prop · GY031d8 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 8 Migration.................................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ............................................... 1:3 Migrationspolitiska åtgärder .......................................................... 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden ........................................ 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden................. 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden.......................................... 1:7 Utresor för avvisade och utvisade.................................................. 2.8.81:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration ............................................... 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 8 Migration ......................... 2.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 8 Migration................. 2.4 Asylsökande 20072009............................................................................................ 2.5 Nya asylsökande 2009 efter medborgarskap och kön............................................. 2.6 Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2009 ................. 2.7 Handläggningstider inom asylprocessen ..................................................... 2.8 Kostnader inom asylprocessen ................................................................................. 2.9 Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid ..................... Kostnad för prövning av asylansökningar ............................................................. Produktivitetsutveckling Antal ärenden per årsarbetare ................................... Asylärenden avseende ensamkommande barn 20072009.................................... Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar........................................................ prövning av verkställighetshinder ........................................... Antal inskrivna personer samt vistelsetid i mottagande Antal asylsökande ensamkommande barn 20072009.......................................... Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning ............. Kostnader för mottagandet, lämnade bidrag 20072009 ...................................... omprövning av överklagade beslut i asylärenden................... Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande 20062009 ............................... Processutfall för asylsökande 20062009............................................................... Ärendekategorier Arbete, besök och bosättning 2009 ......................................... Arbete-, besök- och bosättningsärenden............................................................... omprövning av överklagade beslut ärenden rörande arbete, besök och bosättning................................................................................ Migrationsdomstolarna, kostnad per mål inom olika kategorier ......................... Migrationsöverdomstolen, kostnad per mål inom olika kategorier..................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 ....................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Ersättningar och Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Migrationspolitiska Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Domstolsprövning i Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden ............................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Offentligt biträde i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 Utresor för avvisade och Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar.......................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , högst och högst (avsnitt 2.8.8). 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt följande uppställning: 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Utgiftsområde 8 Migration Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Inom utgiftsområdet ansvarar för de tre verksamhetsområdena Asyl, Ar- bete, besök och bosättning samt Svenskt medborgarskap. Inom utgiftsområdet finansieras även verksamheten vid migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och i relevanta delar Kriminalvårdens transporttjänst. Även myndigheter som ingår i andra utgiftsområden såsom utlandsmyndigheterna, länsstyrelserna och polisen har uppgifter inom migrationsområdet. Mi- grationsverket ska samverka med andra ansvariga myndigheter inom området så att förutsättningar skapas för ett effektivt genomförande av de verksamheter som följer av uppdrag. Inom verksamhetsområdet ingår handläggning av asylansökningar och mottagande av asylsökande. Ett beslut om att avslå en asylansökan, vilket i regel förenas med ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, kan överklagas till en migrationsdomstol. Fram till att personen lämnat mottagande, t.ex. genom bosättning i en kommun eller återvändande till hemlandet, omfattas han eller hon av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Det rör sig i första hand om skolgång, omsorg och hälso- och sjukvård. ska övergripande arbeta för att det finns beredskap och kapacitet i landet att ta emot personer som beviljats uppehållstillstånd, och vid behov medverka vid deras bosättning. Länsstyrelserna ansvarar för att förhandla med kommuner om mottagande och bosättning av personer som beviljats uppehållstillstånd. har ansvar för att ingå överenskommelser angående platser med kommunerna. Från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet betalar ut statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av personer som beviljats uppehållstillstånd enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagandet m.m. Vidare ska verka för att den person som fått ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning återvänder självmant. Om personen inte gör det, eller avviker, överlämnas ärendet till polisen för verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslutet. Verksamhetsområdet , besök och bosättning omfattar handläggning av olika typer av ansökningar om tillstånd att få vistas i . Vissa ansökningar gäller inresa och tidsbegränsad vistelse medan andra syftar till permanent vistelse i . Ansökningarna avser t.ex. släkt- eller turistbesök, arbete, studier eller bosättning på grund av anknytning till anhörig. Ansökan ska i första hand lämnas in till en svensk utlandsmyndighet men kan i vissa fall även lämnas till . Utlandsmyndigheterna fattar beslut i det stora flertalet ärenden om visering och efter delegation från i vissa ärenden om uppehållstillstånd. Förutom handläggning av ansökningar ska utlandsmyndigheterna även uppmärksamma och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 analysera förändringar i omvärlden som kan påverka migrationen till samt verka för samstämmighet mellan migration och utveckling. Här spelar exempelvis migrationsattaché- erna som är stationerade vid olika utlandsmyndigheter en viktig roll. Inom verksamhetsområdet medborgarskap prövas naturaliseringsärenden samt ärenden om bibehållande av respektive befrielse från svenskt medborgarskap. Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen har till uppgift att överpröva beslut enligt utlänningslagen (2005:716), lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Inom utgiftsområdet ryms även deltagande i EU-samarbetet och internationellt samarbete. Utvecklingen inom utgiftsområdet styrs i stor utsträckning av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och att påverka. Exempel på sådana faktorer är omständigheter som gör att personer lämnar ursprungslandet (konflikter, kriser m.m.) och omständigheter som gör att personer väljer att söka asyl i . Praxisförändringar genom vägledande domar från Migrationsöverdomstolen och praxisförändringar till följd av domar från internationella domstolar medför ofta konsekvenser för volymer och utgiftsutvecklingen. Därutöver påverkas utgiftsområdet också av nationella och internationella regelförändringar. Effektiviteten vid och samarbetet mellan ansvariga myndigheter har en direkt påverkan på måluppfyllelsen. Handläggningstiderna vid ansvariga myndigheter och domstolar inverkar på de genomsnittliga vistelsetiderna för asylsökande inom mottagandet och därmed utgifterna för mottagandet av asylsökande. Den enskilde asylsökandes agerande påverkar också vistelsetiden och därmed utgiftsutvecklingen. Merparten av anslagen inom utgiftsområdet har en tydlig koppling till varandra. Ökar exempelvis antalet asylsökande påverkas utgifterna för flera anslag. Fler asylärenden behöver avgöras (anslaget 1:1 ), som kostnaden för mottagandet ökar (anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader). Om fler ärenden avgörs förordnas fler offentliga biträden (anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden). Med bibehållet regelverk och praxis innebär fler avgjorda ärenden att fler personers asylansökningar avslås av vilket gör att domstolarna behöver avgöra fler överklagade beslut (anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden, samt anslaget 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden). Fler personer behöver också lämna landet efter beslut om avvisning eller utvisning (anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade). Fler personer skulle också beviljas uppehållstillstånd, vilket medför ökade kostnader för utbetalning av statlig ersättning för flyktingmottagandet inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområdet anvisades 2009 sammanlagt . Utfallet 2009 var högre än anvisade medel. utnyttjade av anslagskrediten. I budgetpropositionen anvisades utgiftsområdet . Antalet asylsökande ökade . I samband med proposition om Vårtilläggsbudget (2009/10:99) ökades anslaget 1:1 med , anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med och anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsären- 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asyl- Totalt för utgiftsområde 8 Migration 1 Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Tabell 2.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsområdet migration är indelat i de tre verksamhetsområdena Asyl, Arbete, besök och bosättning samt Svenskt medborgarskap. Här redovisas verksamhetens resultat med utgångspunkt från myndighetens uppgifter i förordningen (2007:996) med instruktion för . Redovisning sker också utifrån regleringsbrevet för när det gäller resultat, måluppfyllelse och verksamhetens kvalitet i enlighet med anvisningarna under Övrig återrapportering, Generella återrapporteringskrav och de fastställda målen . Verksamhetsområdet omfattar bland annat -prövning av asylansökningar, -mottagande av asylsökande, -förberedelser för bosättning för de asylsökande som beviljats uppehållstillstånd, -förberedelser och genomförande av återvändande för asylsökande som inte beviljats uppehållstillstånd, -stöd till personer med uppehållstillstånd som vill återvandra, samt -skydd till främst flyktingar och andra skyddsbehövande i utlandet genom vidarebosättning i . Målet var att tiden från ansökan till bosättning i kommun eller återvändande skulle minska i förhållande till . Tabell 2.4 Asylsökande 20072009 sökte 24 200 personer asyl i jämfört med 24 350 personer året innan, vilket innebär en minskning med cirka en procent. I förhållande till andra EU-länder, var det bara i , och som fler personer sökte asyl 2009. kom av de asylsökande till från , jämfört 2008. minskade antalet irakiska asylsökande och utgjorde av de sökande jämfört 2008. sökte 14 056 personer asyl i , vilket är en ökning jämfört med . Tabell 2.5 Nya asylsökande 2009 efter medborgarskap och kön Av de personer som kvinnor och män. Cirka 6 600 barn sökte asyl, varav 2 250 ensamkom- mande barn, dvs. barn utan legal vårdnadshavare i landet. sökte 1 025 ensamkommande barn asyl i . Tabell 2.6 Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2009 - vidarebosatta (kvot- övrigt enligt 4 kap. 2 § 1 punkten (dödsstraff, övrigt enligt 4 kap. 2 § 2-3 punkten (väpnad konflikt, svåra mot- det, miljökatastrofer) 1 Överförda personer. beviljades 1 936 personer uppehållstillstånd inom ramen för vidarebosättning. Nära 8 000 asylsökande beviljades 2009 uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, antingen som flyktingar eller som skyddsbehövande i övrigt. Härutöver överfördes 1 892 kvotflyktingar till . En s.k. kvotflykting är en utlänning som före resan till har beviljats uppehållstillstånd inom den flyktingkvot som regeringen fastställt (se avsnitt Vidarebosättning). av de asylsökande som beviljades uppehållstillstånd bedömdes ha flyktingskäl. var motsvarande andel . gav skydd åt 4 900 personer enligt bestämmelser i utlänningslagen som grundar sig på internationella förpliktelser. Det är en ökning med drygt 160 personer jämfört med . Cirka 3 000 asylsökande beviljades uppehållstillstånd i enlighet med andra nationella skyddsbestämmelser i utlänningslagen. Därutöver beviljades 995 asylsökande permanent uppehållstillstånd enligt undantagsregeln om synnerligen ömmande omständigheter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.7 Handläggningstider inom asylprocessen Den totala genomsnittliga handläggningstiden för prövning hos , migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen 2009, minskade i förhållande till 2008. Jämfört med 2008 minskade handläggningstiden vid och Migrationsöverdomstolen som den ökade vid migrationsdomstolarna. Den främsta förklaringen till den totalt sett minskade handläggningstiden vid var en omställning till ett nytt arbetssätt inom asylprövningen kallat Kortare väntan. Inom ramen för det nya arbetssättet förkortas väntetiden huvudsakligen genom att passiva ledtider reduceras. Ökningen av omloppstiderna vid migrationsdomstolarna berodde främst på stora ärendebalanser. minskade den genomsnittliga handläggningstiden vid . Tabell 2.8 Kostnader inom asylprocessen Offentligt biträde i utlän- Utresor för avvisade och utvi- I tabellen ovan redovisas utgifterna/kostnaderna för asylprocessen 2009. Asylprocessen omfattar både prövning 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 av asylansökningar enligt utlänningslagen (2005:716) och mottagande av asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. En person som söker asyl har vissa rättigheter, vilka framgår av gällande författningar och internationella konventioner som har ratificerat. Utgiftsutvecklingen påverkas framför allt av antalet asylsökande, handläggningstider hos berörda myndigheter samt den tid bosättning respektive återvändande tar. De sammanlagda utgifterna för asylprocessen 2009 var , vilket är en minskning med i jämförelse med 2008. Minskningen förklaras främst av att det genomsnittliga antalet inskrivna asylsökande i mottagande minskade från 38 400 till 35 900 . var cirka 33 600 personer inskrivna. Målet är att beslut om uppehållstillstånd eller utvisning ska fattas efter det att ansökan kommit in. Beslut som rör ensamkommande barn och ärenden där sakprövning ska ske i annat land enligt Dublinförordningen, ska fattas från det att ansökan kommit in. Tabell 2.9 Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid läggningstid, barn, varav äldre än sex avgjorde cirka 27 400 ärenden. av ärendena inom målet jämfört 2008. Antalet öppna ärenden minskade jämfört med föregående år och har mer än halverats i jämförelse med 2007. I syfte att förkorta handläggningstiderna genomförde en översyn av asylprocessen. Resultatet av översynen och dess syfte beskrivs kortfattat nedan under rubriken väntan för asylsökande. avgjordes 13 491 ärenden varav . Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat . Antalet öppna ärenden ökade från 10 797 till 10 907. beviljades uppehållstillstånd i av de asylärenden som fattade beslut i, vilket kan jämföras året innan. Om ansökningar som ska hanteras av annat land enligt Dublinförordningen och avskrivna ärenden exkluderas, var bifallsandelen . innebar det att 10 919 asylsökande, inklusive vidarebosatta kvotflyktingar, beviljades uppehållstillstånd i . Av dessa beviljades 1 653 uppehållstillstånd vid migrationsdomstolarna och 34 vid Migrationsöverdomstolen. Tabell 2.10 Kostnad för prövning av asylansökningar Utgift/kostnad för prövning av Utgift/kostnad per avgjort grundärende (tkr) Utgiften/kostnaden per avgjort ärende ökade 2009 jämfört med , främst som en följd av initiala kostnader i samband med införande av nytt arbetssätt i asylprövningen. Tabell 2.11 Produktivitetsutveckling Antal ärenden per Förändring i % jämfört med Produktiviteten mätt som antal avgjorda ärenden per årsarbetskraft minskade med två avgjorda ärenden per årsarbetare . Den lägre produktiviteten förklaras av en viss minskning av personal med tidsbegränsade anställningar, ett ökat antal nya asylsökande från och ensamkommande barn samt visst produktivitetsbortfall i samband med metodutveckling genom projektet väntan. Tabell 2.12 Asylärenden avseende ensamkommande barn 20072009 varav äldre än , varav äldre än , Målet är att beslut i fråga om asylansökningar som rör ensamkommande barn och Dublinärenden ska fattas . Antalet ensamkommande asylsökande barn ökade från 1 510 till 2 250 . har andelen ensamkommande barn ökat från av det totala antalet asylsökande. Majoriteten () var pojkar och av dem var drygt hälften i åldern . Det har främst varit irakiska, afghanska och somaliska barn som sökt asyl i . avgjorde 1 682 ansökningar om uppehållstillstånd som gällde denna kategori, varav . Antalet öppna ärenden ökade i förhållande till 2008 och andelen ansökningar som var äldre 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 än ökade också. Målet uppnåddes inte men den genomsnittliga handläggningstiden minskade från 2008 2009. var första det året som regeringen preciserade ett mål för Dublinärenden. Av de asylärenden som avgjordes hänvisades drygt 3 584 till sakprövning i annat land enligt Dublinförordningen, vilket kan jämföras med 3 400 . är det land som har tagit emot flest Dublinärenden från följt av bland annat , och . Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden minskade 2008 2009. Sammantaget utgjorde ärenden som handlades enligt Dublinförordningen av samtliga avgjorda asylärenden, vilket är ungefär samma andel som 2008. accepterade att ta emot sammanlagt 2 896 ansökningar enligt samma förordning, främst från , , , och . Majoriteten av de personer som omfattades av dessa beslut avvek innan en överföring kunde ske till , men i 639 fall skedde en överföring. Om det är uppenbart att den asylsökande inte har skyddsbehov eller andra skäl att beviljas uppehållstillstånd i , kan beslut fattas om avvisning med omedelbar verkställighet. Detta kan också ske om personen kan sändas tillbaka till ett land där han eller hon har uppehållit sig före ankomsten till och personen i detta land är skyddad mot förföljelse och mot att sändas till ett land där han eller hon riskerar förföljelse. Uppenbart ogrundade ansökningar prioriteras vid asylprövningen. Ett av skälen till denna prioritering är att utlänningslagen anger att ett sådant beslut ska fattas från ansökan. fattade 1 233 beslut om avvisning med omedelbar verkställighet till hemlandet och 53 beslut om avvisning med omedelbar verkställighet till säkert tredjeland. var det 839 respektive 39 ansökningar som bedömdes vara uppenbart ogrundade eller där det fanns ett säkert tredje land. utgjorde av samtliga beslut efter ansökan om asyl. Motsvarande andel 2008 var 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Beslut om avvisning med omedelbar verkställighet har främst gällt asylsökande från Kosovo, , och . Kortare väntan för asylsökande genomförde en översyn av asylprocessen inom myndigheten. Den innebar bland annat en kartläggning och genomlysning av asylprocessen vid . Översynen visade att en merpart av handläggningstiden bestod av tid då inget ytterligare tillfördes ärendet. Handläggningen föreslogs i stället utgå från en snabbt igångsatt utredning som sker och som företas av personal med hög kompetens. Det nya arbetssättet påbörjades i projektform och fortsätter . Syftet är att ytterligare stärka rättssäkerheten, vilket bland annat innebär att de asylsökande ska behandlas lika, få snabba besked och att besluten är rättsligt förutsebara. bedömer att i princip alla som söker asyl ska få besked av vid utgången av 2010. Stor vikt läggs även vid att hålla de svarstider som migrationsdomstolarna anger, återkoppla migrationsdomstolarnas arbete till myndighetens prövningsenheter samt att förbättra administrativa rutiner och statistik m.m. i förhållande till migrationsdomstolarna i syfte att effektivisera processen. planerar att utöka projektet väntan till att även inkludera introduktion, bosättning och återvändande. Av regeringsbeslut framgår att ska vidta åtgärder för att genom vidarebosättning i erbjuda skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande. En kvotflykting är en utlänning som före resan till har beviljats uppehållstillstånd inom den flyktingkvot som regeringen fastställt. FN:s flyktinghögkommissarie () presenterar sådana ärenden när andra möjligheter är uttömda.