prop · GY031d7 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Tabell 1.1 Samarbetsstrategier ......................................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Tabell 1.1 Samarbetsstrategier 1 Beslut om ny strategi (20102015) planeras tas Förlängd del av Västafrikastrategin Utarbetande av ny strategi pågår Utfasning pågår (delegerat partnerskap med ) Utarbetande av ny strategi pågår Strategi förlängd (med uppdrag till Sida om fortsatt Utarbetande av ny strategi pågår 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Utarbetande av ny strategi pågår Utarbetande av ny strategi pågår 1Summorna består av bilateralt utvecklingssamarbete och Forskningssamarbete. Globala utvecklingsprogram, Humanitära insatser och konflikthantering, Informationsinsatser, U-krediter och Stöd till enskilda organisationer är inte inkluderade. 2Regeringen beslutade om en ny regional strategi för 20102015. Den nya strategin gäller fr.o.m. 2010-09-09 (datumet då beslutet togs). 3Regeringen beslutade om en ny regional strategi för och 2010 2015. Den nya strategin gäller fr.o.m. 2010-09-09 (datumet då beslutet togs). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... 3.6.1Ett effektivt och generöst bistånd som en del av en samstämmig Ett modernt och verklighetsanpassat bistånd ..................................... Fortsatt reformering av biståndet och biståndsförvaltningen............ 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete.................. Ett modernt och verklighetsanpassat bistånd ..................................... 2:1 Reformsamarbete i ....................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag.......................................................... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 ................................................................. Härledning av ramnivån 20112014. Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete ............... Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida................... Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD m.fl. .......... Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20082011............. Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet....................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Biståndsverksamhet .................... Härledning av anslagsnivån 20112014, 1:2 Styrelsen för internationellt Anslagsutveckling för 1:3 ........................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 ......... Anslagsutveckling för 1:4 ......................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 ....... Anslagsutveckling för 1:5 : Internationellt Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 : Anslagsutveckling för 1:6 internationellt Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Utgiftsutveckling inom område Reformsamarbete i ........................... Anslagsutveckling för Reformsamarbete i ........................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Reformsamarbete i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 51 under 20122028 (avsnitt 3.7.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 10 (avsnitt 3.7.1), 4.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst (avsnitt 3.7.1), 5.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), som innebär att under 20112018 till AfDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AfDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 936 640 000 Units of Accounts (avsnitt 3.7.1), 6.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i (), som innebär att till IDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst (avsnitt 3.7.1), 7.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella återuppbyggnads- och (), som innebär att under regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 2 (avsnitt 3.7.1), 8.godkänner ändringen av () stadgar som ökar tilldelningen av basröster till medlemsländerna (avsnitt 3.7.1), 9.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott om till det statligt ägda bolaget (avsnitt 3.7.1), 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 10.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122017 (avsnitt 4.6.1), 11.för anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 12.bemyndigar att för ramanslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014 (avsnitt 3.7.4), 13.för anvisar ett anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslaget som är avsett för , enligt följande uppställning: 1:2 (Sida) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd underindelas i Internationellt utvecklingssamarbete och Reformsamarbete i . Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). Från biståndsramen görs avräkningar i enlighet med och utveckling () och dess biståndskommitté (DAC):s definition av bistånd för biståndsklassificerade kostnader. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2011 till . I utgiftsområdet ingår som avser förvaltningskostnader för samarbete inom som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår därmed till . I den svenska biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /DAC. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen uppgår 2011 till . Det är en minskning med jämfört med föregående år. andel av biståndsramen uppgår jämfört 2010. Nedan följer en beskrivning av de områden som avräknas från den svenska biståndsramen. medverkar i multilateralt överenskomna skuldavskrivningar inom ramen för den s.k. . Det handlar oftast om avskrivningar som ett led i åtagandena under HIPC- initiativet, dvs. det särskilda skuldlättnadsinitiativet för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. De multilaterala överenskommelserna om skuldlättnader följs sedan upp med bilaterala avtal mellan och de berörda länderna. Skuldlättnader är utvecklingsfrämjande eftersom de bl.a. skapar möjligheter för utvecklingsländer att använda medel, som annars skulle gå till betalningar av räntor och amorteringar, för fattigdomsminskande åtgärder. Eftersom landet i fråga, för att få skuldavskrivning, måste efterleva program överenskomna med IMF () och med krav på reformering av ekonomin, inklusive genomförande av en strategi för fattigdomsminskning, finns det en rimlig förväntan att de frigjorda medlen verkligen används till detta ändamål. Från biståndsramen avräknas planerade bilaterala skuldavskrivningar för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna som baseras på multilaterala överenskommelser och där bilateralt avtal om avskrivningen undertecknas av båda parter. Det finns emellertid fortfarande i det läget en betydande osäkerhet kring när en planerad bilateral skuldavskrivning kommer att genomföras och till vilket belopp. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 För ett enskilt år kan därför beloppet för avräkningen för de bilaterala skuldavskrivningarna från biståndsramen och den faktiska kostnaden för den bilaterala skuldavskrivningen vara i otakt. Denna diskrepans mellan planerade och faktiska kostnader för bilaterala skuldavskrivningar korrigeras i efterhand. Det innebär över tiden att avräkningen, som görs från biståndsramen, och de faktiska kostnaderna för de bilaterala skuldavskrivningarna kommer att överensstämma. Prognosen för bilaterala skuldavskrivningar avseende uppgick till och avräknades biståndsramen. Den faktiska kostnaden för den bilaterala skuldavskrivningen till uppgick till . Biståndsramen tillförs därmed 2011. Regeringen har beslutat (UD2006/4028/MU) att () ska kompenseras för kostnader orsakade av bilaterala skuldavskrivningar. Kompensationen till EKN för skuldavskrivningar avseende de fattigaste länderna motsvaras av värderingen av fordran enligt EKN:s värderingsmodell. Kostnader för mottagande av asylsökande från utvecklingsländer i ingår som en del av den svenska biståndsramen. ska såväl kunna hjälpa en person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en flykting han eller hon befinner sig i . beräknas kostnaden för asylsökande från utvecklingsländer som räknas in i biståndsramen uppgå till , vilket motsvarar av det totala biståndet. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. Fram till att personen lämnat mottagandet, t.ex. genom bosättning i en kommun eller återvändande till hemlandet, omfattas han eller hon av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Det rör sig i första hand om skolgång, omsorg och hälso- och sjukvård. ansvarar för att ordna boende för de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. Vidare prövar behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar för att erbjuda den asylsökande så kallad organiserad sysselsättning, som främst består av svenskundervisning, samt att bistå vid bosättning eller återvändande. Från biståndsramen avräknas kostnader för denna verksamhet , dvs. exempelvis lokaler för mottagande och boende, dagersättning till sökande, ersättningar till landsting (främst hälso-och sjukvård) och kommuner (främst skolkostnader) och organiserad sysselsättning. Utöver kostnader för mottagandet av asylsökande räknas bl.a. även kostnader av för mottagandet av kvotflyktingar och deras resor till . Utöver detta görs också en avräkning för kvotflyktingar som överförs till i form av schablonersättning till kommuner och för kvotflyktingars resor. Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. För avräkningen 2011 har faktiska kostnader för biståndet på den totala EU-budgeten 2009 använts. uppgår avräkningen till . Utöver detta bidrar även till den Europeiska utvecklingsfonden, , för stöd till länder i , och Stilla havsregionen. bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla utvecklingsländer och inom ett stort antal sektorer. Utöver de geografiska biståndsprogrammen har EU även tematiska biståndsprogram och instrument. Det finns bl.a. instrument för stöd vid kriser och instabilitet samt för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetas förslag till EU:s gemensamma utvecklingspolitik. är även med och påverkar utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via ambassaderna i fält. DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av utvecklingssamarbete. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, IT, fordon m.m. Modellen för beräkning av förvaltningskostnaderna baseras på en bedömning av hur stor del av varje individuell utlandsmyndighet/enhets verksamhet som bedriver utvecklingssamarbete och i övrigt arbetar med utvecklingsrelaterade frågor. För avräkningen 2011 används kostnader. Avräkningen justeras mellan åren för större kända förändringar såsom nedläggningar, omvandlingar eller etablering av nya utlandsmyndigheter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar för sin internationella biståndsverksamhet, vilket avräknas från biståndsramen. Vidare avräknas bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU) om ca och bidrag till demokratiinsatser i och om . bidrag till vissa FN-organs reguljära budget, där en viss del klassificeras som bistånd, avräknas från biståndsramen. Dessa FN-organ är: FAO, , UNPKO, , , , ITU, UPU, WHO, WMO, , , . För avräkningen 2011 har faktiskt utbetalt belopp 2009 till dessa FN- organisationer använts för avräkningen 2011, vilket innebär en eftersläpning mellan faktiskt utfall och avräkning från biståndsramen. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. I enlighet med propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65) ska stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /DAC får räknas som biståndsländer avräknas mot biståndsramen, i enlighet med gällande DAC-regler. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag Biståndsdelen av Internationellt utvecklings- samarbete och Reformsamarbete i Östeuropa1 Biståndsram i procent av beräknad BNI 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Internationellt utvecklingssamarbete består av anslagen 1:1 Biståndsverksamhet (exkl. samarbetet med ), 1:2 (exkl. samarbetet med ), 1:3 , 1:4 , 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete och 1:6 internationellt utvecklingssamarbete. Reformsamarbete i består av anslaget 2:1 Reformsamarbete i .. Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 samarbete (Sida) 1:5 : Internationellt utvecklings- Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Tabell 2.4 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (andel av BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den senast tillgängliga BNI-prognosen. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till DAC som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-prognosen, vilket kan bidra till att skillnader mellan prognos och officiell statistik uppstår. Skillnader mellan budgeterat utvecklingssamarbete och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till DAC det år skuldsedeln läggs. I statsbudgeten fördelas bidraget i stället , i den takt utbetalningar görs. För de bilaterala skuldavskrivningarna kan avräkningen vara i otakt mot de faktiskt genomförda bilaterala skuldavskrivningarna som rapporteras till DAC. Detta på grund av att avräkningen budgeteras efter planerade ej genomförda skuldavskrivningar. Även i avräkningen för EU-biståndet kan beloppet i avräkningen, som grundar sig på faktiskt utfall , skilja sig mot faktiskt utfall , vilket är den summa som rapporteras till DAC. I rapporteringen ingår även samtliga utgifter, inklusive avräkningar (se tabell 2.1) och skuldavskrivningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. Se årsredovisning för staten 2009 för rapporterat utfall för biståndet 20002009. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Under Internationellt utvecklingssamarbete finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), internationellt utvecklingssamarbete (SADEV), () samt anslag för internationellt Insatser inom området finansieras framför allt från biståndsramen. Den del som inte finansieras från biståndsramen är de medel under Sidas förvaltningsanslag som avser förvaltningskostnader för samarbete inom , som inte klassificeras som bistånd. finansieras utvecklingssamarbetet med från ett eget anslag (avsnitt 4.1). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete samarbete (Sida) 1:5 : Internationellt utvecklings- 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Målet för Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Regeringen lämnade en skrivelse till om biståndets resultat (skr. 2009/10:214). Regeringen lämnar därför ingen särskild resultatredovisning i denna proposition. I skrivelsen redogörs för resultat från internationella utvecklingssamarbete och reformsamarbetet i . Skrivelsen är avgränsad till det tematiska området miljö och klimat och till de samarbetsländer som står inför en ny strategiperiod. Dessa länder är , , och . Redovisningen avser både bilaterala och multilaterala bistånd. Skrivelsen innehåller även en sammanfattning av de viktigaste verksamhetsnära prestationerna för de myndigheter som finansieras inom ramen för utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. I bilagan till skrivelsen redogör regeringen för trender inom det globala respektive det svenska utvecklingssamarbetet 2009. Det svenska utvecklingssamarbetet inom området miljö- och klimat har gjort stor nytta i relation till uppställda mål. Regeringens bedömning är att många av de insatser som redovisas i skrivelsen visar goda prestationer på program- och projektnivå, exempelvis utarbetade publikationer och riktlinjer, etablerade regionala institutioner, färdigställda handlingsplaner för återställning av områden med nerlagd zinkgruvdrift, antal personer som har genomgått utbildningsprogram om elförsörjning, antal byggda jordvallar för insamling och infiltration av regnvatten. Det är svårare att redovisa effekter, både på kort och på lång sikt. Det finns dock ett antal exempel på insatser där effekter på kort och medellång sikt kan redovisas. Det handlar bland annat om minskat miljöfarligt utsläpp, stärkta landrättigheter och minskat antal konflikter kring land och naturresursanvändning i ett antal provinser, ökad stabilitet, fred och integration mellan länder i en region samt ökade inkomstnivåer från jordbruket på grund av förbättrad vattentillgång. Resultatredovisningen för de fyra länderna är omfattande och utgår från målen i de gamla strategierna. Det svenska utvecklingssamarbetet med länderna skiljer sig åt i flera avseenden. Regeringens bedömning är att det inom ramen för målen i samarbetsstrategierna har gjorts framsteg som kan bidra till förbättrade levnadsvillkor för fattiga människor. Skrivelsen är en del i regeringens arbete för att förbättra styrningen och resultatredovisningen inom det svenska biståndet. Det återstår dock mycket arbete tills vi har ett resultatorienterat bistånd på alla nivåer och tills vi har etablerat ett arbetssätt som möjliggör systematiska bedömningar av resultatet av den verksamhet som stödjer. Regeringen behöver fortsätta arbetet med att förbättra styrningen av utvecklingssamarbetet genom realistiska och tydliga mål och Sida behöver implementera systemet för insatsuppföljning som är under utveckling. revisionsberättelse för samtliga biståndsmyndigheter har för och angivit revisionsberättelse utan anmärkning. För (FBA) har ingen anmärkning gjorts, däremot har i sin rapport angett områden där förbättringar kan göras (Dnr 32-2009-0567). I rapporten nämns särskilt att FBA måste förbättra redovisningen av volymuppgifter och mer detaljerade kostnader för prestationer. Vidare måste FBA göra en bättre jämförelse med insatser gjorda föregående år samt förbättra underlag och kvalitetssäkring i resultatredovisningen. rekommenderar slutligen att FBA ser över hur årsredovisningsprocessen och utformningen av resultatredovisningen hanteras för att kunna tydliggöra resultat av utförd verksamhet. Regeringen kommer att följa upp rekommendationer med FBA för att se till att bristerna åtgärdas. För Sida har avgivit revisionsberättelse utan anmärkning. Myndigheten har dock fått en upplysning i revisionsberättelsen. använder en upplysning för att uppmärksamma läsaren om saker som är viktiga för att förstå årsredovisningen på rätt sätt. Den kan också användas för att lyfta fram något som är viktigt för revisionen, revisorns ansvar eller revisionsberättelsen. har följande upplysning när det gäller Sidas årsredovisning: Som framgår av årsredovisningen har Sida brister i den interna styrningen och kontrollen avseende bl.a. revision som kontrollmetod samt budgetering och uppföljning av förvaltningsanslaget. Bristerna har beskrivits i avsnittet om intern styrning och kontroll, men framgår även av årsredovisningen i övrigt. bedömer att årsredovisningen därigenom i allt väsentligt är rättvisande. övriga granskningar av Sida har genomfört ett flertal granskningar av Sida . I (Dnr 32-2009- 0577) presenteras en samlad bedömning av granskningarna. I revisionsrapporten framgår att Sida fortfarande har väsentliga brister i sin valda metod att använda revisioner och granskningar som kontrollmetod i biståndsgivning.