prop · GX03100d5 · 2010-04-15 00:00:00 — 2009/10:100 BILAGA 4 Inkomstutveckling och inkomstspridning ........................................................... Äldres arbetsinkomster ökar.................................................................. Finanskrisens effekter på inkomstfördelningen ................................. Tydlig inbromsning av inkomstutvecklingen under krisåren ............ Ökad arbetslöshet ger små effekter på inkomstfördelningen............ Varför ökar inkomstspridningen?........................................................ Andelen ekonomiskt utsatta ökar........................................................ I vilka grupper har den ekonomiska utsattheten ökat? Inkomstfördelning i ett internationellt perspektiv............................. Effekter av regeringens politik 20062011 ......................................................... Ekonomiska drivkrafters betydelse för arbetskraftsutbudet ............. Regeringens politik har gjort arbete mer lönsamt .............................. Mer lönsamt att gå från utanförskap till arbete................................... Förbättrade drivkrafter ger ökad sysselsättning på lång sikt ............. Fördelningseffekter av regeringens politik ......................................... Regeringens politik gynnar dem med låga inkomster......................... 2.2.2Reformerna ger samma inkomstökning för kvinnor och män ............................................................................. Ökad inkomst för olika individer typfall .......................................... Begrepp .....................................................................................och definitioner Datamaterial .................................................................och beräkningsmetoder 2009/10:100 BILAGA 4 Ersättning vid arbete respektive arbetslöshet för ensamstående respektive sammanboende hushåll med två barn .................................................................. Genomsnittlig marginaleffekt i olika ersättningssystem ........................................ Förändring av ersättningsgrad 20062010............................................................... Ersättningsgrader för kvinnor och män 2010.......................................................... Arbetsutbudseffekter av regeringens politik........................................................... Arbetsutbudseffekter för olika inkomstgrupper..................................................... Effekt av regeringens politik för hushåll med två heltidsarbetande 2010. Jobbskatteavdrag för olika månadslöner 2010......................................................... Höjt grundavdrag för en person med enbart garantipension ........................ U.1 Nyckeltal 1991 och 19952009 ............................................................................... U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2006 2009/10:100 BILAGA 4 Marknadsinkomster för olika åldersgrupper............................................................. Socialförsäkringar, pensioner och bidrag (transfereringar) för olika Genomsnittlig skattekvot för olika åldersgrupper ................................................... Individuell disponibel inkomst för olika åldersgrupper........................................... Justerad disponibel inkomst för olika åldersgrupper ............................................... Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av mäns ................................ Utveckling av genomsnittlig disponibel inkomst i olika inkomstgrupper............ Utveckling av genomsnittlig disponibel inkomst för olika grupper. Genomsnittlig förändring av justerad disponibel inkomst vid en ökad 1.10 Inkomstspridningens utveckling ........................................................................... 1.11 Decilkvoter för olika grupper, höga inkomster .................................................... 1.12 Decilkvoter för olika grupper, låga inkomster...................................................... 1.13 Utvecklingen av andel med låg ekonomisk standard............................................ 1.14 Olika gruppers bidrag till andelen med låg ekonomisk standard (relativ 60)..... 1.15 Inkomstspridning inom ............................................................................ 1.16 Den översta tusendelens inkomstandel................................................................. Marginaleffekt för ensamstående med två barn...................................................... Marginalskatt och genomsnittlig skatt för ett vårdbiträde .................................... Ersättningsgrader vid arbetslöshet, sjukpenning samt sjuk- och Ersättningsgrader fördelade efter arbetsinkomstens storlek 2010 ........................ Effekt av VÅP10 på justerad disponibel inkomst för olika inkomstgrupper........ Effekt av VÅP10 på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och Effekter av regeringens politik på justerad disponibel inkomst för olika Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för vuxna Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män................................................................................................... U.1 Antal konsumtionsenheter enligt PEL-skalan ...................................................... U.2 Hypotetisk Lorenz-kurva....................................................................................... 2009/10:100 BILAGA 4 Individer i åldern har efter 1990- lämnar regeringen en fördel- talskrisen och fram till haft en mycket god utveckling av sin disponibla inkomst. Ännu högre inkomstutveckling har gruppen haft vilket beror på att de nu förvärvsarbetar i högre grad . Inkomstutvecklingen för de yngre vuxna i åldern 2029 har däremot varit svag. Detta är en följd av senarelagd etablering på arbetsmarknaden, något som bl.a. förklaras av att allt fler studerar och . Finanskrisen har inneburit kraftigt fallande kapitalinkomster vilket framför allt berör dem i toppen av inkomstfördelningen. Den allvarligaste effekten av ökad arbetslöshet på inkomstfördelningen uppkommer på . På kort sikt är effekterna mindre. har inkomstspridningen sakta ökat. beror det främst på en ökande lönespridning och därefter på att skatternas inkomstutjämnande effekt avtagit något. hör tillsammans med till de länder i världen med lägst inkomstspridning. Regeringens reformer för att stärka arbetslinjen beräknas öka arbetsutbudet och få störst procentuell effekt i den nedre delen av inkomstfördelningen. Förslagen som aviseras i denna proposition gynnar främst dem med låga inkomster och kvinnor mer än män. ningspolitisk redogörelse i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Årets redogörelse består av två delar. Den första delen beskriver befolkningens inkomstutveckling och krisens förväntade effekter på inkomstfördelningen. Vidare analyseras orsakerna till den ökande inkomstspridningen liksom andelen ekonomiskt utsatta. Dessutom redovisas inkomstfördelningen i ett internationellt perspektiv. I del två redovisas förväntade effekter av regeringens politik på drivkrafter till arbete, arbetsutbud och inkomstfördelning. baseras alla siffror på utfall från (). används simuleringsberäkningar baserade på prognoser. Dessa är naturligtvis osäkra. I diagrammen är det sista utfallsåret markerat med en streckad lodrät linje. I en underbilaga beskrivs begrepp och definitioner. 2009/10:100 BILAGA 4 I denna bilaga är hushållens disponibla inkomst ett centralt begrepp. Inledningsvis visas här hur disponibel inkomst byggs upp av olika inkomstslag, socialförsäkringar och skatter samt hur utvecklingen varit för olika åldersgrupper. Det har skett markanta förskjutningar mellan olika åldersgruppers inkomster . 1990-talskrisen innebar stagnerande eller sjunkande marknadsinkomster (lön, företagarinkomst och kapitalinkomst) för dem i yrkesaktiv ålder (se diagram 1.1). har de i åldern 3059 haft en stabil ökning av sin reala marknadsinkomst. För den äldre arbetskraften mellan har ökningen varit ännu kraftigare till följd av ökat förvärvsarbete. De yngre vuxna mellan har däremot haft en relativt svag utveckling. Det beror både på att de i samband med 1990-talskrisen fick svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och att de kraftigt ökade sina högskolestudier. Etableringsåldern för unga har gradvis höjts och deltagandet i arbetsliv och studier förefaller även nu vara mer heterogent . var speciella med extra höga inkomster från kapitalvinster, vilket syns som toppar i inkomstkurvorna. När det gäller socialförsäkringar, pensioner och bidrag så har pensionärsgruppen haft en stabil real utveckling (se diagram 1.2). En orsak till detta är att nyblivna pensionärer varit mer yrkesaktiva och därmed tjänat in högre pensionsrätter. De reala transfereringarna för dem i förvärvsaktiv ålder har i genomsnitt varit oförändrade . De genomsnittliga skatterna höjdes relativt kraftigt som ett led i konsolideringen av de offentliga finanserna (se diagram 1.3). har skatterna sedan gradvis sänkts, allra lägst skatter betalar nu yngre i åldern . Diagram 1.1 Marknadsinkomster för olika åldersgrupper Kronor, prisnivå (genomsnitt) Källor: och egna beräkningar. Diagram 1.2 Socialförsäkringar, pensioner och bidrag (transfereringar) för olika åldersgrupper Kronor, prisnivå (genomsnitt) Källor: och egna beräkningar. Diagram 1.3 Genomsnittlig skattekvot för olika åldersgrupper Inkomst-, förmögenhets- och fastighetsskatt som andel av marknadsinkomster och transfereringar. Anm.: Som en följd av pensionsomläggningen 2003 höjdes grundpensionenerna och gjordes beskattningsbara. Källor: och egna beräkningar. Den individuella disponibla inkomsten, nettot när marknadsinkomster läggs ihop med transfereringar och skatten dras ifrån, framgår av diagram 1.4. Två tydliga trender är att 6064-åring- arna genom sin ökande sysselsättningsgrad kommit ikapp dem i åldern 3059 samt att yngre har haft en relativt svag inkomstutveckling. De inkomster som redovisats är individuella. Men de flesta personer lever i ett hushåll med delad ekonomi och har olika försörjningsbörda beroende på hur många barn som finns i hushållet. För att få jämförbarhet av den ekonomiska standarden mellan olika hushåll kan justerad disponibel inkomst beräknas. I detta begrepp justeras den samlade hushållsinkomsten med hänsyn till hushållets försörjningsbörda.1 Som framgår av diagram 1.5 ändras relationen mellan vissa åldersgrupper när den disponibla inkomsten justeras för hushållsstorlek. Åldersgruppen 3059, som har höga inkomster, närmar sig de övriga grupperna eftersom de ofta består av barnfamiljer. De i åldern har höga inkomster men sällan hemmavarande barn, vilket leder till hög justerad disponibel inkomst. Kvinnor har lägre individuella disponibla inkomster än män (se diagram 1.6). Det finns ingen trend mot att kvinnors inkomster närmar sig männens. 2009/10:100 BILAGA 4 Diagram 1.4 Individuell disponibel inkomst för olika åldersgrupper Kronor, prisnivå (genomsnitt) Källor: och egna beräkningar. Diagram 1.5 Justerad disponibel inkomst för olika åldersgrupper Kronor, prisnivå (genomsnitt). justerad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. Diagram 1.6 Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av mäns Källor: och egna beräkningar. 1 Se underbilaga för en beskrivning av hur justeringen görs. 2009/10:100 BILAGA 4 1.2Finanskrisens effekter på inkomstfördelningen Den världsomspännande kris som präglat den ekonomiska utvecklingen gör inkomstutvecklingen under dessa år extra intressant. I detta avsnitt fokuseras därför på hur olika grupper förväntas påverkas av den ekonomiska krisen. För de flesta inkomstgrupper förväntas inkomstutvecklingen vara svagt positiv trots att inkomsttillväxten kraftigt bromsar in under krisåren. För personer i toppen och botten av fördelningen väntas dock inkomsterna sjunka. Den största försämringen väntas på kort sikt ske för personer i toppen av fördelningen (se diagram 1.7). Det kan förklaras av att kapitalvinster och övriga kapitalinkomster fallit kraftigt till följd av en svag utveckling på aktie- och bostadsmarknaden. Det är också vanligt att en del av inkomsten hos personerna i toppen av fördelningen betalas ut som en rörlig ersättning kopplad till företagets vinst eller aktiekursens utveckling. En kraftig minskning eller helt utebliven ersättning innebär då ett stort inkomstbortfall. Diagram 1.7 Utveckling av genomsnittlig disponibel inkomst i olika inkomstgrupper Anm.: Utfall 2006-2008, prognos 2009-2010, P10 avser tiondelen med lägst inkomster, P90 avser tiondelen med högst inkomster. Källor: och egna beräkningar. Den genomsnittliga inkomstförändringen kan också bli förhållandevis stor nederst i fördelningen. Det beror framför allt på stora förluster hos ett begränsat antal människor som tillhör lägsta inkomstgruppen på grund av stora kapitalförluster eller negativa näringsinkomster. För de som befinner sig nederst i fördelningen på grund av att de saknar egna arbetsinkomster förväntas effekten av krisen bli betydligt mindre. Krisen kan till och med innebära att deras relativa position förbättras. nätet i form av arbetslöshetsersättning, bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd innebär att inkomsterna för dessa grupper inte försämras i samma utsträckning som för de som gör stora kapitalförluster i toppen och botten av fördelningen. De som förlorar mest på krisen i ett inledningsskede är nödvändigtvis inte de som förlorar mest i ett längre perspektiv. Kapitalstarka individer kan göra stora förluster men är också en grupp som gynnas när konjunkturen vänder, aktiekurser stiger och nya investeringsmöjligheter uppstår. Därmed torde dessa grupper snabbt kunna återhämta de inkomstförluster som sker under krisen. För de som blir arbetslösa under krisen är risken för långvariga konsekvenser mer uppenbar. Även om inkomstskyddet för vanliga löntagare är relativt gott i ett kortsiktigt perspektiv kan svårigheterna att komma tillbaka till arbetsmarknaden vara stora för vissa grupper. Det kan innebära lägre inkomster . Erfarenheterna från 1990-talskrisen vittnar om stora svårigheter för framför allt äldre personer att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Även för yngre vars etablering på arbetsmarknaden fördröjs eller försvåras kan konsekvenserna bli kännbara. 1.2.1Tydlig inbromsning av inkomstutvecklingen under krisåren För de flesta grupper innebär krisåren en inbromsning av inkomsttillväxten. Undantaget är pensionärerna vars genomsnittliga inkomster förväntas öka under krisåren (se diagram 1.8). En förklaring till detta är att sammansättningen av pensionärskollektivet förändras och nya pensionärer tillkommer med genomsnittligt högre inkomster. En annan förklaring är att pensionerna inte påverkas direkt vid en ekonomisk kris utan med en viss eftersläpning. Det innebär att pensionerna påverkas först , när pensionssystemets automatiska balansering aktiveras. För att kompensera för denna minskning av pensionerna har grundavdraget höjts och därmed inkomstskatten sänkts för pensionärer, vilket bidrar till att ge pensionärerna en positiv inkomstutveckling även . För utrikes födda och sammanboende utan barn i åldern har inkomsterna under krisåren minskat svagt. För utrikes födda ser utvecklingen olika ut beroende på hur länge de Generellt sett förväntas de som varit länge i landet klara krisen bättre än de som varit här . Detta speglar främst arbetsmarknadssituationen, där de som varit längre i landet i större utsträckning har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden medan nyanlända oftast har en svagare anknytning och mer osäkra anställningsförhållanden. För sammanboende och ensamstående i åldern kan den lägre inkomstökningen under krisen förklaras av att den genomsnittliga löneinkomsten minskar, i och med att färre arbetar. ökar skattepliktiga transfereringar till följd av en ökning av arbetslöshetsersättningen. Den sämsta utvecklingen sett över perioden 20062010 förväntas ensamstående med barn få. Det beror framför allt på att löneinkomsterna minskat och på att en betydligt mindre ökning väntas än hos andra grupper. Detta till trots bedöms dock inte den genomsnittliga inkomsten sjunka , utan utvecklas svagt positivt under samtliga år. Diagram 1.8 Utveckling av genomsnittlig disponibel inkomst för olika grupper. Anm.: Utfall 2006-2008, prognos 2009-2010 . Källor: och egna beräkningar. 1.2.2Ökad arbetslöshet ger små effekter på inkomstfördelningen Vid sidan av lägre kapitalvinster och högre kapitalförluster är den kraftigt stigande arbetslösheten den mest uppenbara effekten av den finansiella krisen och den därpå följande lågkonjunkturen. beräknas arbetslösheten uppgå till , vilket är en ökning med från högkonjunkturens topp . 2009/10:100 BILAGA 4 löshet påverkar oftast inkomstspridningen i begränsad omfattning på kort sikt. Det kan dels förklaras av att det sociala skyddsnätet ger ett förhållandevis gott inkomstskydd, dels av att de som blir arbetslösa trots allt är relativt få i förhållande till den övriga befolkningen. På lång sikt kan dock effekterna bli större. Det gäller framför allt för de grupper som har svårt att komma tillbaka till arbetsmarknaden när konjunkturen vänder och sysselsättningen tar fart. Under 1990-talskrisen var det framför allt de äldre på arbetsmarknaden som drabbades av detta. I ett längre perspektiv innebär det att deras inkomstutveckling halkar efter då den intjänade pensionen blir lägre på grund av färre yrkesverksamma år. Under krisen har arbetslösheten framför allt drabbat grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. För ungdomar, lågutbildade och invandrare har arbetslösheten ökat mer än för andra grupper. De grupper som drabbas hårdast av arbetslösheten återfinns oftast i den nedre delen av fördelningen, dock inte allra längst ner eftersom dessa inkomstskikt företrädesvis består av personer som inte förvärvsarbetar. Högre upp i fördelningen kan effekten förväntas bli större. Det beror främst på att inkomster över taket inte ersätts av arbetslöshetsförsäkringen.2 Därmed blir inkomstskyddet bättre längre ner i fördelningen.3 För de personer som blir arbetslösa är därför den procentuella försämringen av inkomsten större i toppen av fördelningen än i botten. Det faktum att färre personer med höga inkomster drabbas av arbetslöshet gör dock att den genomsnittliga effekten per inkomstgrupp blir större i den nedre delen av fördelningen än i toppen. En illustration av detta ges i diagram 1.9. I exemplet har effekterna av arbetslösheten simulerats genom att studera ersättningen vid arbetslöshet i förhållande till inkomsten vid arbete, för de som blev arbetslösa 20072009.4 Diagram 1.9 visar att den ökade arbetslösheten har en begränsad påverkan på inkomstfördelningen. I genomsnitt sjunker den disponibla inkomsten . Effekten är störst i 2Den maximala ersättningen är per dag från arbetslöshetsersättningen. 3I dessa beräkningar tas inte hänsyn till eventuella avtalsersättningar. 4Simuleringen har gjorts med den statiska mikrosimuleringsmodellen FASIT. 2009/10:100 BILAGA 4 mitten av fördelningen, vilket förklaras av att flest personer berörs i detta inkomstskikt. I botten av fördelningen är effekten mindre, vilket beror på att färre personer blir arbetslösa långt ner i fördelningen tack vare den redan låga förvärvsgraden, men också på att arbetslöshetsförsäkringen ger ett bättre inkomstskydd för inkomster under taket. I toppen av fördelningen är inkomstförlusten stor för en enskild person men relativt få i dessa inkomstlägen berörs av den ökade arbetslösheten, vilket innebär att den genomsnittliga effekten blir liten. Diagram 1.9 Genomsnittlig förändring av justerad disponibel inkomst vid en ökad arbetslöshet -0,05 -0,10 -0,15 -0,20 -0,25 Källor: och egna beräkningar. Ett annat mer direkt sätt att beskriva effekterna av en ökad arbetslöshet är att studera hur inkomsterna vid arbetslöshet förändras för olika typhushåll. I tabell 1.1 beskrivs de ekonomiska konsekvenserna för två olika familjer som drabbas av arbetslöshet, en ensamstående med två barn och en sammanboende med två barn. För en privatanställd tjänsteman med en lön på som blir arbetslös utgår arbetslöshetsersättning och avtalsersättning.5 Hur stort inkomstbortfallet blir är i stor utsträckning beroende av om hushållet har en eller två inkomsttagare. Ett ensamstående hushåll är ofta känsligare för inkomstbortfall än ett sammanboende, då endast en inkomsttagare försörjer familjen. Exemplet visar att en ensamstående som blir arbetslös får behålla av sin ursprungliga inkomst. För sammanboende blir andelen högre, , vilket illustrerar att maken/makan som 5 I exemplet antas att avtalsersättning utgår från Trygghetsrådet för en person mellan . förvärvsarbetar, bidrar till att upprätthålla inkomstnivån för hushållet som helhet. Tabell 1.1 Ersättning vid arbete respektive arbetslöshet för ensamstående respektive sammanboende hushåll med två barn Anm.: Skattefria transfereringar består av bostadsbidrag, underhållsstöd och barnbidrag. Källa: Egna beräkningar. Den ekonomiska krisen har inneburit att inkomstspridningen har minskat. över har dock en trendmässig ökning av inkomstspridningen skett. Av diagram 1.10 framgår att inkomstspridningen, här mätt med Gini-koefficienten6, fluktuerar kraftigt mellan åren. Detta beror till stor del på stora variationer hos kapitalvinster och övriga kapitalinkomster.7 Dessa är starkt kopplade till läget på bostads- och finansmarknaderna och är dessutom koncentrerade till hushåll med höga övriga inkomster. En effekt av detta är den höga inkomstspridningen , 2000 och 2007. nådde inkomstspridningen den högsta nivån, men har minskat , bl.a. på grund av sjunkande kapitalinkomster. I diagram 1.10 visas också inkomstspridningen utan kapitalvinster respektive utan samtliga kapitalinkomster. Dessa varierar mindre, men uppvisar också en tydlig trend mot en ökad inkomstspridning. 6Gini-koefficienten, som kan anta värden mellan noll och ett, är ett vanligt mått på inkomstspridningen. Ju lägre värde desto jämnare är inkomstfördelningen. För en mer detaljerad beskrivning se underbilagan. 7Kapitalvinster avser realiserade vinster vid försäljning av värdepapper, fastigheter m.m. Kapitalinkomster omfattar förutom kapitalvinster även ränteinkomster och utdelningar. tas fortsätta öka . Denna bedömning tar dock inte hänsyn till de ökningar av arbetsutbudet som väntas uppkomma genom jobbskatteavdraget. Effekterna av jobbskatteavdraget väntas vara störst i de lägre inkomstskikten, vilket förväntas ha en dämpande effekt på inkomstspridningens utveckling på lång sikt.8 Diagram 1.10 Inkomstspridningens utveckling Gini-koefficienten för justerad disponibel inkomst Källor: och egna beräkningar. 1.3.1Varför ökar inkomstspridningen? Den ökning av inkomstspridningen som uppkommit har olika förklaringar under olika tidsperioder. förklaras den huvudsakligen av ett ökande bidrag från löneinkomsterna. förklaras den i stället främst av att skatternas inkomstutjämnande effekt har minskat sett över hela befolkningen.9 2009/10:100 BILAGA 4 är dock ett sammanfattande mått på alla förändringar som sker i inkomstfördelningen. För att närmare belysa hur inkomstfördelningen förändrats visas i diagram 1.11 och 1.12 decilkvoter för olika befolkningsgrupper beräknade utifrån den justerade disponibla inkomsten exklusive kapitalvinster och övriga kapitalinkomster.11 De högsta inkomsterna har ökat ökade de högsta inkomsterna något i förhållande till medianinkomsten. Av diagram 1.11 framgår att utvecklingen främst uppkom genom ökade toppinkomster bland de sysselsatta. avstannade uppgången och de högsta inkomsterna har därefter varit oförändrade. Diagram 1.11 Decilkvoter för olika grupper, höga inkomster Anm.: Kvoterna avspeglar den högsta decilgränsen (P90) för respektive grupp i förhållande till populationens medianinkomst. Källor: och egna beräkningar. Hur har inkomstfördelningen förändrats?