prop · GX03140 · 2010-07-02 00:00:00 — 2) Bolag som staten genom sitt ägande har ett bestämmande inflytande över på motsvarande sätt som anges i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551). Inom enheten för statligt ägande på nns samlade resurser och kompetens för förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Denna ordning ger goda förutsättningar för att bedriva en enhetlig ägarpolitik med tydliga mål och rikt- linjer för bolagen. ägande ansvarar för för- valtningen av merparten av de statligt ägda bolagen som förval- tas av . Sammantaget förvaltar 41 bolag. För 16 bolag ligger ansvaret för förvaltningen på andra departement. Dessa bolag förvaltas av , , Finansdeparte- mentet, , , Inte- grations- och jämställdhetsdepartementet och Kulturdeparte- mentet. I nns anställda som är styrelseledamöter i vissa av de statligt ägda bolagens styrelser. Denna styrelsemedver- kan innebär bland annat att statens krav på kunskap om verksam- heten tillgodoses och kommunikationen mellan bolagen och äga- ren underlättas. Det nns sammanlagt 29 anställda i som är styrelseledamöter i statligt ägda bolag och av dessa är 12 kvinnor och 17 män. Regeringen ser kontinuerligt över hur bolagsstyrningen och förvaltningsmodellen kan utvecklas. Regeringen har dessutom inrättat ett särskilt råd, Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande (dir. 2007:130). Rådet ska vara ett stöd vid regeringens beredning av försälj- ningsbeslut och avge yttrande på begäran av bolagsansvarigt statsråd. Statens förvaltningskostnad för företag med statligt ägande uppgick till 81,8 (133,0) , varav 52,8 (108,5) avsåg externt köpta tjänster och utred- ningar, exklusive de direkta försäljningsomkostnader som avräknats direkt mot försäljningsinkomsterna. De interna kost- naderna för ägande omfattar huvudsakligen lönekostnader men också andra löpande kostnader såsom resor och kontorsmaterial. Köpta tjänster innefattar främst arvoden inom nansiell, ekonomisk och juridisk rådgivning samt framställandet av verksamhetsbe- rättelsen och delårsrapporter för företag med statligt ägande. De interna förvaltningskostnaderna för företag som förvaltas på andra departement redovisas inte här då de främst består av lönekostnader som även hänförs till respektive departements övriga arbetsuppgifter. Bolaget för den europeiska 1)Bolag under avveckling. 2)Vilande bolag . 3)Nybildade bolag 2010. för bolag med statligt ägande De statligt ägda bolagen lyder under samma lagar som privatägda bolag. Beslut som ägaren tar och som rör bolagen följer de förvaltningsregler som finns inom . 3.1 SAMMA LAGSTIFTNING FÖR ALLA BOLAG De statligt ägda bolagen lyder under samma lagar som privatägda bolag, till exempel aktiebolagslagen, årsredovisnings-, konkur- rens-, bokförings- och insiderlagstiftningen. Bolag verksamma inom en viss sektor kan exempelvis också lyda under särskild sektorslagstiftning, till exempel postlagen (1993:1684) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Ansvaret för sådana regleringar ligger på andra enheter inom än ägande. Svensk kod för bolagsstyrning Lagstiftning, ABL, Aktiebolagslagen utgör det centrala ramverket för bolagen. Stat- ligt ägda bolag lyder liksom privatägda bolag under aktiebo- lagslagen och det nns inte några särregler för statligt ägda bolag, utom att har rätt att utse revisorer i bola- gen. I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet och följer de riksdagsbeslut som fattats beträande bolaget i fråga. 3.3 EU:S BESTÄMMELSER OM STATLIGT STÖD Det nns vissa bestämmelser som tar sikte på kapitaltillskott och andra ekonomiska förmåner från staten. I praktiken gäller reglerna om statligt stöd för allt stöd från staten till företag, såväl statligt ägda som privata, och baseras på EU:s bestämmel- ser om statligt stöd. Dessa regler är särskilt viktiga eftersom sta- ten som aktieägare kan behöva lämna kapitaltillskott. Syftet med reglerna är att förhindra att en medlemsstat snedvrider konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlems- stat. Enligt ska den så kallade marknadsekono- miska investerarprincipen (Market Economy Investor Principle, MEIP) tillämpas vid insatser av ägarkapital i statligt ägda bolag. Normalt är MEIP uppfylld om det kapitaltillskott som lämnats sker på villkor och under förutsättningar som skulle ha accepte- rats av en privat investerare. Om medlemsstaten för kapitaltillskottet har anledning att tro att insatsen långsik- tigt kan ge tillräcklig avkastning, utgör det därmed inte olagligt statsstöd. 3.4 REDOVISNING AV ALLMÄNNA MEDEL För företag som uppnår viss omsättning och som mottar medel eller andra förmåner från det allmänna, gäller särskilda regler för redovisning av nansiella förbindelser. Reglerna är uppställda för att ska kunna få insyn för kon- troll av bland annat korssubventionering. En öppen redovisning ska gälla för vilka medel som tillförts och hur de används. Krav på särredovisning nns också för verksamhet som bedrivs av bland annat monopolföretag och andra företag i särställning, när dessa även bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Reglerna nns i det så kallade transparensdirektivet och har införts i svensk lagstiftning genom lagen (2005:590) om insyn i vissa nansiella förbindelser m.m. 3.5KONFLIKTLÖSNING VID OFFENTLIG SÄLJVERKSAMHET PÅ MARKNADEN De statligt ägda bolag där staten har ett dominerande inytande omfattas av en reglering i konkurrenslagen (2008:579) som trädde i kraft . får på talan av förbjuda ett sådant företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en eektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Samma gäller också för landstingsägda och kommunalägda bolag. Denna reglering går dock utöver den som gäller för andra företag enligt konkur- renslagen. Genom att de statligt ägda bolagen förvaltas av Regeringskans- liet, som är en statlig myndighet, kan en handling som förvaras och enligt särskilda regler anses inkommen till, eller upprättad i , vara allmän handling. Under vissa förutsätt- ningar kan uppgifterna i en allmän handling hållas hemliga. Uppgifterna kan bland annat hållas hemliga för att skydda det allmännas eller en enskilds ekonomiska intressen. Vissa uppgif- ter kan vara känsliga aärsuppgifter. Det skulle därför i vissa fall kunna skada bolaget om uppgifterna lämnas ut. Det innebär att den som vill ta del av en handling kan begära att få tillgång till uppgifterna, men måste enligt oentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) göra en skadeprövning innan handlingen kan lämnas ut. Uppgifterna kan normalt läm- nas ut om det kan ske utan skada för staten eller för de bolag som uppgifterna rör. har aktivt deltagit i utvecklingen av . Riktlin- jerna togs fram 2005, som inte är bindande, är ett väl använt stöd för att utveckla olika staters förvaltning av sina statligt ägda bolag. Den principer för bolagsstyrning föl- jer i stort dessa riktlinjer. Intresset för riktlinjerna och styrning av statligt ägda bolag är stort i många länder inom och utanför . Riktlinjerna nns på /datao- ecd/46/51/34803211.pdf. Vidare har aktivt deltagit i utvecklingen av Guide for State Ownership Accountability and Transparency. Denna guide handlar om att sätta upp tydligaoch uppföljnings- bara mål för det statliga ägandet och för de statligt ägda bolagen. Den hanterar också frågor om rapportering och uppföljning. Bolagsstyrning och förhållandet mellan ägare, styrelse och företagsledningar 4.1TILLÄMPNING AV SVENSK KOD FÖR BOLAGSSTYRNING I statligt majoritetsägda bolag ska Koden tillämpas. I övriga bolag verkar staten i dialog med övriga delägare för att Koden ska tillämpas. Kodens övergripande syfte är att bidra till en för- bättrad styrning av svenska aktiebolag. Koden behandlar det beslutssystem genom vilket ägarna direkt eller indirekt styr bolaget. Reglerna berör de enskilda bolagsorganens organisation och arbetsformer samt samspelet mellan dessa. Koden ska til- lämpas enligt principen följ eller förklara. En reviderad Kod trädde i kraft . I vissa frågor har regeringen funnit skäl att, i överensstämmelse med Kodens princip följa eller förklara, motivera vissa avvikelser från Koden. Nedan framgår regeringens motivering till avvikelserna. Bolagsstämman är bolagets högsta beslutande organ och det forum där aktieägarna formellt utövar sitt inytande. Utöver reglerna i aktiebolagslagen och Koden gäller följande principer för stämmor i bolag med statligt ägande. Riksdagsleda- möter har rätt att närvara vid bolagsstämmor i de bolag där sta- ten äger av aktierna, under förutsättning att bolaget eller ett rörelsedrivande dotterbolag har er än 50 anställda. Det är styrelsens ansvar att underrättelse om tid och plats för bolagsstämman skickas till centralkansli i anslutning till utfärdandet av kallelsen till stämman. Riksdags- ledamöters önskan att närvara på bolagsstämman ska i förväg anmälas till styrelsen och anmälan bör vara styrelsen tillhanda senast före bolagsstämman. I de statligt ägda bolagen bör allmänheten bjudas in att när- vara. De statliga ägda bolagen bör anordna någon form av arrangemang i samband med årsstämman där även allmänheten bereds möjlighet att ställa frågor till bolagsledningen. Årsstämmorna i bolag med statligt ägande ska äga rum före och utdelning ska ske senast efter respek- tive årsstämma. Se sidan 123 för information om datum för bola- gens årsstämmor. Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksam- hetsföremål och övriga angivna ramar. till- handahåller en mall för bolagsordning för de statligt ägda bola- gen. bygger på aktiebolagslagens regler för marknadsnoterade bolag, Koden och statens ägarpolicy. 4.4 KAPITALSTRUKTUR I STATLIGT Statens bolagsstyrning syftar till att de statligt ägda bolagen över tiden har en eektiv kapitalstruktur. Prövning och ställ- ningstaganden om kapitalisering och nivån på en eektiv kapi- talstruktur måste göras kontinuerligt mot bakgrund av omvärldsförändringar och förändrade verksamhetsförutsätt- ningar för bolagen. Detta innebär att en mängd interna och externa faktorer som rör bolagen beaktas och värderas, vilket kan leda till bedömningen att ett bolag har behov av att tillföras ytterligare kapital eller att utdela kapital. För alla bolag bör ägaren och bolaget ta ställning till det enskilda bolagets behov av kapital och kapitalstruktur. Bolaget bör vara så eektivt kapitaliserat som möjligt för att med hän- syn till bolagets rörelserisk kunna bedriva sin verksamhet. Hän- syn måste också tas till framtida kapitalbehov. Flera av de statligt ägda bolagen med särskilt beslutade sam- hällsuppdrag saknar lån, det vill säga är i princip helt nansie- rade av eget kapital. Även i denna typ av bolag måste dock ställ- ning tas till hur stort totalt eget kapital bolaget bör ha för att så eektivt som möjligt kunna bedriva sin verksamhet. Det nns ingen anledning för ägaren att ha mer kapital bundet i verksam- heten än som behövs för att nå de mål som ställts upp. Vid bedömningen av en lämplig kapitalstruktur måste även hänsyn tas till möjligheten för ägaren att lämna kapitaltillskott. För att kapitalet i ett bolag ska användas så eektivt som möj- ligt måste ägaren beräkna en kostnad för kapitalet. Kapitalkost- naden ger motiv för bolaget att sträva efter ett eektivt kapital- utnyttjande samt att, utifrån begränsade resurser, prioritera bolagets kapital till exempel när det gäller investeringar. Kapi- talkostnaden måste minst motsvara den riskfria räntan, annars har bolaget inte något incitament att nansiera sin verksamhet med något annat än ägarens kapital, det vill säga genom lånat kapital. Kostnaden för eget kapital måste överstiga den riskfria räntan tillräckligt mycket för att motsvara risken i bolaget och skapa rätt ekonomiska signaler i verksamheten. 4.5 EKONOMISKA MÅL I STATLIGT Syftet med att fastställa ekonomiska mål är ur ett ägarperspek- tiv att: F|^Xefg|Ti|eWXf^TcTaWXZXab`TggfgleX_fXbV[Y eXgTZf_XW- ning arbetar mot ambitiösa och långsiktiga mål. Hcca~XǁX^g\iTai|aWa\aZTi^Tc\gT_ZXab`TggglW_\ZZ eT kostnaden för eget kapital. ;~TUb_TZXgf|aTaf\XTe\f^c~Xae\`_\Za\i~!G\Y ef|^eT|ZTeXa[~UTeTbV[Y ehgf|ZUTeThgWX_a\aZTe med hänsyn tagen till bolagets framtida kapitalbehov och @ ]_\ZZ eTbV[haWXe_|ggT`|ga\aZ hccY _]a\aZbV[hgi|eWX- ring av bolagens lönsamhet, eektivitet och risknivå. De ekonomiska målen denieras i huvudsak inom följande kate- gorier: afT`[Xgf`~_ g\XkX`cX_Ti^Tfga\aZc~XZXg^Tc\gT_XXe rörelsemarginal) >Tc\gT_fgeh^ghe g\XkX`cX_fb_\W\gXgXXee|agXg|V^a\aZfZeTWHgWX_a\aZf`~_ g\XkX`cX_TaWX_TiaXggbi\afgXXeXZXg kapital) Vilket mål och vilken denition som används i varje specikt bolag kan variera. Skillnaden beror bland annat på bolagets branschtillhörighet, verksamhetens struktur, bolagets nan- siella situation och i vilken mognadsfas bolaget sig. Generellt sett ska bolaget sträva efter att få en balans mellan verksamhetsrisken och den nansiella risken i bolaget. Dessa ska tillsammans ge en rimlig total risk i bolaget. Kortfattat bestäms målen enligt följande: =h[ ZeXe\f^Xa\Ub_TZXg|eWXfgb[ ZeX|e^Tc\gT_^bfgaTWXa!=h[ ZeX^Tc\gT_^bfgaTWXa|eWXfgb[ ZeX_|ZZfZb_iXgY e_ a- samhetsmålet. =h[ ZeXe eX_fXe\f^WXfgb[ ZeXTaWX_XZXg^Tc\gT_^e|if!=h_|ZeXg\i|kg\Ub_TZXgWXfgb[ ZeX^TahgWX_a\aZfTaWX_Xa vara. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman. Målen bör revideras då bestående förändringar sker, till exempel att lön- samheten i en bransch långsiktigt sjunker eller att ränteläget långsiktigt har förändrats. Styrelsen ansvarar för att de bolag där staten har ägarintressen sköts föredömligt inom de ramar lagstiftningen, ägarens anvis- ningar och ägarpolicy ger. Regeringens mål är att styrelserna ska ha hög kompetens som är väl anpassad till respektive bolags verksamhet, situation och framtida utmaningar. Ledamöterna förväntas ha hög integritet och motsvara de krav på gott omdöme som förväntas av företrä- dare för staten. För de statligt ägda bolagen som inte är marknadsnoterade ersätter principerna nedan Kodens regler som berör beredning av beslut om nominering av styrelseledamöter och revisorer. För dessa bolag tillämpas enhetliga och gemensamma princi- per för en strukturerad styrelsenomineringsprocess. Syftet är att säkerställa en eektiv kompetensförsörjning till bolagens styrelser. I marknadsnoterade bolag där staten har ett betydande ägarintresse utser staten dock en ledamot i respektive valbered- Valberedningen är i första hand ett beredande organ för bolagsstämman i nomineringsfrågor. Styrelsenomineringsprocessen koordineras av enheten för statligt ägande inom . För varje bolag analyserar en arbetsgrupp kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar samt respektive styrelses sammansättning. Därefter fastställs eventuella rekry- teringsbehov och rekryteringsarbetet inleds. Urvalet av ledamö- ter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara på kompetensen hos såväl kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. När processen avslutats ska gjorda nomineringar oentliggöras enligt Koden. Genom ett enhetligt och strukturerat arbetssätt tillförsäkras kvalitet i hela nomineringsarbetet. Styrelsens ordförande väljs av bolagsstämman. Styrelseordföran- des särskilda roll behandlas i Koden. Om ordföranden lämnar sitt uppdrag ska ägaren välja ny ordfö- rande på en extra bolagsstämma. Detta är ett avsteg från Koden som anger att styrelsen kan utse ordföranden inom styrelsen. En särskild uppgift som åligger styrelseordföranden är det så kallade samordningsansvaret. Styrelsen ska genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden. Det är styrelsen som har att bedöma i vilka fall samordning ska ske av styrelseordföranden inför ett visst styrelsebeslut. En avvikelse i förhållande till Koden är att styrelseledamöters oberoende i förhållande till staten som större ägare inte redovi- sas. Koden är huvudsakligen riktad mot bolag med ett spritt ägande. Skälet till Kodens krav på att bolag ska ha minst två sty- relseledamöter som är oberoende i förhållande till större aktieä- gare och att samtliga styrelseledamöters oberoende till större ägare ska redovisas är i huvudsak för att skydda minoritetsägare. I statligt helägda bolag samt i statligt delägda bolag med få delä- gare saknas därför skäl att redovisa denna form av oberoende. I marknadsnoterade bolag där staten har ett ägarintresse redovi- sas dock styrelseledamöternas oberoende i förhållande till delä- garen staten. Utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive bolags styrelse. Det är vik- tigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrelsen alltid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärlden förändras. För att komma i fråga för ett styrelseuppdrag fordras en hög kompetens inom relevant löpande aärsverksamhet, aärsutveckling, branschkunskap, nansiella frågor eller inom andra relevanta områden. Därutöver krävs en stark integritet och förmåga att se till bolagets bästa. Varje styrelseledamot ska kunna göra självständiga bedömningar av bolagets verksamhet. För att uppnå eektiva styrelser bör antalet ledamöter inte vara för många. Antalet ledamöter bör normalt vara 68 perso- ner. Regeringens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter i styrelserna samt att det inte ska väljas någon vice styrelseordfö- rande. Sammansättningen av varje styrelse ska också vara sådan att balans uppnås avseende bakgrund, kompetensområde, erfaren- het och kön. För att uppnå balans avseende könsfördelning är målsättningen att andelen av vardera kön ska vara minst 40 pro- cent. Regeringen anser att det är varje styrelses ansvar att bedöma behovet av att inrätta särskilda utskott. I de fall utskott inrättas ska Kodens och aktiebolagslagens principer vara vägledande för dess arbete. Även i övrigt ska Kodens principer vara vägledande för styrelsens arbetsformer. En av styrelsens viktigaste uppgifter är att utse och entlediga verkställande direktören. Enligt Koden kan verkställande direk- tören ingå i styrelsen men får inte vara dess ordförande. Reger- ingen anser att det är viktigt att särskilja styrelsens och verkstäl- lande direktörens roller och därför ska inte verkställande direktören vara ledamot i styrelsen. Styrelsens arbete ska utvärderas . Enligt Koden är det sty- relseordförandens uppgift att tillse att utvärderingen genomförs och att valberedningen informeras om utvärderingens resultat. I de statligt helägda bolagen ska i stället för valberedningen informeras om utvärderingens resultat. I Reger- ingskansliets arbete med styrelsenomineringsprocessen görs dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Styrelseledamöter uppbär ersättning för den arbetsinsats och det ansvar som styrelseuppdraget innebär. Styrelsens arvoden bestäms av bolagsstämman. Även arvoden till styrelseledamöter som arbetar i särskilt inrättade utskott inom styrelsen ska bestämmas genom beslut på bolagsstämma. För att utskottsar- vodering ska utgå ska arbetet i utskottet vara av betydande omfattning. Arvoderingen kan även tidsbegränsas vid perioder av hög arbetsbelastning. Till anställda i som är styrelseledamöter i statligt ägda bolag utgår inget styrelse- eller utskottsarvode från bolaget. Inför beslut på stämman om styrelsens arvoden ska en analys göras där arvodenas nivå jämförs med arvodena i andra jämför- bara bolag. Arvodena ska vara konkurrenskraftiga, men inte marknadsledande. Arvoden i de statligt ägda bolagen presente- ras på respektive bolags sida (sid. 46-95). Enligt aktiebolagslagen kan bolagsstämman besluta om even- tuell ersättning till arbetstagarrepresentanter. Huvudprincipen i statligt ägda bolag är att sådan ersättning inte utgår. 4.7 FÖREDÖME SOM BOLAGSÄGARE Föredöme i miljömässigt och socialt ansvar Bolags miljömässiga och sociala ansvar blir allt viktigare i ett aärsstrategiskt perspektiv för dess långsiktiga förmåga att kon- kurrera om kunder och skapa värde för sina ägare. Framtidens bolag ser en integrering av dessa frågor som en självklar del i den långsiktiga aärsstrategin och tar på detta sätt tillvara på nya aärsmöjligheter på marknader där anställda, aärspartners, kunder och leverantörer ställer allt högre krav. Statligt ägda bolag ska ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi för att hantera miljöhänsyn och socialt ansvarstagande såsom etik, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption samt jämställdhet och mångfald. Arbetet ska kommuniceras såväl externt som internt. De statligt ägda bolagen förväntas bedriva ett aktivt arbete i dessa frågorså väl i de egna företagen som i samarbete med aärspartners, kun- der och leverantörer. Hållbarhetsredovisning är ett verktyg för att driva arbetet med frågor som rör hållbar utveckling, miljömässigt och socialt ansvar framåt genom att systematiskt arbeta med tydlig rappor- tering och uppföljning. Till stöd för detta beslutade regeringen om riktlinjer för extern rapportering med utö- kade informationskrav för hållbarhetsredovisning med bland annat krav på att de statligt ägda bolagen ska presentera en håll- barhetsredovisning enligt Global Reporting Initiatives (GRI) internationella riktlinjer för hållbarhetsredovisning. En viktig del i arbetet med hållbarhetsfrågor är att bolagen stödjer och följer de universella riktlinjer som nns kring miljö- hänsyn, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, och bekämpning av korruption. Särskilt viktigt är detta för bolag som har verksam- het eller upphandling i länder som brister i efterlevnad av grundläggande internationella ramverk. De universella riktlin- jerna är riktlinjer för multinationella företag och de tio principerna i FN:s Global Compact (www.unglobalcompact. Dessa bägge verktyg bygger på internationella konventio- ner och avtal och har formulerats för företag av företag i samar- bete med stater och det civila samhället. Genom sin globala inriktning ger de ett utmärkt stöd för såväl privata som statligt ägda bolag. De statligt ägda bolagens styrelser och ledningar ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Regeringen ser det som en fort- löpande och angelägen uppgift att ta till vara den kompetens och erfarenhet som både kvinnor och män har, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Regeringen anser att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning. De statligt ägda bolagen ska aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor. Precis som staten som ägare ska vara ett föredöme genom en hög andel kvinnor i styrelserna, är det angeläget att de statligt ägda bolagen driver utvecklingen mot att även öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar. Föredöme i arbetet för mångfald och mot diskriminering Regeringen anser att arbetet med mångfald är viktigt och förut- sätter att bolagen med statligt ägande beaktar detta i sin verk- samhet och personalpolitik. ställer krav på hög och bred kompetens hos de anställda. Mång- faldsarbetets övergripande mål är att alla nuvarande och fram- tida medarbetares kompetens och erfarenheter ska tillvaratas i verksamheten och att diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktionshinder eller ålder inte förekommer i förhållande till vare sig anställda, aärspartners, kunder och leverantörer eller andra som bolagen kommer i kontakt med. Ledord för förvaltningen av de statligt ägda bolagen är öppen- het, aktivt ägande samt ordning och reda. De statligt ägda bola- gen ägs ytterst gemensamt av det svenska folket, vilket ställer krav på en öppen och professionell informationsgivning.