uppföljning och utvärdering av den egna verksamheten. 15.1Huvudprinciperna för dagens obligatoriska särskola bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för den obligatoriska särskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: delar regeringens uppfatt- ning att utbildningen i särskolan bör göras mer flexibel så att den blir mer utmanande och stimulerande för eleverna. I övrigt tillstyrks förslaget även av och kommun, vilka också lyfter fram vikten av ökad samverkan mellan grundskola och grundsärskola. Skälen för regeringens bedömning: För barn och ungdomar som inte kan gå i därför att de har en utvecklingsstörning finns sär- skolan. Regeringen anser att det är motiverat att behålla en egen skolform för elever med utvecklingsstörning där undervisningen i hög grad kan anpassas efter varje elevs behov och förutsättningar. Regeringen anser dock att det är angeläget att utbildningen i särskolan blir mera flexibel än . Målet ska vara att utveckla samverkan mellan grundsärskolan och . I en mer sammanhållen skola får eleverna möjligheter att möta varandra och utveckla förståelse för och tolerans mot olikheter. Nedan behandlas förslag till avvikelser och tillägg jämfört med dagens skollag med undantag för vissa med gemensamma föränd- ringar avseende betyg, utvecklingssamtal, modersmålsundervisning, skolskjuts, avgifter samt mottagande i fristående skolor, som redogörs för i avsnitt 14. Regeringens förslag: Grundsärskolan ska ge elever med utvecklings- störning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Utbildningen ska ligga till grund för fortsatt utbildning och i övrigt så långt det är möjligt motsvara syftet med utbildningen i . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun tillstyrker förslaget. och menar att kunskapsuppdraget i grundsärskolan bör stärkas. De menar vidare att grundsärskolans syfte bör ange att utbildningen har lägre studietakt än utbildning. I övrigt anser de att samma formuleringar bör användas för grundsär- skolans syfte som för . Skälen för regeringens förslag: Elever är olika och har olika behov. Vissa elever behöver större anpassningar än andra. Regeringen anser därför att de elever som behöver en till sina behov anpassad utbildning i särskolan ska kunna få det. Det är emellertid viktigt att utbildningen i grundsärskolan så långt det är möjligt motsvarar den som ges i grund- skolan. På samma sätt som för ska utbildningen i grundsär- skolan ligga till grund för fortsatt utbildning. Även i övrigt ska syftet med utbildningen i grundsärskolan motsvara syftet med . Det gäller bl.a. i det avseendet att utbildningen ska ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa samt förbe- reda eleverna för aktiva livsval, se vidare avsnitt 14.2. Regeringens förslag: Den obligatoriska särskolan ska byta namn till Träningsskolan ska finnas kvar som en särskild inriktning inom Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och kommuner tillstyrker att grundsärskolan blir en egen skolform vid sidan av gymnasiesärskolan. kommun anser också, i likhet med kommun, att benäm- ningen särskola bör bytas ut då det väcker negativa associationer. alternativ benämning föreslås vara grundskola med behovsanpassad kommun avstyrker indelningen i grundsärskola och träningsskola, då grundsärskolan ska vara så behovsanpassad att ytter- ligare indelning av elever ej behövs. däremot att den inriktning inom grundsärskolan som inte utgör tränings- skolan ska ha en självständig benämning för att undvika oklarheter i Skälen för regeringens förslag: Särskolan utgör i dagens skollag en egen skolform (1 kap. 1 § skollagen) och är ett samlingsbegrepp för den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan (6 kap. 3 § skollagen). Den obligatoriska särskolan är i sin tur uppdelad i grundsärskolan och träningsskolan (6 kap. skollagen och särskoleförordningen [1995:206]). De två delarna inom den obligatoriska särskolan kan ses som olika in- riktningar eller verksamhetsgrenar. Det kan hävdas att begreppet obligatorisk är missvisande dels i det avseendet att skolplikt kan fullgöras på flera andra sätt, dels att den obli- gatoriska särskolan innehåller en tionde frivillig årskurs. regeringens proposition om den nya läroplanen (prop. 1992/93:250) ändrades dessutom den frivilliga särskolan till gymnasiesärskola. hänvisning till ovanstående och för att få samstämmighet i terminologin Prop. 2009/10:165 föreslår regeringen att den obligatoriska särskolan får beteckningen Som konstaterats ovan har eleverna olika behov. För att tillgodose elevernas behov måste det också finnas möjligheter till flexibla lös- ningar. Därför föreslår regeringen att träningsskola ska finnas som en särskild inriktning inom grundsärskolan. En placering i träningsskola ska självfallet göras i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare och utbildningen ska kunna utformas flexibelt utifrån elevens behov och förutsättningar. Regeringens förslag: Personer med autism eller autismliknande till- stånd ska tillhöra grundsärskolans målgrupp endast om de också har en utvecklingsstörning eller en betydande och bestående begåv- ningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förtydligandet av särskolans personkrets stöds av samtliga remissinstanser som valt att yttra sig, bl.a. , och kommuner samt Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM). och Diskrimineringsombuds- mannen betonar dock vikten av övergångsbestämmelser för de elever som är inskrivna i särskola men som inte längre bedöms tillhöra särskolans personkrets. SPSM och kommun menar att det bör förtydligas vilka anpassningar i ordinarie skolverksamhet som behöver göras för att elever med autism utan utvecklingsstörning ska ha en möj- lighet att uppnå målen. Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 5 § i den nuvarande skollagen finns särskolan för barn och ungdomar som inte kan gå i och gymnasieskolan därför att de är utvecklingsstörda. Enligt 1 kap. 16 § skollagen gäller det som i lagen sägs om utveck- lingsstörda även dem som har fått en betydande och bestående begåv- ningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med autism eller autismliknande tillstånd. Regeringen anser att särskolan ska vara förbehållen elever med ut- vecklingsstörning samt dem med den ovan nämnda begåvningsmässiga funktionsnedsättningen på grund av hjärnskada. Regeringen föreslår därför med anledning av ovanstående att personer med autism eller autismliknande tillstånd endast ska tillhöra särskolans målgrupp om de också har en utvecklingsstörning eller om de också har en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärn- skada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom (se även avsnitt 33.3). Utredning inför mottagande i grundsärskolan Regeringens förslag: Ett beslut om mottagande i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnads- havare ska ske när utredningen genomförs. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget välkomnas av ett stort antal remissin- stanser, bl.a. , samt Got- lands, och kommuner. ser förslaget som angeläget mot bakgrund av den kraftiga ökning av andelen elever som tas emot i grundsärskolan. kommun stödjer förslaget, men befarar att utredningarna medför ökade kostnader Skälen för regeringens förslag: I dagens skollag finns inga be- stämmelser om att ett mottagande i särskolan ska föregås av en utredning för att fastställa om ett barn har en utvecklingsstörning. Det finns således inte heller bestämmelser om hur en sådan utredning ska gå till. har dock utfärdat allmänna råd om rutiner för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan (SKOLFS 2001:23). konstaterar i dessa bl.a. att för att ta emot ett barn i särskolan måste en bedömning göras om att barnet inte kan nå upp till grund- skolans kunskapsmål på grund av utvecklingsstörning eller vad skollagen därmed jämställer. Detta ställningstagande förutsätter en helhetsbedöm- ning av barnet. Den bör normalt grunda sig på tidigare kunskap som finns om barnet, hemmets och förskolans eller skolans iakttagelser av barnet, utvärdering av de stödåtgärder som prövats samt de nödvändiga utredningar en helhetsbedömning förutsätter. Enligt de allmänna råden är det viktigt att det tydligt framgår vad ut- redningen ska belysa och att den i alla delar håller den kvalitet och får den omfattning som krävs för att belysa orsakerna till barnets situation. Olika typer av expertkunskaper erfordras för att genomföra de utred- ningar som behövs. Bedömningen av om barnet ska erbjudas plats i grundsärskolan kräver normalt såväl pedagogisk, psykologisk, medicinsk som social sakkunskap. Det är därutöver viktigt att samråd alltid sker med barnets vårdnadshavare under utredningsprocessen, vilket även framgår av de allmänna råden. Regeringen anser att de rekommendationer har gett är rim- liga och föreslår att en bestämmelse om utredning inför beslut om mot- tagande i särskolan samt att denna ska ske i samråd med elevens vård- nadshavare skrivs in i den nya skollagen. 15.6Rätt för vårdnadshavare att välja skolform Regeringens förslag: Försöksverksamheten med ökat föräldrainfly- tande över utvecklingsstörda barns skolgång ska göras permanent och skrivas in i den nya skollagen. Ett barn ska dock få tas emot i grund- särskolan utan sin vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget stöds av , Barnombuds- mannen (BO) samt och kommuner. menar dock, liksom , Specialpedago- giska skolmyndigheten och BO, att det bör förtydligas hur bestämmelsen är tänkt att tillämpas och vad som skulle kunna utgöra synnerliga skäl. Att det ska finnas en möjlighet att barn kan tas emot i grundsärskolan mot vårdnadshavarens vilja avstyrks av och kommuner, Handikappförbundens samarbetsorgan, och . Som skäl anför att det är principiellt betänkligt att en myndighet tar över vårdnadshavar- nas ansvar i detta avseende. Mot bakgrund av att det kan vara svårt för vårdnadshavare att avböja en särskoleplats kan förslaget inne- bära att vårdnadshavarnas rätt att välja skolplacering sätts ur spel mer än i undantagsfall.