prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen etablerade därför ett dialogforum för att tillsammans med nyckelaktörer diskutera nationella utmaningar och olika aktörers möjliga bidrag till folkhälsan. Un- der 2009 hölls dialoger om skolmåltider och det civila samhällets roll i det förebyggande arbetet. har på regeringens uppdrag utvärderat receptförskriven fysisk aktivitet (FaR) och konstaterar att det finns god evidens för betydelsen av FaR som metod och att forskningen visar att individualiserad förskrivning av fysisk aktivitet på recept ökar patienternas fysiska aktivitet. FaR har även visat sig ha samma grad av följsamhet bland patienter som andra långtidsbehandlingar. Enligt utvärderingen har av hälso- och vårdcentralerna en verksamhetsplan som beskriver arbetet med att öka fysisk aktivitet i sjukdomspreventivt och behandlande syfte. Av vård- och hälsocentralerna använder metoden FaR. Alla landsting har dessutom FaR- samordnare eller motsvarande. Av primärvårdens respondenter anger att de har ett fungerande samarbete med lokala aktivitetsarrangörer såsom lokala idrottsföreningar, gym, och frivilligorganisationer. På regeringens uppdrag har genomfört utbildning/fortbildning i motiverande samtalsmetodik och FaR. Utbildningarna har totalt nått över 4 000 personer inom framför allt hälso- och sjukvården. har vidare spridit skriften Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling (FYSS), vilken består av rekommendationer för fysisk aktivitet kopplat till ett antal vanliga sjukdomstillstånd. Skriften utgör ett stöd för vårdpersonal. Regeringen har givit ett kompletterande uppdrag att med utgångspunkt från den kartläggning som gjorts inom ramen för uppdraget om äldres hälsa sprida kunskaper och erfarenheter om stödjande miljöer och metoder för goda matvanor och fysisk aktivitet. Institutet ska vidare verka för att stärka ett stödjande förhållningssätt bland olika yrkeskategorier och aktörer inom den ideella sektorn i bemötandet av äldre med syfte att skapa förut- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sättningar för socialt deltagande och hälsosamma mat- och motionsvanor. samordnade på regeringens uppdrag kring matvanor och fysisk aktivitet. Syftet med veckan Ett friskare , som genomfördes , var att öka kunskapen och medvetenheten hos allmänheten om goda matvanor och fysisk aktivitet och dess betydelse för hälsan. Det har skett aktiviteter i samtliga län. Med de hälsorisker som övervikt och fetma ger upphov till är det motiverat att även fortsättningsvis verka för att det förebyggande arbetet utvecklas, bland annat med avseende på insatser som främjar bra matvanor och fysisk aktivitet. Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35). Forskningsresultat visar att det i fanns cirka 120 000 personer med spelproblem. Av dessa var cirka 40 000 spelberoende. genomförde den första svenska longitudinella studien om spel och hälsa, Swedish longitudinal gambling study (SWELOGS). Studien syftar bl.a. till att beskriva spelandet, undersöka omfattningen av spelproblem samt att identifiera risk- och skyddsfaktorer som påverkar utvecklandet av spelproblem. Studien ska genomföras framöver. Tabell 4.2 Andel personer med spelproblem efter kön och ålder En jämförelse mellan studierna (se tabell 4.2) visar att spelproblemen totalt sett ökat markant bland unga män i åldern , från 1997/undersökning. Bland yngre kvinnor och äldre män har andelen personer med spelproblem minskat. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De större svenska aktörerna på spelmarknaden samarbetar genom det s.k. spelrådet och har antagit etiska riktlinjer för sin reklam och marknadsföring. Ombuden för och har genomgått utbildning och bolagen kräver numera att nya ombud har gått igenom utbildningen. har utvecklat självtest och verktyget Spelkoll vilka underlättar för spelarna att bedöma sina egna spelmönster. Det förebyggande arbetet har bestått av tre huvudsakliga insatser; drift av Stödlinjen för spelare och anhöriga, föreningsstöd samt utbildningsverksamhet. En Internetsjälvhjälp för vuxna har utvecklats av i samarbete med företaget . finansieras verksamheten av . Internetsjälvhjälpen för vuxna har varit föremål för en vetenskaplig studie, som påbörjades . Ut- värderingen förväntas vara klar . Öppenvårdsbehandling för spelberoende vuxna har erbjudits i regi i och samt på och Par- och familjeenheten i . Behandlingsverksamheterna inom öppenvården har ingått i en vetenskaplig studie i vilken två behandlingsmetoder för spelberoende vuxna har utvärderats. avslutades utvärderingen som visar goda resultat. inleddes utvärderingsfasen av ett utvecklingsprojekt med spelberoendebehandling för unga, som genomförs av Spelberoendeteamet på i med finansiering av . Utvärderingen planeras vara avslutad . har ett forskningsprojekt om överskuldsättning och spelproblem i samarbete med fortsatt. Spelmarknaden karaktäriseras av en fortgående dynamisk utveckling. har omsättningen på de flesta spel ökat men antalet spelare har blivit färre. Bland vadhållningsspel sker en förändring så att det för vissa spel är möjligt att göra flera satsningar . Huvudparten av spelandet sker fortfarande genom de aktörer som har tillstånd att verka i . Antalet som spelar nätpoker tycks ha stagnerat medan bingospel på Internet ökar. 4.7Alkohol, narkotika, dopning och tobak Det övergripande målet för samhällets alkoholpolitik är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Målet ska nås genom insatser för att minska den totala alkoholkonsumtionen och mot skadligt dryckesbeteende, med hänsyn tagen till skillnader i livsvillkor hos flickor, pojkar, kvinnor och män (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:JuSoU1, rskr. 2005/06:218). Det övergripande målet för den svenska narkotikapolitiken är ett narkotikafritt samhälle (prop. 2005/06:30). Vidare har regeringen i proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) angett att ett samhälle fritt från dopning är ett mål för att uppnå det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet. Till målet hör följande delmål: -minska nyrekryteringen till missbruk, -förmå personer med missbruksproblem att upphöra med sitt missbruk, -minska tillgången. Det övergripande målet för de statliga insatserna inom tobaksområdet är att minska tobaksbruket (prop. 2002/03:35). Till målet hör följande etappmål: -en tobaksfri livsstart , -en halvering av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa, -en halvering av andelen rökare bland de grupper som röker mest, -ingen ska ofrivilligt utsättas för rök i sin omgivning. Indikatorer som används för att bedöma resultat är andelen konsumenter av alkohol, narkotika och tobak i årskurs 9, total alkoholkonsumtion, alkoholrelaterad dödlighet, självrapporterad narkotika och dopningsanvändning samt självrapporterat tobaksbruk. Som framgår av diagram 4.5 är utvecklingen av andelen unga alkoholkonsumenteter nedåtgående från en relativt hög nivå. Andelen konsumenter av tobak gick ned men utvecklingen har planat ut. Andelen som provat narkotika ökade för att sedan sjunka . Det finns tecken som tyder på en uppgång . Diagram 4.5 Andel konsumenter av alkohol, tobak och narkotika bland elever i årskurs 9 19922009/2010 1 1 Alkohol: Konsumenter av alkohol åtminstone . Tobak: Konsumenter av cigaretter eller snus ibland, på fest, nästan och . Observera att tidsserien bröts 1997 på grund av ny frågeformulering. Narkotika: Konsumenter som har använt narkotika. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.6 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen per invånare 20002009 Källa: SoRAD, Den beräknade totalkonsumtionen av alkohol har minskat ren alkohol per person till 2009 (se diagram 4.6). Enligt vid (SoRAD) kan nedgången i första hand tillskrivas minskad resandeinförsel. har den del av totalkonsumtionen som kan hänföras till Systembolagets försäljning stadigt ökat. Konsumtionen på restaurangerna har legat på en oförändrad nivå. Den andel som kan hänföras till livsmedelsbutikernas försäljning av folköl har minskat något. SoRAD har i samarbete med STAD (förebygger Alkohol- och Drogproblem, i ) analyserat utvecklingen när det gäller självrapporterad alkoholkonsumtion. Analysresultaten talar tydligt i riktning mot en minskad konsumtion . 2009 har konsumtionen bland män minskat med och bland kvinnor med . Minskningen bland män gäller nästan uteslutande unga vuxna män. Även bland yngre kvinnor tyder resultaten på en viss nedgång medan tendensen är den motsatta bland kvinnor i åldersgruppen . Svenskar dricker allt mer öl och vin. Spritkonsumtionen stod 2009 för av totalkonsumtionen, medan konsumtionen av vin och starköl stod för . Enligt () har den genomsnitt- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 liga årskonsumtionen bland pojkar i årskurs 9 minskat ren alkohol 2000 till 2010. Bland flickorna har konsumtionen minskat till , vilket är den lägsta konsumtionsnivån . Andelen pojkar som uppger att de inte konsumerat alkohol har ökat från 2009 och andelen flickor från 2009. Enligt () är den svenska totalkonsumtionen per invånare lägre än genomsnittet i Europeiska unionen (EU). När det gäller yngres intensivkonsumtion visar on Alcohol and Other Drugs (ESPAD) att andelen 1516-åringar som rapporterar att de har intensivkonsumerat alkohol den senaste månaden är lägre i än genomsnittet i . Diagram 4.7 Alkoholrelaterad dödlighet per 100 000 Den alkoholrelaterade dödligheten har för både män och kvinnor legat på en relativt stabil nivå (se diagram 4.7). På kan en minskning skönjas för män och en mindre ökning för kvinnor. Inom WHO används levercirros, eller, om möjligt, alkoholrelaterad levercirros som indikator för att mäta de kroniska effekterna av hög och långvarig alkoholkonsumtion. Enligt dödsfallsstatistik ökar dödligheten med alkoholrelaterad levercirros. var den absoluta ökningen störst bland män medan den relativa ökningen var störst bland kvinnor. Ökningen är störst i åldersgruppen . En annan indikator som mäter akuta skador av tillfällig intensivkonsumtion är andelen vårdade för Här rapporterar flera landsting en ökning bland unga, särskilt bland flickor. Diagram 4.8 Andel elever i årskurs 9 som uppgett att de använt narkotika 20012010 flickor i åk 9 pojkar i åk 9 Enligt CAN, ökade narkotikaanvändningen bland elever i årskurs 9 kontinuerligt . Som högst var användningen 2001 då det var av pojkarna och av flickorna som angav att de använt narkotika. Därefter sjönk andelen då det var av pojkarna och av flickorna som uppgav att de använt narkotika. Erfarenheten av narkotika är större bland eleverna i gymnasieskolan jämfört med eleverna i årskurs 9. Bland eleverna i gymnasiet uppgav av pojkarna och av flickorna att de använt narkotika. Dessa nivåer är i stort sett oförändrade sedan mätningarna startade . Enligt ESPAD-undersökningen är det förhållandevis få unga människor som experimenterar med narkotika. Jämfört med de flesta andra EU- länder är det i långt fler som tar avstånd från än som förespråkar användande av droger. Enligt Statens folkhälsoinstituts rapport i beräknades antalet personer med en problematisk narkotikaanvändning (personer som skrivits ut från den slutna hälso- och sjukvården med en narkotikadiagnos eller att personen klassats som grav narkotikamissbrukare inom kriminalvården) till 29 500 personer 2007. Alltsedan dopningsfrågor introducerades i olika riksrepresentativa undersökningar under 1990- talets första hälft har omkring en procent av de yngre männen svarat att de provat anabola androgena steroider (AAS). Diagram 4.9 Andel dagligrökare fördelat på kön och ålder 1988/892008/09 De senaste resultaten från () undersökningar av levnadsförhållanden () antyder att den nedåtgående trenden av andelen dagligrökare i åldersgruppen 16 kan ha brutits, men resultaten från SCB:s ULF-undersökning för tiden /05 är svårtolkade på grund av byte av metod för datainsamling. Data /09 i diagrammet ovan ska därför tolkas med försiktighet. Enligt Statens folkhälsoinstituts nationella folkhälsoenkät har andelen dagligrökare i åldersgruppen sjunkit från bland kvinnor medan andelen bland män är oförändrad, . Förändringen bland kvinnorna är statistiskt säkerställd. Enligt enkät använde av männen och av kvinnorna tobak i någon form . Andelen dagligrökare var bland män och bland kvinnor. Detta innebär en minskning med en procent för kvinnor och ingen förändring för män jämfört med . Förändringen bland kvinnorna är dock inte statistiskt säkerställd. Andelen dagligsnusare ligger stabilt på . Enligt CAN:s skolundersökning 2009 var andelen tobakskonsumenter bland poj- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 karna i årskurs bland flickorna. Detta är en ökning jämfört med tidigare undersökning då andelen tobakskonsumenter bland såväl pojkarna som flickorna var . av pojkarna och av flickorna uppgav att de rökte . I gymnasiets årskurs 2 var andelen tobakskonsumenter ungefär densamma , av pojkarna och av flickorna. av pojkarna och av flickorna uppgav att de röker eller nästan . Bland pojkarna svarade och bland flickorna , att de snusar. Cirka var tredje pojke och var fjärde flicka i årskurs 9 har rökt vattenpipa. I gymnasiets årskurs 2 var det ungefär två tredjedelar bland såväl pojkarna som flickorna som hade gjort detta. På frågan hur de vanligen får tag på cigaretter så har av pojkarna och flickorna i årskurs 9 uppgett att de köpt själva. Den vanligaste källan för anskaffande av tobak är dock kamrater. Ansvaret för att möta utmaningarna inom alko- hol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdena (ANDT) vilar på många aktörer i samhället. Det förebyggande arbetet förutsätter ett sektorsövergripande perspektiv där myndigheter och andra samhällsaktörer inom olika områden och på olika nivåer samverkar och utvecklar gemensamma strategier. har regeringen aktivt verkat för att samordna de insatser som görs för att förebygga skadlig alkoholkonsumtion och bruk av narkotika, dopningsmedel och tobak. På finns ett särskilt med uppgift att samordna arbete inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. Sekretariatet sammanställer ett åtgärdsprogram som beskriver regeringens politik utifrån ett sektors- och ämnesövergripande perspektiv. Åtgärdsprogrammet är ett viktigt verktyg för regeringen att ge en samlad beskrivning och analys av arbetet inom ANDT- området. Regeringen beslutade om regeringens åtgärdsprogram för ANDT-politiken 2010. Barn och unga i riskzonen utgör en viktig målgrupp i detta åtgärdsprogram. Marknadsföring och försäljning via 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Internet riktad till barn och unga är ett område som fått ökad aktualitet p.g.a. risken för ökad exponering och förändringar i EU:s lagstiftning. En annan viktig del av den nationella samordningsstrukturen utgörs av den interdepartementala arbetsgruppen SAMANT och regeringens råd för ANDT-frågor. Arbetsgruppen SAMANT:s arbete ska bidra till en ökad samverkan för en effektivare och tydligare myndighetsstyrning inom de sektorer som har betydelse för genomförandet av alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. Rådet består av berörda myndighetschefer, en representant från Kommuner och Landsting, forskare samt representanter från idéburna organisationer och fungerar som rådgivare till regeringen i ANDT-frågor. På regional nivå har regeringen finansierat samordningsfunktioner på länsstyrelserna. Dessa fungerar som en länk mellan den lokala, regionala och nationella nivån och främjar regional samverkan mellan myndigheter, idéburna organisationer, näringslivet m.fl. har samtliga länsstyrelser en sådan funktion. I de flesta av landets kommuner finns särskilda personer som ansvarar för den lokala samordningen av det förebyggande arbetet. har fått ett ökat ansvar för att stimulera och stödja utvecklingen av det förebyggande arbetet inom ANDT-området. 4.7.5De nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna för åren 20062010 Alkohol- och narkotikahandlingsplanerna 2010 har utgjort en viktig grund för regeringens insatser (prop. 2005/06:30). För att stödja och stimulera genomförandet av handlingsplanerna har regeringen avsatt . har haft huvudansvaret för att följa upp och utvärdera handlingsplanerna. Enligt Statens folkhälsoinstituts slutrapport, som lämnades , har en tydligare myndighetsstruktur skapats genom att operativa uppgifter, som tidigare bedrevs i kommittéform, har överförts till de reguljära myndigheterna och att en samordningsfunktion, , har inrättats i . Såväl det statliga stödet till länsstyrel- sernas samordningsfunktioner som stödet från länssamordningen till den lokala nivån anses ha utvecklats positivt. Utvärderingen visar vidare att det förebyggande arbetets struktur på nationell, regional och lokal nivå är avgörande för hur utvecklingen av de nationella målen för handlingsplanen har utvecklats. I enlighet med handlingsplanerna har kunskapen om effektiva förebyggande metoder spridits till regional och lokal nivå, och stödet från nationell till regional nivå upplevs fungera väl. Att utveckla ett kommunbaserat, strukturerat, långsiktigt och samordnat förebyggande arbete har hög prioritet i handlingsplanerna. av kommunerna hade ett politiskt program för alkohol och droger 2008. Mycket pekar på att det förebyggande arbetet i kommunerna har blivit mer strukturerat och långsiktigt, att samverkan har ökat, att kommunernas stöd från nationell och regional nivå har förbättrats och att fler kommuner använder sig av evidensbaserade metoder. Det alkoholförebyggande arbetet inom vården och även missbruks- och beroendevården har utvecklats positivt . drar slutsatsen att detta bland annat har bidragit till att totalkonsumtionen av alkohol har minskat, trots att tillgängligheten och marknadsföringen har ökat. säger utvärderingen att narkotikaarbetet är eftersatt i kommunerna och att det finns ett behov av ökat stöd när det gäller det narkotikaförebyggande arbetet. 4.7.6Barn och unga i familjer med missbruk När någon i en familj har svåra problem, t.ex. eget missbruk, påverkar det alla i familjen och ökar risken, inte minst för barnen och ungdomarna, att utveckla egna problem. Barn och ungdomar i risksituationer kan mot denna bakgrund ha behov av förebyggande insatser. fick därför 2009 regeringens uppdrag att kartlägga och följa upp det förebyggande arbetet i kommunerna som särskilt riktas till barn och ungdomar i olika risksituationer samt att ta fram indikatorer på området. Den första kartläggningen, som redovisades , visar på att flertalet kommuner har verksamheter riktade till barn och ungdomar som växer upp i familjer med missbruk. följningar av det förebyggande arbetet i kommunerna kommer att ske 2011 och 2012. avsattes till länsstyrelserna för att stimulera alkohol- och narkotikaförebyggande insatser på lokal nivå. Av dessa medel var två tredjedelar avsedda för förebyggande insatser för barn till föräldrar med missbruksproblem eller psykisk ohälsa, till barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer samt till missbrukande kvinnor som utsätts för våld. Enligt Statens folkhälsoinstituts redovisning användes av medlen till insatser för de prioriterade grupperna främst till utbildning eller metodutveckling för att upptäcka dessa barn och erbjuda stöd samt till föräldra- och anhörigprogram. Även de medel som avsatts för våldsutsatta kvinnor med missbruk har främst använts till metodutveckling och utbildning av personal. Resterande medel för förebyggande åtgärder har använts bland annat till delfinansiering av kommunala samordnartjänster, föräldrastöd och insatser inom skolområdet. arrangerade och gemensamt en konferens som riktade sig till dem som i sin profession möter barn och unga i familjer med missbruk och deras föräldrar. Regeringen har fortsatt sitt stöd för att utveckla riskbruksinsatser inom hälso- och sjukvården, företagshälsovården/arbetslivet och universitet och högskolor. Syftet är att stimulera användandet av metoder som uppmärksammar personer med en riskabelt hög alkoholkonsumtion och erbjuda dem stöd att ändra sina vanor. Enligt den utvärdering, som genomförs av forskare vid , har goda resultat uppnåtts. Personalen i primärvården (allmänläkare, ST-läkare och distriktssköterskor) har blivit mer aktiva i att diskutera alkohol med patienter. De har fått ökad kunskap om rådgivning till patienter och ökad tilltro till sin egen förmåga att hjälpa patienter att minska sitt riskbruk av alkohol. En liknande utveckling har även skett inom företagshälsovården och barn- och mödrahälsovården. har på regeringens uppdrag låtit genomföra en kartläggning av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 alkoholpreventiva insatser i arbetslivet. Enligt denna har av arbetsplatserna en alkoholpolicy för den egna personalen. Hälften uppger att de själva eller med hjälp av t.ex. företagshälsovård bedriver ett alkoholförebyggande arbete. Var tredje arbetsplats uppger att man känner till riskbruksmodellen. Medel har även via fördelats till frivilligorganisationerna för att stärka deras alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksförebyggande arbete. Med stöd av dessa bidrag har enligt många betydande och angelägna insatser genomförts, som bidragit till en utveckling av samhällets kunskaper om att motverka drogmissbruk. har också fördelat medel till organisationer inom tobaksområdet. har även utvecklat en kommunikationsstrategi och inom ramen för denna genomfört särskilda satsningar så som antilangningsprojektet, Tänk Om, Tonårsparlören och den Internetbaserade självhjälpen . har också i uppdrag och medel att genomföra särskilda åtgärder inom det nationella tobaksförebyggande arbetet under 20082010. I enlighet med prioriteringar inom ramen för regeringens folkhälsopolitik ska satsningen fokusera på följande områden: nationellt stöd till lokalt arbete och nationell samordning av tobaksfrågan, kraftsamling för tobaksavvänjning samt en förstärkning av Statens folkhälsoinstituts tillsyn avseende tobakslagen och kompetens- och utbildningsinsatser för länsstyrelser och kommuner. Samordningen mellan områdena tillsyn och förebyggande arbete har fortsatt och den årliga länsrapporten med underlag från länsstyrelser och kommuner är viktig för att kunna följa utvecklingstrender för verksamheten. Det finns en långsiktig trend att länsstyrelsernas aktivitet ökar . har publicerat en utförlig handledning för ingripanden i tobakslagen. Institutet har genomfört en serie myndighetsbesök hos länsstyrelserna. Vidare träffas en länssamrådsgrupp med representanter från länsstyrelserna och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 regelbundet för att diskutera tillsynsfrågor. En gemensam arbetsgrupp mellan institutet och länsstyrelserna arbetar med ett utvecklingsarbete för att uppnå en mer enhetlig, rättssäker och effektiv tillsynsverksamhet. har vidare arrangerat och medverkat vid ett flertal utbildningar och seminarier. För tobakstillsynen kan bl.a. nämnas utbildning om försäljning, tillsynsverksamhet och sanktionsmöjligheter för tjänstemän på länsstyrelserna och regionala grundutbildningar i tobakstillsyn. Medel har även fördelats till länsstyrelserna för lokal spridning och utveckling av metoden Ansvarsfull alkoholservering, som syftar till att minska våld kopplat till restauranger genom att se till att alkohol inte serveras till berusade eller minderåriga. har regeringens uppdrag att stödja genomförandet av metoden. De bärande komponenterna är utbildning av restaurangpersonal, samverkan mellan myndigheter och bransch samt ökad tillsyn. En- ligt den kartläggning som genomförts av STAD (förebygger Alkohol- och Drogproblem, i ) använder sig av kommunerna av denna eller någon liknande metod. har också rapporterat om de tillsynsinsatser verket har gjort inom tobaksområdet, hur tillsynsorganisationen med kommunerna är uppbyggd, myndighetens uppfattning beträffande omfattningen av reklam och marknadsföring på säljställen för tobak samt förslag på inriktningar och prioriteringar . konstaterar att mängden material inne på säljställen inte har ökat då förändringarna av tobakslagen genomfördes. antog de förslag till ändringar i tobakslagen (1995:581), som regeringen föreslagit i propositionen Olovlig tobaksförsäljning (prop.