prop · GX03161 · 2010-03-16 00:00:00 — för utbetald lön vid sjukdom eller skada upp- Det kan antas att de nu lämnade förslagen innebär att det övervägande antalet sjukfall kommer att omfattas av de vanliga reglerna inom sjuk- försäkringen, dvs. i varje sjukfall gäller arbetsgivarens sjuklöneansvar och därefter utges sjukpenning från Det kan även antas att av det antal sjukfall som inte längre föreslås bli omfattade av sjömanslagens regler utgör merparten av Prop. 2009/10:161 ersättningsdagarna sådana som ingår i sjukfall som är kortare än fjorton Dessa antaganden innebär att det i allt väsentligt är skyldigheten för att betala ut ersättning till arbetsgivaren av de anställdas löner , där lön utgetts enligt sjömanslagen, som kommer att bortfalla i form av minskade utgifter för staten. Ersättning kommer för i stället att utges i form av sjuklön från arbetsgivaren. Vid längre sjukfall, inom ramen för den nuvarande sjömanslagen, kommer statens utgifter att minska ytterligare med mellanskillnaden mellan den nuvarande ersättningsnivån på av den anställdes lön och sjukpenning- nivån, vilken som regel är av den sjukpenninggrundande inkomsten . För sjukfall som varar så länge att arbetsgivarnas ersättningsrätt grundar sig på kollektivavtal kommer en viss ökning av utgifterna att uppkomma eftersom den ersätt- ning som lämnas till redarna i praktiken utgör av lönen och den sjukpenning som kan bli aktuell att utge som regel utgör och därefter av den sjukpenninggrundande inkomsten. Regeringen gör bedömningen att förslaget sammantaget kan komma att innebära minskade utgifter för staten i storleksordningen . För sjömännen innebär förslaget att ersättningen vid sjukdom och skada minskar från dagens rätt till bibehållen lön under en relativt efter att sjukdomen eller skadan uppstått, till i stället samma ersättningsnivåer som gäller inom den allmänna sjukförsäkringen, utom när det gäller sjömän på fartyg som inte uteslutande går i inre fart, där full lön fort- farande kommer att utgå ombord samt att någon karensdag inte ska gälla. Sjömännen har relativt låga bruttolöner mot bakgrund av det särskilda skattesystem som omfattar ombordanställda i närfart och fjärrfart. De särskilda beskattningsreglerna för sjömän gäller dock inte inre fart utan sjömän i inre fart beskattas som landanställda. Förhållandet att lön vid sjukdom eller skada från redaren utgör lågbeskattad sjöinkomst har parterna utgått från vid bestämning av lönenivåerna. Ersättning från socialförsäkringssystemet däremot, t.ex. sjukpenning, beskattas som vilken annan inkomst som helst. Förslaget leder således också till övriga faktorer oförändrade att sjömännens nettolön blir lägre i de fall deras nuvarande lön vid sjukdom ersätts av t.ex. sjukpenning. Som redan har nämnts är ersättningsnivåerna emellertid beroende av de kollektivavtalslösningar som parterna uppnår, men nettoeffekten av förslagen torde ändå vara att sjömännens ersättning vid sjukdom kommer att minska. Ökade möjligheter att hyra in personal Förslaget att i större utsträckning tillåta annan än fartygets redare eller ägare att anställa personal innebär en minskad arbetsbörda framför allt för de företag som har stor andel tillfällig personal. För tillfällig personal måste samma åtgärder vidtas som för tillsvidareanställda, exempelvis upprättande av anställningskontrakt, nyregistrering i lönesystem, ny- registrering i tidrapporteringssystem, anmälan till försäkringsbolag, löneutbetalning, inkomstuppgift till skattemyndigheten och inbetalning av sociala avgifter. Särskilt vid säsongsbundna verksamheter som skär- gårdstrafik medför dessa administrativa uppgifter en oproportionerligt stor arbetsbörda i förhållande till den ofta relativt korta tid som persona- len ska vara anställd. De beräkningar som har gjorts visar att de redo- visade arbetsmomenten tar per anställd. Först när samma person återkommer som tillfälligt anställd minskar administrationen något. De siffror som är framtagna rör rederier med fartyg i inre fart (dvs. bl.a. skärgårdstrafik), vilket också är den sektor där effekterna av förslaget är som störst och där regeringen tills vidare avser att införa reglerna. Inom den sektorn finns ca 900 befäl och ca 1 100 däcksmän. Det är mycket vanligt att små rederier tar in tillfälliga befäl och däcksmän. Uppskattningsvis är för ett genomsnitts- rederi mellan av personalen tillfälligt anställda . Särskilt vanligt med tillfällig personal är det inom charter- och beställningstrafiken där schemalagd trafik inte föreligger och där beställningar kan komma in med kort varsel. Majoriteten av skärgårds- redarna t.ex. är mindre rederier med ett eller två fartyg, men även större rederier behöver tillfällig personal för att kapa toppar och fylla sjuk- domsvakanser. Sammantaget skulle förslaget spara uppskattningsvis totalt för de aktuella rederierna. Några kostnader för redarna uppstår inte till följd av förslaget. För- slaget påverkar inte heller konkurrensförhållandena. 8.1Förslaget till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Ändringen i första stycket innebär att redarens skyldighet att betala lön till sjömannen när denne är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada i fortsättningen endast gäller för sjömän på fartyg som inte ute- slutande går i inre fart, dvs. i närfart och fjärrfart. Skyldigheten gäller vidare endast som sjömannen är ombord. Vissa redak- förändringar har också gjorts. För de sjömän som vid sjukdom inte längre får rätt till lön från redaren enligt denna paragraf eller när rätten till sådan lön enligt denna paragraf upphör då sjömannen inte längre befinner sig ombord, kommer i stället reglerna om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, förkortad SjLL, och om sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken att gälla. Om en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart som blivit sjuk ombord, fortsätter att vara arbetsoförmögen när rätten till lön vid sjukdom enligt denna paragraf upphör, blir SjLL och socialförsäkrings- balken tillämpliga. För en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart innebär regleringen i SjLL att när sjömannen går iland, efter t.ex. en period på fartyget med lön enligt denna paragraf, kan sjuklön i ytterligare utges enligt SjLL. Det tidigare andra stycket har upphävts och ett nytt har införts. Stycket innebär att det är de fartområdesindelningar som finns i 64 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) som ska tillämpas. Vid avgörandet av vilken fart fartyget går i kan ledning inhämtas från praxis i inkomst- skatteärenden där motsvarande frågor kommer upp. Paragrafens tredje stycke har upphävts till följd av att 34 § andra stycket har ändrats. I övrigt har vissa redaktionella och språkliga förändringar gjorts i paragrafen. 8.2Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 22 och 26 §§ I 26 § andra stycket har införts ett tillägg om att en sjukperiod enligt socialförsäkringsbalken ska anses omfatta även en period med lön enligt 34 § sjömanslagen (1973:282) och en period under vilken sjömannen får lön vid sjukdom med stöd av kollektivavtal. En som har fått lön vid sjukdom enligt sjömanslagen under exempelvis , men som fortfarande har sin arbetsförmåga nedsatt när rätten till lön vid sjuk- dom enligt den lagen upphör och som ska erhålla sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken, träder således in i sjukperioden enligt bestäm- melserna om rätt till sjukpenning fr.o.m. den femtonde dagen eller den senare dag som infaller direkt som ger rätt till lön enligt Prop. 2009/10:161 kollektivavtal. Till följd av ändringen i 26 § andra stycket har en justering av 22 § andra stycket gjorts så att hänvisningen omfattar samtliga de perioder som behandlas i 26 § andra stycket. Paragrafen är ny. Första stycket innebär att sjukpenning till en som omfattas av bestämmelsen inte ska minskas för någon karensdag. Bestämmelsen blir tillämplig på sjömän som inte uppfyller förutsätt- ningarna för sjuklön enligt SjLL. I andra stycket anges att det är fartområdesindelningen i inkomst- skattelagen (1999:1229) som ska tillämpas. En motsvarande bestäm- melse har införts i 15 § tredje stycket lagen (1991:1047) om sjuklön. 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd som alla upphör att gälla vid utgången av 2010 ersätts med en hänvisning till socialförsäkringsbalken, där motsvarande regler därefter finns. Ändringen innebär också att hänvisningen kommer att omfatta även sådan sjukpenning som lämnas enligt lagen (1977:267) om krigs- skadeersättning till sjömän och som även den kommer att regleras i socialförsäkringsbalken. Förslaget, som enbart är föranlett av antagandet av socialförsäkringsbalken, har behandlats i avsnitt 4.3.4. I andra stycket har en redaktionell ändring gjorts. 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön En hänvisning till lön enligt sjömanslagen (1973:282) har lagts till. Tillägget är föranlett av ändringen i 34 § sjömanslagen. Den ändringen innebär att en i fortsättningen kan få lön vid sjukdom enligt både sjömanslagen och sjuklön enligt denna lag, om sjömannen efter t.ex. fem dagars sjukdom ombord går i land och har fortsatt nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdomen. I paragrafen har införts två nya stycken. Andra stycket innebär att sjömän på fartyg som inte uteslutande går i inre fart inte ska ha någon karensdag i sjuklöneperioden. I tredje stycket anges att det är fartområdes- indelningen i inkomstskattelagen (1999:1229) som ska tillämpas. 8.5Förslaget till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) 7 kap. 4 § I punkten 7 har införts ett nytt bemyndigande om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från kravet i 3 kap. 16 § att fartygets redare eller ägare ska anställa dem som ingår i säkerhetsbesättningen och tillhör däcks- eller maskinpersonalen. När regeringen har meddelat sådana föreskrifter behöver de som omfattas av föreskrifterna inte längre söka dispens enligt 3 kap. 16 § andra stycket. Dispensregeln blir dock fortsatt tillämplig för dem som inte omfattas av föreskrifterna. Förslag till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Härigenom föreskrivs att 34 och 35 §§ sjömanslagen (1973:282) ska ha följande lydelse. När har befattning på fartyg utgår lön, även om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Har sjukdom eller skada, när han lämnar befattning på fartyg, utgår lön för sådan tid därefter under vilken han är arbetsoförmögen på grund av sjukdomen eller skadan. Lönen utgår efter den då han lämnade befattningen under , om befattningen avsåg utrikes fart, eller , om befattningen avsåg inrikes fart. Blir under väntetid arbets- oförmögen på grund av sjukdom eller skada, har han rätt till lön han är arbets- oförmögen. Lönen utgår efter den då han blev arbetsoförmögen under , om han under anställ- ningstiden senast haft befattning på fartyg i utrikes fart, och i annat fall under . När har befattning på fartyg som inte uteslutande går i inre fart utgår lön, även om han eller hon är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Lön utgår dock endast så länge sjö- mannen är ombord och när det gäller sjömän på fartyg som går i närfart endast då sjömannen är arbetsoförmögen på grund av sjukdomen eller skadan. Med inre fart och närfart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229). 1 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. har ej rätt till lön enligt 34 §, om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada, som han förteg vid anställningsavtalets ingående eller som han, utom såvitt angår könssjukdom, därefter har ådragit sig uppsåtligen eller genom grovt vållande. Rätt till lön enligt 34 § föreligger ej heller om sjömannens anställ- ningsavtal sagts upp på grund av förhållande som avses i 18 § första stycket 1, 3, 4, 5 eller 6. Detsamma gäller om avtalet sagts upp på grund av förhållande som avses i 18 § första stycket 2 och sjömannen saknat giltig ursäkt för sin utevaro. Sjömannen har ej rätt till lön enligt 34 § andra stycket under tid, när han erhåller lön från annan Denna lag träder i kraft . 2 Ändringen innebär att tredje stycket upphävs. Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § eller rehabiliterings- penning enligt 22 kap. 7 §. Upp- kommer för den försäkrade rätt till sjukpenning enligt kapitlet i Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ska ha följande lydelse. För dagar i en sjukperiod gäller, om inte annat följer av 1010 b §§, 1.att sjukpenning inte lämnas för , 2.att hel sjukpenning för de därpå följande utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, 3. att hel sjukpenning för de därpå följande utgör av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365, och 4. att sjukpenning för de därpå följande dagarna inte lämnas. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Sjukpenning enligt första stycket 2 får inte lämnas om den försäkrade redan har fått sådan sjukpenning för sammanlagt under en ramtid som omfattar de 450 närmast . Har den försäkrade fått sjukpenning enligt första stycket 3 eller 7 b §, ersättning för merutgifter enligt 7 a § eller rehabiliterings- penning enligt 22 kap. 7 §, ska dagar med sådan ersättning likställas med dagar med sjukpenning enligt första stycket 2. Detta gäller även under sådan sjuklöneperiod som avses i femte stycket. Om det finns synnerliga skäl får sjukpenning enligt första stycket 2 lämnas efter ansökan av den försäkrade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats . Om sjukpenning enligt första stycket 2 inte kan lämnas, får sjuk- penning enligt första stycket 3 lämnas efter skriftlig ansökan av den försäkrade. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod under förut- sättning att sjukpenning för maximalt antal dagar inte redan har lämnats. Om sjukperioden föranleds av en godkänd arbetsskada enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring får sjukpenning enligt första stycket 3 lämnas för ytterligare dagar. Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § eller rehabiliterings- penning enligt 22 kap. 7 §. Upp- kommer för den försäkrade rätt till sjukpenning enligt kapitlet i 1 Senaste lydelse 2008:480. omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön eller sjömanslagen (1973:282), ska sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sjuklöne- perioden. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjuk- period avslutats ska bestämmelserna i första stycket samt 10 a § tillämpas som om den senare sjukperioden utgör en fortsättning på den tidigare sjukperioden. Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmel- serna i första stycket 1 eller 10 a § första stycket 1 för sammanlagt utges sjukpenning för dag som avses i första stycket 1 enligt vad som anges i första stycket 2 eller 3. Till den del den försäkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden lämnats av Kammarrätten i , Länsrätten i , , och annan transporträtt vid , , , SWEREF Skärgårdsredarna, , , , , Sjöfolk, och Regel- rådet. Därutöver har () inkommit med yttrande. () AB, har fått tillfälle att lämna synpunkter men inte avhörts. , , och Transportstyrelsen har avstått från att lämna synpunkter. Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § fartygssäkerhetslagen (2003:364) ska ha följande lydelse. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 7. undantag från kravet i 3 kap. 16 § att fartygets redare eller ägare ska anställa dem som ingår i säkerhetsbesättningen och tillhör däcks- eller maskinpersonalen. Efter remiss har yttranden lämnats av , , , SWEREF Skärgårdsredarna, , , , Tjänste- företagen och . har fått tillfälle men avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Härigenom föreskrivs att 34 och 35 §§ sjömanslagen (1973:282) ska ha följande lydelse. När har befattning på fartyg utgår lön, även om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Har sjukdom eller skada, när han lämnar befattning på fartyg, utgår lön för sådan tid därefter under vilken han är arbetsoförmögen på grund av sjukdomen eller skadan. Lönen utgår efter den då han lämnade befattningen under , om befattningen avsåg utrikes fart, eller , om befattningen avsåg inrikes fart. Blir under väntetid arbets- oförmögen på grund av sjukdom eller skada, har han rätt till lön han är arbets- oförmögen. Lönen utgår efter den då han blev arbetsoförmögen under , om han under anställ- ningstiden senast haft befattning på fartyg i utrikes fart, och i annat fall under . Till en som har befatt- ning på ett fartyg som inte ute- slutande går i inre fart betalas lön ut även om han eller hon är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Lön betalas dock endast ut så länge sjömannen är ombord. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskatte- lagen (1999:1229). har ej rätt till lön enligt 34 §, om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada, En har inte rätt till lön enligt 34 §, om han eller hon är arbetsoförmögen på grund av 1 Ändringen innebär att tredje stycket upphävs. som han förteg vid anställnings- avtalets ingående eller som han, utom såvitt angår könssjukdom, därefter har ådragit sig uppsåtligen eller genom grovt vållande. Rätt till lön enligt 34 § före- ligger ej heller om sjömannens anställningsavtal sagts upp på grund av förhållande som avses i 18 § första stycket 1, 3, 4, 5 eller 6. Detsamma gäller om avtalet sagts upp på grund av förhållande som avses i 18 § första stycket 2 och sjömannen saknat giltig ursäkt för sin utevaro. Sjömannen har ej rätt till lön enligt 34 § andra stycket under tid, när han erhåller lön från annan arbetsgivare. sjukdom eller skada, som han eller som han eller hon, utom när det ådragit sig uppsåtligen eller genom En har inte heller rätt till lön enligt 34 § om sjömannens grund av sådant förhållande som avses i 18 § första stycket 1, 3, 4, 5 avtalet sagts upp på grund av sådant förhållande som avses i mannen saknat giltig ursäkt för sin frånvaro. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 27 kap. 22 och 26 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny bestämmelse, 27 kap. 28 a §, av Lydelse enligt prop. Om den försäkrade inom ramtiden redan har fått sjukpenning på normalnivån, kan sjukpenning lämnas enligt bestämmel- serna i 24 §. Vid beräkningen av antalet dagar med sjukpenning på normalnivån anses som sådana dagar även dagar med 1.sjukpenning på fortsättningsnivån, 2.ersättning för merutgifter enligt 5 §, och 3.rehabiliteringsersättning enligt 31 kap. 3 §. Som dagar med sjukpenning på Som dagar med sjukpenning på normalnivån räknas vidare tretton normalnivån räknas vidare tretton dagar under sådan sjuklöneperiod dagar under sådana perioder som som avses i 26 § andra stycket. avses i 26 § andra stycket. Som sjukperiod anses tid då en försäkrad 1.i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 2 §, 2.har rätt till sjukpenning enligt 6 §, eller 3.har rätt till rehabiliteringsersättning enligt 31 kap. 2 och 3 §§. Om rätt till sjukpenning för den Om rätt till sjukpenning för den försäkrade uppkommer i omedel- försäkrade uppkommer i omedel- bar anslutning till en sjuklöne- bar anslutning till en period med lön enligt 34 § sjömanslagen (1973:282), anses omfatta också sjuklöne- sjuklön eller en period när en arbetsgivare för sjömän som avses i sjömanslagen har betalat ut lön vid sjukdom med stöd av sådant kollektivavtal som avses i 56 §, ska Till en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart lämnas sjukpenning även för dag som avses i 27 §. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskatte- lagen (1999:1229). Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 4 och 15 §§ lagen (1991:1047) om sjuklön ska ha följande lydelse. Sjuklön utges vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom för vilken utgetts sjuklön enligt denna lag eller sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller motsvarande äldre lagstiftning och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. Vid bedömande av om och i vilken utsträckning arbets- förmågan är nedsatt skall särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen är helt eller delvis förhindrad att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligt arbete. Sjuklön betalas ut vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom för vilken sjuklön betalats ut enligt denna lag, lön enligt 34 § sjömanslagen (1973:282) eller sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken eller motsvarande äldre lagstift- ning och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. Vid bedömande av om och i vilken utsträckning arbets- förmågan är nedsatt ska det särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen är helt eller delvis förhindrad att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligt arbete. Om ett beslut enligt 13 § första stycket 1 eller andra stycket första meningen gäller för arbetsgivaren utges sjuklön till arbetstagaren även för dag som avses i 6 § första stycket 1. Till en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart betalas sjuklön ut även för dag som avses i 6 § första stycket 1. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskatte- lagen (1999:1229). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:1048. Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § fartygssäkerhetslagen (2003:364) ska ha följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 2.syn- och hörselkraven enligt 2 kap. 5 § samt hälsoundersökning och läkarintyg som avser dessa krav, 3. att säkerhetsbesättning skall 3. att säkerhetsbesättning ska fastställas även för andra fartyg än fastställas även för andra fartyg än sådana som avses i 3 kap. 10 §, sådana som avses i 3 kap. 10 §, 4. anteckning av beslut enligt 3 kap. 14 § och underrättelser om sådana 5. krav i fråga om den be- 5. krav i fråga om den be- manning som behövs från sjö- manning som behövs från sjö- föreskrifter) för fartyg som inte föreskrifter) för fartyg som inte skall ha säkerhetsbesättning enligt ska ha säkerhetsbesättning enligt 3 kap. 10 §, samt 3 kap. 10 §, 6. behörighet att föra fartyg eller 6. behörighet att föra fartyg eller att ha befattning på fartyg samt att ha befattning på fartyg samt avgifter till staten för utfärdande avgifter till staten för utfärdande av behörighetsbevis och för andra av behörighetsbevis och för andra beslut som avser rätt att föra fartyg beslut som avser rätt att föra fartyg eller tjänstgöra på fartyg. eller tjänstgöra på fartyg, samt 7. undantag från kravet i 3 kap. 16 § att fartygets redare eller ägare ska anställa dem som ingår i säkerhetsbesättningen och tillhör däcks- eller maskinpersonalen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också i särskilda fall fastställa säkerhetsbesättning eller meddela bemannings- föreskrifter för andra fartyg än de som avses i 3 kap. 10 § första stycket. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde