prop · GX03159 · 2010-03-23 00:00:00 — (BSAP), behöver EU-ländernas insatser stärkas på de områden där vi redan på ett tillfredsställande sätt känner till källor och Kunskapen om källorna och miljögifters effekter behöver även förbättras för att säkerställa att länderna vidtar rätt Genom för kan EU-ländernas insatser koordineras bättre, vilket stärker arbetet inom HELCOM och Prioritetsområde 4 - en föregångsregion för ren sjöfart Skr. Prioritetsområdet samordnas av . Sjöfarten utgör en viktig stomme för handel i . Både antalet och storleken på fartyg har ökat och är ett av världens mest trafikerade havsområden. Även om sjöfarten är ett energieffektivt transportmedel, mätt i utsläpp per ton av gods, är det likväl en källa till luftförorening och växthusgaser. De huvudsakliga negativa effekterna av sjöfart omfattar dessutom olagliga och oavsiktliga utsläpp av olja, farliga ämnen och annat avfall och införandet av främmande organismer via barlastvatten och fartygens skrov. Inom ramen för prioritetsområdet föreslås åtgärder för att minska sjöfartens miljöpåverkan. leder två flaggskeppsprojekt inom detta prioritetsområde. Transportsstyrelsen och leder flaggskeppsprojektet utsläpp från fartyg i samarbete med . Projektet syftar till att minska utsläpp av koldioxid och olika former av luftföroreningar från fartyg genom att främja användningen av landansluten el i hamn, med siktet inställt på 2015 för samtliga större Östersjöhamnar. Samverkansorganet i leder flaggskeppsprojektet att främja åtgärder för hantering av fartygsgenererat avfall. Projektet avser bland annat införandet av enhetliga och transparenta system för mottagningsanläggningar i hamn med sikte på att verka för ett totalförbud genom den internationella sjöfartsorganisationen . Prioritetsområde 5 - åtgärder för att motverka och anpassa till klimatförändringen Prioritetsområdet samordnas av . Klimatförändringen kommer med all sannolikhet att ha stor inverkan på såväl som . Flera sektorer såsom fiske, jordbruk och turism kommer att påverkas. Ett fördjupat samarbete för att förutse utveck- lingen, liksom att förbereda åtgärder är därför av stor betydelse. leder två flaggskeppsprojekt inom detta prioritetsområde. leder tillsammans med flaggskeppsprojektet att förutse regionala och lokala effekter av klimatförändringar. med stöd av , leder flaggskeppsprojektet av hållbara städer och byar. Syftet är att stärka städernas arbete med de olika aspekterna av hållbar utveckling med ett särskilt fokus på klimatarbetet. Verksamheten bygger på befintliga initiativ och stadsnätverk inom t.ex. , Baltic 21 och Östersjö- städernas förbund (UBC). En region i tillväxt Prioritetsområde 6 - att undanröja hinder på den inre marknaden inklusive samarbete på tull- och skatteområdet Prioritetsområdet samordnas av . Ett fördjupat samarbete mellan medlemsstaterna runt vid genomförandet av EU-rättsakter avseende den inre marknaden syftar främst till att uppnå ett mer enhetligt och harmoniserat regelverk samt att bidra till en bättre praktisk tillämpning av reglerna. Detta underlättar för främst små och medelstora företag att verka och handla inom hela regionen. Samarbetsmetoderna kan sedan spridas till övriga delar av unionen och därmed bidra till en ökad integration inom hela EU. Ett samarbete kan ske för det praktiska genomförandet av till exempel tjänstedirektivet (2006/123/EG) och anpassningen till det så kallade varupaketet (förordningarna 764/2008/EG och 765/2008/EG samt och rådets beslut nr 768/2008/EG). Dessa rättsakter har inneburit införande av enhetliga principer och bättre förutsättningar för fri rörlighet för varor och tjänster samt etablering inom EU. Ett fördjupat samarbete kan t.ex. bidra till en bättre funktion av den inre marknaden genom att länderna tillsammans vidtar informationsinsatser inom regionen om det nya regelverket och om de nya kontaktpunkterna som skapas genom detta regelverk. Andra konkreta samarbeten för att avlägsna kvarstående handelshinder på den inre marknaden i regionen är till exempel att utvidga SOLVIT- centrens uppgifter genom att i högre utsträckning arbeta hinderförebyggande samt ta fram så kallade inremarknadsguider åt sina förvaltningar. SOLVIT är ett nätverk inom EU//EES som syftar till att hjälpa enskilda och företag att på informell väg lösa hinder mot den fria rörligheten på EU:s inre marknad. Andra åtgärder syftar till att öka fri rörlighet av ackrediterade tjänster och möta behov hos industri och tjänstesektor på den gemensamma marknaden. Till exempel kan detta göras genom ömsesidigt lärande när det gäller teknisk harmonisering och kontroll samt skapande av en gemensam bas av tekniska experter. leder tre av flaggskeppsprojekten inom detta område. leder projektet som ger allmänheten och företag bättre information om tjänstedirektivet och varupaketet som syftar till att öka medvetenheten och den praktiska tillämpningen av dessa nya viktiga inre marknadsregler i regionen. leder även flaggskeppsprojektet som handlar om en plattform för kunskapsutbyte mellan regionens nya kontaktpunkter som skapats enligt tjänstedirektivet och varupaketet. I ligger ansvaret för tillämpning av varupaketet och tjänstedirektivet fördelat på flera olika myndigheter, och det är en förutsättning att dessa myndigheter samarbetar även i fråga om insatser i projekten inom ramen för strategin. Nära kopplingar finns även till de kommissionsnätverk som de respektive myndigheterna ansvarar för. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), leder projektet som rör samarbete mellan ackrediteringsorgan i syfte att dela på kompetens inom regionen. Prioritetsområde 7 - regionens potential avseende forskning och innovation Prioritetsområdet samordnas av och . I samordnas arbetet av tillsammans med . har möjlighet att bli en världsledande makroregion när det gäller forskning och innovation inom ett antal områden av stor betydelse för ekonomisk tillväxt i olika länder. 2009/10:159 nordiska länderna ligger långt framme när det gäller forskning och innovation i globala jämförelser. Det är viktigt att länderna i regionen utvecklar strategiska samarbeten för att förstärka innovationskraften och för att attrahera kompetens och investeringar till denna del av världen. Det finns ett stort antal områden där länderna i kan arbeta tillsammans, bland annat inom miljö, energi och hälsa. Genom samverkan kring forskning och innovation kan nya konstellationer av företag, offentliga- och FoU-aktörer mötas. I en allt mer globaliserad värld, där andra områden i världen utvecklas starkt är det viktigt att samarbeta med andra länder för att stärka sin konkurrenskraft. Visionen är att skapa en ledande innovationsregion som framgångsrikt kan möta framtidens utmaning inom exempelvis energi, telekommunikation, miljö och hälsa. Detta prioritetsområde syftar till att skapa gemensamma plattformar för strategiskt samarbete inom forskning och innovation. Det kommer att ske en integrering av innovationsprocesser, forskning och affärsutveckling mellan länderna inom ramen för de flaggskeppsprojekt som drivs. leder två flaggskeppsprojekt inom detta prioritetsområde. leder ett projekt som handlar om att stärka ett gränsöverskridande samarbete mellan starka forsknings- och innovationsmiljöer, kluster och småföretagsnätverk, vilket är ett omfattande program som syftar till att stärka ekonomiska utveckling och konkurrenskraft. leder ett projekt som syftar till att utveckla världsledande forskarnätverk främst inom bio- och materialområdet baserat på ett ökat forskningsinfrastruktursamarbete, bland annat kring den kommande forskningsanläggningen i , ESS (European Spallation Source), men också existerande forskningsanläggningar i bl.a. och . Prioritetsområde 8 - att genomföra Small Business Act, stödja entreprenörskap och stärka små och medelstora företag Prioritetsområdet samordnas av och . Särskild tonvikt läggs vid att främja företagande och tillväxt för gröna företag. Prioritetsområdet innehåller också samarbetsåtgärder för arbets- marknads- och arbetslivsfrågor, till exempel mellan arbetsförmed- lingarna, vars syfte är att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Samarbetet mellan staten och de lokala och regionala aktörerna är viktigt för att ta fram mer effektiva instrument för utbyte av erfarenheter och analys av framtida behov. Tillsammans med leder genom flaggskeppsprojektet att göra till en ekoeffektiv region genom att bilda ett nätverk mellan för miljöanpassad offentlig upphandling. Syftet är att genom ökat utbyte av erfarenhet och kunskap, öka miljöanpassad upphandling inom . Det är en fördel för företagen om miljökraven är likartade bland medlemsstater. Utgångspunkterna är EU:s gemensamma miljökriterier för grön upphandling samt miljöproblem kopplade specifikt till Skr. 2009/10:159 . Prioritetsområde 9 - att göra jordbruket, skogsbruket och fisket mer hållbart Samordningsansvaret är uppdelat mellan (jordbruk), (skogsbruk) och (fiske). Jord- och skogsbruk samt fiske utgör de areella näringarna, det vill säga de som använder biologiska och naturgeografiska resurser på land och i vatten. Utvecklingen av dessa näringar är en viktig fråga för en hållbar försörjning, för miljön och för landsbygdsutvecklingen runt . Jordbrukssektorn utgör en viktig näring i och inom EU regleras den av den gemensamma jordbrukspolitiken. Jordbruks- sektorn är också en viktig sektor för utvecklingen på landsbygden i länderna runt . Inom strategin för finns det goda förutsättningar för att berörda aktörer, i samverkan och genom samarbete ska kunna bidra till ökad konkurrenskraft och tillväxt på landsbygden och därmed kunna ge positiva effekter för miljö. Regionen domineras av skog och skogsbruk utgör en viktig del av regionens ekonomi. Genom att öka samverkan mellan olika skogsaktörer i skulle den skogliga resursen kunna nyttjas än mer effektivt. En målsättning inom för är att inom ramen för hållbart skogsbruk ytterligare utveckla sektorn i regionen genom bland annat markägarsamverkan, utvecklat miljömässigt nyttjande av skogsråvara samt forskningsprojekt. För att underlätta forsknings- och utvecklingsarbetet sammanlänkas de olika åtgärderna i ett nätverk. Medlemsstaterna runt har en fiskerinäring som till största delen regleras av den gemensamma fiskeripolitiken. Trots detta insåg man tidigt i arbetet med strategin fördelarna med ett utökat regionalt samarbete eftersom är ett hav med bräckt vatten och jämförelsevis få arter och därför unikt. Vattenbruket har stor utvecklings- potential i . kan det lokalt ha en betydande miljöpåverkan. Strategin för verkar för att utveckla vattenbruksmetoder som är miljömässigt hållbara. samordnar fiskeåtgärderna och är också ansvarigt, genom , för ett flaggskeppsprojekt att vårda fiskbeståndet i . Projektet är nära knutet till ett annat projekt, som har ansvar för, som handlar om att åtgärda problemet med att fiskar som är mindre än tillåtna minimimått kommer med och kastas tillbaka döda i havet (utkast). , tillsammans med , leder också ett flaggskeppsprojekt om hållbar landsbygdsutveckling bland annat genom satsningar på ett förstärkt och transnationellt samarbete mellan de lokala partnerskapen (, LAG) i EU:s Leaderprogram och nya metoder för ett hållbart jord- och skogsbruk. En tillgänglig och attraktiv region Prioritetsområde 10 - förbättra tillgänglighet, effektivitet och säkerhet på energimarknaderna Prioritetsområdet samordnas av och . För att göra mer tillgänglig och attraktiv ska strategin bidra till att förbättra såväl försörjningstryggheten som effektiviteten för energimarknaderna i regionen. Detta prioritetsområde har en mycket nära koppling till den särskilda plan för regionens energimarknader, Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP) som under kommissionens ledning har beretts i en parallell process, jämsides med arbetet med strategin. Här ingår till exempel strategiska åtgärder såsom att utvidga den nordiska elmarknadsmodellen till de tre baltiska staterna. I strategins handlingsplan utgör genomförandet av BEMIP en strategisk åtgärd och den högnivågrupp som ska övervaka genom- förandet av BEMIP ska se till att det sker en bra samordning mellan BEMIP och strategin. I handlingsplanen framhålls också vikten av att utöka användningen av förnybara energikällor, bland annat biobränsle, solenergi och vindkraft, i synnerhet genom forskning, utveckling och demonstration av såväl land- som havsbaserad vindkraft. Mer samarbete krävs också för att uppnå en bättre samordning av fysisk planering av elnät, regeltillämpning när det gäller investeringar i överföringsför- bindelser och miljökonsekvensanalyser av vindkraftsparker. leder, i samarbete med och flaggskepps- projektet för samordnade vindkraftslösningar. och leder också flaggskeppsprojektet , vilket syftar till att stärka utvecklingen mot en hållbar och konkurrenskraftig genom hållbar användning av bioenergi. Genomförandet av BEMIP kommer troligen också att beröra genom ett antal infrastrukturprojekt, i synnerhet en kabelförbindelse mellan och (Nordbalt- projektet), som har diskuterats inom BEMIP. bör bidra till att genomförandet av strategin och dess handlingsplan är konsekvent med arbetet inom BEMIP i allmänhet och i synnerhet beaktar vad som är fördelaktigt för som helhet. Prioritetsområde 11 - att förbättra interna och externa transportförbindelser Prioritetsområdet samordnas av och . utgör till ytan en stor del av . Det är också en del av där de minst befolkade områdena återfinns. Följaktligen är avstånden stora och transportlederna färre än i övriga . Transportområdet präglas också av den historiskt långa politiska delningen av regionen, med olika system som inte är uppbyggda för att optimera transporter inom . I detta prioritetsområde understryks vikten av att förbättra transportlederna både inom regionen och mellan regionen och övriga EU. Ett väl fungerande transport- och infrastruktursystem inom respektive till och från , är av avgörande betydelse för utveckling men även för EU som helhet. framhåller de redan prioriterade projekten inom ramen för EU:s Skr. 2009/10:159 transportnätverk, TEN, och deras betydelse för integrationen av regionen. Strategin ska ses som en ytterligare politisk signal om vikten av att projekten genomförs möjligt. Strategin uppmuntrar också till ett fördjupat samarbete kring andra viktiga infrastrukturprojekt för en mer tillgänglig men utgör inte någon prioritering i sig av infrastrukturprojekt. Ett konkret gemensamt arbete som redan påbörjats inom detta prioritetsområde är en transportstudie, Baltic Transport Outlook. Studien omfattar alla transportslag och avser såväl gods som passagerartrafik. Den syftar till att göra en utförlig beskrivning av alla transportflöden inom samt till och från . Det är en till sin omfattning unik studie som också inkluderar en prognos över transportförhållandena till 2030. Projektet ska vara genomfört och kommer att ge viktig kunskap för framtida samarbete inom transportområdet. I det arbetet finns också väl etablerade samarbeten med insatser på regional nivå, främst i form av det EU-finansierade projektet , som leds av läns landsting. Prioritetsområde 12 - att stärka regionens attraktivitet genom insatser för utbildning, turism och hälsa Prioritetsområdet samordnas av den tyska delstaten (turism), Nordliga Dimensionens hälsopartnerskap (hälsa) och den tyska delstaten (utbildning) samt (övriga åtgärder). Regionen kan stärka sin attraktivitet genom regional tillväxt byggd på utbildning av hög kvalitet, genom social utveckling och hög kvalitet på hälsosystem, turism och genom olika åtgärder för glesbygds- utveckling. Detta prioritetsområde samlar åtgärder som stärker humankapitalet och förutsättningarna för en dynamisk utveckling också i glesbefolkade delar av regionen. En ökad attraktivitet ska också locka såväl investerare som entreprenörer och forskare att vilja verka i regionen. Ett ökat samarbete i inom dessa frågor kan åstadkomma en bättre kunskapsspridning som kan bidra till att utjämna de skillnader som finns i regionen främst vad gäller hälso- och sociala problem. Turism är ett område där ett ökat samarbete kan leda till intressantare produkter och en tydligare kommunikation gentemot omvärlden. Turistnäringen skapar många arbetstillfällen och ger betydande ekonomiska värden i ekonomier. Turismen är också en viktig kraft för regional utveckling och attraktivitet. Handlingsplanen understryker vikten av att gemensamt utveckla en hållbar och miljövänlig turism. Kunskapsspridning och samarbete för att attrahera turister till glest befolkade områden, särskilt kustområden, lyfts fram. En modernisering av regionens universitet och högskolor med ambition att höja utbildningskvaliteten pågår inom ramen för Bolognaprocessen och med stöd av bland annat Tempusprogrammet. Det finns redan nu möjligheter till utbyten för studenter, lärare och forskare genom Nordiska ministerrådets arbete. Med stöd av Östersjöstrategin kan samarbetet intensifieras, fördjupas och bidra till en ökad rörlighet för studenter och forskare i regionen och ett ökat samarbete och Skr. 2009/10:159 utbyte. samordnar genom nätverket det flaggskeppsprojekt som finns inom utbildningsområdet. Verksamheten fokuserar på frågor om hållbar utveckling, naturskydd och demokrati och innebär bland annat utformning av universitetskurser. Cirka 225 universitet och utbildningsinstitut runt deltar i nätverket. genom leder ett projekt för att förbättra tillgången på radiofrekvenser, vilket bland annat kan underlätta för företag att verka i landsbygder. 4.3.4En trygg och säker region Prioritetsområde 13 - en föregångsregion inom sjösäkerhet och sjöfartsskydd Prioritetsområdet samordnas av och . strategiska läge innebär att den utgör en naturlig transportväg för bland annat energi från . Med ökad trafikintensitet ökar riskerna för olyckor. Samtliga Östersjöstater har ett intresse av att minska dessa risker, bland annat genom förbättringar i organisationen av sjötrafiken i samt effektiv och väl integrerad sjöövervakning. Resultatet av en riskutvärdering av sjötransporterna för hela bör bidra till att identifiera särskilt riskutsatta områden och utgör ett centralt verktyg för det fortsatta sjösäkerhetsarbetet i regionen. Prioritetsområdet ska även fokusera på att förebygga olyckor och katastrofer som beror på den mänskliga faktorn. , genom , är projektledare för det flaggskeppsprojekt som handlar om att analysera tillvägagångssätt för att integrera sjöövervakning i de nordeuropeiska havsområdena, vilka sträcker sig från till . Projektet ska pågå och ingår även i målet i EU:s havspolitik om integrerad europeisk sjöövervakning. I projektet deltar 24 myndigheter från tio av de länder som är strandstater till de nordeuropeiska havsområdena. En mer effektiv och mer interoperabel sjöövervakning har betydelse för bland annat sjösäkerhet, krisberedskap och sjöfartsskydd. Sjöövervakning involverar ett stort antal sektorer och myndigheter och berör områden och aktiviteter till sjöss, såsom miljöräddningstjänst, gränsövervakning, tull, brottsbekämpning, fiskeri- kontroll med mera. Prioritetsområde 14 - att förstärka krisberedskap för större olyckor Prioritetsområdet samordnas av . Riskerna för större olyckor på har blivit allt större , främst på grund av en stor ökning av transporter till havs. I det grunda , som klassats som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) av IMO, kan en olycka få särskilt allvarliga konsekvenser. Andra typer av olyckor och katastrofer som kan ha gränsöverskridande effekter är naturkatastrofer av olika slag, terrorism med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära Skr. 2009/10:159 medel, samt hot mot hälsan från överförbara eller icke-överförbara Förutom den direkta faran för liv, hälsa och naturvärden kan större olyckor också ha stora ekonomiska effekter som påverkar tillväxten och konkurrenskraften i regionen. Det anses också troligt att klimatförändringen ökar sannolikheten för extrema väderförhållanden, vilket understryker vikten av förbättrad beredskap. Strategin konstaterar att det finns behov av ett förbättrat samarbete i som syftar till bättre samverkan, samordning och i vissa fall koherens mellan myndigheter med ansvar för övervakning, inom sjösäkerhet, sjöfartsskydd och krishanteringsförmåga. Strategin sätter fokus på förebyggande arbete, beredskap och respons på krishanterings- området. Nya samarbetsmetoder länderna emellan för att öka förmågan att hantera gränsöverskridande hot och risker skulle kunna vara till nytta också för andra havsområden i EU. Från svensk sida deltar bland annat i arbetet till sjöss. De nya resurser i form av moderna fartyg och flygplan som tillförs utgör värdefulla verktyg i det gemensamma arbetet för en trygg och säker . Flera svenska myndigheter, till exempel Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), verkar inom området samhällets krisberedskap och berörs av prioritetsområde 14. Prioritetsområde 15 - ett minska omfattning och skador från gränsöverskridande brottslighet Prioritetsområdet samordnas av . Brottsligheten i Östersjö- regionen påverkas av det geografiska läget, olikartade ekonomiska och sociala förhållanden samt prisskillnader på punktskattepliktiga varor i kombination med den öppenhet och lättillgänglighet som utmärker förbindelserna inom EU. Med långa yttre gränser har regionen ett behov av samstämda, gränsöverskridande åtgärder för att bland annat eliminera människohandel samt illegal handel med droger och vapen. Strategin möjliggör bland annat ytterligare fokus på de samarbetsformat som svenska brottbekämpande myndigheter deltar i tillsammans med motsvarande myndigheter i grannländerna, såsom Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet (BSTF), Baltic Sea Region samt EU-gemensamma organ som till exempel Europol och Frontex. En samordnad åtgärd inom ramen för detta prioritetsområde är att vidta preventiva åtgärder mot människohandel. Den bygger på befintliga strukturer såsom mot människohandel (TF- THB). har bidragit med finansiering av denna arbetsgrupp till 2010. , som är ordförande i , leder arbetet med denna åtgärd. 5 Exempel på finansieringskällor Även om strategin i sig inte har någon egen finansiering, finns i genom EU:s sammanhållningspolitik och annan EU finansiering, medel som kan användas för att bidra till strategins genomförande. En uppställning baserad på strategins fyra utmaningar ger en bild av omfattningen av EU-medel som går till regionen, varav vissa medel bör kunna användas för strategin. i.En miljömässigt hållbar region. Sammanlagt har öronmärkts för detta område, varav för rening av avloppsvatten. ii.En region i tillväxt. Sammanlagt har öronmärkts för detta område, varav för innovation i små och medelstora företag. iii.En tillgänglig och attraktiv region. Sammanlagt har öronmärkts för detta område, varav informationssamhället , transporter samt energi . iv.En trygg och säker region. Sammanlagt har öronmärkts för detta område. Av alla dessa EU-medel kommer merparten från strukturfonderna, både de som används nationellt och de som avsatts för gränsöverskridande program. har åtta regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning. deltar också i 13 så kallade territoriella strukturfondsprogram (tidigare INTERREG) för samarbete med andra länder. Samtliga av dessa strukturfondsprogram finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och medfinansieras av nationella offentliga medel. I samtliga program finns uppsatta mål som ska uppnås genom stöd till olika insatser som genomförs via projekt. Urvalskriterier styr vilka projekt som kan medfinansieras av programmen. Den generella inriktningen i strukturfondsprogrammen ligger väl i linje med flera av prioriteringarna i för med undantag för området för en trygg och säker region. Det är således i stor utsträckning möjligt för programmen att ge stöd till projekt inom ramen för strategin utan att det kräver några större förändringar av inriktning och programdokument. Programmen pågår , men ändå kvarstår ofta drygt hälften av Skr.