prop · GY031d21 · 2010-10-12 00:00:00 — I projektet , som syftar till att förnya och förstärka elmatningen till , beräknas en betydande medfinansiering ske från markägare som får mark frilagd för exploateringsändamål. Dessa finansieringsbidrag beräknas uppgå till och . Sammantaget för de tre åren uppgår finansieringsbidragen till , varför de totala bruttoinvesteringarna om motsvarar nettoinvesteringar om 11 723 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Vidare har tillsammans med sina berörda utländska motsvarigheter 2009 ansökt om finansiellt stöd ur EU:s s.k. återhämtningsplan om stöd till energiinfrastrukturprojekt för en elförbindelse mellan och (NordBalt) och förstärkning av stamnätet i . Kommissionen har beslutat att bevilja ekonomiskt stöd om för NordBalt-kabelförbindelsen och för strömriktarna till NordBaltförbindelsen. Sedan bildades har stamnätet för el varit i en fas av förvaltning och låga investeringsnivåer som har övergått i en fas av omfattande om- och nybyggnad. Det innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar och ansluta ny elproduktion i form av främst vindkraftsparker. Att tillståndsprocesserna med främst koncessionsgivning för ledningsutbyggnaderna kan ske i rätt tid är en avgörande faktor för att investeringarna ska kunna ske enligt plan. De kraftigt ökade investeringarna ställer också stora krav på att utveckla investeringsplaneringen kommande år då den förutsätter tillräcklig tillgång på personal samt att leverantörer och entreprenörer kan leverera i planerad omfattning. Vidare krävs en omfattande planering för avbrott i nätet för att utföra investeringsåtgärderna. En sammanfattande investeringsplan för för budgetåren 20112013 redovisas i tabell 3.38. Planen stämmer överens med Svenska kraftnäts hemställan till regeringen. Nedan redovisas översiktligt de planerade investeringsprojekt som var för sig överstiger . Inom ramen för samarbetet mellan de nordiska stamnätsföretagen har det identifierats ett antal flaskhalsar i överföringsnäten som kan vara begränsande för elhandeln och elöverföringen i . I de nordiska systemutvecklingsplaner som tagits fram finns två projekt som medverkar . Det största enskilda projektet för Svenska kraftnäts del är den s.k. SydVästlänken 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 som gäller en ny förbindelse mellan och och mellan och södra . De svenska investeringskostnaderna beräknas till ca varav beräknas belasta treårsperioden. Kostnadsuppskattningen är dock osäker och beroende av koncessionsprövningen, marknadsutvecklingen, det tekniska utförandet samt vilken sträckning som blir aktuell för förbindelsen till . Vidare pågår byggnation av en ny likströmsförbindelse mellan och , 2, som också ingår i den nordiska systemutvecklingsplanen. Ledningen beräknas färdigställas . Svenska kraftnäts investeringskostnad, inkluderande tillkommande åtgärder i stamnätet, bedöms uppgå till ca varav ca beräknas falla ut . Därutöver har tillsammans med Fingrid en ny tredje växelströmsledning mellan och i norr utretts . Behovet av ny överföringskapacitet förklaras främst av planerad ny kärnkraftproduktion i samt större vindkraftetableringar i såväl som . Investeringskostnaden för förbindelsen beräknas till ca , varav endast ca väntas falla ut . En ny likströmsförbindelse mellan och (NordBalt) har beslutats i syfte att knyta samman den nordiska och baltiska elmarknaden. Förbindelsen beräknas kunna tas i drift . Den totala investeringskostnaden beräknas uppgå till ca varav ca kan komma att belasta perioden 2013. Då projektet ansökt om medel ur med stöd till energiinfrastrukturprojekt om väntas den svenska nettokostnaden uppgå till ca . Inom ramen för , som avser en förnyelse av elmatningen till , pågår och planeras ett flertal större investeringar. De totala investeringskostnaderna beräknas till . Svenska kraftnäts del av investeringskostnaderna beräknas till , varav ca beräknas infalla . De olika delprojekten omfattar främst en ny matning till , en ny 400 kVförbindelse mellan HagbyDanderyd, en ny förbindelse mellan DanderydJärva, en ny matning till , kablifiering av förbindelse mellan HägerstalundBeckomberga samt en ny ledning mellan . För att säkra en tillförlitlig elförsörjning av planeras en ny ledning mellan StenkullenLindome. Projektet har fördröjts p.g.a. en utdragen tillståndsprocess och beräknas nu kunna vara klart till 2011. Investeringskostnaden är beräknad till ca , varav ca beräknas för perioden 20112013. De omfattande byggnationer av och planer för vindkraftsparker innebär ett utökat behov av investeringar i stamnätet. De behov av investeringar som har identifierats till följd av de mest sannolika vindkraftsprojekten beräknas uppgå till ca varav ca beräknas infalla . Åtgärderna omfattar främst extra ställverksfack i befintliga stationer, förstärkning av befintlig ledningskapacitet, installation av optofiber och nya anslutningspunkter i stamnätet. planerar för att ansluta till det svenska stamnätet genom 1 000 MW likströmslänk. Dagens anknytning av genom regionnätet medger inte de utbyggnadsplaner som finns för vindkraften på ön. Förstudier pågår och drifttagning är planerad till 2016. Den totala kostnaden beräknas till varav beräknas belasta treårsperioden. En förnyelse sker av en ledning i södra mellan och i Bergslagen. Investeringen genomförs i etapper och har delvis försenats p.g.a. utdragen process för koncessionsförnyelse och beräknas kunna färdigställas först /2013. Investeringskostnaden beräknas till , varav beräknas . Effekthöjningarna i kärnkraftverken i Forsmark och medför investeringsbehov i stamnätet för att kunna överföra tillkommande elproduktion. Utredningar pågår om lämpliga förstärkningsåtgärder där förstudier pekar på behov av två nya ledningar från Forsmark. skapar etableringen av vindkraftsparker i och samt byggnationen av Fenno- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2 också behov av att förstärkningar i . Investeringar krävs även i ställverk och nya transformatorstationer i området. En ny ledning planeras mellan Stackbo och Hamra som beräknas kosta ca , varav ca beräknas för perioden 20112013. Sammantaget kostnadsberäknas investeringsåtgärderna i östra till preliminärt varav . En ny ledning mellan Ekhyddan och Barkeryd i planeras för att förstärka överföringskapaciteten från . Ledningen kostnadsberäknas till ca varav ca . Totalt bedöms åtgärderna kosta ca , varav ca inom treårsperioden. För att förstärka ledningskapaciteten i och söderut till följd av etablering av vindkraftsparker i området planeras en ny ledning mellan och Midskog. Investeringskostnaden är beräknad till ca , varav ca väntas belasta treårsperioden. För att höja driftsäkerheten finns en plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationerna i stamnätet. Enligt planen kommer omkring två stationer att byggas, vilket beräknas innebära investeringar om ca . En plan har även tagits fram för att förnya de alltmer åldrande topplinorna av stål som fortfarande finns kvar i de äldre delarna av stamnätet. Detta kommer att innebära kostnader på ca . För att förbättra förmågan att reglera spänningsnivåerna vid låglastsituationer i stamnätet planeras åtta Ett nytt driftövervakningssystem benämnt HUDS planeras då nuvarande system inte längre uppfyller dagens krav på funktionalitet och IT- säkerhet. Investeringskostnaden beräknas till varav beräknas falla ut . Tabell 3.38 Investeringsplan för SwePol Link, NordBalt, Amortering av externa lån, Amortering av externa lån, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringens förslag: Den investeringsplan som har föreslagit för perioden 20112013 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 20112013 ska godkännas. Investeringsverksamheten inom kan därigenom planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen konstaterar dock att de väsentligt ökande investeringsvolymerna framöver ställer ökade krav på planering, analys av resursåtgång och uppföljning av verksamheten. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital1, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt exklusive flaskhalsintäkter och ska högst ha en skuldsättningsgrad2 på . EU:s förordning om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel3 innebär att s.k. flaskhalsintäkter (kapacitetsavgifter) ska användas till mothandel eller investeringar som syftar till att bibehålla eller öka kapaciteten på aktuell förbindelse. Av detta skäl kommer avkastningskravet för inte längre att omfatta sådana flaskhalsintäkter. En ökad skuldsättningsgrad jämfört med motiveras av den väsentligt ökade investeringsnivån i Svenska kraftnäts verksamhet. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör vara minst lika hög som i jämförbara företag. 1Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 2Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. 3Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. är även systemansvarig för naturgas och tar ut motsvarande avgifter för denna verksamhet samt en särskild försörjningstrygghetsavgift för naturgas . Dessutom tar ut en avgift för att täcka kostnader för utfärdande och kontoföring av elcertifikat respektive ursprungsgarantier för el. Intäkterna i den av redovisade investeringsplanen för åren 2011- 2013 är beräknade utifrån antaganden om en normal hydrologisk situation vad gäller vattenkraftproduktionen och att den ekonomiska konjunkturen successivt vänder uppåt till en normal nivå. Den totala inmatningen på stamnätet antas bli 2011, 2012 och 2013. har sedan 1990talet kunnat hålla internationellt sett låga och stabila överföringsavgifter. Ökade kostnader för inköp av förlustkraft har emellertid medfört ett behov av att höja stamnätsavgiften 2010 . Som en följd av de omfattande investeringarna som pågår och planeras framöver i stamnätet planeras successiva höjningar av stamnätstariffen kommande år för att finansiera investeringarna. Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 20112013 i tabell 3.39. Enligt Svenska kraftnäts investeringsplan för 20112013 förväntas utdelningen bli 2011 baserat resultat vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Till följd av avyttringen av aktierna i beräknas Svenska kraftnäts erhållna utdelningar från intresseföretag minska med 2011 jämfört med . Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 20112013 redovisas i tabell 3.40 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat. Tabell 3.40 Beräknade inleveranser Miljoner kronor (löpande priser) 1 Inleverans nästföljande år. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. I och med den ökade investeringsvolymen finns ett behov av en utökad låneram. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att lämna delägarlån till bolag där 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Vid utgången av 2010 får dessa delägarlån uppgå till ett belopp om högst . Den största delen av ramen utgörs av delägarlån från affärsverket till för finansiering av dess verksamhet. reinvesterar bl.a. i kontrollanläggningar för samtliga gasturbiner till en total kostnad av . Genom att finansiera investeringarna med lån från affärsverket kan räntekostnaderna för koncernen som helhet hållas nere. föreslås regeringen att kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning.