prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Exempel på verksamheter som granskats är restaurangverksamhet, företagshälsovård, trafikutbildning, beställningstrafik med buss, samt speditions- och stuveriverksamhet. På den statliga sidan har granskningen t.ex. omfattat konsulttjänster, scanningstjänster och restaurangverksamhet. Inom ansvaret på upphandlingsområdet har intensifierat tillsynen över de offentliga upphandlingarna med fokus på otillåtna direktupphandlingar. agerade exempelvis snabbt när det blev känt att en upphandlande enhet gjort en otillåten upphandling till ett värde av och med en avtalstid . Till följd av verkets beslut har enheten bestämt sig för att häva avtalet, till nytta för det allmänna och för marknadens aktörer. har fattat 29 tillsynsbeslut enligt upphandlingslagarna och lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV), varav minst hälften i olika utsträckning handlat om små och medelstora företag. På uppdrag av regeringen har också genomfört en uppföljning av hur landstingens införande av vårdvalssystem i primärvården påverkar konkurrensen. I rapporten redovisar verket viktiga förutsättningar för att ett vårdvalssystem ska bidra till valfrihet, mångfald och väl fungerande konkurrens till nytta för det allmänna och patienterna. Regeringen har ökat anslaget för konkurrensforskning, vilket disponeras av , med för att stödja forskning på upphandlingsområdet. Detta har lett till ett stort antal ansökningar från forskarvärlden. Beviljade forskningsprojekt rör bl.a. studier av skillnaden mellan anbud och slutligt resultat samt effekterna på regionala näringslivet vid offentliga tjänsteinköp. har , genom , genomfört mätningar avseende måluppfyllelse, kvalitetsnivå, prestationer och effekter bland dem som berörs av verkets arbete. Hos samtliga intressentgrupper finns en mycket utbredd positiv inställning till konkurrens och att konkurrens är till nytta för konsumenterna. Flertalet anser också att konkurrenslagen har bidragit till att få väl fungerande marknader. Däremot finns det en utbredd uppfattning att aktörer medvetet bryter mot konkurrenslagen. En majoritet av de tillfrågade anser att aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar och i samtliga delgrupper anser en majoritet att verkets beslut och andra åtgärder ger företag och myndigheter vägledning i konkurrensfrågor. En överväldigande majoritet i samtliga intressegrupper uppger sig känna till lagen om offentlig upphandling. Kännedomen om att det är som är ansvarig för tillämpningen av upphandlingsreglerna är dock fortfarande relativt låg. När det gäller attityden 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till upphandlingsreglerna ökade andelen positiva bland kommuner och landsting. Bland dem som varit i kontakt med ger en klar majoritet överbetyg när det gäller tillgänglighet, bemötande och kompetens. Öppna och väl fungerande marknader har flera landsting på frivillig väg infört valfrihetsystem inom primärvården (vårdvalssystem). För att värna medborgarnas rätt att kunna välja utförare inom primärvården är det från genom ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) obligatoriskt för landstingen att tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) i primärvården. trädde nya bestämmelser om etableringslotsar för nyanlända invandrare i kraft (bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). De nya reglerna innebär att Arbetsförmedlingen ska tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem som ger nyanlända rätt att välja en av myndigheten godkänd och kontrakterad leverantör av vissa tjänster med särskilt fokus på arbetsmarknadsetablering, en s.k. etableringslots. Det blir därmed obligatoriskt för Arbetsförmedlingen att tillämpa LOV när Arbetsförmedlingen upphandlar etableringslotsar. trädde lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen i kraft med syfte att konkurrensutsätta myndigheten (prop. 2009/10:146, bet. 2009/10:AU11, rskr. 2009/10:267). Arbetsförmedlingen får enligt lagen vid upphandling av tjänster besluta att tillhandahålla valfrihetssystem för arbetssökande. Vidare ges Arbetsförmedlingen möjlighet att inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten öka valfriheten för den arbetssökande, framför allt vid användningen av kompletterande aktörer, t.ex. så kallade jobbcoacher. trädde nya bestämmelser i förordningen (2010:253) om betygsrätt för vuxenutbildning i kraft som innebär att fristående utbildningsanordnare kan få tillstånd att bl.a. sätta och utfärda betyg även inom vuxenutbildningsområdet. Detta bidrar till konkurrens på lika villkor, vilket främjar högre kvalitet i vuxenutbildningen som helhet. trädde vidare nya regler i skollagen (1985:1100) i kraft (prop. 2009/10:157, bet. 2009/10:UbU22, rskr. 2009/10:322) som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 innebär att också pedagogisk omsorg ska omfattas av principen om lika villkor för och enskild verksamhet, som omfattar skola, förskoleklass, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Det innebär att bidraget till den enskilda verksamheten ska beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag. För att skapa lika konkurrensvillkor på apoteksmarknaden och öka tryggheten hos konsumenterna trädde ett antal lagändringar i kraft (prop. 2009/10:96, bet. 2009/10:SoU10, rskr. 2009/10:222) som bl.a. kräver att den som har tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument ska ha en särskild apotekssymbol väl synlig på . För att säkerställa konkurrensneutralitet på marknaden och minska risken för korssubventionering har regeringen genomfört flera bolagiseringar. bolagiserades verksamheten vid enhet under namnet (prop. 2009/10:10, bet. 2009/10:TU5, rskr. 2009/10:59). bolagiserades flygplatsverksamhet under namnet (prop. 2009/10:16, bet. 2009/10:TU7, rskr. 2009/10:114). Flygtrafiktjänsten kommer emellertid även framöver bedrivas i affärsverksform. avskaffades besiktningsmonopolet genom att AB , och inte längre har monopol på att utföra kontrollbesiktningar, registreringsbesiktning, lämplighetsbesiktning och mopedbesiktning (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161). Transportstyrelsen ska bestämma vad som ska ingå i en besiktning, krav på utrustning och kompetens hos besiktningsteknikern. Alla besiktningsföretag måste vara ackrediterade. Vid ackreditering kommer det att ställas både tekniska krav och krav av allmän karaktär, till exempel på oberoende och gott anseende. trädde också nya regler i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen i kraft som reglerar lika användning av information från den offentliga sektorn (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Reglerna innebär att en myndighet inte kan gynna sin egen affärsverksamhet på ett otillbörligt sätt i konkurrensen med privata företag genom att de avgifter och villkor som myndigheterna ställer upp i samband med vidareutnyttjande av information måste vara icke-diskriminerande och inte begränsar konkurrensen. Samma villkor ska gälla om myndigheten själv vidareutnyttjar information inom ramen för en kommersiell verksamhet. Det ställs också krav på hur avgifterna ska beräknas. Transparenskrav säkerställer att villkoren och avgifterna är kända i förväg. Beräkningsgrunderna för avgifterna ska också kunna redovisas. trädde nya regler i kraft som innebär tvingande bestämmelser om rätt till tillträde till de generella betalsystemen (prop. 2009/10:220, bet. 2009/10:FiU30, rskr. 2009/10:372). Ändringarna innebär att det s.k. betaltjänstdirektivet (2007/64/EG) införlivas i svensk rätt. Förslaget säkerställer betaltjänstleverantörers möjlighet till tillträde till de generella betalsystemen genom att lagstifta om objektiva, proportionerliga och ickediskriminerande tillträdesregler till systemen. Genom en förbättrad tillträdesreglering skapas förutsättningar för fler aktörer på marknaden. öppnades den lokala flygtrafikledningstjänsten för konkurrens (prop. 2009/10:95, bet. 2009/10:CU15, rskr. 2009/10:295). De nya reglerna innebär att exempelvis en flygplats ska kunna upphandla lokal flygtrafikledningstjänst i flygplatsens närområde från andra aktörer än . Avsikten är att icke-statliga flygplatser ska kunna upphandla sin lokala flygtrafikledningstjänst på marknaden och därigenom pressa sina kostnader. Alla som ägnar sig åt flygtrafikledning måste dock uppfylla de säkerhetskrav som gäller. För att skapa ökad mångfald, bättre service och högre kvalitet på marknaden avvecklades SJ AB:s ensamrätt för kommersiell persontrafik på järnväg . avskaffades monopolet för vissa tågsträckor tillfälligt som en följd av det ökade behovet då askmolnet från tillfälligt stängde luftrummet. För att minska risken för förekomsten av otillåtet statsstöd och främja en mer likvärdig konkurrens på bostadshyresmarknaden träder en reformering av allmännyttans villkor och hyreslagen i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:374). De nya reglerna innebär att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer och åläggas marknadsmässiga avkastningskrav. Vidare innebär de att de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll avskaffas och ersätts med en normerande roll för hyror som har bestämts i förhandlingsöverenskommelser mellan hyresmarknadens parter oavsett om lägenheterna ägs av ett kommunalt bostadsföretag eller en privat fastighetsägare. En särskild skyddsregel för att säkerställa att hyresanpassningar sker över en rimlig övergångstid införs. Genom det s.k. tredje postdirektivet försvinner det monopoliserade området på den europeiska brevmarknaden. Direktivet genomförs i svensk rätt genom propositionen Ny postlag, som antagits av (prop. 2009/10:216, bet. 2009/10:TU19, rskr. 2009/10:378). Den nya lagen innehåller bl.a. bestämmelser som syftar till att främja konkurrensen på marknaden t.ex. finns uttryckliga bestämmelser om att prissättningen av den samhällsomfattande posttjänsten ska vara öppen för insyn, icke-diskriminerande och kostnadsorienterad samt ska främja ett effektivt tillhandahållande av tjänsten. Lagändringarna trädde i kraft . har uppmärksammat att samägandet av kärnkraften innebär nackdelar från konkurrenssynpunkt därför att de tre stora elbolagen tillsammans äger och kontrollerar all kärnkraft i samt att samägandet därför bör upphöra. Regeringen gör bedömningen att samägandet av kärnkraften medför risker för otillbörligt informationsutbyte som därmed minskar förtroendet för elmarknadens funktion. Regeringen har därför genomfört en översyn av samägandet av kärnkraftsproduktionen. Den fortsatta hanteringen av frågan bereds inom . Statsstöd i den ekonomiska krisen Reglerna om statligt stöd är en central del av konkurrensregler. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen är artikel 107.1, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 den gemensamma marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att allt offentligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns ett antal strikta undantag. Under den finansiella och ekonomiska krisen har statsstödsfrågorna fått ett ökat fokus. Inom ramen för meddelandet En ekonomisk återhämtningsplan för (KOM (2008) 800), den s.k. Barrosoplanen, presenterades gemensamma europeiska insatser för att motverka det försämrade konjunkturläget. Till detta meddelande har kommissionen tagit fram särskilda tillfälliga riktlinjer för tillämpning av statsstödsreglerna inom finansinstitut samt gentemot företag (Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT 2008/C 270/02) respektive Tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (EUT 2009/C 16/01)). Dessa båda riktlinjer gäller t.o.m. . De ökade möjligheterna att bevilja stöd har medfört att kraven på mer omfattande statliga åtgärder har ökat. Regeringen har därför noga följt utvecklingen inom andra medlemsstater och begränsat insatserna till främst generella åtgärder som inte utgör statsstöd. Emellertid har, inom ramen för de tillfälliga statsstödsreglerna, några åtgärder införts, bl.a. avseende exportkrediter, bankgarantier och statliga garantier till fordonsindustrin. Detta efter att åtgärderna anmälts till och godkänts av kommissionen. Konkurrens uppstår när flera säljare tävlar med varandra om att få köparna att välja just deras produkt. Det förutsätter att köparna har tillgång till produkter från flera säljare och att de jämför erbjudanden och väljer den produkt som till lägst pris uppfyller köparnas behov och önskemål. Konkurrensen sporrar därmed de säljande företagen att vara kostnadseffektiva och kreativa, att tillvarata nytänkande och att kommersialisera nya affärsmöjligheter. Resultatet blir en högre nytta för köparna genom högre kvalitet, lägre priser och en större valfrihet samt ett dynamiskt näringsliv med fler och mer konkurrenskraftiga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företag med förutsättningar att växa. En god konkurrenssituation leder därmed till ökad produktivitet och till att motverka inflation. Dessutom skapas förutsättningar för positiva samhällsekonomiska effekter genom ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt när fler innovativa företag i konkurrens kan utveckla nya produkter och tjänster i nya branscher. Genom en effektiv konkurrens på hemmamarknaden förbättrar och effektiviserar svenska företag sin verksamhet och får därigenom bättre förutsättningar att konkurrera effektivt utanför gränser. Vägen till ett dynamiskt näringsliv där konkurrenskraftiga och entreprenöriella företag är vinnare går således via en väl fungerande konkurrens där företag i alla delar av landet ges goda marknadsförutsättningar och där köparna har en stark ställning och gör välavvägda val. Företag måste ha möjlighet att konkurrera på samma villkor. Både mot varandra och mot kommun, landsting och stat. Konkurrensen är nödvändig både för att konsumenter och företag ska få så låga priser som möjligt, men också för att nya produkter och bättre kvalitet ska se dagens ljus. Konkurrenspolitikens uppgift är därför att på bred front vidta konkurrensfrämjande åtgärder inom hela samhällsekonomin som skapar tillväxt. Reformer och regler för ökad konkurrens främjar tillväxten. gav regeringen därför i uppdrag att göra en bred översyn av konkurrensförhållandena i och lämna förslag till åtgärder som stärker konkurrensen. I slutrapporten redovisade verket ett stort antal förslag på konkurrensförbättrande åtgärder. Förslagen spänner över alla sektorer och hela ekonomin och belyser behovet av en bred ansats. Det handlar bland annat om att öppna upp nya marknader för konkurrens, se över olika marknaders funktionssätt, stimulera mångfald genom sänkta inträdesbarriärer för nya företag, skapa lika villkor mellan offentligt och privat företagande samt att stärka konsumenternas ställning genom bättre information och underlättad rörlighet. Regeringen har genomfört en lång rad åtgärder för att öka konkurrensen i många delar av ekonomin och fler åtgärder är på gång. Det finns många områden där ökad konkurrens skulle kunna medföra betydande samhällsekonomiska vinster. Särskilt angeläget är att öka konkurrensen inom de offentligt finansierade välfärdstjänsterna, såsom bl.a. hälso- och sjukvård, äldreomsorg och utbildning, då dessa motsvarar en mycket stor del av ekonomin. Reformer inom området har därför stor betydelse för produktivitets- och tillväxtutvecklingen i ekonomin som helhet. Väl fungerande marknader med konkurrens förutsätter moderna och tydliga regelverk samt en effektiv tillsyn av reglernas efterlevnad. Detta leder bl.a. till att små och medelstora företag vågar, och enklare kan, ta steget in på nya marknader. I detta sammanhang har den generella konkurrenslagstiftningen, och domstolarna samt sektorsspecifika regelverk och tillsynsmyndigheter en viktig funktion att fylla. På väl fungerande marknader ska företag kunna verka i konkurrens på lika och rättvisa villkor. spelregler mellan privat och offentlig sektor måste därmed gälla. De nya reglerna i konkurrenslagen förbättrar möjligheten att pröva och förbjuda konkurrensbegränsningar som uppstår när stat, kommun och landsting säljer varor och tjänster på marknaden och därmed tränger undan privat näringsverksamhet. Ändringarna gör det möjligt för fler företag att verka på lokala marknader efter principen konkurrens på lika och rättvisa villkor. Begränsningen av statliga myndigheters säljverksamhet avgränsar de problem som kan uppstå när statliga myndigheter bedriver säljverksamhet och därmed hämmar marknaders expansion och utveckling. En utgångspunkt i arbetet är att statliga myndigheter inte ska ägna sig åt säljverksamhet. Införandet av rättsmedel på upphandlingsområdet skapar förutsättningar för en effektiv tillämpning och tillsyn av upphandlingsreglerna. Ändringarna av upphandlingslagarna kan förväntas öka regelefterlevnaden på upphandlingsområdet och därmed också öka antalet upphandlingar och den konkurrensutsatta delen av ekonomin. Genom ändringarna skapas bättre möjligheter för företag att få sin sak prövad i domstol. Den nya lagen om uppgiftsskyldighet syftar till att förtydliga möjligheter att inhämta information när man genomför bredare marknadsanalyser vilket också underlättar överskådligheten och transparensen för de företag som omfattas. Utredningen om vissa frågor om statsstöd m.m. (dir. 2010:9) är en del av arbetet med att förbättra tillämpligheten av statsstödsreglerna och underlätta möjligheterna till återkrav av olagliga statsstöd. Otillåtna stöd från stat, landsting och kommuner snedvrider konkurrensen på marknaden och försvårar därmed för företag att konkurrera. Införande av obligatoriska valfrihetssystem inom primärvården stärker patientens och brukarens ställning genom att öka valfriheten samt stimulera till kvalitetsutveckling genom konkurrens mellan utförare. Systemets funktion bygger till stor del på aktiva patienter och brukare som gör välinformerade val och omval utifrån sina behov och önskemål om tjänstens innehåll. Regeringens initiativ för ökad mångfald och valfrihet inom hälso- och sjukvård och omsorg skapar också ökade möjligheter för företag att bedriva verksamhet inom vård och omsorg. Valfrihetssystemen främjar möjligheterna för små utförare och ideella verksamheter att delta i konkurrensen. Genom lagen (2010:197) om etableringslotsar för vissa nyanlända invandrare skapas det en ny marknad för privata tjänsteleverantörer. Den enskilde ges därigenom möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. Införandet av valfrihetssystem ökar kvaliteten på insatserna för nyanlända och underlättar deras etablering på arbetsmarknaden. Sammantaget innebär förändringen ökad valfrihet och inflytande för den enskilde, en fri etableringsrätt för företag och en ökad konkurrens. Konkurrensutsättningen av Arbetsförmedlingen skapar en ny marknad för privata tjänsteleverantörer. Den arbetssökande ges möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten bland dem som Arbetsförmedlingen tecknat avtal med. Införandet av valfrihetssystem är ett effektivt sätt att genom konkurrens öka kvaliteten på insatserna. Den fria etableringsrätten för företag innebär också att valfriheten för den arbetssökande ökar. Reglerna om lika villkor för offentlig och privat vuxenutbildning innebär att fristående utbildningsanordnare får sätta och utfärda betyg även inom vuxenutbildningsområdet. Detta bidrar till konkurrens på lika villkor, vilket främjar högre kvalitet i vuxenutbildningen som helhet. Reglerna om offentliga bidrag till enskild pedagogisk omsorg säkerställer principen om 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ersättningssystemets utformning är av central betydelse för de enskilda huvudmännens möjlighet att bedriva sin verksamhet. Det innebär bl.a. att reglerna måste vara tydliga för hur bidragen ska beräknas. Regleringen kommer på ett positivt sätt att påverka konkurrensförhållandena för fristående skolor. Principerna om konkurrensneutralitet och likabehandling gynnar en sund konkurrens. Likvärdiga ekonomiska villkor för verksamhet i offentlig och enskild regi är också en förutsättning för en verklig valfrihet som ger alla barn och föräldrar möjlighet att välja förskola, fritidshem och skola. Bolagiseringarna av och flygplatsverksamhet bidrar till att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden och minskar misstankar om korssubventionering mellan konkurrensutsatt verksamhet och myndighetsverksamhet. Med en bättre fungerande konkurrens på marknaden ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet. Avskaffande av besiktningsmonopolet syftar till att förbättra för fordonsägarna genom fler besiktningsstationer, längre öppettider och ett bättre serviceutbud. Fordonsbesiktningen anpassas nu till den svenska huvudregeln om att oberoende och självständiga organ, i konkurrens, utför provning och kontroll. Därmed klargörs det statliga åtagandet i form av myndighetsuppgifter, dvs. regelgivning och tillsyn. Genom att öppna den lokala flygtrafikledningstjänsten för konkurrens, ökar förutsättningarna för mångfald av företag och konkurrens, vilket kan leda till lägre priser och högre kvalitet i tjänsteutbudet. Avvecklingen av SJ AB:s monopol på kommersiell persontrafik på järnväg syftar till en ökad mångfald, bättre service och högre kvalitet på marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg. Bestämmelserna om lika användning av information från den offentliga sektorn förväntas leda till att nya tjänster skapas med myndighetsinformation som utgångspunkt. Ett tydligare regelverk främjar utvecklingen av den befintliga marknaden för offentlig information. Reglerna innebär också att en myndighet inte kan gynna sin egen affärsverksamhet på ett otillbörligt sätt i konkurrens med privata företag. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Reformering av allmännyttans villkor och hyreslagen minskar risken för förekomsten av otillåtet statsstöd samt främjar en mer likvärdig konkurrens mellan olika aktörer på bostadshyresmarknaden. 3.4.6 Ramvillkor för företagande Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta har ingått målet att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. 25-procentsmålet är ett övergripande nettomål och omfattar samtliga statliga regler med såväl nationellt ursprung som EU-ursprung. Varje departement och berörda myndigheter har ansvarat för att ta fram underlag och vidta åtgärder inom sitt ansvarsområde för att bidra till målet. Regeringen har ett dynamiskt perspektiv på regelförenklingsarbetet där sambandet mellan regelförenkling, tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning betonas. Regelförenkling är därför ett viktigt medel för att nå regeringens övergripande mål att bryta utanförskapet genom att skapa fler jobb i fler och växande företag. Nya och växande företag är en av förutsättningarna för att skapa sysselsättning, ekonomisk tillväxt och förnyelse. överlämnades regeringens tredje skrivelse om regelförenklingsarbetet till (skr. 2009/10:226). Skrivelsen innehåller en redogörelse över det förenklingsarbete som bedrivits i och på berörda myndigheter . påbörjades ett arbete i syfte att ta fram ett nytt bredare förenklingsprogram för 20112014. Huvudinriktningen och ramarna i det framtida arbetet med att förenkla företagens vardag beskrivs översiktligt i skrivelsen om regelförenklingsarbetet samt berörs även under rubriken och slutsatser i här aktuellt avsnitt samt i avsnitt 3.7 Politikens inriktning. En del i det framtida arbetet avser behovet av att förenkla för företagen på regional och lokal nivå. Samtliga departement och 39 myndigheter har haft regeringens uppdrag att ta fram underlag till regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet.