prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Av författningskommentaren framgår att med införandet av kriteriet synnerliga skäl avses att bestämmelsen ska tillämpas med stor restriktivitet. Enligt Lagrådets mening synes detta förarbetsuttalande stämma överens med den föreslagna författningstexten i denna del. Däremot framstår det som mera svårbegripligt att exempel på sådana synnerliga skäl är de mycket allmänt beskrivna fallen att eleven är borta från skolan på grund av resor eller filminspelning. Här bör författningskommentaren enligt Lagrådets mening justeras så att den svarar mot vad som i allmänhet brukar avses med synnerliga skäl inom olika rättsområden. Skulle det däremot vara så att avsikten är att skolplikten ska kunna fullgöras på ett fullgott alternativt sätt vid t.ex. resor och filminspelningar utan andra begränsningar än att det just är resor eller filminspelningar bör annat uttryckssätt än synnerliga skäl väljas i författningstexten. Enligt Lagrådets mening bör frågan få bli föremål för ytterligare övervägande och klargörande under den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. 25 kap. 2 § Enligt 2 § första stycket ska kommunen sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg, om barnets vårdnadshavare önskar det. Sådan omsorg ska enligt andra stycket genom pedagogisk verksamhet och omsorg stimulera barns utveckling och lärande. I tredje stycket anges att verksamheten ska utgå från varje barns behov. Vidare föreskrivs att verksamheten ska utformas så att den främjar social gemenskap och förbereder barnen för fortsatt lärande. I 6 § under rubriken bestämmelser med underrubriken återkommer samma allmänt hållna krav på verksamhetens utformning. Ordalydelsen är i huvudsak densamma. I andra stycket sista meningen anges att verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov samt utformas så att den främjar allsidiga kontakter och social gemenskap. Nämnda bestämmelser innehåller delvis en dubbelreglering vilket lagtekniskt inte är lämpligt. För att undvika upprepningar föreslås att 2 § ges följande lydelse: Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg, om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. 25 kap. 3 § Den öppna förskolan ska enligt paragrafens andra stycke erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de till barnen medföljande vuxna som dessa ges möjlighet till social gemenskap. Språkligt syftar dessa på medföljande vuxna. Den öppna förskolans verksamhet beskrivs i 2 § så att den genom pedagogisk verksamhet och omsorg ska stimulera barns utveckling och lärande och utformas så att verksamheten främjar social gemenskap och förbereder barnen för fortsatt lärande. En bestämmelse som har till syfte att ge vuxna möjlighet till social gemenskap förefaller inte ha sin rätta plats i skollagen. Om det i stället är barnen som ska ges möjlighet till social gemenskap kan andra stycket i stället, med också en redaktionell ändring, ges följande lydelse: Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med vuxna som följer med barnen som barnen ges möjlighet till social gemenskap. 25 kap. 5 § I paragrafen används uttrycket föräldrars. Med hänvisning till vad Lagrådet anfört under 8 kap. 47 §§ bör i stället vårdnadshavares användas. 25 kap. 8 § Enligt den föreslagna paragrafens andra stycke ska kommunen ha rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot sådan verksamhet som avses i 25 kap., dvs. vad som kallas annan pedagogisk verksamhet. Lagrådet, som har kommenterat en paragraf med delvis likartat innehåll under 4 kap. 8 §, hänvisar till vad som anförts beträffande den paragrafen. 25 kap. 10 § Enligt förslaget ska den kommun där en enskild bedriver viss pedagogisk omsorg besluta att huvudmannen har rätt till bidrag om vissa förutsättningar är uppfyllda. Av motsvarande bestämmelser i gällande rätt (se 2 a kap. 13 och 17 §§ skollag) framgår att ett ärende kommer till stånd efter ansökan. Enligt Lagrådets mening bör så vara fallet även enligt förevarande paragraf. 25 kap. 11 § Beträffande uttrycket betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter hänvisar Lagrådet till vad som anförs i fråga om 8 kap. 17 §. 25 kap. 12 § Beträffande uttrycket betydande ekonomiska svårigheter hänvisar Lagrådet till vad som anförs i fråga om 8 kap. 17 §. 26 kap. 1 § I författningskommentaren anges att paragrafen beskriver innehållet i kapitlet. Lagrådet har redan inledningsvis i yttrandet kommenterat behovet, innehållet och utformningen av s.k. innehållsparagrafer i lagförslaget. Härtill kommer att den femte strecksatsen inte tycks svara mot något av det efterföljande innehållet i kapitlet. 26 kap. 2 § I paragrafen definieras tillsyn. Definitionen skulle enligt Lagrådets uppfattning kunna ges en delvis annan redaktionell utformning enligt följande: Med tillsyn avses i denna lag en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta de fel som upptäckts vid granskningen. 26 kap. 1018 §§ I paragraferna finns föreskrifter om tillsynsmyndigheternas möjligheter att besluta om olika ingripande åtgärder mot försumliga huvudmän. får tilldela en huvudman en anmärkning vid mindre allvarliga överträdelser eller, bl.a. om överträdelsen är ringa, avstå från ingripande. får också förelägga en huvudman att fullgöra sina skyldigheter. De mest långtgående ingripandena är, beträffande verksamhet som bedrivs av en enskild, återkallelse av ett beslut om godkännande eller bidrag och, beträffande verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting, att på kommunens eller bekostnad vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. Enligt 13 § får ett godkännande eller beslut om rätt till bidrag återkallas, om ett föreläggande enligt 12 § inte följts och missförhållandet är allvarligt. Enligt Lagrådets mening bör i det fortsatta beredningsarbetet övervägas om återkallelse bör kunna komma i fråga utan att huvudmannen förelagts att avhjälpa uppkomna brister. Sådan återkallelse kan tänkas vara befogad då det är uppenbart att det som brister är av så grundläggande art att förutsättningarna för godkännande eller rätt till bidrag inte längre föreligger och det framstår som meningslöst att först förelägga huvudmannen att vidta rättelse. Bestämmelserna får enligt Lagrådets mening en bättre struktur om de utformas på följande sätt: 10 § En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten och, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. Ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. 11 § En tillsynsmyndighet får i stället för att meddela ett föreläggande tilldela en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn en anmärkning, om en överträdelse av vad som gäller för verksamheten är 12 § En tillsynsmyndighet får avstå från att ingripa om 1.överträdelsen är ringa, 2.den vars verksamhet granskas vidtar nödvändig rättelse, eller 3.det i övrigt med hänsyn till omständigheterna finns särskilda skäl mot ett ingripande. 13 § En tillsynsmyndighet får beträffande en verksamhet som bedrivs av en enskild återkalla ett godkännande eller ett beslut om rätt till bidrag som myndigheten har meddelat enligt denna lag om 1.ett föreläggande enligt 12 § inte har följts, och 2.missförhållandet är allvarligt. 14 § Ett godkännande av en enskild som huvudman eller ett beslut om rätt till bidrag ska återkallas, om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande eller bidrag. 15 § Återkallelse enligt 13 § får beslutas även om rättelse har skett vid prövningstillfället, om det kan befaras att det på nytt kommer att uppstå ett missförhållande som utgör grund för återkallelse. 16 § får besluta att ett beslut om återkallelse enligt 13 eller 14 § ska gälla trots att det inte har vunnit laga kraft. Statliga åtgärder för rättelse 17 § får beträffande en verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse, om kommunen eller 1.inte har följt ett föreläggande enligt 10 §, och 2.grovt eller åsidosatt sina skyldigheter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Har staten haft kostnader för en åtgärd som vidtagits med stöd av denna paragraf, får denna kostnad kvittas mot belopp som staten annars skulle ha betalt ut till kommunen eller . 18 § Om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse enligt 13 eller 14 § eller ett beslut om statliga åtgärder för rättelse enligt 17 § kommer att fattas, och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning, får tillsynsmyndigheten förbjuda den som bedriver verksamheten att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare. Beslut enligt första stycket gäller , om inte annat beslutas och får gälla . 26 kap. 24 § I enlighet med vad Lagrådet anfört inledningsvis bör ordet närmare i uttrycket närmare föreskrifter utgå. 27 kap. 6 § I enlighet med vad Lagrådet anfört inledningsvis bör ordet närmare i uttrycket närmare föreskrifter utgå. 28 kap. 6 och 7 §§ Av bestämmelserna framgår att beslut om kostnadsfria resor för elever i specialskolan respektive sameskolan får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Enligt de materiella bestämmelserna i 12 kap. 25 § respektive 13 kap. 16 § ska staten svara för kostnaderna för de resor som krävs för utbildningen. I samma bestämmelser föreskrivs att elever i specialskolan respektive sameskolan som måste bo utanför det egna hemmet har rätt till tillfredsställande förhållanden och att staten ska svara för detta utan extra kostnader för eleven. Sådana beslut får överklagas till (28 kap. 13 och 14 §§). Motsvarande överklagandeordning gäller för elever i grundskola med offentlig huvudman som måste bo utanför det egna hemmet. Eftersom nämndens beslut inte får överklagas kan boendefrågorna efter överklagande prövas i endast en instans medan frågor om resor i princip ges möjlighet till prövning i tre instanser. Lagrådet ifrågasätter om denna skillnad är sakligt befogad. Det finns skäl att överväga och belysa frågan ytterligare i det fortsatta lagstiftningsarbetet. 29 kap. 17 § I enlighet med vad Lagrådet anfört inledningsvis bör ordet närmare i uttrycket närmare föreskrifter utgå. Förslaget till lag om införande av skollagen Paragraferna föregås av den gemensamma . Varje paragraf har dessutom en egen rubrik. Rubriker bör användas då det behövs för att skapa klarhet och underlätta läsningen av en författning. Alltför många rubriker riskerar att få motsatt effekt. Enligt Lagrådets mening kan med fördel underrubrikerna slopas i förevarande fall eftersom de inledande bestämmelserna utgörs av endast tre paragrafer. I paragrafen föreskrivs att ett ärende om åläggande av skolgång i , särskolan eller specialskolan enligt 3 kap. 14 § skollag som inte avgjorts vid utgången av ska fortsätta att handläggas enligt bestämmelserna skollag. Enligt den angivna bestämmelsen skollag kan en skolpliktig elev i en skola utanför det offentliga skolväsendet under viss förutsättning åläggas skolgång. Beslut om att ålägga ett barn skolgång överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Regeringsrätten har uttalat att en allmän utgångspunkt bör vara att de föreskrifter som är i kraft för prövningen av ett mål eller ärende ska ligga till grund för denna prövning (se t.ex. RÅ 1996 ref. 57). Det kan beträffande den aktuella lagstiftningen konstateras att ett åläggande av skolgång regleras på olika sätt skollag och i den nya skollagen. Formellt ska ett föreläggande riktas mot eleven enligt skollag men riktas till elevens vårdnadshavare enligt den nya skollagen. Redan av detta skäl förefaller det enligt Lagrådets uppfattning mindre lämpligt att använda den av Regeringsrätten angivna utgångspunkten för valet av de bestämmelser som ska tillämpas. Det kan dock ifrågasättas, om de äldre bestämmelserna ska tillämpas så snart ett ärende som kan leda till ett beslut om åläggande att fullgöra skolplikt har inletts. Lagrådet finner att det finns skäl som talar för att de äldre bestämmelserna bör gälla endast för handläggningen av sådant ärende, om beslut om åläggande har meddelats före utgången av . Enligt paragrafen ska vissa beslut som fattats med stöd av skollag gälla som beslut fattade med stöd av 29 kap. 22 § i den nya skollagen. Den senare bestämmelsen innehåller endast bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter i olika avseenden. Bestämmelsen i förevarande paragraf bör därför enligt Lagrådets mening ange att ett äldre beslut bör fortsätta att gälla som ett beslut fattat enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 29 kap. 22 § i den nya skollagen. Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen 2 kap. 6 § Enligt första stycket 2 tillämpas inte förbudet mot diskriminering i 2 kap. 5 § när det gäller bestämmelser som tar hänsyn till ålder i fråga om viss utbildning. Som bestämmelsen är utformad omfattar den bl.a. pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem. Enligt Lagrådets uppfattning bör övervägas om inte bestämmelsen bör omfatta även annan pedagogisk verksamhet enligt 25 kap. Förslaget till lag om ändring i lagen om kommunalt vårdnadsbidrag I paragrafen anges bl.a. att med förskola jämställs sådan omsorg som avses i 25 kap. 5 § skollagen. Den paragrafen innebär att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i tillräcklig omfattning. Enligt förevarande paragraf kommer därför förskola att jämställas med omsorg som erbjuds i stället för fritidshem. Lagrådet förordar att paragrafen i stället ges följande lydelse: Med förskola avses i denna lag förskola enligt skollagen (2010:000). Med förskola jämställs i denna lag pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola och sådan omsorg som enligt 25 kap. 5 § skollagen erbjuds i stället för förskola. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen 23 kap. 1 § Paragrafen avser enligt rubriken närmast före paragrafen förskola och viss annan pedagogisk verksamhet. I paragrafen anges att sekretess gäller i förskola, pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola, öppen förskola och sådan omsorg som avses i 25 kap. 5 § skollagen. En motsvarande bestämmelse som avser fritidshem finns i 23 kap. 3 §. Det får antas att avsikten har varit att 1 § ska innehålla bestämmelser som rör förskola och verksamhet som erbjuds i stället för eller kompletterar förskola och att 3 § ska innehålla bestämmelser som rör fritidshem och verksamhet som erbjuds i stället för fritidshem. Lagrådet förordar att förevarande paragraf därför ges följande lydelse: Sekretess gäller i förskola och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:000) och som erbjuds i stället för eller kompletterar förskola, för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. 23 kap. 3 § Med hänvisning till vad Lagrådet anfört beträffande närmast föregående paragraf bör andra stycket i 3 § inledas på följande sätt: Sekretess gäller i fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:000) och som erbjuds i stället för fritidshem för uppgift om 25 kap. 13 a § Paragrafen innebär att sekretess som gäller för uppgifter i den särskilda verksamhet inom hälso- och sjukvården, som består av den medicinska grenen av skolväsendets elevhälsa, i undantagsfall kan brytas för att lämna uppgifter till personal som arbetar inom övrig skolverksamhet. Uppgifter ska t.ex. kunna lämnas om en elev till en rektor eller lärare för att elevens behov av stöd i undervisningen ska kunna tillgodoses. Av paragrafens ordalydelse framgår att föreskriften ska tillämpas restriktivt. Enligt författningskommentaren ska det vara fråga om en allvarlig situation som inte kan lösas på annat sätt än genom att uppgiften lämnas ut. Lagrådet har förståelse för att det i undantagsfall kan vara nödvändigt att lämna ut medicinska uppgifter om en elev till t.ex. en lärare för att eleven ska kunna få nödvändigt stöd i undervisningen. Det är dock angeläget att elever som lämnar känsliga uppgifter vid samtal med personal inom elevhälsan även fortsättningsvis kan göra det med förtroende för att uppgifterna inte sprids vidare till obehöriga. Med det förslag som lämnas kommer uppgifter som skyddas av sekretess med ett s.k. omvänt skaderekvisit inom elevhälsan, vid ett utlämnande till personal i den elevstödjande verksamheten utanför elevhälsan, att omfattas av en svagare sekretessregel med rakt skaderekvisit i den sistnämnda verksamheten. Det är otillfredsställande att det i vissa fall uppkommer ett svagare sekretesskydd för sådana känsliga uppgifter som det nu är fråga om. Lagrådet ställer sig därför tveksam till lagförslaget om den sekretessbrytande bestämmelsen. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 12 kap. 7 § Enligt paragrafen i sin gällande lydelse har en förälder rätt till föräldrapenning i samband med besök i förskoleverksamhet där barnet deltar. Avsikten med ändringsförslaget synes vara att ersätta förskoleverksamhet med denna verksamhets motsvarigheter i den nya Förslaget innefattar en hänvisning till omsorg som avses i 25 kap. 5 § skollagen. Sådan omsorg omfattar även omsorg som erbjuds i stället för fritidshem. Om detta inte är avsikten förordar Lagrådet att bestämmelsen i stället ges följande utformning: En förälder som besöker förskola eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:000), som erbjuds i stället för eller kompletterar förskola, där barnet deltar har rätt till föräldrapenning i samband med besöket. 13 kap. 26 § Paragrafen reglerar rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar, om föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med bl.a. besök i förskola, fritidshem, pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem eller omsorg som avses i 25 kap. 5 § skollagen som barnet deltar i. Punkten 4 är till stor del en upprepning av vad som anförs i punkten 3. Till undvikande av detta föreslås att punkterna 3 och 4 slås samman och bildar en ny punkt 3. Vidare kan denna punkt enligt Lagrådets mening ändras i huvudsaklig överensstämmelse med vad Lagrådet förordat beträffande 12 kap. 7 § socialförsäkringsbalken och 23 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen. Punkten föreslås få följande lydelse: 3. besök i förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:000) som barnet deltar i. Lagrådet lämnar övriga lagförslag utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , Husmark , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar proposition Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet inför, ändrar, upp- Skollag (2010:000) 1 kap. 11 § 2 kap. 12, 13 och 22 § 3 kap. 13 och 21 §§ 7 kap. 17 § 10 kap. 3, 6, 7, 9, 20, 26 och 35 §§ 11 kap. 7, 9, 10, 23 12 kap. 6 och 24 §§ 13 kap. 6 och15 §§ 15 kap. 9, 10, 19, 22, 28, 39 och 40 §§ 16 kap. 8, 1014, 16, 18, 20, 24, 45, 50 och 17 kap. 25 och 27 §§ 18 kap. 5 och 14 §§ 19 kap. 3, 10, 22 och 20 kap. 6, 11, 25 och 21 kap. 18 och 23 §§ 22 kap. 28 § 23 kap. 6 och 7 §§ 24 kap. 4, 6, 12, 15, 19 och 26 §§ 26 kap. 7, 22 och 25 29 kap. 5, 7, 9, 16, Lag (2010:000) om 1820 och 27 §§