prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Diskussionerna vid det tidigare nämnda DBR- mötet utgjorde en god grund att stå på som en utgångspunkt för det fortsatta arbetet under det svenska ordförandeskapet med förhandlingar kring framåtblickande rådsslutsatser om det horisontella regelförenklingsarbetet på EU-nivå. I förhandlingarna som ägde rum inom ramen för rådsarbetsgruppen för konkurrenskraft och tillväxt ställdes flera viktiga frågor på sin spets. Detta mynnade sedermera ut i de slutsatser som antogs om det horisontella regelförenklingsarbetet vid . Viktiga delar i regelförenklingsarbetet som särskilt lyfts fram i rådsslutsatserna är frågorna om att förenkla regelverken, minska de administrativa kostnaderna, förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensutredningar samt förbättra samrådet med olika intressenter i samband med lagstiftnings- och beslutsförfaranden. Rådslutsatserna innehåller även särskilt inspel till den framtida agendan för att åstadkomma bättre lagstiftning på EU-nivå. Bland frågor som berörs och som i varierande utsträckning har diskuterats eller tangerats i rådsarbetsgruppsarbetet finns bl.a. följande. Vikten av att få till stånd en bättre användning av redan befintliga regelförenklingsverktyg och göra regelförenklingsarbetet till en självklar del i själva kärnan av lagstiftnings- och beslutsprocesser. Vidare uppmärksammas det eventuella behovet av nya instrument, indikatorer och mål i det framtida regelförenklingsarbetet. Sammantaget får de insatser som gjorde under ordförandeskapet anses utgöra en god grund att stå på i vidareutvecklandet av det framtida regelförenklingsarbetet på EU-nivå. Den granskning som genomfört av regelreformeringsarbetet i inom ramen för EU 15 visar att har gjort betydande framsteg i regelförenklingsarbetet . i granskningen av är ett välkommet inspel i vidareutvecklandet av regelförenklingsagendan. Regeringen har ännu inte tagit slutlig ställning till hur man framöver ska gå vidare med rekommendationerna. ligger långt framme vad gäller e- förvaltning. Användning av e-tjänster bedöms ge kunden möjlighet att snabbare, enklare och billigare samt med högre kvalitet få sitt ärende uträttat hos . Den differentiering av avgifter som infördes , då avgifterna för elektroniskt inlämnade ärenden blev lägre än för ärenden ingivna i pappersformat, har fått önskat genomslag då andelen elektroniskt inlämnade ärenden ökat. Den ökade användningen av e-tjänster för ingivning av ärenden har ännu inte medfört någon rationalisering av verksamheten hos . Detta beror till stor del på att kunder lämnar in ofullständiga ärenden. arbetar dock med att lägga in fler kontroller i e-tjänsterna. Regeringens bedömning är att den elektroniska ingivningen av ärenden kommer att medföra positiva effekter även för verksamhet. samarbeten med andra myndigheter, t.ex. med och vad gäller utvecklingen av webbportalen , bedöms av regeringen vara en viktig del i arbetet att förenkla för företag. Regeringen bedömer att verksamheten vid är effektiv. Det är också regeringens bedömning att arbete med att förbättra sin service, bl.a. vad gäller utveckling av e-tjänster, och samverkan med andra myndigheter bidrar till att uppfylla regeringens mål på regelförenklingsområdet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Avgiftssystemet inom patentområdet bygger på relativt låga ansökningsavgifter och progressiva årsavgifter. Tanken är att den som upprätthåller sitt patent också har framgång med sin uppfinning och på så sätt även kan bära årsavgifter i en stigande skala. Kostnaderna för handläggning av nationella ansökningar överstiger vida intäkterna från de aktuella ansökningsavgifterna. Majoriteten av de internationella ansökningarna (PCT) kommer inte att generera årsavgifter, då de endast utgör första steget i en utlandspatentering. Önskemålet om låga initialavgifter måste därför vägas mot kravet på kostnadstäckning. De minskade intäkterna beror till största delen på den ekonomiska krisen; många kunder ser över kostnaden för sina patentportföljer. Intäkterna av PCT-avgifter har även påverkats av ett förändrat kundbeteende, där man i större omfattning väljer att gå till den eller i vissa fall till andra PCT-myndigheter. Den viktigaste frågan för PRV är hur verket ska kunna uppnå en ekonomi i balans och att myndigheten därmed också ska kunna spela en viktig roll på immaterialrättens område. Med de personalavvecklingar som varit tillsammans med andra kostnadsbesparingar och avgiftsjusteringar beräknar PRV att ha en ekonomi åter i balans 20132014. Patentbesvärsrätten prövar mål som i stor utsträckning kräver särskild kompetens på exempelvis det tekniska området. Detta innebär att alla mål inte kan handläggas av alla domare. Behovet av att domstolen kan upprätthålla sin specialistkompetens är stort. Patentbesvärsrätten och de måltyper som handläggs där omfattas av de överväganden som görs i betänkande Mål och medel särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44). Betänkandet bereds i . I syfte att kunna öka effektiviteten i domstolens arbete har regeringen för avsikt att se över domstolens organisering på avdelningar och rotlar i syfte att underlätta effektivisering i domstolens ärendehantering. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Minerallagen, miljömål och miljösäkring Regeringens bedömning är att verksamhetsmålen för SGU har nåtts. Inom mineralsektorn bidrar SGU särskilt till att förenkla för företagen att bedriva prospektering i genom att ge vägledning till och tillgodose företagens behov av prospekteringsinformation. Intresset för de lagrade borrkärnorna i SGU:s nationella borrkärnearkiv är fortsatt mycket stort. Bergsstaten bidrar till att säkerställa de grundläggande förutsättningarna för i första hand näringslivet genom prövningen och tillsynen av verksamheter enligt minerallagen (1991:45). Gällande handläggningstiderna för undersökningstillstånd har målet varit att det ska ta högst för nya undersökningstillstånd och för ärenden om förlängd giltighetstid ska det ta högst . Målen har nåtts med god marginal. Den totala ärendetiden i koncessionsärendena, från ansökningsdatum till beslutsdatum, har i medeltal varit knappt . Sedan alla nödvändiga uppgifter kommit in från sökanden och samrådet med avslutats har handläggningstiden hos Bergsstaten varit . SGU har tagit fram underlag till årliga miljömålsuppföljning samt i övrigt genomfört samordning, uppföljning och rapportering av miljömålsarbetet tillfredställande. Verksamhetens kostnader uppgick till , att jämföra med 2008 och 2007. Skillnaden förklaras av att ingick även miljömålsrelaterad grundvattenkartering i verksamheten. Miljömålssystemet har varit föremål för utredning . Utredningen föreslår inte några förändringar av de myndigheter som har ansvar i miljömålssystemet. Avvecklingen och förvaltningen av anläggningar och egendom som tidigare använts för statens civila beredskapslagring av olja följer plan. De åtgärder som vidtagits bedöms ha åstadkommit fortsatt utveckling för att upprätthålla en god elsäkerhet. under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för innevarande budgetår. De övergripande mål som gäller för verksamheten bör ligga fast. I anslutning till insatserna bör följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringens bedömning är att verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Dessutom har verksamhetsmålen i regleringsbrevet uppnåtts. Det är viktigt att fortsätter arbetet med att utveckla tillsynsverksamheten, bl.a. mot bakgrund av de ändrade förhållanden som kan bli följanden av förslaget i regeringens proposition En frivillig revision (prop. 2009/10:204) om att inskränka revisionsplikten. Inom näringspolitikens område har (RiR) lämnat revisionsberättelse med invändning till Rymdstyrelsen för . RiR har i sin årliga revision invänt att Rymdstyrelsens bemyndiganderedovisning inte ger en rättvisande bild av utestående åtaganden. RiR anser att det borde ha framgått vilken effekt en annorlunda växelkurs än den redovisade skulle ha haft på åtagandena, jämfört med den valda växelkursen. RiR menade att balansdagens, , växelkurs borde ha använts, medan Rymdstyrelsen beräknade utestående åtaganden utifrån den växelkurs mellan kronor och euro som använts inom . Det kan konstateras att även balansdagens växelkurs skulle ha varit föråldrad vid rapporteringstillfället och att det saknas tydliga instruktioner i frågan. Rymdstyrelsen planerar att använda samma prognoser om eurokursen som regeringen använder som beräkningsgrund för utestående åtaganden. Regeringen delar Rymdstyrelsens syn på den framtida bemyndiganderedovisningen. För övriga myndigheter inom området har RiR lämnat revisionsberättelser utan invändning, dvs. RiR har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. har lämnat två granskningsrapporter avseende statligt ägda bolag. Dessa redovisas och kommenteras under nästa avsnitt. 3.5.1Regeringens redogörelse med anledning av iakttagelser avseende statligt ägda bolag Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen till redovisa de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av iakttagelser. Regeringen lämnar följande redogörelse för sin syn avseende rapporten av (RiR 2010:2) samt rapporten och dess uppdrag (RiR 2010:8). Regeringens försäljning av (RiR 2010:2) har granskat regeringens försäljning av samtliga aktier i , ägare till , nedan . övergripande slutsats är att regeringens försäljning av genomfördes väl i många avseenden och redovisades korrekt. Granskningen visar att försäljningen av genomfördes i enlighet med gällande lagstiftning, riksdagsbeslut och i flera avseenden enligt vad som kan karaktäriseras som best practice för aktuell försäljning. Försäljningen av var den största fastighetsrelaterade transaktion som vid försäljningstillfället genomförts i och även den största i . Bolagsförsäljningar av denna storleksordning förutsätter att säljaren genomför ett grundläggande förarbete bl.a. vad avser analys och val av försäljningsmetod, framtagande av informationsmaterial samt en omfattande genomgång av bolagets fastighetsbestånd. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Förberedelserna inför försäljningen av var omfattande och komplexa och därmed även tidskrävande. anser emellertid att förberedelsefasen kunde ha påbörjats tidigare. Detta avser främst förberedelser såsom etablering av projektgrupp, inledande analys av bolaget och dess marknad och tidsåtgången vid upphandling av rådgivare. anger att auktionsförfarandet för försäljningen av genomfördes i enlighet med den best practice som definierat för försäljning av ett helägt statligt fastighetsbolag. Samtliga budgivare fick tillgång till likvärdig information i form av sedvanligt informationsmaterial. Budgivarna fick rimlig tid att genomföra s.k. due diligence inför slutförhandling och undertecknande av bindande avtal. bedömer att konkurrens uppnåddes av säljaren under hela auktionsfasen, trots att flera budgivare lämnade processen. Granskningen visar att den avskiljning som skulle göras av vissa kulturfastigheter inte var genomförd innan auktionsprocessen inleddes. anser att avsaknaden av tydlighet i avskiljningen skapade osäkerhet och försvårade för budgivarna att beräkna det bud som de skulle lämna på bolaget. Det kan enligt inte uteslutas att detta påverkade försäljningspriset negativt. anger att det är rimligt att transaktionen genomfördes , även om detta var en period då marknadens avkastningskrav för fastighetsinvesteringar höjdes och möjligheterna till finansiering försämrades. Om förberedelsefasen hade påbörjats tidigare samt avskiljandet av kulturfastigheterna hade genomförts snabbare menar att försäljningen kunde ha genomförts tidigare, vilket hade inneburit något bättre marknadsförhållanden utifrån ett ekonomiskt perspektiv. påpekar avslutningsvis att regeringen gav en god beskrivning av försäljningen av och en bra redovisning av kostnaderna för rådgivare till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen konstaterar att granskning visar att regeringens försäljning av genomfördes väl i många avseenden och redovisades korrekt. Vidare delar regeringen syn på omfattningen och komplexiteten av försäljningsprocessen som var tidskrävande och krävde noggranna förberedelser. När det gäller förberedelsefasen anser regeringen att processarbetet påbörjades så fort som det var möjligt och att det inledande arbetet gav ett bra analysunderlag för den fortsatta försäljningsprocessen. Regeringen anser också, liksom , att auktionsförfarandet genomfördes i enlighet med den best practice som definierat där god konkurrens uppnåddes under hela auktionsfasen. Vad gäller avskiljandet av vissa kulturfastigheter gör regeringen bedömningen att detta sannolikt inte hade någon påverkan på budgivningen eller det slutgiltiga priset. De berörda fastigheterna var klart identifierade innan auktionsprocessen inleddes. Regeringen anser emellertid att det är viktigt att faktorer som eventuellt kan ha påverkan på försäljnings- och auktionsförfarandet i en försäljningsprocess identifieras och klargörs . Tidpunkten för försäljningen påverkades av den omfattande genomlysningen av bolaget (due diligence), den komplexa försäljningsprocessen samt den då rådande fastighetskonjunkturen. Transaktionen skedde då fastighetsvärdena fortfarande låg på en hög nivå. Regeringen noterar att anger att försäljningsprocessen har dokumenterats väl samt att en god beskrivning av processen givits till i tidigare budgetpropositioner. och dess uppdrag (RiR 2010:8) har granskat om () fullgör sitt uppdrag och om regeringen styr bolaget i enlighet med beslut och intentioner. Granskningen gäller tidsperioden 19992009. ger följande rekommendationer till regeringen: -Tillse att bolaget fullgör sitt uppdrag i enlighet med beslut. -Säkerställ att blir en oberoende aktör på virkesmarknaden. -Redovisa hur ett eventuellt framtida behov av ersättningsmark för samhällsnyttiga insatser ska lösas. -Precisera vad det innebär för att vara ett föredöme inom miljö och hållbar utveckling. -Formulera ekonomiska mål som tydligt tar hänsyn till vad de särskilda uppdragen kostar och som exkluderar industriägande och markförsäljning. Regeringen överlämnade propositionen 2009/10:169 Förändrat uppdrag för (publ), till . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). Uppdraget för ska förändras så att verksamheten baseras på affärsmässig grund och genererar marknadsmässig avkastning. ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Dessutom ska även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarrondering och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade 2002, vid bolagets bildande, är avyttrad. Vidare ska uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten upphöra vid utgången av 2010. har bemyndigat regeringen att överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten, vilken ska användas som ersättningsmark för att bidra till att miljökvalitetsmålet Levande skogar kan nås. Regeringen anser att möjligheterna att tillse att fullgör sitt uppdrag, i enlighet med beslut, har förbättras i och med det nya uppdraget. Regeringen har vidare i propositionen 2009/10:169 Förändrat uppdrag för påpekat att delägarskapet i ska avyttras för att stärka och renodla roll som oberoende aktör. Av propositionen framgår även att om framtida behov av resurser uppstår för att bidra till måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Levande skogar ska regeringen återkomma med vilka verktyg som då kan vara aktuella. ska liksom alla statligt ägda företag vara ett föredöme vad gäller klimat- och miljöansvar samt socialt ansvar. Enligt statens ägarpolicy ska statligt ägda bolag ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi för att hantera miljöhänsyn och socialt ansvarstagande såsom etik, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption samt jämställdhet och mångfald. Arbetet ska kommuniceras såväl externt som internt. har också att förhålla sig till ett antal mål, förordningar och lagar inom miljöområdet. Att exakt precisera målnivåer för föredömlighet är dock svårt med en föränderlig omvärld och affärsmässig verksamhet. ska kunna agera på samma villkor som övriga konkurrenter på marknaden. Av propositionen Förändrat uppdrag för framgår att nya ekonomiska mål kommer att fastställas för som en följd av ett riksdagsbeslut om förändrat uppdrag. Dessa mål kommer att beakta bolagets olika uppdrag. Följande ärenden, som har föranletts av granskningsrapporter Vad och vem styr de statliga bolagen? (RiR 2006:11), med vind i ryggen? (RiR 2007:29), Regeringens försäljning av av TeliaSonera (RiR 2008:12), Regeringens försäljning av (RiR 2009:9) samt (RiR 2008:25), är att anse som slutbehandlade. Regeringen har i budgetpropositionen under utgiftsområde 24 Näringsliv redogjort för sin bedömning och de frågor som uppmärksammats av i rapporten Vad och vem styr de statliga bolagen? 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Rapporten har slutbehandlats i regeringens skrivelse till med redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2009/10:140). I budgetpropositionen har regeringen under utgiftsområde 24 Näringsliv redogjort för sin bedömning och de frågor som uppmärksammats av i rapporten med vind i ryggen? (RiR 2007:29). Vidare har rapporten omhändertagits i samband med de förslag som regeringen har lämnat i propositionen 2009/10:179 Förtydligande av uppdraget för (publ). Den har slutbehandlats i regeringens skrivelse till med redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2009/10:140). Regeringen har slutligen, i budgetpropositionen under utgiftsområde 24 Näringsliv, redogjort för sin bedömning och de frågor som uppmärksammats av i rapporterna Regeringens försäljning av av TeliaSonera (RiR 2008:12), Regeringens försäljning av (RiR 2009:9) samt (RiR 2008:25). 3.6Vissa frågor angående förvaltningen av statligt ägda företag Regeringens förslag: Akademiska Hus kan inrättas utan beaktande av vad som anges om lokala bolag i tidigare riktlinjer. Skälen för regeringens förslag Vid bildandet av nuvarande förutsatte regeringen att lokala bolag som ägde fastigheterna och där utbildningsintressena hade majoritet skulle bildas på universitetsorterna. Det angavs även att koncernen skulle garantera långsiktigheten och upprätthålla värdet i statens innehav av högskolefastigheter och garantera att fastighets- och förmögenhetsförvaltningen genomfördes på ett kompetent och effektivt sätt (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Eftersom regeringen inte ansåg det lämpligt att representanter för utbildningsintressena ingick i bolagens styrelser, togs detta krav bort (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252). har sex regionala dotterbolag. Denna struktur har visat sig mindre ändamålsenlig, bl.a. till följd av förändringar i omvärlden. Vidare är en förändrad koncernstruktur i en förutsättning för att kunna skapa en bättre kapitalstruktur i bolaget. Av dessa skäl samt för att möjliggöra en effektivare förvaltning föreslår regeringen att bolaget ska kunna organiseras utan beaktande av vad som anges om lokala bolag i prop. 1992/93:37. Regeringen gör bedömningen att det även fortsättningsvis finns fördelar med att har verksamhet lokaliserad i olika regioner för att därmed befinna sig i närheten av sina huvudsakliga kunder. Regeringens bedömning är att en förankring bör ske med universiteten och högskolorna innan en eventuell omstrukturering genomförs. Regeringens förslag: En ny koncernstruktur inrättas för , med bildande av ett nytt moderbolag. Regeringen bemyndigas att vidta därför behövliga åtgärder, innefattande att förvärva ett aktiebolag som ska ta över ansvaret för den verksamhet som tidigare beslutat för med nedan angivna förtydliganden samt överföra aktierna i till detta bolag genom ett aktieägartillskott. Det nya moderbolaget tar över ansvaret för den verksamhet som tidigare beslutat för med förtydligandena att utsändnings- och överföringstjänster ska ske på likvärdiga villkor i och att den grundläggande infrastrukturen ska erbjudas över hela eller delar av . Skälen för regeringens förslag Teracomkoncernen erbjuder nätlösningar för distribution av media samt bedriver betal-TV- verksamhet. Verksamheten bedrivs under varumärkena , Boxer och Plus TV. Teracomkoncernens legala struktur har efter expansion i och blivit mindre lämplig. Koncernen består av sju legala enheter moderbolaget, fyra dotterbolag samt två dotterdotterbolag. Fyra av bolagen är verksamhetsdrivande och tre är vilande. Det finns ett behov av att skapa förutsättningar för effektivare styrning av koncernen, med en tydligare ansvarfördelning mellan styrelse/koncernledning och rörelsedrivande bolag. Regeringen föreslår därför att koncernstrukturen ändras genom att ett nytt moderbolag skapas för de nu existerande koncernbolagen. Dessa blir då parallella dotterbolag direkt under det nya moderbolaget, som alltså blir ett holdingbolag. Denna struktur renodlar ägarens styrning av koncernen eftersom den egentliga styrningen av verksamheten hanteras genom holdingbolaget. För att genomföra detta avser regeringen förvärva ett tomt aktiebolag, s.k. lagerbolag, till vilket aktierna i överförs genom ett aktieägartillskott. Därefter överförs AB:s nuvarande dotterbolag till det nya moderbolaget så långt möjligt genom utdelning och sedan mot revers. För det fall regeringen inför genomförandet av den nya koncernstrukturen finner den vara behäftad med några väsentliga nackdelar för ägaren staten eller , jämfört med dagens struktur, avser regeringen dock inte att ändra koncernstrukturen. Den nya koncernstrukturen innebär inte någon förändring av den verksamhetsinriktning som angivits av . Det nya moderbolaget kommer att ta över ansvaret för den verksamhet som tidigare beslutat för , men själva verksamheten kommer även fortsättningsvis bedrivas i något av koncernens dotterbolag. Den verksamhetsinriktning som tidigare beslutat behöver förtydligas så att det framgår att utsändnings- och överföringstjänster ska ske på likvärdiga villkor i och att den grundläggande infrastrukturen ska erbjudas över hela eller delar av . Om regeringen senare bedömer att det nya moderbolaget bör avyttras kommer regeringen att föreslå detta. Detsamma gäller nätverksamheten i , vilken utför tidigare beslutade uppdrag. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.6.3Försäljning av aktier i företag med kan innebära att regeringen kommer att framföra Av regeringens proposition 2006/07:57 Försäljning av vissa statligt ägda företag framgår att regeringen avser att minska statens ägande i företagen som äger , , , Bostadsfinansieringsaktiebolag, (publ), , och . För detta har regeringen inhämtat bemyndigande (bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217). Försäljningsintäkterna ska användas för att amortera på statsskulden. Vidare har regeringen genomfört en utvärdering av svenska statens aktieinnehav i () och i propositionen Nyemission i inhämtat bemyndigande (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220) att bl.a. vidta följande åtgärder, var för sig eller i kombination: -minska ägandet i SAS genom att avyttra hela eller delar av aktieinnehavet eller genom utspädning av befintlig ägarandel, -förvärva eller byta aktier, rättigheter att förvärva aktier eller andra former av andelar i de företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i . har också bemyndigat regeringen att avyttra de tillgångar och rättigheter som staten får som likvid, i samband med de ovan nämnda försäljningar, om andra tillgångar än kontanter erhålls. Bemyndigande från att förändra statens ägande finns också för (publ) (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr.