prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — arbetade intensivt med för som ska ge ett renare hav och göra regionen mer ekonomiskt dynamisk. Strategin antogs av och den kan ses som ett första exempel på en territoriell definierad strategi på makroregional nivå. Fyra prioriteringar togs fram: en ren och hållbar region, en konkurrens- kraftig region, en attraktiv och tillgänglig region och en trygg och säker region. Svenska regioner och organisationer visade mycket stort intresse av att delta i processen (se regeringens särskilda skrivelse till om Östersjöstrategin, 2009/10:159.) EU som global aktör och fortsatt utvidgning Ordförandeskapets målsättning var att stärka EU som global aktör med en tydlig agenda för fred, utveckling, demokrati och mänskliga rättig- heter. hölls sju toppmöten med länder utanför unionen: , , , , och och . Viktiga framsteg gjordes i arbetet med att utveckla unionens förmåga att agera vid internationella kriser, stärka samarbetet med viktiga partners och bidra till samverkande EU-insatser inom såväl utrikes- och säkerhetspolitik som handels- och utvecklingspolitik. Utvidgningen bidrar till att skapa stabilitet, demokrati och välstånd i och är av strategisk betydelse för unionen som helhet. En rad viktiga framsteg i utvidgningsprocessen nåddes under det svenska ordförandeskapet. Information till, överläggningar och samråd med Regeringen ska enligt riksdagsordningen löpande informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet och lämna denna skrivelse till med en berättelse över verksamheten i EU. Enligt regeringsformen är regeringen skyldig att löpande informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Informationsskyldigheten regleras även i riksdagsordningen, där det bl.a. Skr. 2009/10:150 anges att regeringen ska informera om sin syn på de förslag från kommissionen som regeringen bedömer som betydelsefulla. överlämnades 148 faktapromemorior (150 stycken ). Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor som rör EU- arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar mellan regeringen och utskotten om EU-frågor har ägt rum (42 Regeringen har vidare, då ett utskott begär det, också en skyldighet att lämna upplysningar och avge yttranden i EU-frågor till utskotten om EU- arbetet på utskottens ämnesområden. Regeringen har tagit del av de 18 utlåtanden som utskotten skrivit. ska hållas underrättad av regeringen om frågor som ska beslutas i rådet. Regeringen ska rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare överlägga med i andra frågor om EU-arbetet när nämnden p.g.a. särskilda skäl påkallar sådan överläggning. Regeringen ska också rådgöra med nämnden inför möten i . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. Europeiska rådets extra möte Ett extrainkallat, informellt möte hölls för att diskutera den finansiella och ekonomiska krisen och hur EU kunde agera enat för att på bästa sätt Stats- och regeringscheferna enades om vikten att samarbeta väl inom ramen för den inre marknaden och den monetära unionen, EMU. ansåg att medlemsstaterna måste respektera reglerna inom stabilitets- och tillväxtpakten och därför snabbt försöka återgå till långsiktigt hållbara offentliga finanser. Det fanns en bred enighet om vikten av att respektera den inre marknadens spelregler om konkurrens och statsstöd. underströk att kreditflödena genom bankerna måste fungera igen. Dessutom var överens om att få klarhet i omfattningen av bankernas osäkra tillgångar och stärka den europeiska tillsynen av Situationen för den europeiska fordonsindustrin diskuterades liksom diskuterade även det fortsatta genomförandet av den ekonomiska återhämtningsplanen som Europeiska var även överens om vikten av att på ett samlat sätt bemöta problemen i banksektorn i Det fanns ett brett stöd för det gemensamma initiativet mellan , Europeiska investeringsbanken och for Reconstruction and Development () för att stödja banksektorn i Skr. 2009/10:150 . Mötet avrapporterades i (protokoll 2008/09:22). gav rådet i uppdrag att utvärdera effektiviteten av vidtagna garantiåtgärder och återkapitaliseringsåtgärder, samt situationen om finansmarknadernas stabilitet och funktion, och rapportera till . uppmanade också rådet och att komma överens om rättsakter angående bl.a. kreditvärderingsinstitut, kapitalkrav för banker och gränsöverskridande betalningar. Vidare enades om att förbättra regleringen och tillsynen av finansinstituten. uppmanade medlemsstaterna att återgå till sina budgetmål. Inom ramen för återhämtningsplanen enades om energiinfrastrukturprojekt, bredbandsanslutningar samt åtgärder kopplade till hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken om . Kommissionen och rådet upp- manades att utvärdera och övervaka de vidtagna åtgärderna och rapportera till Europeiska rådets möte . framhöll vikten av att förebygga och begränsa den sjunkande sysselsättningen och dess negativa sociala konsekvenser. Sysselsättningstoppmötet skulle utvärdera om återhämtnings- åtgärderna har främjat sysselsättningen samt diskutera bl.a. flexicurity och reformer av arbetsmarknaden. enades om en gemensam position inför i som bl.a. betonade vikten av fortsatt internationell samordning och återställandet av kreditflödena. Vidare beslutades att EU:s medlemsländer på frivillig basis skulle stärka IMF:s utlånings- kapacitet i form av ett lån om . enades om att före klimattoppmötet i , där EU skulle spela en ledande roll, fastställa EU:s position gällande de viktigaste frågorna på finansieringsområdet. Vidare skulle detaljerna kring EU:s bidrag samt principer för börde- fördelning mellan medlemsländerna fastställas. gav sitt stöd till de initiativ som framlagts i kommissionens andra strategiska energiöversyn. Se även avrapportering i (protokoll 2008/09:90). 2.3 Europeiska rådets möte klargjorde i ett mellanstatligt beslut vissa frågor som väckt debatt i . Det slogs fast att rättighetsstadgan och bestämmelserna om rättsliga och inrikes frågor i Lissabonfördraget inte påverkar den irländska konstitutionens bestämmelser om rätt till liv, familj och utbildning. Fördraget ändrar inte unionens befogenheter om antog vidare en förklaring om arbetstagares rättigheter och socialpolitik som får rättslig verkan som Lissabonfördraget trädde i kraft. förklarade enhälligt att rådet avser nominera . 2009/10:150 till kommissionens ordförande för perioden 20092014. De tjeckiska och svenska ordförandeskapen skulle föra diskussioner med om dess ställningstagande i frågan . uppmanade medlemsstaterna att fortsätta genomföra åtgärder i enlighet med återhämtningsplanen. betonade vikten av att respektera stabilitets- och tillväxtpakten och att fokus för kommande åtgärder borde ligga på konsolidering och en utträdesstrategi snarare än fler stimulansåtgärder. EU hade också en viktig roll att spela i kampen mot arbetslösheten genom att förbättra samordningen av nationella åtgärder. Arbetsmarknaderna borde förberedas för en framtida återhämtning och flexicurity utgjorde rätt strategi för detta. enades om att skapa en europeisk systemrisknämnd som ska bevaka den finansiella stabiliteten samt utfärda riskvarningar och rekommendationer. Vidare rekommenderade att ett europeiskt system för finansiell tillsyn inrättas. bekräftade EU:s klimatåtaganden och enades om att den interna bördefördelningen inom EU skulle fastställas före (COP 15). Kommissionen uppmanades att presen- tera förslag möjligt. Se även avrapportering i (protokoll 2008/09:137). 2.4Europeiska rådets möte extra möte Det svenska ordförandeskapet kallade till ett extra möte för att förbereda EU:s gemensamma hållning inför G20-topp- mötet i . diskuterade Pittsburgh-mötets huvudfrågor: den ekonomiska situationen och utformningen av framtida utträdesstrategier (utfasning av stimulansåtgärder), regelverk och bonussystem inom den finansiella sektorn, reformer och resurser inom Internationella valuta- fonden, IMF, och , och som sista punkt klimatfinansiering. enades om att de åtgärder som vidtagits måste upp- rätthållas till dess att den ekonomiska återhämtningen har säkrats, håll- barheten i de offentliga finanserna förbättrats och försämringen på arbetsmarknaden hejdats. Man överenskom att gradvis påbörja arbetet med att utforma samordnad utfasning av stimulansåtgärder när tiden var mogen. framhöll vikten av att stärka den finansiella tillsyns- strukturen så att den innehåller globala standarder för makrotillsyn över gränsöverskridande finansiella institut. Vidare var man överens om att stärkta kapitaltäckningsregler bör införas liksom internationellt samordnade redovisningsstandarder. enades även om att G20 måste fullfölja sitt tidigare åtagande om att angripa bonuskulturen i finansinstituten. ansåg att krav på samband mellan kompensationssystem och långsiktigt agerande måste införas. kom överens om principer för reformerna vad gäller representation och inflytande i IMF och , och framhöll vikten av att bidra till att stärka den ekonomiska återhämtningen i Skr. 2009/10:150 världens fattigaste länder. enades om att vid söka nå framsteg i klimatfrågan för att uppnå ett framgångsrikt resultat vid klimat- konferensen i , och i att finna lösningar för kostnaderna kopplade till att bekämpa klimatförändringarna. Mötet resulterade också i ett uttalande från EU:s stats- och regerings- chefer där de välkomnade att godkänt Europeiska rådets nominering av till kommissions- ordförande. Mötet avrapporterades i (protokoll 2009/10:2). Mötet var det första ordinarie mötet för under ordförandeskap. På dagordningen stod bl.a. förberedelserna inför det internationella klimatmötet i , den fortsatta hanteringen av finanskrisen och arbetslösheten, samt utmaningarna med att få , Lissabonfördraget, på plats. antog ett fullödigt mandat inför klimatmötet i , i vilket miljörådets slutsatser från också ingick. klargjorde att EU var villigt att bidra för att hjälpa utvecklingsländer att genomföra sina omställningsstrategier, till kostnader som sammantaget väntas uppgå till . betonade vikten av internationellt offentligt stöd för s.k. fast start-finansiering (snabbt igångsättande) och noterade kommissionens uppskattning av de globala kostnaderna om ca . Beredskap uttalades för att EU och dess medlemsländer bidrar på frivillig basis med sin skäliga andel av dessa kostnader under förutsättningen att övriga viktiga aktörer gör jämförbara ansträngningar. noterade en begynnande ekonomisk återhämtning som borde följas, samt betonade att de stimulansåtgärder som satts in inte bör upphöra förrän återhämtningen säkerställts. framhölls vikt- en av att utarbeta en samordnad utträdesstrategi, liksom fortsatt politiskt åtagande för en aktiv arbetsmarknadspolitik. påminde också om finansministrarnas överenskommelse om att stärka den finansi- ella tillsynen på makronivå, och uppmanade rådet att nå en överens- kommelse om både makro- och mikrotillsynen per . bekräftade sin målsättning att Lissabonfördraget skulle träda i kraft , och beslutade att låta ett protokoll om tillämpning av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna åtfölja fördraget om EU och EU:s funktionssätt för nästa anslutningsfördrag. noterade också det förberedande arbetet inför fördragets ikraftträdande som beskrevs i den lägesrapport som lades fram inför mötet. Vidare godkände ord- förandeskapets rapport om riktlinjer för den europeiska utrikestjänsten. antogs av , som manade alla involverade aktörer till ett skyndsamt genomförande av strategin. Se även avrapportering i (protokoll 2009/10:22). Stats- och regeringschefernas informella möte den 19 Skr. Stats- och regeringscheferna i EU:s medlemsländer möttes för att enas om utnämningar till de topposter som skulle införas genom Lissabon- fördraget. Efter att den sista medlemsstaten , undertecknat ratificeringsinstrumentet kunde Lissabonfördraget träda i kraft efterföljande månad, . Stats- och regeringscheferna nådde en politisk överenskommelse om att till ordförande i välja från , till hög representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik utnämna från , dittills kommissions- ledamot för handelsfrågor, samt att till generalsekreterare för rådet utse från . I enlighet med en tidigare överenskommelse fortsatte att leda Europeiska rådets möten under återstoden av ordförandeskapsperioden. Mötet avrapporterades i (protokoll 2009/10:11). Det sista mötet i under svenskt ordförandeskap var också det sista Europeiska råd som hölls under ledning av ett roterande Mötet ägnades bl.a. åt att stämma av läget i klimatförhandlingarna in- för Köpenhamnstoppmötet, uppföljningen av den ekonomiska och finansiella krisen samt det femåriga arbetsprogrammet på det rättsliga området, Stockholmsprogrammet. välkomnade att Lissabonfördraget hade trätt i kraft och uppmanade den höga representanten för utrikes- frågor och säkerhetspolitik att skyndsamt presentera ett förslag om EU:s utrikestjänst, för antagande . antog Stockholmsprogrammet, det nya handlings- programmet på det rättsliga och inrikes området för 20102014. Parallellt med Europeiska rådets möte pågick i erinrade om sin förhandlingsposition som redan antagits, samt framhöll att överenskommelsen i borde leda till slutförandet av ett rättsligt bindande instrument, företrädesvis månader efter Köpenhamnmötet, för perioden efter den ansåg att borde innehålla bestämmelser om omedelbara åtgärder för anpassning, begränsning, in- begripet skogsbruk, och kapacitetsbyggnad med början 2010, med sär- skild tonvikt på de sårbara och minst utvecklade länderna. medlemsstater är beredda, uttalade , att bidra till snabb- startsfinansiering med för åren 20102012. summerade hanteringen av den ekonomiska och finansiella krisen som gått. noterade effekterna av stödåtgärderna under krisen och utformningen av så kallade exit- eller utträdesstrategier för att avveckla som träffats av finansministrarna om att inrätta en europeisk systemrisk- av makroekonomiska risker och tre tillsyns- myndigheter på mikronivå för banker, försäkrings- och värdepappers- marknader. Vad gällde den politiska överenskommelsen om kapital- täckningsdirektivet innebar den att principerna för ersättningar måste främja sund riskhantering och bidra till att förhindra finansiella kriser. enades även om några övergripande utgångspunkter för EU:s framtida tillväxtstrategi efter Lissabonstrategin. Utgångs- punkterna var bl.a. en hållbar tillväxt för att möta framtida utmaningar, att ta tillvara möjligheterna från omställningen till en grönare ekonomi och skapa ett samhälle med hög sysselsättning, en jämlik arbetsmarknad och social sammanhållning. underströk behovet av starkare fokus på övergång till en långsiktigt hållbar ekonomi och fastslog att skulle fortsätta att utgöra en långsiktig politisk ram för arbetet. uttryckte också att det fanns behov av tydligare prioriteringar för hållbarhetsstrategin vid framtida översyner liksom behov av stärkta styrmedel, övervakning och uppföljning av strategin. Se även avrapportering i (protokoll 2009/10:50). Lissabonfördraget innebär att EU ska kunna arbeta effektivare och bli modernare, öppnare, mer demokratiskt och tydligare för Unionen blir också en starkare aktör i internationella Lissabonfördraget fastställer respekten för mänsklig värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekten för de mänskliga Unionen ska främja fred, unionens värden och folkens Under det svenska ordförandeskapet vidtogs en rad åtgärder för att förbereda Lissabonfördragets ikraftträdande. Lissabonfördraget trädde i kraft efter att alla EU:s medlemsstater avslutat sina nationella förfaranden och godkänt fördraget. Fyra nationella godkännanden lämnades . Sedan medlemsstaterna vid enats om vissa klar- görande uttalanden, hölls en ny folkomröstning på med och lämnade sina respektive ratifikationer I pågick en förnyad prövning av Lissabonfördraget i landets författningsdomstol. Det restes också krav om att skulle få ansluta sig till ett protokoll om tillämpning av EU:s rättighets- stadga i förhållande till och . Det blev en utmaning på hög politisk nivå att söka enighet kring hur den tjeckiska situationen kunde hanteras. lyckades det svenska ordförandeskapet få stöd för en uppgörelse vid om ett klargörande vad gäller ställning i förhållande till rättighetsstadgan. politiska förutsättningar för en tjeckisk ratifikation . Med det nya fördraget kan EU arbeta effektivare och bli modernare, mer demokratiskt och tydligare för medborgarna. blir både öppnare och mer effektiv. Den får genom rättighetsstadgan en Vi får starkare redskap för att gemensamt bekämpa gränsöverskridande brottslighet och bättre förutsättningar att agera på ett mer sammanhållet sätt internationellt. I Lissabonfördraget blir de grundläggande spelreglerna i EU mer Slopandet av de s.k. pelarna innebär att en ibland otydlig Unionens agerande blir mer enhetligt och lättare för medborgarna att följa. Det nya fördraget gör tydligt vad EU ska ägna sig åt och vad EU inte ska ägna sig åt. Genom Lissabonfördraget görs ändringar i eller tillägg till EU- fördraget och EG-fördraget. kvarstår i modifierad form, medan EG-fördraget byter namn till fördraget för Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Unionen ersätter Europeiska gemen- skapen (EG) som juridisk person och ges rätt att bl.a. ingå internationella överenskommelser inom ramen för unionens befogenheter på hela dess verksamhetsområde. Genom Lissabonfördraget införs viktiga förändringar i grundvalen för EU-institutionernas verksamhet. får en vald ordförande . Utrikesministrarnas möten leds av unionens höga representant, som också är viceordförande i kommissionen. Det roterande, långa ordförandeskapet i rådet koncentreras till övriga rådsformationer. En gemensam utrikestjänst upprättas för att effektivisera unionens internationella agerande. Unionen får nya befogenheter i frågor om polisiärt samarbete och straffrätt. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet och är medbeslutande. Också på andra områden, som i budgetfrågor, stärks roll. De nationella parlamenten ges ökade möjligheter att direkt påverka unionens politik genom en politisk mekanism. Det handlar om att de nationella parlamenten får en förstärkt roll i prövningen av om kommissionens förslag står i överensstämmelse med subsidiaritets- principen, dvs. i vilken utsträckning som beslut bör fattas på EU-nivå. Vidare ska de nationella parlamenten direkt delges information om rådets arbete genom bl.a. dagordningar för, och resultatet av, rådets möten. Lissabonfördraget stärker unionens öppenhet, bl.a. genom regeln att diskussioner och beslut om lagstiftning i rådet ska vara öppna. Unionens rättighetsskydd stärks genom att stadgan om grundläggande rättigheter blir rättsligt bindande och att unionen ska ansluta sig till om de mänskliga rättigheterna. Under det svenska ordförandeskapet vidtogs en rad åtgärder för att förbereda Lissabonfördragets ikraftträdande. Till vald ordförande i utsågs belgaren . Brittiskan utsågs till unionens höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik. Tillträdet av en ny kommission förbereddes genom att portugisen nominerades som kommissionens ordförande och en lista över kommissionens övriga ledamöter lades fram för granskning i Europa- parlamentet. enades om grunderna för hur EU:s framtida utrikes- tjänst ska se ut. En rad andra åtgärder av teknisk natur förbereddes, t.ex. arbetsordningar för och rådet. Framträdande förändringar genom Lissabonfördragets ikraftträdande kommenteras också under berörda politikområden i denna skrivelse. De senaste årens ekonomiska kris har blottlagt strukturella brister i de europeiska ekonomierna och understrukit vikten av att genomdriva medel och långsiktiga reformer för en långsiktigt hållbar återhämtning och ökad sysselsättning. har i stor utsträckning handlat om strategin efter 2010 och hur en förnyad strategi bättre ska kunna möta framtida utmaningar och bana väg för en långsiktigt hållbar tillväxtpotential i . och sysselsättningsstrategi är en prioriterad fråga för . När Lissabonstrategin antogs av sattes år 2010 som måldatum. Det har föranlett en diskussion om vad som ska följa den nuvarande strategin, en diskussion som har intensifierats under den nuvarande svåra ekonomiska situationen i . En ny strategi för nästa årtionde ska antas på förslag av kommissionen. Regeringen tog tidigt en aktiv roll och har varit starkt pådrivande för att få till stånd en diskussion om hur Lissabonstrategins efterföljare kan utformas för att få ett starkare och mer effektivt genomslag. Inför Europeiska rådets möte presenterade kommis- sionen ett meddelande om uppföljningen av genomförandet av ekonomiska återhämtningsplan (KOM(2009) 114). togs mycket av diskussionen av EU:s förmåga att hantera den finansiella och ekonomiska krisen, den snabbt stigande arbetslösheten samt genom- förandet och uppföljningen av återhämtningsplanen. underströk vikten av att kortsiktiga åtgärder för att hantera den ekonomiska krisen är i linje med Lissabonstrategins medel och långsiktiga målsättningar samt behovet av att fortsätta och påskynda strukturreformerna för att stödja trovärdigheten och effekterna av genomföra de integrerade riktlinjerna och de uppdaterade landsspecifika rekommendationerna för Lissabonstrategin. Mot denna bakgrund bad förslag till förnyad Lissabonstrategi efter 2010 men förslaget kom att Toppmötet underströk särskilt vikten av att uppnå en fullt fungerande inre marknad, minska de administrativa bördorna, förbättra ramvillkoren för näringslivet, företag och innovation, främja partnerskap mellan före- tag, forskning och utbildning samt öka och förbättra kvaliteten på investeringar i forskning, kunskap och utbildning. höll vikten av att förebygga och begränsa den sjunkande sysselsättningen och dess negativa sociala konsekvenser. Vidare slog toppmötet fast att ett extra socialt toppmöte om sysselsättning skulle hållas med arbets- Skr. 2009/10:150 marknadens parter för att utvärdera om återhämtnings- åtgärderna har främjat sysselsättningen samt diskutera flexicurity, rörlighet och reformer av arbetsmarknaden (se även kap. 23). I enlighet artikel 121.2 och artikel 148 i EUF-fördraget ges rådet möjlig- het att, på basis av rekommendationer från kommissionen, anta enskilda rekommendationer till medlemsstaterna mot bakgrund av medlems- staternas genomförande av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning. presenterade kommissionen sitt förslag till länderspecifika rekommendationer (KOM(2009) 34 Volym I). Till skill- nad från många medlemsstater fick inga rekommendationer (se även kap. 23). Integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning presenterade kommissionen sitt förslag till integrerade riktlinjer för perioden 20052008 (se faktapromemoria 2004/05:FPM66). enades om att de integrerade riktlinjerna är fortsatt giltiga och bör ligga fast för nästa period 20082010, i enlighet med kommissionens förslag (se även avsnitt 23.2 för sysselsättningsriktlinjerna). Arbetet under det svenska ordförandeskapet Hösten var en viktig tidpunkt för att föra diskussionen framåt om efter- följaren till Lissabonstrategin, som senare kom att kallas EU 2020. Frågan fanns tidigt med i förberedelserna av det svenska ordförande- skapet, i nära samarbete med kommissionen, ordförandeskapstrion (och ) samt det efterföljande ordförandeskapet (). Diskussion kring centrala frågor för den framtida strategin fördes och slutsatser antogs i ett antal berörda rådskonstellationer , bl.a. i , , konkurrenskraftsrådet, miljö- rådet, transport-, telekom- och energirådet samt rådet för utbildning, ung- dom och kultur. En policydiskussion fördes även i allmänna rådet. Arbetet i rådet föregicks av ett antal högnivåkonferenser och informella ministermöten under ordförandeskapet som diskuterade efter- följaren till Lissabonstrategin. Syftet var att identifiera och enas kring ett antal centrala områden som den framtida strategin bör fokusera på och bädda för ett bra beslut under det spanska ordförandeskapet.