prop · GX03226 · 2010-05-28 00:00:00 — I avvaktan på slutförandet av mätningarna lanserade kommissionen i två omgångar, och , totalt 21, s.k. snabbspårsåtgärder. Syftet med dessa snabbspårsåtgärder har varit att få snabba minskningar av företagens administrativa kostnader på totalt ca . Processen har dragit ut och alla snabbspårsåtgärder är ännu inte genomförda. Kommissionens meddelande Action Programme for Reducing Administrative Burdens in the EU Sectoral Reduction Plans and 2009 Actions presenterades (KOM (2009) 544). I meddelandet lanserades sektoriella planer för hur de administrativa kostnaderna ska minska på de tretton prioriterade områdena och de 72 mätta rättsakterna. Av meddelandet framgår bl.a. att de minskningsförslag som kommissionen redan har föreslagit samt de minskningsförslag som redan har antagits uppskattas kunna reducera de administrativa kostnaderna med . Förslag som redan har presenterats av kommissionen men som fortfarande väntar på att antas (bl.a. inom ramen för medbeslutandeförfarandet) uppskattas kunna minska de administrativa kostnaderna med ytterligare . Förberedande arbete för ytterligare minskning av de administrativa kostnaderna kan leda fram till att 31 nya åtgärder presenteras som skulle innebära en ytterligare reducering av kostnaderna med minst . Sammanlagt kan detta enligt kommissionens beräkningar komma att utgöra en minskning om totalt av den sammanlagt uppmätta kostnaden om knappt 124 miljarder euro eller en beräknad minskning med av de totala administrativa kostnaderna hänförliga till . Den beräknade Skr. 2009/10:226 minskningen kan i teorin innebära att de svenska företagens administrativa kostnader minskar eller , givet att andelen EU-relaterad kostnader uppgår till . Det finns inget i uppdateringarna eller prognoserna av de svenska mätningarna, som tyder på en förenkling i denna storleksordning. Tvärtom finns det en betydande osäkerhet kring om den av kommissionen beräknade minskningen kommer att uppnås. Beräkningarna förutsätter att de föreslagna åtgärderna genomförs fullt ut och att alla förslag som är föremål för medbeslutande antas av rådet och utan ändringar som skulle medföra betungande administrativa kostnader för företagen. 3.2.4Ett rullande förenklingsprogram och övrigt förenklingsarbete presenterade kommissionen ett rullande förenklingsprogram, som har uppdaterats med nya initiativ 2009. Förslagen är hänförliga till en rad olika rättsområden. Det finns 185 förenklingsinitiativ inom ramen för programmet, varav kommissionen vid utgången av 2009 beslutat om 149 stycken. Av de förenklingsinitiativ som är föremål för medbeslutande av rådet och hade fram till ovan nämnda tidpunkt 76 antagits och 19 väntade alltjämt på att antas. Fram /09 hade rådet och endast antagit 39 lagstiftningsförslag och 50 förslag låg då fortfarande och väntade på att antas. En hel del framsteg har således gjorts avseende förenklingsförslagen inom ramen för medbeslutandeförfarandet . Kommissionen har även arbetat med ett kodifieringsprogram, där man har vidtagit åtgärder i form av förenklingar och kodifiering av befintligt regelverk som beräknas minska gemenskapsrättens volym med . Vidare har en genomgripande översyn gjorts av gemenskapsrätten och av arbetet med att se till att gemenskapsrätten genomförs och tillämpas korrekt i medlemsstaterna genomförts. Genom denna översyn identifierade kommissionen 81 nya åtgärder som den nytillträdda kommissionen kan överväga för framtida förenklingsprogram. Det kan vidare noteras att kommissionen har låtit meddela att den har för avsikt att tillämpa gemensamma ikraftträdandedatum för framtida regleringar och beslut som berör företagen37, vilket förväntas underlätta särskilt för småföretagen att enklare kunna anpassa sig till legislativa förändringar. Kommissionen har tagit ett antal konkreta steg för att förbättra sitt arbetssätt vid utformningen av nya regler och nya 37 Se KOM (2009) 15 s. 9. Den metod för systematisk analys av ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser som är obligatorisk i fråga om alla förslag som finns i kommissionens årliga lagstiftnings- och arbetsprogram, introducerades . När det gäller användningen av konsekvensutredningar är framstegen tydliga. gjorde kommissionen ca 20 konsekvensutredningar i jämförelse med 102 , 135 och 79 . Användningen av och kvaliteten på konsekvensutredningarna varierar dock mellan kommissionens olika generaldirektorat. Som ett led i arbetet att stärka användningen av och kvaliteten på konsekvensutredningar inrättade kommissionen vad som kan betecknas som ett internt regelråd, (konsekvensutredningsnämnden), för att granska kvaliteten på konsekvensutredningarna som tagits fram av kommissionen. avgav under sitt första verksamhetsår, 2007, 112 yttranden över utkast till konsekvensutredningar, 182 yttranden yttranden . Nämndens yttranden har vid återkommande tillfällen uttryckt i förhållandevis klara ordalag att det finns brister i t.ex. problemdefinitionen, i beaktandet av olika alternativa lösningar och i analysen av olika konsekvenser. I vissa fall har konsekvensutredningar efter justeringar blivit föremål för nya yttranden från nämndens sida. Genom sitt arbete får nämnden anses ha bidragit till att i viss utsträckning stärka användningen av och särskilt kvaliteten på konsekvensutredningar. Flera parter, såväl medlemsstater som olika intressenter, har påtalat avsaknaden av konsekvensutredningar vid väsentliga ändringar och tillägg till kommissionens ursprungliga förslag som en klar brist i nuvarande system för konsekvensutredningar. Frågan har även uppmärksammats i flera rådslutsatser om regelförenklingsarbetet, senast under det svenska ordförandeskapet . En översyn av överenskommelsen i det s.k. Inter-Institutional Common Approach to Impact Assessment har inletts och kommer att fortsätta när den nya kommissionen har kommit igång med sitt arbete. Förhoppningen är att översynen ska leda fram till en förbättrad hantering av konsekvensutredningar inom ramen för medbeslutandeförfarandet. 3.2.6Rådgivande grupper i regelförenklingsarbetet Kommissionen har inrättat två rådgivande högnivågrupper med något varierande roller i regelförenklingsarbetet. Båda grupperna har varit viktiga för att driva arbetet framåt. Den första av dessa grupper, Regulatory Experts, inrättades av kommissionen med mandat att bl.a. stödja och ge allmänna råd till kommissionen avseende det horisontella regelförenklingsarbetet. Denna grupp har varit viktig för att stärka kontakterna med andra medlemsstater i regelförenklingsarbetet och för att föra en informell dialog med dem och med kommissionen. Möten för högnivågruppen har ägt rum ca 23 gånger . Särskild uppmärksamhet har ägnats åt arbetet med att förenkla befintliga regelverk, minska de administrativa kostnaderna och stärka användningen av och kvaliteten på konsekvensutredningar, varvid även Skr. 2009/10:226 frågor om genomförande och verkställighet i medlemsstaterna i viss utsträckning har beaktats. Den andra rådgivande gruppen, Stakeholders on Administrative Burdens (Stoiber-gruppen), inrättades av kommissionen , med en mandattid , för att ge råd till kommissionen i arbetet med att minska de administrativa kostnaderna. Denna högnivågrupp har, såsom dess informella benämning indikerar, letts av tyska CSU:s förre ordförande och bestått av 15 personer med expertkunskaper inom olika områden, nominerade av olika näringslivs-, fack-, miljö- och konsumentorganisationer m.m. Stoiber-gruppen höll sitt första möte och har därefter varit förhållandevis aktiv. Gruppen har avgett flera yttranden kring hur arbetet med att minska företagens administrativa kostnader bör fortskrida. Kommissionens ordförande meddelade sin avsikt att förlänga Stoiber- gruppens mandat , vilket han sedan bekräftade . Vid sidan av ovanstående grupper har kommissionen även haft återkommande möten med nationella s.k. Single Points of Contact (SPOC). Dessa kontaktpersoner har haft till uppgift att underlätta samarbetet, informationsutbytet och i viss mån kvalitetssäkringen i arbetet med att bl.a. mäta de administrativa kostnaderna mellan å ena sidan kommissionen och dess konsulter, som utfört mätningarna i de olika medlemsstaterna, och å andra sidan medlemsstaternas statsförvaltningar. Möten mellan dessa kontaktpersoner och kommissionen har ägt rum i åtminstone en gång per halvår sedan arbetet med mätningarna påbörjades . 3.3Det svenska ordförandeskapet i EU Regelförenkling var en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU . Som ett led i att stärka arbetet med konsekvensutredningar i samband med regelförslag på EU-nivå anordnades inför ordförandeskapet seminarier för de svenska ordförandena i rådsarbetsgrupper och deras bisittare i hanteringen av konsekvensutredningar inom ramen för arbetet i berörda rådsarbetsgrupper. Vidare informerades berörda om arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå, om liggande förenklings- och minskningsförslag, prioriterade frågor och andra viktiga aspekter i regelförenklingsarbetet, bl.a. via den särskilda regelförenklingsportalen på intranät. 3.3.2Möte för Directors and Experts on Better Regulation Arbetet under svensk ledning på EU-nivå inleddes en knapp månad innan ordförandeskapet påbörjades. Delegater från i stort sett samtliga medlemsstater, EU-institutionerna, och bjöds in till Skr. 2009/10:226 för det halvårsvis återkommande mötet för Directors and Experts on Better Regulation (DBR). Totalt deltog ca 65 personer på mötet med temat Dåtid, Nutid och Framtid. Mötet tog sikte på en resa i tiden med reflektioner och diskussioner kring regelförenklingsarbetet från Mandelkern-gruppens38 framåtblickande slutrapport och inspel till utveckling av regelförenklingsagendan post-Lissabon. Vid mötet diskuterades ingående hur regelförenklingsarbetet kan utvecklas för framtiden. Diskussionerna utgjorde en god grund för det fortsatta arbetet under det svenska ordförandeskapet med förhandlingar om framåtblickande rådsslutsatser om det horisontella regelförenklingsarbetet på EU-nivå. 3.3.3Regelförenklingsarbetet inom olika rådskonstellationer Under ordförandeskapet lyftes regelförenklingsaspekter i varierande utsträckning fram bl.a. inom ramen för , , och . Under givna förutsättningar försökte man att i olika rådsarbetsgrupper kraftsamla kring och processa liggande förslag till regelförenklingar och minskning av administrativa kostnader så effektivt som möjligt. Vid sidan av detta försökte ordförandeskapet så långt som möjligt verka för att den tillträdande kommissionen och det nya skulle ge regelförenklingsarbetet fortsatt hög prioritet. Behovet av att vidareutveckla regelförenklingsagendan och ge konkret input till regelförenkling post-Lissabon kom särskilt i förgrunden. I förhandlingarna inom ramen för rådsarbetsgruppen för konkurrenskraft och tillväxt ställdes flera viktiga frågor på sin spets, vilka sedermera mynnade ut i de slutsatser som antogs om det horisontella regelförenklingsarbetet vid . I slutsatserna framhålls bl.a. initialt att gemensamma ansträngningar behövs från EU-institutionerna och medlemsstaterna för fortsatt framgång i regelförenklingsarbetet. Viktiga delar i regelförenklingsarbetet som särskilt lyfts fram i rådslutsatserna är frågorna om att förenkla regelverken, minska de administrativa kostnaderna, förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensutredningar samt förbättra samrådet med olika intressenter i samband med lagstiftnings- och beslutsförfaranden. Rådslutsatserna innehåller även ett särskilt inspel till den framtida agendan för att åstadkomma bättre lagstiftning på EU-nivå. Bland annat nämns vikten av att få till stånd en bättre användning av redan befintliga regelförenklingsverktyg och göra regelförenklingsarbetet till en självklar del i kärnan av våra lagstiftnings- och beslutsprocesser. Nödvändigheten av effektiv fördelning och användning av resurser för genomförandet av 38 Den s.k. Mandelkern-gruppen var en rådgivande högnivågrupp med experter från medlemsstaterna och kommissionen under ledning av fransmannen . Gruppen lade genom sin slutrapport om regelverkets kvalitet och sin handlingsplan en bas för det fortsatta regelförenklingsarbetet på EU-nivå. konsekvensutredningar betonas särskilt. Det framhålls att analyser som Skr. 2009/10:226 visar på potentiella konsekvenser av materiella ändringar av lagstiftningsförslag under medbeslutandeförfarandet skulle möjliggöra bättre evidensbaserat beslutsfattande och vara värdefullt för alla berörda parter. Det framhålls också att en översyn behöver ske av det inter- institutionella gemensamma angreppssättet för konsekvensutredningar. Vidare uppmärksammas det eventuella behovet av nya instrument, indikatorer och mål i det framtida regelförenklingsarbetet, som också beaktar andra aspekter av regleringskostnader än administrativa sådana, t.ex. kostnader för efterlevnad av regleringar och uppfattning om regleringskravens effekter. Under ordförandeskapet genomfördes även en praktisk övning på regelförenklingsområdet, där varje medlemsstat bidrog med två goda exempel på regelförenkling alternativt åtgärder för att minska de administrativa kostnaderna, hänförliga antingen till eller till nationell rätt. En viktig händelse under det svenska ordförandeskapet var den tredje upplagan av (IRRC) som hölls i . Konferensen anordnades av Bertelsmann Stiftung39, och () samt . Närmare 430 deltagare från ett 60-tal länder och från olika statliga/myndighetsorgan och intresseorganisationer m.fl, deltog för att utbyta erfarenheter och goda exempel inom regelförenklingsområdet. Konferensen fokuserade på regelförenkling ur ett företagsperspektiv. På talarlistan fanns ett 50-tal talare från bl.a. EU:s institutioner, och . Konferensen gav flera intressanta och värdefulla uppslag till det framtida regelförenklingsarbetet. 3.4Det framtida regelförenklingsarbetet på EU-nivå Det har reflekterats kring hur regelförenklingsagendan bör se ut , dvs. De rådsslutsatser om det horisontella regelförenklingsarbetet som antogs vid utgör en god grund att bygga på. Många viktiga frågor återstår att lösa, inte minst den om behovet av konsekvensutredningar vid väsentliga ändringar och tillägg till kommissionens ursprungliga förslag inom ramen för medbeslutandeförfarandet. Behövs det t.ex. ett nytt rådgivande organ, eller en extern vakthund, i regelgivningsprocessen på EU-nivå, motsvarande nederländska Actal, tyska Normenkontrollrat och svenska 39 Bertelsmann Stiftung är en tysk, icke vinstdrivande stiftelse, vars huvudsakliga uppgift är att främja reform och demokrati, framförallt inom offentliga, ekonomiska och sociala frågor. Stiftelsen driver flera olika projekt inom en rad olika områden, varav ett pågående projekt rör regelreformering. Europiska revisionsrätten påbörjade en studie för att bedöma om konsekvensutredningar på ett effektivt sätt används av EU-institutionerna i beslutsförfaranden och om de bidrar till att åstadkomma bättre lagstiftning. Revisionsrättens studie jämför också kommissionens system för konsekvensutredningar med internationell bästa praxis, definierad av och andra experter på området. Detta har bl.a. inbegripit en jämförelse mellan kommissionens och sju medlemsstaters samt system för konsekvensutredningar. är en av de medlemsstater som ingått i revisionsrättens jämförande studier. Slutrapporten väntas presenteras och kan förhoppningsvis bidra till att arbetet med att stärka användningen av och kvaliteten på konsekvensutredningar tar ytterligare ett antal steg framåt. En annan viktig fråga för det framtida regelförenklingsarbetet är bl.a. den om det har varit för mycket fokus på standardkostnadsmodellen och 25-procentsmålet för minskning av företagens administrativa kostnader. Vidare diskuteras om företagens totala fullgörandekostnader i stället bör beaktas i högre utsträckning samt hur företagen uppfattar olika regelkrav och vilka regler som är särskilt irriterande. Kommissionens ordförande gav en viss fingervisning om att arbetet med att åstadkomma bättre lagstiftning och smarta regelverk ska vara ett ledmotiv för den nya kommissionen och komma i förgrunden i arbetet med den nya strategin EU 2020. Ett tecken på detta är att samordningen av det horisontella regelförenklingsarbetet samlas på kommissionens generalsekretariat, direkt under Barroso, genom att arbetet med det rullande förenklingsprogrammet och åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa kostnader flyttas dit från direktoratet för näringslivsfrågor. Den nya kommissionen har dock ännu inte hunnit presentera sina tankar om det närmare innehållet i den framtida regelförenklingsagendan. Ett meddelade från kommissionen om det framtida arbetet med Smart Regulation väntas . I avvaktan på detta fortsätter i viss mån framtidsdiskussionerna i olika sammanhang. 4Det framtida regelförenklingsarbetet 2011 2014 Att förenkla vardagen för entreprenörer och företag har varit en av regeringens viktigare insatser för att skapa fler jobb och ökad välfärd. Som framgått i tidigare avsnitt har regeringen lagt en stabil grund för ett fortsatt framgångsrikt regelförenklingsarbete. Regeringens förenklingsprogram har av näringslivet betecknats som det mest ambitiösa i Sverige.40 En viktig slutsats av arbetet som bedrivits är att regelförenklingsarbetet är ett långsiktigt effektivitets- och förändringsarbete som kräver ett starkt politiskt engagemang på alla nivåer. Det kan också konstateras att arbetet är komplext och innefattar många utmaningar. Regelförenkling är viktigt för att åstadkomma ett företagsklimat av världsklass i , som det också är ett kvalitets- och effektivitetsarbete i fråga om statlig regelgivning och förvaltning. Dessa två sidor av regelförenklingsmyntet gör att det finns många målgrupper och intressenter som måste samverka och bidra till arbetet. Attityder och förhållningssätt liksom en medvetenhet och förståelse för företagens villkor och verklighet är av grundläggande betydelse i det förändringsarbete som regelförenkling utgör. För att ytterligare kunna utveckla regelförenklingsarbetet behövs det en forskningsbaserad kunskapsplattform med ett kontinuerligt kunskapsinsamlande. Regeringen har därför i regleringsbrevet gett Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser i uppdrag att ställa samman den senaste forskningen om regelförenkling och reglers effekter för företag, utvärdera vilka effekter sänkningar av de administrativa kostnaderna ger för företag och för samhällsekonomin, göra en analys av reglers övriga effekter, exklusive de finansiella kostnaderna för företag och hur de påverkar företags beteende kring investeringar och effektivisering, samt analysera vilken effekt reglers utformning har för företagens Regeringen avser att med oförminskad kraft fortsätta arbetet med att förenkla företagens vardag. Ett fortsatt ambitiöst förenklingsarbete med högt ställda mål är viktigt för att bibehålla och öka de svenska företagens konkurrenskraft. Det är dags att ta ett nytt språng i utvecklingen av förenklingsarbetet. Regeringen vill ta nästa steg genom att bredda, utveckla och 40 , Näringspolitikens nästa steg från anslagsstyrningen till framsynthet, , s. 44. fördjupa arbetet för att förenkla företagens vardag ytterligare. Ett nytt Skr. 2009/10:226 förenklingsprogram håller därför på att utarbetas i . utarbetande av programmet har det varit viktigt att ta lärdom av erfarenheterna som arbetet gett genom att bygga vidare på och utveckla det som fungerat bra och försöka utveckla eller avveckla det som fungerat mindre bra. Denna kontinuitet i arbetet behövs som förnyelse är viktigt för att möta förändringarna i tiden. Verkligheten och utgångsläget ser annorlunda ut nationellt och internationellt än när arbetet inleddes . Arbetet i har kommit långt och regelförenkling finns numera högt på alla EU-länders agenda. Regeringens förenklingsprogram för 20112014 är fortfarande under utveckling och något komplett program kommer därför inte att presenteras i denna skrivelse. Utvecklingsarbetet kommer att fortgå och . Viktiga underlag i det fortsatta arbetet är bl.a. i den senaste granskningen av förenklingsarbetet i . Inledningsvis kommer det framtida förenklingsarbetet att fokusera på fyra områden där regeringen bedömer att det är särskilt viktigt för företagen att förändringar och förenklingar kommer till stånd. Dessa fyra områden behandlas översiktligt i det följande. 4.2Nya mål och nya indikatorer Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet kommer även fortsättningsvis vara att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Det är dock viktigt att fylla den målsättningen med ett fördjupat innehåll och med bättre möjligheter till uppföljning. Regeringen avser därför efter slutredovisningen av nuvarande förenklingsprogram att bedöma förutsättningarna för att anta och utveckla nya kvalitativa mål och indikatorer för att bättre kunna följa förändringarna i företagens vardag. Dessa mål kommer att vara underordnade och ge konkret innehåll till det övergripande målet. Beroende på vilka mål som ställs upp som underordnade mål och hur de definieras kan det finnas behov av att utveckla ytterligare indikatorer som följer utvecklingen mot de enskilda underliggande målen. Regeringen vill åstadkomma följande i fråga om mål och nya indikatorer: utveckla verktyg för att på ett tydligare sätt avläsa den upplevda vardagen för företagen och följa utvecklingen av en märkbar förändring i denna vardag, förenkla de regelverk som företagen upplever som irriterande och utveckla verktyg för att följa denna utveckling, samt utveckla verktyg för att kontinuerligt följa upp att regler, processer och förfaranden inom den offentliga förvaltningen utformas så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. verksamhet förlängs till 2014 fyller en viktig funktion i arbetet med att bedöma om nya eller ändrade regler utformas så att de når sitt syfte på ett enkelt sätt och till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen. Rådets arbete har redan, under den relativt korta tid som det verkat, bidragit till en kvalitetshöjning och till att öka uppmärksamheten kring behovet av att upprätta konsekvensutredningar. Rådets nuvarande mandat löper ut . Regeringen avser att besluta om en förlängning av rådets mandat till utgången av 2014. De erfarenheter som kunnat dras av arbete kan, efter en fördjupad analys, ge anledning till en översyn av verksamhet. 4.4Målet att minska de administrativa kostnaderna för företagen förlängs till 2012 Regeringen har haft ett i förhållande till det övergripande målet om märkbar positiv förändring i vardagen underordnat kvantitativt mål. Detta mål har tagit sikte på att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. Trots det omfattande arbete som lagts ner, behövs det mer tid för att nå 25-procentsmålet. och majoriteten av EU:s medlemsstater har beslutat om likartade mål som det svenska men med utgång . Regeringen avser att synkronisera det svenska arbetet med den process som pågår i , inte minst med tanke på att av de administrativa kostnader som företag i möter är hänförliga till . För att kunna ta del av de förenklingar som beslutas på gemenskapsnivå avser regeringen att i budgetpropositionen föreslå att målet om att minska företagens administrativa kostnader förlängs till utgången av 2012. Regelförenkling lokalt och regionalt för större avtryck i företagens vardag Regeringen har startat ett förändrings- och förenklingsarbete på den För att uppnå regeringens övergripande mål för regelförenklingsarbetet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag är det dock viktigt att arbetet med regelförenkling får ökat genomslag även på lokal och regional nivå. Majoriteten av företagen har regelbundna kontakter med myndigheter på lokal och regional nivå vid tillsyn och tillämpning av lagar och regler. kan t.ex. handlägga och pröva frågor om miljöprövning, bygglov, detaljplaner, förorenad mark, avfallsfrågor, livsmedelstillsyn, djurskydd, hälsoskydd, trafikplanering m.m.