prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Statliga garantiåtaganden och utfästelser ........................................... Garantiramar och utfärdade garantier ............................................... Avsättningar för förväntade garantikostnader (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital).... Tillgångar i garantiverksamheten (exklusive stabilitetsfonden)....... Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital) ...................................... Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet 2009..................................... Statens utlåning med kreditrisk ......................................................... Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori ........................... Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 .............................. Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 ................................. Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 20072013................. Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) .............................................. Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten........................................ Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital.............................. Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag) och AP fondernas innehav av statspapper och samlade tillgångar, skulder och kapital................. Inkomst- och premiepension, resultaträkning...................................................... Inkomst- och premiepension, balansräkning........................................................ Utveckling av arbetade timmar, timlön och lönesumma 19962009 ..................... Intäkter från skatt på företagsvinster....................................................................... Hushållens konsumtion av sällanköpsvaror och bilar i löpande priser och underliggande mervärdesskatt från privat sektor 19992009............................. Statens nettoförmögenhet och statsskuld 20052009 ............................................ Transfereringar per sektor 20052009...................................................................... Bistånd m.m., migration och integration 20052009.............................................. 3.10 Utbildning och studiestöd 20052009................................................................... 3.11 Statens egen verksamhet 20052009 ...................................................................... 3.12 Skatteintäkter 20052009........................................................................................ 3.13 Statens över- /underskott 20052009 .................................................................... Transfereringar per sektor......................................................................................... Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2009............................... Procentuell fördelning av statsbudgetens utgifter , realekonomiskt Statsbudgetens transfereringar fördelade efter mottagarkategori 2009............... Garantiåtaganden - 2009 ................................................................................ Prognos för bakgarantiprogrammet över tiden (Under antagandet att inga nya garantier ställs ut)......................................................................................... Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldo för betalningsflödet 2005-2009............ Statens utlåning med kreditrisker efter nedskrivning för osäkra fordringar Årsredovisningen för staten 2009 1Årsredovisningen för staten 2009 Enligt 38 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) ska regeringen så snart som möj- ligt, senast efter budgetårets ut- gång, lämna en årsredovisning för staten till . Efter önskemål från lämnas årsredovisningen i anslutning till den ekono- miska vårpropositionen. Årsredovisningen ska, enligt 38 § budgetlagen, innehålla resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. I 44 § budgetlagen anges vidare att regeringen är redovisningsskyldig inför för sta- tens medel och övriga tillgångar som står till re- geringens disposition. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekono- miska förpliktelser. Regeringen beslutar om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen. Detta skedde (dnr Fi2009/7776). Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive af- färsverken, under och regeringen med undantag för , och . Dessutom ingår och de fonder och an- delar som redovisas av myndigheterna. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myn- digheterna och affärsverken lämnar till statsre- dovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där in- formationen inte varit tillräcklig har komplette- rande information inhämtats. Redovisningen utgår från vedertagna redovis- nings- och värderingsprinciper som i så stor ut- sträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovis- ningen sker dock fortlöpande. Under de som årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydlig- gjorts, bl.a. genom att tillgångar i ökad utsträck- ning invärderats och redovisats samt att redovis- ning enligt bokföringsmässiga principer vidare- utvecklats. Gällande principer och förutsätt- ningar beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprin- ciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen med utfallet . Statsbudgeten omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbud- getens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositio- nen , dels med utfallet . , och har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2010/717). En samlad bild av statens ekonomi Den årliga skrivelsen Årsredovisning för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens fi- nansiella resultat och ekonomiska ställning ut- vecklats. Utöver den redovisning som krävs en- ligt budgetlagen redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet. De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av sta- tens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden. Vidare lämnas en redovisning av stat- liga garantier och krediter, nationellt intygande och avgifter till och bidrag från EU-medel samt en redovisning av samlade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt in- flytande. I årsredovisningen lämnas en redogörelse av iakttagelser i revisionsberättelser över myndigheternas årsredovisningar. Därtill lämnas även en redogörelse för Europeiska revi- sionsrättens granskning av EU-medel. Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mel- lan olika redovisningar är att olika principer till- lämpas i räkenskaperna och i statsbudgeten. Be- roende på utgångspunkt kan en enskild ekono- misk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovis- ningarna. Den särskilda sammanställningen av verksam- heter som staten har ett väsentligt inflytande över omfattar en vidare definition av staten än de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och statsbudgeten. Syftet med den redovis- ningen är att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsent- ligt inflytande och en bild av statens samlade tillgångar och skulder. I fråga om bolag, banker och finansinstitut har väsentligt infly- tande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisatio- nerna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenska- perna som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekom- mendationer från samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det euro- peiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen. Nationalräkenskapernas av- gränsning skiljer sig från årsredovisningen bland annat genom att affärsverken inte ingår i dess av- gränsning av staten. Förändringar i årets skrivelse I årets skrivelse lämnas en analys av budgeteringsmarginalens användning. Regeringen lämnar också en upplysning avse- ende förväntade överskott av utsläpps- enheter. En viktig förändring avser övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning av myndighe- ternas förvaltningsutgifter. Förändringen inne- bär att utfallet för statsbudgetens anslag i dessa delar avser kostnader i stället för utgifter. En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom år- liga revision av myndigheterna och deras års- redovisningar, vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt statsbudgetens utfall. En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster. Granskning av årsredovisningen för staten 2008 Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av stat- lig verksamhet m.m. granskas årsredovisningen för staten av . Granskningen om- fattar den del av årsredovisningen som regleras i 38 § budgetlagen, dvs. ningarna, finansieringsanalysen och statsbud- getens utfall. bedömning av- seende Årsredovisningen för staten 2008 var att redovisningen i allt väsentligt var rättvisande (redogörelse /09:RRS25). Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta avsnitt redovisas uppföljningen av de budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse. En uppfölj- ning av balanskravet finns ekonomiska vårproposition. 2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Regeringen angav ekonomiska vårpro- position att ett överskottsmål för den offentliga sektorn om i genomsnitt av brutto- nationalprodukten (BNP) över konjunkturcy- keln bör upprätthållas och så länge det är nödvändigt för att de offent- liga finanserna ska utvecklas på ett långsiktigt uthålligt sätt. Det slogs senare fast i budgetpro- positionerna , 2009 och 2010 som riks- dagen har ställt sig bakom. Det finansiella sparandet för den offentliga sek- torn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella net- toförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansi- ella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansi- ella sparandet omfattar hela den offentliga sek- torn, vilket inkluderar staten, ålderspensions- systemet samt den kommunala sektorn. Affärs- verken ingår enligt nationalräkenskapernas defi- nition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Det offentliga sparandet 2009 visade ett under- skott på , motsvarande av BNP. I prognosen till budgetpro- positionen beräknades ett överskott på eller av BNP. Det finansiella sparandet blev således lägre än beräknat. Den eko- nomiska utvecklingen blev avsevärt sämre än väntat med en minskning av BNP i stället för en förväntad ökning . Detta medförde att den offentliga sektorns skatter och avgifter blev lägre än beräknat. De lägre skatte- intäkterna kompenserades till viss del av att ut- gifterna för bl.a. räntor blev lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen , se tabell 2.1. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,8 -1,9 Källa: och egna beräkningar. 1Utfallet av skatter och avgifter är till vissa delar baserat på prognoser. Regeringens bedömning är att skatteintäkterna för den offentliga sektorn beräk- nas uppgå till och är därmed lägre än publicerade siffror i nationalräkenskaperna. Som framgår av tabell 2.2 låg mer än hela den offentliga sektorns underskott 2009 i statens fi- nansiella sparande, som uppgick till -. Det är sämre än vad som bedömdes i budgetpropositio- nen . Både inkomster och utgifter blev lägre än beräknat. Även ålderspensionssystemets och den kommunala sektorns sparande blev lägre än beräknat. Tabell 2.2 Det finansiella sparandet i delsektorerna Källa: och egna beräkningar. Principer för uppföljningen av överskottsmålet Överskottsmålet är preciserat som att den of- fentliga sektorns faktiska finansiella sparande ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet är formulerat i ter- mer av ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabilise- ringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunk- turen försvagas, och därmed bli procyklisk, för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Det finns således goda skäl för att formulera ett överskottsmål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från målsatt nivå ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när överskottsmålet i efterhand utvärderas. För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med överskottsmålet används i första hand ett genomsnitt för det finansiella sparandet . Därutöver analyseras även de två indikatorer regeringen använder som ett stöd i den framåtblickande utformningen av finans- politiken: ett sjuårigt centrerat glidande medel- värde för det finansiella sparandet och en bedömning av det strukturella sparandet. Det sjuåriga glidande medelvärdet för ett visst angivet år omfattar sparandet justerat för större engångseffekter det angivna året, de tre utfalls- åren före det angivna året, samt de tre åren efter det angivna året. Det sjuåriga glidande medel- värdet omfattar följaktligen perioden En fördel med sjuårsindikatorn är att den är enkel att beräkna och transparent. Den beaktar även konjunkturläget i viss utsträckning eftersom den är beräknade utifrån sparandet un- der . Enkelheten gör dock att den inte be- aktar konjunkturläget på ett mer exakt sätt. Det finns en risk att beräkningen kommer att om- fatta fler högkonjunkturår än lågkonjunkturår eller vice versa. För att värdera indikatorns vär- den på ett mer korrekt sätt bör hänsyn tas till konjunkturläget för vilken den beräknas. Om det sjuåriga glidande medelvärdet för det finansiella sparandet ligger nära 1, samti- digt som det sjuåriga glidande medelvärdet för BNP-gapet ligger nära noll under samma tidspe- riod, indikerar detta att det finansiella sparandet ligger i linje med överskottsmålet. Regeringen gör också en beräkning av det så kallade strukturella sparandet vilket direkt juste- rar det faktiska finansiella sparandet för kon- junkturläget. Det strukturella sparandet justerar även för större engångseffekter och extraordi- nära nivåer på hushållens kapitalvinster. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet skulle vara vid ett normalt konjunkturläge. Exempelvis visar ett positivt strukturellt sparande att det finns ett underliggande överskott i de offentliga finanserna, även om underskott tillfälligt uppstått till följd av ett svagt konjunkturläge. Beräkningen av det strukturella sparandet är förknippad med mycket stor osäkerhet. För po- tentiell BNP redovisas aldrig något utfall, utan varje bedömare gör sin egen uppskattning av dess nuvarande och historiska värden. Ofta revi- deras synen på BNP-gapet såväl framåt som bakåt i tiden, vilket inte bara beror på en föränd- rad syn på konjunkturläget utan också på revide- ringar av utfallsstatistik. Även bedömningen av det offentliga sparandets konjunkturkänslighet är osäker. Den bygger oftast på en empirisk skattning av ett genomsnittligt förhållande , medan varje enskild kon- junkturförändring har egenheter som gör att den avviker från den genomsnittliga utvecklingen. I den tillbakablickande analysen av hur finans- politiken förhållit sig till överskottsmålet används även ett tioårigt glidande medelvärde. Medelvärdet beräknas överskottsmålet har gällt och det finns nationalräkenskapsutfall, för Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP -1,4 -1,2 -0,8 -0,9 -1,5 -1,9 -0,1 -5,3 -0,3 -0,2 1 Konjunkturjusteringen görs genom att indikatorvärdet adderas med BNP-gapet multiplicerat med elasticiteten -0,55. Den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn är inte identiskt lika med ett sjuårssnitt för det strukturella sparandet eftersom det strukturella sparandet även justeras för extraordinära kapitalvinster. Källor: och egna beräkningar. närvarande endast tioårsperioden 20002009.1 Syftet med denna beräkning är att bedöma om det funnits systematiska fel i den framåtblickande styrningen av finanspolitiken som minskar sannolikheten för att överskotts- målet ska uppnås . Vid tolkningen av detta tioårsgenomsnitt bör hänsyn även tas till det genomsnittliga konjunkturläget . uppgick det faktiska finansiella sparan- det till -0,av BNP och det strukturella sparandet beräknas till av BNP (se tabell 2.3). Det genomsnittliga finansiella spa- randet under 20002009 uppgick till av BNP. var det genom- snittliga resursutnyttjandet något lägre än nor- malt mätt med BNP-gapet. Det konjunkturju- sterade tioårssnittet för det finansiella sparandet är av BNP 2009. låg det finansiella sparandet därmed i genomsnitt knappt en halv procentenhet över överskottsmålet, utvärderat på detta sätt. Tabell 2.3 visar även hur det finansiella spa- randet och BNP-gapet utvecklas mätta som sju- åriga centrerade glidande medelvärden. För 20032006 visar tabellen att det finansiella spa- randet för perioderna 20002006, 20012007, 20022008 respektive 20032009, ligger av BNP i genomsnitt. Eftersom mot- svarande 7-åriga medelvärden för BNP-gapet ligger nära noll är slutsatsen att det fi- nansiella sparandet låg i linje med överskotts- målet under dessa perioder, värderat med denna indikator, som det finns en svag ten- dens till ett ökat sparande mot slutet av perio- den. Sammanfattningsvis pekar således både det genomsnittliga sparandet och sjuårsindikatorn för åren 20032006 på ett sparande som ligger i linje med målet eller något över överskottsmålet . I budgetpropositionen räknade re- geringen med att ekonomin riskerade att över- hettas. Finanspolitiken var därför återhållsam, vilket bidrog till att öka det strukturella sparan- det . Den kraftiga kon- junkturnedgången som inleddes in- nebar därefter att den offentliga sektorns finansiella sparande försämrades med av BNP . Vid en konjunkturnedgång sjunker skatteinkomsterna medan utgifterna för exempelvis arbetslöshets- understöd ökar. De offentliga finanserna försva- gas som efterfrågan i ekonomin hålls uppe. Den offentliga sektorns goda finanser när lågkonjunkturen inleddes gjorde det möjligt att tillåta de s.k. automatiska stabilisatorerna att verka fullt ut, vilket dämpade konjunktursväng- ningarna, utan att oroväckande stora underskott uppkom. Därtill har utrymme funnits för att vidta aktiva stabiliseringspolitiska åtgärder. Fi- nanspolitiken har därmed motverkat en nedgång i sysselsättningen, som efterfrågan har hållits uppe i den djupa lågkonjunkturen. 1 Medelvärdet är detsamma som värdet för den tidigare 2000-indikatorn . Utgiftstaket för staten infördes . Fastställda tak har klarats samtliga år (se tabell Tabell 2.4 Utgiftstak för staten Utgiftstak, slutligt fastställt 1 Utgiftstaket sänktes med på grund av en fastighetsskattereform. Utgiftstaket sänktes med i BP07. Dessa två förändringar av utgiftstakets nivå är inte tekniska justeringar, utan faktiska sänkningar av utgiftstaket. Den reformerade statliga budgetprocessen kännetecknas av ett tydligt medelfristigt upp- ifrån- och nedperspektiv. Utgiftstaket är den ti- diga, övergripande restriktionen som begränsar budgetprocessen i termer av totala utgifter. Under hela processen från det att taket fast- ställs till dess att budgetåret är slut understryks därmed behovet av prioriteringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster (t.ex. på grund av en god konjunktur) används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på statsbudgetens utgiftssida. Utgiftstaket för staten är därför ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budget- disciplinen och stärker trovärdigheten i den eko- nomiska politiken. En viktig uppgift för utgifts- taket är att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet, dvs. att skapa förutsättningar för långsiktigt hållbara finanser. Nivån på ut- giftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Tillsamman med överskottsmålet är utgiftstaket styrande för det totala skatteuttagets nivå och bidrar till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. De takbegränsade utgifterna omfattar 26 ut- giftsområden (125 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudge- ten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i begränsad omfattning på kort sikt kan påverka dessa utgif- ter. De takbegränsade utgifterna utgörs av fak- tiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna. I budgetpropositionen föreslog re- geringen att utgiftstakets nivå skulle uppgå till 989 miljarder kronor.2 be- slutade i enlighet med förslaget. Därefter har utgiftstaket för staten tekniskt justerats i efterföljande budgetpropositioner. Justeringar av teknisk natur görs när reformer genomförs som inte har någon direkt netto- effekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller finansiella sparande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgif- terna. Tekniska justeringar syftar till att utgifts- taket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket, efter respektive justering, avrundats till hela mil- jarder kronor. De tekniska justeringar som gjorts sedan ut- giftstaket ursprungligen fastställdes redovisas i tabell 2.5. Sammantaget uppgår de tekniska justeringarna till och den slutligt fastställda nivån på utgiftstaket är därmed samma som den ursprungligt fastställda nivån.