prop · GX03141 · 2010-03-17 00:00:00 — Även den enskildes intresse av att inte drabbas av återkrav talar för en bestämmelse som den föreslagna. Enligt CSN har uppgifter från utbildningsanordnare om studieavbrott och minskad studietakt stor tillförlitlighet. Det är också endast i undan- tagsfall som studerande vid kommunicering lämnar uppgifter som inne- bär att skolans uppgifter kan ifrågasättas. I normalfallet utgör också sko- lans uppgifter grund för CSN:s slutliga beslut om indragning av studie- stöd eller minskning av studiestöd på grund av minskad studieomfatt- ning. ÖKS har i sitt remissvar anfört att skolornas uppgifter, speciellt vad gäller de uppgifter som gymnasieskolorna lämnar om studieavbrott och olovlig frånvaro, har hög tillförlitlighet. CSN har även gjort en bedömning att risken för obefogade interimis- tiska beslut måste anses vara relativt liten, eftersom uppgifterna som kommer att ligga till grund för besluten erfarenhetsmässigt har stor till- Regeringen gör samma bedömning men anser att det är av stor vikt att CSN och utbildningsanordnarna har väl upparbetade rutiner kring vad som ska gälla för studierapportering och att det säkerställs att de uppgifter som utbildningsanordnare lämnar till CSN är av hög kvali- tet. Detta är även något som Skolinspektionen framhåller i sitt remissvar. I detta sammanhang kan även nämnas att bereder vissa förslag till åtgärder vad gäller utbildnings- anordnares rapportering av studieuppgifter till CSN, som Statskontoret har lämnat i sin rapport men ändå fel en granskning av Centrala arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar (2009:8). De förslag som Statskontoret lämnar i rapporten syftar till att ytterligare förbättra den rapportering av studieuppgifter som sker mellan utbildningsanordnarna och CSN. Flertalet remissinstanser, bl.a. , , , , , TCO och Skolinspektionen, uttrycker en oro över att de studerande kan komma att drabbas negativt av den föreslagna bestäm- melsen och att de studerandes rättssäkerhet kan komma att äventyras. Ett interimistiskt beslut om att i vissa fall hålla inne en utbetalning av studie- stöd ska dock endast kunna fattas om det finns sannolika skäl att anta att rätten till studiestöd har upphört eller att studiestödet kommer att minska. Ett exempel på när det kan finnas sannolika skäl för detta är om en ut- bildningsanordnare på ett tydligt sätt har meddelat att en studerande har avbrutit sina studier eller minskat sin studieomfattning och det inte finns några andra uppgifter i ärendet som talar emot detta. Genom detta krav på sannolika skäl säkerställs också att något interimistiskt beslut inte fattas i de fall det förekommer tveksamheter eller frågetecken kring ut- bildningsanordnares rapportering. ÖKS har i sitt remissvar framfört att det alltid bör göras en individuell prövning innan ett interimistiskt beslut fattas. Regeringen delar den bedömningen. Regeringen vill dessutom i sammanhanget erinra om att de studerande alltid har en skyldighet att själva anmäla sådana förändringar av sina förhållanden som har be- tydelse för rätt till studiestödet eller studiestödets storlek. Detta följer av bestämmelser i studiestödslagen (1999:1395) och studiestöds- förordningen (2000:655). Det är viktigt att CSN minimerar risken att felaktiga beslut fattas om att hålla inne eller minska studiestöd. Det är därför av yttersta vikt att CSN prioriterar dessa ärenden inom sin verksamhet efter det att ett interi- mistiskt beslut har fattats och kommunicerar uppgifter som lämnats av utbildningsanordnare samt omgående utreder eventuella in- vändningar från de studerande. Det är även viktigt att de interimistiska beslut som fattas ständigt omprövas. Så fort en studerande kommer in med synpunkter som gör att det uppstår tveksamheter om ett interimis- tiskt beslut är befogat ska CSN också ompröva beslutet. Regeringen har förståelse för den oro som vissa remissinstanser för fram över att interimistiska beslut kan försvåra studenternas situation. Regeringen anser dock att de krav på rättssäkerhet som kan ställas är väl uppfyllda och att någon ytterligare utredning, som TCO har föreslagit, inte är nödvändig. Regeringen konstaterar också att möjligheten att fatta interimistiska beslut om att hålla inne eller sätta ned en förmån inte är någon ny företeelse, utan att sådana möjligheter redan finns för ersätt- ningar som betalas ut av och arbetslöshetskassorna. Det finns inte heller något som på avgörande sätt skiljer de förmåner som Prop. 2009/10:141 betalas ut av dessa instanser från studiestödet, vare sig vad gäller förmå- nens syfte eller behovet av att hindra felaktiga utbetalningar av förmå- nen. Regeringen föreslår således att det ska införas en möjlighet för CSN att besluta att studiestöd får hållas inne eller lämnas med ett lägre belopp, till dess att slutligt beslut om rätt till studiestöd fattas i ärendet, om det finns sannolika skäl att anta att rätten till studiestöd har upphört eller att studiestödet kommer att minskas. Enligt 6 kap. 10 § studiestödslagen får beslut i ärenden om återbetal- ning av studielån överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Av 6 kap. 11 § samma lag framgår att beslut i övriga ärenden om studiestöd får överklagas till ÖKS. Med stöd av den senare bestämmelsen kan t.ex. CSN:s beslut om en persons rätt till studiehjälp eller studiemedel eller om återkrav av dessa stöd överklagas. Ett interimistiskt beslut om in- dragning eller minskning av studiestöd i form av studiemedel eller studiehjälp är ett beslut som rör en persons rätt till studiestöd. I enlighet med bestämmelsen i 6 kap. 11 § studiestödslagen kommer således ett sådant interimistiskt beslut som CSN enligt förslaget kommer att kunna fatta att kunna överklagas till ÖKS. Även möjligheten att överklaga be- slut bidrar till att de studerandes rättssäkerhet garanteras. 7Förbättrade villkor för studerande som vårdar barn eller närstående 7.1Nuvarande bestämmelser om studiemedel vid vård av barn eller närstående För studerande som vårdar barn eller närstående finns ett särskilt skydd inom studiemedelssystemet. Studerande med barn har under vissa förutsättningar rätt att behålla sina studiemedel under tid då de inte kan studera på grund av vård av sjukt barn. Reglerna harmonierar med de bestämmelser som gäller för tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Av studiestödslagen (1999:1395) framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om studerandes rätt till studiemedel vid ledighet för tillfällig vård av barn och vid ledighet för närståendevård. Regeringen har meddelat sådana föreskrifter i studiestödsförordningen (2000:655) och CSN får i enlighet med dessa meddela närmare föreskrifter om en studerandes rätt till studiemedel i dessa situationer. CSN har utfärdat föreskrifter om studie- medel vid tillfällig vård av barn och vid vård av närstående i CSN:s före- skrifter och allmänna råd (CSNFS 2001:1) om beviljning av studiemedel. Av dessa föreskrifter framgår att rätten att behålla studiemedlen vid till- fällig vård av sjukt barn gäller i sammanlagt per kalenderår och barn. Utöver möjligheten till att behålla studiemedel vid tillfällig vård av barn finns också möjlighet för den andre föräldern att behålla studiemedel under ledighet vid barns födelse, vilket mot- Prop. 2009/10:141 svarar de s.k. pappadagarna i föräldraförsäkringen. Studerande har också möjlighet att behålla studie- medlen när de på grund av vård av en svårt sjuk närstående i inte kan studera. I begreppet närstående ligger att vårdaren och den sjuke ska ha en nära relation till varandra. Med svårt sjuk menas att den vårdades hälsotillstånd är så nedsatt att det föreligger en påtaglig fara för den sju- kes liv. På motsvarande sätt som att en studerande under vissa förutsätt- ningar kan behålla sina studiemedel vid vård av barn finns bestämmelser om studiemedel vid vård av närstående i CSN:s föreskrifter. Dessa regler anknyter till bestämmelserna i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Vid vård av närstående kan en studerande normalt behålla studiemedlen utan att bedriva några studier. Gemensamt för de som vårdar barn eller närstående är bl.a. att den pe- riod som en studerande har vårdat barn eller närstående inte räknas in i den längsta tid som en studerande sammanlagt har rätt till studiemedel. En studerande som är förhindrad att studera på grund av vård av sjukt barn eller sjuk närstående har alltså rätt att behålla studie- medlen som vården pågår och det totala antal veckor som den studerande har rätt till studiemedel kan förlängas med det antal veckor som vården har pågått. Till skillnad mot vad som gäller vid egen sjukdom längre än finns det dock ingen möjlighet för den stude- rande att få studiemedlets lånedel avskriven för den tid som han eller hon vårdar sjukt barn eller närstående. 7.2Möjlighet till avskrivning av studielån vid vård av barn eller närstående Regeringens förslag: Studielån får skrivas av helt eller delvis om lånet har tagits emot under tid då den studerande har vårdat barn eller när- stående. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om sådan avskrivning. Regeringens bedömning: Avskrivning av studielån för tid då en studerande vårdat sjukt barn eller sjuk närstående bör kunna ske från och med den trettioförsta vårddagen. Vid beräkning av vårdperiodens längd för rätt till avskrivning av studielån bör två eller flera vårdperioder få räknas som en sammanhängande vårdperiod om den senare börjar från det att den tidigare slutade. En studerande som gör uppehåll i studierna för att vårda barn bör kunna styrka orsaken till studieuppehållet med ett läkarintyg från och med barnets åttonde sjukdag. Studiestödsförordningen bör ändras i enlighet med ovanstående. Studiesociala kommitténs förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens. Kommittén lämnade dock inget förslag om att vård av barn efter åttonde sjukdagen bör styrkas med läkarintyg. Remissinstanserna: Merparten av instanserna, bl.a. Försäkrings- kassan, och () är positiva till att det även fortsättningsvis ska finnas en rätt till ersättning vid tillfällig vård av barn eller närstående och att avskrivning ska kunna ske av lån som tagits under sådan vårdtid. CSN tillstyrker att studiemedel ska kunna lämnas vid tillfällig vård av barn eller närstående efter samma principer som samt att det ska vara möjligt att skriva av studielånet även vid tillfällig vård av barn eller närstående. Ett antal remissinstanser, bl.a. , , universi- tet, CSN och TCO, anser att den föreslagna karenstiden för när avskriv- ning av studielån ska få ske är för lång. Några av dessa remissinstanser, bl.a. och , föreslår att karenstiden ska kortas ner . CSN påpekar att läkarintyg krävs från och med den fem- tonde vårddagen vid tillfällig vård av barn och från och med den första frånvarodagen vid närståendevård. anser att avskrivning ska ske , medan studentkårers centralorganisation och samlade student- kårer anser att avskrivning bör göras från den första vårddagen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En studerande som behåller sina studiemedel under tid då han eller hon vårdar sjukt barn eller svårt sjuk närstående har med dagens regler inte någon möjlighet att få avskrivning av sitt studielån. Det innebär att en studerande som avstår från studier på grund av barnets sjukdom eller för att vårda en närstående har en mindre förmånlig situation än den som avstår från studier på grund av egen sjukdom. Den studiesociala kommittén har framfört att det kan anses orimligt att en studerande som på grund av barnets sjukdom inte kan studera delvis måste bekosta sitt uppehälle på egen hand genom studielån. Ett barns eller en närståendes sjukdom är oförutsedd på samma sätt som egen sjukdom. Regeringen har samma uppfattning som kommit- tén och anser att det är angeläget att minska skuldbördan för studerande som försenas i sina studier på grund av vård av sjukt barn eller när- stående. Enligt regeringens mening är det viktigt att studier och föräld- raskap kan kombineras utan att detta får negativa ekonomiska konse- kvenser. Regeringen föreslår därför att det ska vara möjligt att skriva av studielån helt eller delvis för tid då den studerande har vårdat ett sjukt barn eller en sjuk närstående. En studerande med studiemedel ges där- med samma ekonomiska skydd i de situationerna som vid egen sjukdom. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om den studerandes rätt till avskrivning. Studiestödslagen (1999:1395) ska ändras i enlighet med detta. Enligt regeringens uppfattning bör kortare vårdperioder som inte är återkommande och som inte i någon större grad leder till att den stude- rande försenas i studierna inte ge rätt till avskrivning av studielån. Re- geringen instämmer således även i detta avseende med vad kommittén föreslagit och gör bedömningen att den som har studiemedel och sam- tidigt vårdar sjukt barn eller närstående bör få studielånet avskrivet från och med den trettioförsta vårddagen. Flera remissinstanser har invänd- ningar mot den föreslagna karenstiden och menar att den är för lång. Regeringen anser dock att karenstidens längd, dvs. de som den studerande själv får finansiera med studielån, bör motsvara den som gäller inom studiemedelssystemet för rätt till avskrivning av studie- lån vid egen sjukdom. Regeringen anser dessutom att eventuella ytter- ligare förändringar av nuvarande försäkringsskydd och bestämmelser om karenstidens längd för rätt till avskrivning av studielån bör anstå mot bakgrund av det arbete som pågår inom vad gäller frågan om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) utifrån historiska inkomster. Enligt kommitténs bedömning skulle en övergång till en SGI som beräknas på historiska inkomster kunna innebära dels en förenkling av försäkringsskyddet för studerande, dels en förbättring av den studerandes ekonomiska situation. Regeringen har tidigare aviserat att SGI borde grunda sig på historiska (faktiska) inkomster (prop. 2006/07:1 utg.omr. 10, prop. 2007/08:1 utg.omr. 10 och prop. 2008/09:1 utg.omr. Vid beräkning av karenstid och rätt till avskrivning av studielån för tid då den studerande vårdat sjukt barn eller närstående bör två eller flera vårdperioder kunna räknas som en sammanhängande vårdperiod om den senare börjar från det att den tidigare slutade. Det inne- bär alltså att om den första vårdperioden omfattade så kan studielån som lämnas under en ny vårdperiod, och som infaller efter den tidigare vårdperioden avskrivas från och med första vårddagen, dvs. lån för tid som omfattas av den efterföljande vård- perioden ska till sin helhet skrivas av. Den studerande behöver på så sätt inte uppfylla kravet på karenstid på nytt vid återkommande kortare vård- perioder. Motsvarande bedömning görs vid bedömningen av rätt till avskrivning av studielån vid egen sjukdom. Rätten att få studielånet av- skrivet bör enligt regeringens bedömning förbehållas de studerande som avstått från studier för att vårda ett sjukt barn eller en svårt sjuk närstående och av den anledningen blivit försenad i sina studier. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att avskrivning av studielån för tid då en studerande vårdat sjukt barn eller svårt sjuk närstående bör kunna ske från och med den trettioförsta vård- dagen. Vid beräkning av vårdperiodens längd för rätt till avskrivning av studielån bör, av skäl som angivits ovan, två eller flera vårdperioder få räknas som en sammanhängande vårdperiod om den senare börjar från det att den tidigare slutade. Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. För att förstärka kontrollmöjligheterna och minimera riskerna för fel- aktiga utbetalningar anser regeringen att det finns skäl att förstärka be- stämmelserna om ett läkarutlåtande senast ska lämnas till CSN vid vård av sjukt barn. Enligt bestämmelser i föreskrifter ska en studerande som gör studieuppehåll längre än på grund av tillfällig vård av sjukt barn styrka barnets sjukdom med ett utlåtande av sjuksköterska, läkare eller tandläkare. Regeringen anser att bestämmel- serna om ett intyg över barnets sjukdom senast ska lämnas i huvudsak bör harmoniera med de bestämmelser som gäller i fråga om tillfällig föräldrapenning enligt före- skrifter (RFFS 2004:36) om föräldrapenningförmåner. På så sätt blir reglerna mer lika för den tillfälliga föräldrapenningen och det särskilda försäkringsskyddet inom studiemedlet för studerande som vårdar barn. En studerande som gör uppehåll i studierna för att vårda ett sjukt barn bör således kunna styrka orsaken till studieuppehållet med ett läkarintyg från och med barnets åttonde sjukdag. Regeringen avser att ändra studie- Prop. 2009/10:141 stödsförordningen i enlighet med detta. 8 Tydligare prövning av studieresultat 8.1Nuvarande bestämmelser om prövning av studieresultat I studiestödslagen (1999:1395) finns bestämmelser om att studiemedel bara ges till studerande på eftergymnasial nivå, om det med hänsyn till de resultat som den studerande har uppnått måste anses sannolikt att han eller hon kommer att slutföra sina studier inom normal tid. Studerande på grundskole- och gymnasienivå får studiemedel om den studerande har bedrivit sina studier i normal takt. I båda fall ska hänsyn tas till person- liga förhållanden som kan antas ha inverkat på studieresultaten. Utöver detta har CSN bemyndigande att utfärda föreskrifter om studieresultat- prövning. Av Centrala föreskrifter och allmänna råd (CSNFS 2001:1) om beviljning av studiemedel framgår att för stude- rande i högskolan krävs ett studieresultat som motsvarar av studieåtagandet för att få nya studiemedel. Resultatkravet i högskolan är dock lägre, . Under förutsättning att en studerande klarat av åtagandet, räcker det dessutom att han eller hon klarat hälften av kurserna med beviljade studiemedel. En studerande som inte nått upp till kravet på studieresultat kan åter beviljas studiemedel från och med veckan efter den vecka då han eller hon hämtat igen minst så många poäng som saknades upp till CSN:s krav på studieresultat. För studier på andra eftergymnasiala utbildningar än högskole- utbildningar krävs att den studerande följer utbildningsplanen. Mindre och tillfälliga förseningar accepteras dock. Detsamma gäller studier på grundskole- och gymnasienivå, utom inom vuxenutbildning. Studerande inom vuxenutbildning får ligga efter med sammanlagt högst 200 verksamhetspoäng, vilket motsvarar en halv termins heltidsstudier. Den som inte uppnått kraven på studieresultat kan beviljas nya studie- medel om det finns personliga förhållanden som kan antas ha påverkat studieresultaten. Som sådana personliga förhållanden kan t.ex. räknas sjukdom, funktionshinder, felval, sociala problem och viss kårfacklig verksamhet. På den eftergymnasiala nivån ska det även göras en be- dömning av om det kan anses sannolikt att studierna kommer att kunna avslutas inom normal tid. Om så är fallet kan studiemedel beviljas även om skälen för ett bristande studieresultat inte är så starka. Tydligare prövning av studieresultat Regeringens förslag: Studiemedel för studier på eftergymnasial nivå får lämnas till en studerande som har bedrivit sina tidigare studier i normal takt. Studiemedel får lämnas för studier även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt, om det finns särskilda skäl för det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt. Regeringens bedömning: Bestämmelser om vad som ska anses vara studier i normal takt på högskolenivå bör meddelas i studiestödsför- ordningen. Studiesociala kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Omkring hälften av de remissinstanser som har lämnat synpunkter på kommitténs förslag är positiva till förslaget eller har inga invändningar mot det, bl.a. CSN, , , , hög- skola, , och . Flera av de instanser som förespråkar skärpta resultatkrav grundar sin stånd- punkt på att det troligtvis skulle få en positiv inverkan på genomström- ningen. tillstyrker skärpta krav på studieresultat med hänsyn till att det är viktigt att de statliga kostnaderna för studie- stödet begränsas och att studierna bedrivs på ett effektivt sätt. Övervägande delen av de remissinstanser som är negativa till skärpta krav på studieresultat anser att det kommer att leda till sämre genom- strömning eller ser en risk för att studerande kan tvingas avbryta sina studier, bl.a. , , () och . Få remissinstanser berör uttryckligen frågan om att studierna ska ha bedrivits i normal takt för att en studerande ska kunna få fortsatt studie- stöd vid studier på högskolenivå. Kriminalvården anser att det är rimligt att rätten till fortsatta studiemedel ska bedömas utifrån uppnådda resultat i stället för att försöka bedöma enskildas möjligheter att klara av kom- mande studier. CSN tillstyrker att prövningen av studieresultat på efter- gymnasial nivå ska baseras på uppnådda resultat. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I studiestödslagen (1999:1395) anges att studerande på eftergymnasial nivå ska be- viljas studiemedel om det med hänsyn till de resultat som den studerande har uppnått måste anses sannolikt att han eller hon kommer att slutföra sina studier inom normal tid. Med studier på eftergymnasial nivå menas studier på sådana utbildningar som avses i 3 kap. 2 § första stycket studiestödslagen (1999:1395). Det innebär att CSN, förutom att bedöma de tidigare studieresultaten, även måste bedöma en studerandes möjlig- heter att klara sina studier. Av bestämmelserna i studie- stödslagen framgår även att hänsyn ska tas till förhållanden av personlig natur som kan antas ha inverkat på studieresultaten. CSN har i en skrivelse till regeringen, Prövning av studieresultat för rätt till fortsatta studiemedel (U2007/4060/SV), framfört att reglerna för studieresultatprövning på högskolenivå bör ändras och utgå från en be- dömning av den studerandes prestation och inte från en bedömning av den studerandes framtida möjligheter att klara av studierna inom normal tid. CSN konstaterar i skrivelsen att många av de som studerar på hög- skolenivå och får avslag på sin studiemedelsansökan ändå fortsätter att studera och dessutom gör det så pass framgångsrikt att de åter kan beviljas studiemedel. Den studiesociala kommittén anser att bättre studieplanering och högre individuell prestationsgrad bör främjas bland högskolestudenter och att åtgärder inom ramen för studiestödssystemet som verkar i den riktningen bör prioriteras. Enligt kommitténs bedömning finns vidare relativt stora kvalitetsbrister i CSN:s prövning av studieresultat. De nuvarande be- stämmelserna om den studerandes framtida utsikter att klara sin utbild- ning och bedömning av personliga förhållanden är de viktigaste or- sakerna till kvalitets- och likformighetsproblemen. Enligt kommitténs uppfattning är det svårt att på ett rättssäkert sätt förutse hur studierna ska gå och att bedöma olika typer av personliga förhållanden. Bestämmelserna för studieresultatprövningen bör därför utgå från så objektiva kriterier som möjligt. Regeringen anser i likhet med den studiesociala kommittén att det är angeläget att öka genomströmningen inom den högre utbildningen så att den studerandes skuldsättning kan hållas nere och ett snabbare inträde på arbetsmarknaden kan ske. Regeringen anser också, till skillnad mot bl.a. och , att tydligare krav på studieprestation är ett effektivt verktyg för att uppnå detta. Det är viktigt att bestämmelser om studieresultat harmonierar med detta och eventuella bestämmelser som motverkar en ökad genomströmning bör således tas bort. Vidare är det regeringens uppfattning att det är mycket viktigt att den studieresultats- prövning som sker hos CSN är rättssäker så att risken för felaktiga ut- betalningar minimeras.