prop · GX03114 · 2010-03-19 00:00:00 — EU kan besluta om internationella sanktioner inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Det kan antingen vara beslut om att genomföra FN:s sanktioner eller självständiga beslut om Detta sker genom att antar ett rådsbeslut (tidigare en gemensam ståndpunkt). medlemsstater att genomföra åtgärderna antingen gemensamt eller på De åtgärder som faller inom unionens behörighet genomförs sedan i en EU-förordning som blir direkt tillämplig i svensk EU-förordningen kan föreskriva att vissa uppgifter ska utföras av särskilda behöriga myndigheter i varje medlemsland. Andra åtgärder enligt rådsbeslutet faller under medlemsstaternas behörighet och genomförs i nationell lagstiftning. Med anledning av kärnvapenprov beslutade om sanktioner mot (resolution ). ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har EU:s medlemsstater beslutat att gemensamt genomföra sanktionerna (rådets gemensamma ståndpunkt 2006/795/GUSP). FN:s och EU:s beslut innebär bl.a. att det är förbjudet att exportera krigsmateriel till samt att det är förbjudet att exportera materiel eller teknik som kan bidra till program med anknytning till kärnvapen, andra massförstörelsevapen eller ballistiska robotar. Efter nytt kärnvapenprov och missiluppskjutning beslutade säkerhetsrådet om utvidgade sanktioner mot (resolution ). EU:s beslut om genomförande av dessa innebär vissa ytterligare utvidgningar av sanktionerna, bl.a. genom att antalet för export till förbjudna produkter väsentligt utökats (gemensam ståndpunkt 2009/573/GUSP samt rådets beslut /599/GUSP respektive 2009/1002/GUSP). Förbuden regleras i rådets förordning (EG) nr 329/2007, vilken är direkt tillämplig och gäller som lag i . Den har ändrats genom rådets förordning (EU) nr 1283/2009. I förordningen finns vissa möjligheter till undantag från sanktionerna. ISP, SSM, och är behöriga myndigheter för bl.a. tillståndsgivning enligt rådsförordningen. En betydande del av sanktionerna har nära beröring med regeringens insatser för icke-spridning och exportkontroll av varor och teknologier som kan användas i samband med massförstörelsevapen. Förbud mot export och import av samtliga produkter med dubbla användningsområden enligt EU:s förteckning över sådana produkter; Förbud mot bistånd och investeringar med anknytning till produkter med dubbla användningsområden enligt denna lista. Sanktionsregimen omfattar även frysning av ekonomiska tillgångar för individer och enheter med anknytning till program för massförstörelsevapen, inklusive ett förbud att göra tillgångar tillgängliga för dessa. Sanktionerna mot omfattar också ett vapenembargo, som i huvudsak genomförs i nationell rätt. Särskilda kontroller möjliggörs av laster till och från . antog 2006 och resolutioner (1737 respektive 1747) med beslut om sanktioner mot . hade då inte hörsammat FN:s atomenergiorgans upprepade resolutioner, som bl.a. uppmanade att suspendera verksamheten för anrikning av uran och inte heller accepterat ett erbjudet förhandlingsförslag. Bakgrunden var misstankarna att håller på att bygga upp en kapacitet att utveckla kärnvapen och vapenbärare för kärnvapensystem. antog resolution som skärper sanktionerna. Syftet med resolutionerna är att påverka att agera på ett sådant sätt att omvärlden kan återfå förtroende för att kärntekniska verksamhet har uteslutande civila och fredliga syften. Sanktionerna genomförs i EU genom två gemensamma ståndpunkter (2007/140/GUSP, ändrad genom gemensam ståndpunkt 2007/246/GUSP) och EG-förordningar (förordning nr 423/2007 ändrad genom förordning nr 618/2007). Tillägg och ändringar gjordes den 7 Skr. 2008/09:114 augusti 2008 genom den gemensamma ståndpunkten 2008/652/GUSP och genom rådets förordning (EG) 1110/2008. Ytterligare förändringar gjordes genom tillägg i listorna över produkter vars export kräver tillstånd (rådsbeslut /480/GUSP respektive EU-förordning nr 1228/2009. EU:s förordningar är direkt tillämpliga i och gäller som nationell svensk rätt. Förordningarna innehåller vissa möjligheter till undantag från sanktionerna. ISP, SSM, och är behöriga myndigheter för bl.a. tillståndsgivning enligt EU-förordningarna. En betydande del av sanktionerna har nära beröring med regeringens insatser för icke-spridning och exportkontroll av varor och teknologier som kan användas i samband med massförstörelsevapen. Förbud mot export och import av produkter med dubbla användningsområden listade av exportkontrollregimerna NSG och MTCR; Förbud mot bistånd och investeringar med anknytning till produkter med dubbla användningsområden listade av NSG och MTCR; Krav på tillstånd för export av vissa andra produkter med dubbla användningsområden; Krav på tillstånd för bistånd och investeringar med anknytning till vissa produkter med dubbla användningsområden. Sanktionsregimen omfattar även frysning av ekonomiska tillgångar för individer och enheter med anknytning till program för massförstörelsevapen, inklusive ett förbud att göra tillgångar tillgängliga för dessa. Sanktionerna mot omfattar också ett vapenembargo, som i huvudsak genomförs i nationell rätt. Särskilda kontroller möjliggörs av laster som transporteras av vissa iranska transportföretag. Ytterligare information om sanktionerna har sammanställt information om genomförandet av sanktionerna mot bl.a. och på hemsidan . Även ISP tillhandahåller information om detta på sin hemsida, . 20Samarbetet inom EU avseende produkter med dubbla användningsområden Arbetet inom EU på området exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden, PDA, är nära förbundet med det internationella arbete som utförs inom exportkontrollregimerna. samordningen närmast i rådsarbetsgrupperna on Non-proliferation (CONOP), som hanterar icke-spridningsfrågor generellt, samt i Working Party on Dual-use Goods (WPDU) som bl.a. Skr. 2009/10:114 arbetar med policyfrågor samt uppdatering av den kontrollista med PDA som faller under rådets förordning (EG) nr 428/2009. I det följande behandlas arbetet i WPDU. Årets arbete med kontrollistorna De förändringar som görs i regimernas kontrollistor lyfts därefter in i bilaga I till den ovan nämnda EU-förordningen och blir juridiskt bindande för EU:s medlemsstater. Ändringar som gjorts i regimlistorna har införts i EU:s kontrollista genom rådets förordning (EG) nr 1167/2008. Den trädde i kraft i . Nya uppdateringar förväntas . mot spridning av massförstörelsevapen innehåller ett åtagande att stärka effektiviteten i exportkontrollen avseende PDA- produkter i . Ett grundläggande skäl för kravet att förbättra exportkontrollen är att det inom EU tillverkas åtskilliga känsliga produkter som skulle kunna missbrukas i samband med massförstörelsevapen. De exportkontrollåtgärder som krävs inom EU måste vara proportionella mot spridningsrisken och inte onödigt störa den inre marknaden eller de europeiska företagens konkurrenskraft. Även i anledning av FN:s säkerhetsråds resolution genomfördes en översyn av de nationella exportkontrollsystemen, en s.k. peer review . Översynen bekräftade behovet av effektivisering och förstärkning av den europeiska exportkontrollen, vilket slogs fast av rådet och presenterade kommissionen förslag till ändringar av rådets förordning 1334/2000. Beredning av kommissionens förslag har pågått i rådsarbetsgruppen WPDU. Arbetet avslutades och rådet kunde anta den ändrade förordningen (EG) 428/2009, vilken trädde i kraft . De viktigaste förändringarna består i att förmedling och transitering nu också regleras. Mot denna bakgrund förutser regeringen att underställa förslag till vissa ändringar i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Härutöver har verksamheten inom WPDU omfattat samordning mellan medlemsländerna vad gäller hanteringen av kontroll av PDA utanför kontrollistor. Främst har det gällt utformning av djupare samarbete för att förhindra spridning av nukleära produkter och missilprodukter till . Under det svenska EU-ordförandeskapet har därutöver följande hanterats: - kommissionens förslag om utökade s.k. EG:s generella exportlicenser, på EU-nivå (), - en förteckning över produkter som beläggs med exportförbud från EU Skr. 2009/10:114 till (i anslutning till, och utöver, FN-sanktionerna), -presentationer om svensk myndighetssamverkan, som ett bidrag till genomförandet av EU:s s.k. for Action (en konkretisering av delar av mot massförstörelsevapen), -fortsatt arbete med en databas avseende medlemsländernas notifieringar av avslag på ansökningar om exporttillstånd enligt rådets förordning (EG) nr 428/2009, och -medlemsländernas information till kommissionen om ändringar i interna regelverk. EU-samordning inom de multilaterala exportkontrollregimerna Enligt mot spridning av massförstörelsevapen ska medlemsstaterna arbeta för att bli en ledande samarbetspartner när det gäller exportkontrollregimerna, bl.a. genom samordning av EU:s ståndpunkter inom regimerna. Ett gemensamt agerande från EU- ländernas sida i de olika regimerna har blivit allt vanligare . har EU-initiativ bl.a. resulterat i att medlemmarna i respektive regim kunnat ena sig om att upprätthålla exportkontroll även för produkter utanför kontrollistorna, om dessa antas kunna komma att användas i samband med massförstörelsevapen - catch-all. EU har även verkat för att stärka informationsutbytet mellan medlemsländerna i regimerna. EU:s uppfattning är att alla EU:s medlemsstater ska erbjudas medlemskap i alla exportkontrollregimerna. Det svenska EU- ordförandeskapet verkade aktivt för detta. Huvudskälet är strävan att upprätthålla en för alla EU-länder harmoniserad och effektiv nationell exportkontroll baserad på regimernas kontrollistor, riktlinjer för exportkontroll och informationsutbyte om spridningsrisker. EU-området utgör en hemmamarknad för de allra flesta produkter med dubbel användning. Handeln inom EU är inte export. Däremot utgör utförsel av varor och teknologi till tredje land export. Därmed är EU:s medlemsländer beroende av varandras exportkontrollsystem. Även av detta skäl får medlemskapsfrågan i exportkontrollregimerna en viktig dimension. Genom beslut i NSG och Australiengruppen är samtliga EU-länder numera medlemmar i dessa regimer. I MTCR har motsvarande beslut ännu inte fattats beträffande , , , , , , och . Avseende Wassenaararrange- manget gäller detta för . Det nordisk-baltiska samarbetet rörande exportkontrollfrågor har breddats och fördjupats. Som ett led i detta arbete sker numera regelbundna möten mellan företrädare för de nordiska och baltiska länderna. Mötena ger möjlighet till utbyte av information och överväganden rörande aktuella exportkontrollfrågor på både krigsmaterielområdet och området för produkter med dubbla Skr. 2009/10:114 användningsområden. 21 Att sprida exportkontrollpolitiken En stor del av det svenska nationella informationsarbetet om exportkontroll sköts av ISP. Internationellt genomförs en omfattande informationsverksamhet av en rad stater och organisationer. Denna verksamhet syftar till att förstärka det internationella exportkontrollsystemet genom att öka förståelsen för behovet av exportkontroll och de krav denna ställer. Arbetet inriktas främst på de länder och regioner som inte deltar aktivt i den multilaterala verksamheten inom regimerna och på krigsmaterielområdet. Dessa länder har ofta ett etablerat nationellt exportkontrollsystem, men saknar ett internationellt kontaktnät. Förutom den rena informationsverksamheten under möten och seminarier ges även tillfälle att ha en öppnare diskussion om olika problemområden och På så sätt ges möjlighet att utvidga det internationella samarbetet i frågor som engagerar de flesta ansvarstagande exporterande Inom EU har medlemsländerna bedrivit informationsverksamhet och gjort uppvaktningar i länder utanför EU för samtal om exportkontrollpolitiken. Fokus på krigsmaterielområdet har legat på EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och hur den fungerar i praktiken. I syfte att ytterligare samordna arbetet antogs 2008 en gemensam åtgärd avseende EU:s utåtriktade verksamhet s.k. outreach. Denna genomfördes av de slovenska, franska, tjeckiska och svenska ordförandeskapen och förlängdes med . På området för produkter med dubbla användningsområden har fokus legat på att informera om rådets förordning nr 1334/2000 (senare 428/2009) och hur den tillämpas i enskilda medlemsländer. för mot spridning av massförstörelsevapen har de senaste åren igångsatts ett arbete syftande till att stärka nationell exportkontroll i tredjeland genom seminarier och tekniskt bistånd från EU:s sida. arbete bygger också på 1540. 2009 fortsatt medverkat i EU-projekt för att byta erfarenheter inom området exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden. Projekten leds av motsvarighet till ISP, Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, BAFA. Det finns vidare ett stort intresse inom de multilaterala exportkontroll- regimerna för att ha en god dialog med länder utanför regimerna och med Syftet med dessa kontakter är att skapa öppenhet kring regimernas verksamhet, främja deras ickespridnings-målsättningar, inklusive anslutning till regimernas riktlinjer för nationell exportkontroll och vid behov kunna erbjuda tekniskt bistånd för stärkande av de Verksamheten bedrivs inom ramen för regimernas outreach-program. Bilaga 1 Svensk krigsmaterielexport följer kontinuerligt marknadsföring och export av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden och förser regeringen med det statistiska underlaget för redovisningen av den svenska exporten av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Nedan följer några kommentarer till tabellerna om krigmateriel, utförseltillstånd, faktiska leveranser, leasing, tillverkningsrätt, samarbete och militärt inriktad utbildning. De företag som har tillstånd att tillverka och tillhandahålla krigsmateriel 148 stycken varav ett 40-tal är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. För att de siffror som redovisas för svensk krigsmaterielexport ska bli lättare att jämföra med dem som redovisas i övriga EU-länder, specificeras krigsmaterielkategorierna i enlighet med EU:s militära lista. I tabell 19 finns en lista som jämför de svenska kategorierna och de europeiska. Här räknas också de viktigaste produkttyperna upp för varje kategori. Information om innehållet i respektive kategori återfinns i bilaga 5. I EU:s militära lista görs ingen uppdelning mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) som i . Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som inte har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. När det i en tabell anges att utförseltillstånd beviljats eller export skett inom en viss kategori innebär detta att en eller flera av kategorins produkter avses, eller delkomponenter till dessa. Det betyder dock inte att utförseltillstånd har beviljats för eller export skett av samtliga produkter inom varje materialkategori. Alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten kan inte dras, eftersom exporten totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , utan snarare uppvisar en slumpmässig tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin erhållit. Utförseltillstånden för exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner av exempelvis reservdelar eller ammunition, å andra sidan ett begränsat antal omfattande transaktioner av stora system som Större affärer, som inte nödvändigtvis förekommer , kan påverka ett enskilt års resultat påtagligt. denna bakgrund uppvisar statistiken över beviljade utförseltillstånd Däremot uppvisar omfattningen av den faktiska exporten inte samma fluktuationer . på att den utförsel som sammanhänger med ett värdemässigt omfattande utförseltillstånd normalt sprids ut . I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats, redovisas ett närmevärde, i syfte att skydda kommersiella intressen respektive Faktiska leveranser, m.m. Utförselstatistiken från ISP grundar sig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av En enstaka större leverans kan som nämnts medföra kraftiga utslag i statistiken. Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på uppgifter till Statistiken från SCB skiljer sig dock från den som redovisas av ISP. I SCB:s statistik, som redovisas under , ingår både produkter som klassificeras som krigsmateriel och civila produkter. fordon och fartyg redovisas under andra rubriker. statistik produkter som passerat gränsen för reparationer i eller i I ISP:s statistik redovisas dessa inte som export för försäljning. SCB:s siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. Det kan ibland vara av intresse att närmare studera hur stor andel av utförseltillstånden för försäljning till ett visst land som avser s.k. I tabell 8 lämnas en sådan redogörelse för ett antal Där redovisas också vilken typ av materiel som omfattas av nya Svensk försvarsindustri och har under de senaste åren alltmer kommit att sluta olika former av leasingavtal med utländska Bakgrunden till detta kan sökas i den internationella utveckling där internationella operationer ofta innebär omedelbara operativa behov av materiel där normala upphandlingsformer inte klarar kraven tidsmässigt. Modern materiel tillverkad för det svenska försvaret har också blivit tillgänglig som ett resultat av den minskade organisationen samt den förändrade hotbilden utan omedelbara hot mot . Exempel på detta är den leasing av radarspaningsflygplan som genomfördes till i samband med att landet anskaffade detta system. Ett annat exempel är den leasing som genomfördes till , samt av artilleri- lokaliseringsradar. levererade FMV 14 39 till som ett resultat av det leasingavtal för perioden 20052015 som slöts mellan och 2004. Värdet på avtalet omfattar ca . slutlevererade FMV sex av totalt 14 39 till (övergår i köp 2016). Vidare beviljades tillstånd till att leasa ut två spaningsradar GIRAFFE AMB till . beviljades samma företag tillstånd till leasing av ytterligare spaningsradar GIRAFFE AMB till , också detta med giltighetstid . beviljades inga tillstånd för leasing. Leasingavtal med utländska kunder inkluderas inte i underlaget för exportstatistik då det inte utgör en försäljning. Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utanför . Tillstånden har avsett (två st), (förlängning), och . Vidare har 19 samarbetsavtal avseende gemensam utveckling eller produktion granskats och godkänts . Avtalen avser samarbete mellan svenska och utländska företag och är ländervis fördelade enligt följande: , ///, , , /, /, , , , (tre st), (fyra st), (två st) och . Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en mer långsiktig bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, vidareexportklausuler, m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet att, för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet, redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. har sex företag redovisat ägande i 60 utländska rättssubjekt i 24 länder. 18 företag redovisade sammanlagt 181 licens- och samarbetsavtal i 25 länder. Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt lagen om krigsmateriel inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av ISP. Förbudet gäller inte utbildning som är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. Ett tillstånd för militärt inriktad utbildning utfärdades . Värde av beviljade utförseltillstånd , uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) -0,7 Värdet av utförseltillstånd uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) 2005-2009 (mkr) Faktisk krigsmaterielexport 2005-2009 jämförd med total varuexport Faktisk krigsmaterielexport 2005-2009 (mkr) Utförseltillstånd och faktisk export fördelade på mottagarländer och produktkategori (mkr) militära lista)* 1, 3, 5, 8 1, 3, 5, 8 2, 3, 5, 6, 8, 14 1, 2, 3, 5, 6, 8, 14, 18, 21 2, 3, 4, 5, 14 1, 2, 3, 5, 8, 14 1, 2, 3, 4, 5, 6, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 7, 10, 11, 14, 10, 14, 18 1, 3, 5, 6, 8, 10 1, 3, 5, 8, 10, 11 2, 3, 5, 8 2, 5, 8 1, 2, 3 1, 3, 5, 6, 8, 11 1, 3, 4, 5, 6, 8, 2, 3, 14 2, 3, 5, 14 1, 3, 5, 6, 13, 1, 3, 5, 6, 10, 13 3, 4, 8 3, 5, 8 1, 3, 5, 13 1, 4, 5, 8, 13 3, 4, 5, 6, 8, 13 1, 3, 5, 6, 8, 10, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 11, 14, 18 8, 10, 11, 14 2, 3, 4, 5, 8, 14 2, 3, 4, 5, 8, 14 1, 3, 4, 5, 6, 7, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 13, 14 8, 9, 11, 13, 14 3, 5, 8 1, 3, 5, 6, 7, 8 1, 3, 4, 6, 7, 8, * En jämförelse mellan EU:s militära lista och den svenska militära listan finns i tabell 19. Den svenska militära listan återges i bilaga 5. militära lista)* 1, 5, 6 1, 3, 6 1, 2, 3, 4, 5, 6, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 13, 14 8, 10, 13, 14 1, 4, 5, 8, 13 1, 3, 5, 6, 8, 13 1, 3, 6 2, 3, 4, 5, 8, 11, 2, 3, 5, 8, 18 14, 18, 21 1, 2, 3, 4, 5, 8, 1, 2, 3, 4, 5, 8, 10, 14, 18, 21 10, 13, 14, 21 2, 3, 5, 8, 14 2, 3, 5, 8, 14 2, 3, 14 2, 3, 5 2, 3, 4, 8 2, 3, 4, 5, 8, 14 2, 3, 18 2, 3, 5, 18 2, 3, 4, 5, 7, 21 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 13, 2, 3, 4, 14, 21 2, 3, 4, 5, 14, 21 1, 2, 5, 8, 18 2, 5, 18 4, 5, 18, 21 4, 5, 18, 21 1, 5, 10, 15, 18, 1, 5, 14 11, 14, 18 3, 8, 14 1, 4, 5, 8 militära lista)* 1, 3, 5, 6, 8, 11, 3, 5, 6, 8, 10, 3, 4, 5, 11, 18, 2, 3, 4, 5, 8, 11 Krigsmaterielexporten, fördelad på regioner i procent av värdet söder om 12, Export av krigsmateriel år 2007-2009 fördelad på länder och uppdelad på KS och ÖK (mkr) Skyddsuniform, sikten, Beviljade tillstånd för tillverkningsrätter till utländska företag 2009 Beviljade samarbetsavtal med utländska företag 2009 Värdet av faktisk export under 20082009 fördelat på kategori av produkter (mkr) strid (KS) Svensk export av små och lätta vapen 2009 (definitionen i FN:s vapenregister1) Kategori enligt FN:s vapenregister Tunga kulsprutor (12,) Export av ammunition till Granattillsats för montering på 1 Denna rapportering redovisar inte export av jakt- och sportskyttevapen och ammunition till dessa. Rekylfria vapen (gevärssystem) reservdelar, komponenter och mindre än 75 mm Beslut om godkänd vidareexport av svensk krigsmateriel har ISP erhållit följande ansökningar om vidareexport av svensk krigsmateriel, vilka samtliga beviljats. Lastbilar (ÖK30) Bandvagn (ÖK30) Annan statlig myndighet i Fordon (ÖK30) Annan statlig myndighet i Svensk export av MANPADS () 2009 enligt definitionen i FN:s vapenregister MANPADS (eldenheter, robotar, reservdelar m.m.) exporterades till ett sammanlagt värde om till , , , och . Exporten av krigsmateriel 2009 fördelad på länder uppdelade efter inkomst2 Export av krigsmateriel för strid (KS) 2 Indelningen av länder är baserad på den sammanställning som gjort om länders ekonomiska status. En fullständig lista över länderindelningen finns på webbplatsen . De länder exporterar krigsmateriel till eller har beviljat utförseltillstånd till följer indelningen: Höginkomstländer: , , , , , , Republiken , , , förenta Stater, , , , , , , , , (FR), , , , , , , , , , , , , , , , . Övre medelinkomstländer: , , , , , , , , , , , , , , .