prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Detta förutsätter dock förstärkt tek- nisk/ekologisk rådgivning och projektstöd till markägare och brukare. I vissa fall kan det vara lämpligt att få till stånd större våtmarker för att gynna den biologiska mångfalden och förbättra dess effekt såsom växt- näringsfälla. Vid en restaurering och anläggning av större våtmarker är det än mer av vikt att ta hänsyn till landskapets omgivande natur- och kulturmiljö. Ett helhetstänkande kräver även att hänsyn tas till större delar av ett avrinningsområde än det som begränsas av odlingslandska- pet. Mot den bakgrunden är det viktigt att det finns förutsättningar för att vidta åtgärder även i angränsande skogslandskap och liknande. I Landsbygdsprogrammet finns medel för att återskapa och restaurera våtmarker i odlingslandskapet. har förstärkningar gjorts i programmet som bör främja anläggningen och restaureringen av våtmarker. Därutöver har regeringen utfärdat den s.k. LOVA-förordningen (förordning 2009:381 om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt). Enligt förordningen kan bidrag ges till att planera och genomföra kostnadseffektiva åtgärder som bidrar till minskade mängder av fosfor- eller kväveföreningar i eller . Dessutom har regeringen och 2008 beslutat om extra medel till Avsikten är att förstärka länsstyrelsernas möjligheter att Prop. 2009/10:155 ta fram planeringsunderlag för våtmarksarbetet och genom uppsökande verksamhet skapa intresse hos markägare. Insatserna har höjt takten i arbetet med återskapande och restaurering av våtmarker. Restaurering av dikade myrar kan i vissa fall hejda omvandlingen av det i torven upplagrade kolet till koldioxid. Restaurering av våtmarker kan också förbättra deras möjlighet att utjämna vattenflöden vilket bidrar till anpassningen till ett förändrat klimat. Därför prioriterar vi arbetet att skydda, vårda, restaurera och återskapa våtmarker högt. Detta arbete behöver ske långsiktigt utifrån ett helhetsperspektiv så att hänsyn tas till våtmarkernas olika värden och funktioner. Våtmarker med särskilda natur- och kulturmiljövärden ska bevaras lång- siktigt och för detta krävs riktade insatser för skydd och skötsel. har ett internationellt ansvar för att bevara våtmarker, bl.a. genom Ram- sarkonventionen, konventionen för biologisk mångfald, art- och habitat- direktivet samt fågeldirektivet. Det löpande arbetet med det långsiktiga skyddet och skötselåtgärderna för dessa internationellt sett värdefulla våtmarker behöver fortsätta och tydligare integreras med genomförandet av myrskyddsplanen. Natura 2000-nätverket och myrskyddsplanen utgör grunden för att ett representativt urval av de mest värdefulla våtmar- kerna, som representerar olika våtmarkstyper runt om i landet som ska bevaras på lång sikt. Vi anser att det är viktigt att den reviderade myrskyddsplanen som innebär att ca 350 objekt med en sammanlagd yta av ska skyddas långsiktigt , genomförs. Det är också viktigt att restaurera skyddade våtmarker som har skador, t.ex. genom igenläggning av diken i myrar. Spår som visar hur våtmarkernas naturresurser genom tiderna nyttjats av människan är av kulturhistoriskt värde. Det kan röra sig om spår efter våtmarksslåtter, odlingsrösen, fornlämningar, fossila odlingslandskap och rester efter bebyggelse. Det behövs ett förbättrat kunskapsunderlag för att uppmärksamma dessa kulturvärden och för att kunna bevara dem på bästa sätt. Begränsa skador i värdefulla våtmarker Våtmarkerna påverkas fortfarande av dikningar och dikesrensningar, körskador och anläggning av vägar m.m. som i vissa fall riskerar att be- gränsa våtmarkernas funktioner och minska deras natur- och kulturmiljö- värden. Berörda parter har ett ansvar för att skador på våtmarker från markavattning, torvtäkt, vägbygge och terrängkörning begränsas genom att åtgärder inom ramen för nyttande av mark och vatten utförs med tillräcklig hänsyn. Med en god planering inför åtgärd kan skador i många fall undvikas. Inom skogsbruket är skogsplanering ett viktigt instrument som underlättar sådan planering. Skador bör så långt som möjligt undvikas och där skador uppstått bör, där så är möjligt, dessa repareras genom exempelvis igenläggning av diken och körspår. Genomförandet av insatserna för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker bedöms bidra till att biologisk mångfald bevaras med livskraf- tiga artpopulationer och ekosystem. Som en följd av detta bedöms även viktiga ekosystemtjänster som kollagring, vattenrening, vattenhushåll- ning, biologisk produktion samt möjligheter till anpassning till ett för- ändrat klimat vidmakthållas eller återfås. Insatserna innebär också att våtmarkernas värden för friluftsliv och deras kulturhistoriska värden värnas. De statsfinansiella konsekvenserna av insatserna finansieras inom befintliga anslagsramar på stadsbudgeten respektive EU:s budget. För skogsbruket är det i många situationer inte omfattningen av hänsyn som brister utan utformningen av den. Det medför att en effektivare och ytterligare utvecklad hänsyn till våtmarker vid skogsbruksåtgärder inte behöver innebära några merkostnader. Vissa merkostnader uppstår dock i relation till situationer där hänsynens omfattning har brister. För infra- strukturprojekt kan en utvecklad hänsyn till våtmarkerna medföra vissa ökade kostnader vid exempelvis vägdragningar. Strävan att minska nega- tiva effekter på våtmarker från skogbilvägar kan innebära att byggandet effektiviseras så att färre vägar byggs, vilket kan innebära lägre kost- nader. För jordbruket innebär en anläggning av våtmarker att mark tas ur produktion. Genom landsbygdsprogrammet är det möjligt att erhålla er- sättning för sådana kostnader som är direkt förknippade med projekte- ring, anläggning, restaurering och skötsel av våtmarker. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande skogar att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljö- värden och sociala värden värnas. Bakgrunden redovisades i kapitel 17 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 137 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt följande fyra delmål om långsiktigt skydd av skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd av kulturmiljövärden samt åtgärdsprogram för hotade arter (prop. 2004/05: 150 s. 152 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 18.1Precisering av miljökvalitetsmålet Levande skogar Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Levande skogar innebär bl.a. att: -skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga bevaras, -skogsekosystemets naturliga funktioner och processer upprätt- hålls, -naturlig föryngring används på för metoden lämpliga marker, -skogarnas naturliga hydrologi värnas, -brändernas påverkan på skogarna bibehålls, -skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden vårdas så att värdena bevaras och förstärks, -skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation i träd- slagssammansättning värnas, -kulturminnen och kulturmiljöer värnas, -skogens betydelse för upplevelser och friluftsliv tas till vara, -hotade arter och naturtyper skyddas, -inhemska växt- och djurarter fortlever under naturliga beting- elser och i livskraftiga bestånd, -hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att livskraftiga popula- tioner säkras, och -främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden inte introduceras. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i föreslår en ny precisering av miljökvalitetsmålets innebörd om rennäringens krav på betesmarker: Områden som uppfyller rennäringens krav på betesmarker finns tillgängliga i tillräcklig utsträckning inom renbetesområdet. Världsnaturfonden WWF ser positivt på målets ambitionsnivå men kon- staterar att det med största sannolikhet inte kommer att nås bl.a. beroende på att delmålen inte täcker in alla relevanta preciseringar av miljö- och Skogs- Prop. 2009/10:155 ägarna ser skogens bindning av koldioxid som viktigt, saknar betoning på bred samverkan och vänder sig mot synen att biologisk mångfald uppfattas som något givet och absolut. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Levande skogar framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 137 ff.) samt av propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150 s. 152). Vi konstaterar att det finns en bred acceptans för nuvarande pre- ciseringar. Därför föreslås ingen förändring av dessa. 18.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar om ytter- ligare omfattande åtgärder vidtas. Det gäller både att hindra att skogar med höga naturvärden avverkas men också att se till att skogsbruket bedrivs så att både den biologiska mångfalden och skogens kulturläm- ningar säkerställs. Delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark kan nås genom de ytterligare åtgärder som redovisas i propositionen. Delmålet om åt- gärdsprogram för hotade arter är uppnått. Delmålet om förstärkt bio- logisk mångfald bedöms kunna uppnås. Delmålet om skydd för kultur- miljövärden bedöms inte kunna nås. bedömning skiljer sig något från regeringens som gör en något mer positiv bedömning. Anledningen är att beslut om åtgärder har fattats sedan rådets rapport och att bedömningsgrunden har ändrats. Regeringen gör till skillnad från bedömningen att delmål om långsiktigt skydd av skogsmark kommer uppnås genom att förutsättningarna finns på plats vid utgången av 2010. bedömde att det inte var möjligt att nå delmålet till 2010. Vad gäller övriga delmål överensstämmer bedömning i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: ArtDatabanken vid och Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald stödjer bedömning att det inte är förenligt med miljökvalitetsmålet att skogar med mycket höga naturvärden alltjämt avverkas och att det krävs kraftiga och omedelbara åtgärder för att utarmningen ska kunna stoppas. i län bedömer att särskilt resurserna för biotop- skydd och naturvårdsavtal har varit alldeles för små. menar att minskade statliga anslag för naturskydd och den nya skogspoli- tiken, där produktion eftersträvas i ännu högre grad än tidigare, bidrar till att målet inte kan nås inom utsatt tid. Skogsindustrierna anser att det behövs en utförlig analys av varför målet inte nås. Vidare ska målår för befintliga delmål flyttas fram och en omfattande utvärdering av målen göras innan nya mål övervägs. anslaget för biologisk mångfald behöver höjas så att det vetenskapligt be- dömda behovet av skyddad skogsmark kan nås till 2020. Världs- naturfonden WWF konstaterar att målet med största sannolikhet inte kommer att nås vilket delvis beror på att skogliga processer tar än en generation men även på att takten i arbetet med att skydda skog är för låg. WWF anser vidare att de avgörande stegen måste tas för att till 2020 uppnå miljökvalitetsmålet. Skälen för regeringens bedömning Det är möjligt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar om omfattande ytterligare åtgärder vidtas. Vi gör en något mer positiv bedömning än eftersom regeringen tagit initiativ till nya åtgärder sedan rådets rapport presenterades. Det krävs emellertid ytterligare omfattande åtgärder för att målets miljötillstånd ska vara uppnått. Skogliga processer pågår ofta än en generation. Ambitionerna att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar på- verkas därmed av att det tar för skogsekosystemen att återhämta sig, även om relevanta åtgärder har vidtagits. Möjligheten att nå målen förutsätter därför långsiktiga åtgärder och det är därmed av största vikt att den långsiktiga ambitionen behålls på en hög nivå. Skogarnas bio- logiska mångfald är till viss del fortsatt utsatt för utarmning. Skogar med höga naturvärden avverkas alltjämt och bristande naturvårdshänsyn vid skogsavverkning förekommer och påverkar måluppnåelsen negativt. Vi ser ändå positivt på möjligheten att nå föutsättningarna för att uppnå målet inom en generation. I propositionen Hållbart skydd av natur- områden (prop. 2008/09:214, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28) be- handlades en rad åtgärder som ökar takten i skyddet av skogar. I propositionen En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108) presenterades ett antal åtgärder med koppling till miljökvalitetsmålet Levande Skogar. Det rörde bl.a. ökad användning av naturvårdsavtal, behovet av utvecklad miljöhänsyn och förbättrad uppföljning av frivilliga avsättningar. Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark Det nuvarande delmålet innebär att ytterligare skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion jämfört med den skyddsnivå som uppnåtts (prop. 2004/05:150 s. 137ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). Delmålet gäller långsiktigt skyd- dad produktiv skogsmark nedanför gränsen för fjällnära skog. Statens ansvar för skydd är , varav bör utgöras av naturreservat, av biotopskyddsområden och av naturvårdsavtal. Delmålet förutsätter därutöver att skogsbolag och en- skilda markägare frivilligt bevarar skyddsvärd skogsmark. har knappt produktiv skogsmark nedanför gränsen för fjällnära skog säkerställts som naturreservat, bio- topskyddsområde eller naturvårdsavtal. Det innebär att den del av del- Prop. 2009/10:155 målet som innebär en förstärkning av det formella skyddet har uppnåtts till och att det vid utgången av 2009 återstod att skydda av målet . I propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, avsnitt 7.1 Levande skogar) redovisas regeringens strategi för att nå delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. Bland annat föreslås att utpekade skyddsvärda skogar på statens mark bevaras långsiktigt. Vi föreslår nu ytterligare åtgärder som innebär att den del av målet som avser formellt skydd, skog, slutligen kan nås. redovisas i avsnitt 18.3 nedan. De frivilliga avsättningarna ska enligt delmålet omfatta skydd av frivilliga avsättningarna redan omfattade ca 1998 innebär målet att totalt ska vara frivilligt skyddad 2010. Det är förhållandevis svårt att med säkerhet följa upp omfattningen och kvaliteten av de frivilliga avsättningarna eftersom dessa inte finns sam- lade i något register hos myndigheterna. visning 2008 var den totala arealen frivilliga avsättningar på produktiv För vissa områden råder dock oklarheter i fråga om områdenas naturvärdemässiga kvalitet och långsiktigheten i bedömde 2008 att målet troligen var nått även om hänsyn togs till kvaliteten på de avsatta områdena. uppgifter om de frivilliga avsättningarna finns inte tillgängliga, men Delmål 2 om förstärkt biologisk mångfald Det nuvarande delmålet innebär att mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog ska bevaras och förstärkas jämfört med situationen 1998. Detta ska ske genom att mängden hård död ved ska öka med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad. ska arealen äldre lövrik skog öka med , arealen gammal skog öka med och arealen mark föryngrad med lövskog Utvecklingen för död ved, grova träd och äldre lövrik skog går åt rätt Med nuvarande ökningstakt kommer nivån för mängden hård död ved, äldre lövrik skog och gammal skog att nås. Det är oklart om ök- ningen av mängden död ved är större i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad. I vilken grad kvaliteten motsvarar det bio- logiska behovet är också oklart. Delmål 3 om skydd för kulturmiljövärden Det nuvarande delmålet innebär att skogsmarken ska brukas på sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara . Delmålet kommer inte att kunna nås. fornlämningarnas förekomst saknas och skadeinventeringar visar att skogsbruket skadar kulturmiljövärden i stor omfattning. Framför allt or- Prop. 2009/10:155 sakar markberedningen stora skador. har redovisat skadeinventering av fornlämningar som visar att av objekten har skadats på områden som är för- yngringsavverkade men inte markberedda. I områden där markberedning ägt rum har av objekten och av de skyddsområden som hör till fornlämningarna skadats. Även för skogens övriga kulturlämningar är skadenivån hög och bedömer att den också har förvärrats jämfört . har andelen avverkad areal med obetydlig hänsyn till värdefulla kulturmiljöer ökat från och full hänsyn tas enbart i av fallen. Inventeringsmetoderna skiljer sig åt för forn- och kulturlämningar och statistiken kan därför inte jämföras. har fastställt en strategi för kulturmiljö- vård. Viktiga åtgärder i strategin är fortsatt inventering, ökad och tyd- ligare information samt rådgivning och utbildning riktat till skogsbruket. Andra åtgärder är förbättrad tillsyn, skydd och skötsel genom tillämpning av naturvårdsavtal och biotopskydd, kompetenshöjning inom Skogs- styrelsen samt metod- och teknikutveckling. Andra viktiga delar i strate- gin är ökat samarbete internt inom myndigheten samt externt samarbete och samordning med andra berörda myndigheter som Riksantikvarie- ämbetet och länsstyrelserna. Även vikten av internationellt samarbete be- tonas i strategin. Delmål 4 om åtgärdsprogram för hotade arter Enligt delmålet skulle åtgärdsprogram finnas och ha in- letts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Delmålet uppnåddes 2005 genom att det tagits fram sammanlagt 23 åtgärdsprogram med åtgärder för 52 hotade arter. I propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) fastslås att det fortsatta arbetet med att ta fram och genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med delmål 2 om minskad andel hotade arter under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. 18.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar krävs ytterligare åtgärder. Det behövs fortsatta insatser för det långsiktiga skyddet av skogsmark. Delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark kan nås med de åtgärder som redovisas. Det krävs fortsatt insatser för att värna skogens kulturmiljövärden. Därutöver behövs fortsatt arbete för att bevara och utveckla skogens biologiska mångfald samt förstärkt hänsyn till vattenmiljöer. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- ingens. redovisar åtgärdsförslagen huvudsakligen i strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. ingen har valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta propositioner och under respektive miljökvalitetsmål. Remissinstanserna: Det finns ett brett stöd för det områdesöver- gripande angreppssättet som finns i förslag. Stats- kontoret och i tillstyrker förslaget om för- bättrad samordning mellan och länsstyrelserna. Stats- kontoret framhåller att processen för tillskapande av naturreservat och biotopskyddsområde kan förbättras. Länsstyrelserna i , Värm- lands och län menar att begreppet frivilligt bevarande borde er- sättas med eget bevarande. Flera remissinstanser pekar på behov av ny kunskap och anpassade skogsbruksmetoder samt ändringar i regelverken. menar att skogsbruksmetoderna behöver ändras och att en del av arealen brukas genom kontinuitetsskogsbruk. () efterlyser ett system för nationell uppföljning av biologisk mång- fald som ger kunskap om hur tillståndet för skogens arter utvecklas samt effekter av olika typer av åtgärder. föreslår återskapande av naturvärden i skogen i stor skala och skötsel av befintliga värden i skyddade områden där så behövs. ArtDatabanken vid SLU efterlyser ändringar i skogsvårdslagen. i Västra Göta- lands län befarar att en ansenlig del av de träd som sparas av natur- vårdsskäl vid skogsavverkning försvinner efter själva avverkningen. efterlyser för växt- och djurarter mer åtgärder i ett landskapsperspektiv och ser behov av väsentligt större hänsyn i jord- och skogsbruket. i menar att våtmarkernas funktion som näringsfällor från skogen bör belysas mer. och i saknar åtgärder för kulturinriktade aspekter av biologisk mångfald. Skogs- och Lantbruksakademien anser att utvärderingen tar för lite fasta på de positiva trenderna, t.ex. att volymen död ved och arealen gammal skog ökar kraftigt. Skogsindustrierna kritiserar precisering av begreppet hållbart nyttjande av skog och ifrågasätter att denna ligger till grund för strategin. De hänvisar till Statskontorets förslag att statens skogar används i högre grad som ersättningsmark vid reservatsbildning hos privata och juridiska personer. De menar även att arbetsformer som respekterar äganderätten och stimulerar engagemanget hos privata skogs- ägare är en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålen. och Skogsägarna föreslår ett antal åtgärder som tar hänsyn till markägarnas rätt, bl.a. för frivilliga avsättningar. Man föreslår bl.a. att ett palettsystem utarbetas, som innebär att brukaren har möjlighet att välja mellan 10 och 20 olika mål och att ersättningar lämnas för de kostnader eller minskade intäkter som åtgärderna för att nå målen medför. Skogsindustrierna efterlyser fördjupad analys som utöver det statsfinansiella perspektivet också bedömer företagsekonomiska och regionalpolitiska effekter. De kostnadsanalyser som gjorts understiger enligt deras bedömning de verkliga kostnaderna. Skälen för regeringens bedömning Bevarande av skogar med höga naturvärden är av fortsatt hög prioritet. Det krävs ytterligare insatser, främst när det gäller det formella skyddet, där avsättningar av skogar med höga naturvärden måste fortsätta för att målet ska nås. Nya arbetssätt för att öka delaktighet och för att nå målen ska prövas. De frivilliga avsättningarna är fortsatt avgörande för att nå målet om Levande skogar. Skogsbrukets miljöhänsyn är också av stor betydelse för förstärkt bio- logisk mångfald. Åtgärder för att utveckla ett hållbart brukande av skogen är nödvändiga och förslag till precisering av håll- bart brukande av skog bör utgöra en vägledning i arbetet. Ytterligare in- satser för att utveckla och förbättra miljöhänsynen inom skogsbruket bör prioriteras, inte minst när det gäller hänsyn till vattenmiljöerna. Likaså bör värnandet av skogens kulturmiljövärden lyftas fram och insatser göras för att förbättra såväl kunskapsläget som utförandet av hänsyn vid skogliga åtgärder. Den parlamentariska beredningen får i uppgift att ta fram besluts- underlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark i syfte att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Förslaget ska innehålla en konsekvensanalys som bl.a. redovisar samhällseko- nomiska konsekvenser. Regeringens strategi för långsiktigt skydd av skogsmark ökad takt I propositionen Hållbart skydd av naturområden (prop. 2008/09:214, avsnitt 7.1 Levande skogar, bet. 2009/10:MJU9, rskr. 2009/10:28) anges att skyddet av skogar med höga naturvärden i syfte att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar är av fortsatt hög prioritet samt att stora ansträngningar fortsatt bör göras av såväl staten som skogsägarna för att skyddsvärda skogar inte avverkas utan bevaras antingen som frivilliga avsättningar eller genom formellt skydd. I propositionen redo- visas också regeringens strategi för att nå delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. Strategin slår bl.a. fast att ökad samverkan med och delaktighet av markägarna är av stor vikt. I det fortsatta arbetet med att skydda skogar med höga naturvärden är det viktigt att ta tillvara markägarens kunskap, engagemang och intresse för naturvårdsarbetet. , Skogs- styrelsen och länsstyrelserna har inlett ett arbete med att på försök i fem områden i landet arbeta enligt Kometprogrammet. Programmet innebär bl.a. ökade möjligheter till initiativ från markägare i naturvårdsarbetet. Många markägare har skyddsvärda nyckelbiotoper på sina fastigheter.