prop · GX03225 · 2010-06-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:225 Ny varumärkeslag och ändringar i firmalagen Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en ny varumärkeslag ska ersätta den nuvarande varumärkeslagen (1960:644) och den nuvarande kollektivmärkeslagen (1960:645). Vidare föreslås ett antal ändringar i firmalagen (1974:156). Ett nytt förfarande för hävning av registrerade varumärken och firmor införs. Avsikten är att det ska bli enkelt och billigt att häva registreringar som innehavaren inte längre har något intresse av. Ansökan görs hos registreringsmyndigheten. Handläggningsreglerna i den nya varumärkeslagen i övrigt utformas så att de blir tydligare och möjliggör en effektiv handläggning av registrer- ingsärenden. En ansökan om registrering av ett varumärke ska kunna avslås delvis. Invändningsfristen förlängs från . Det blir också möjligt att snabbare och enklare avgöra invändningar som är uppenbart ogrundade, har allvarliga brister eller har gjorts av någon som inte är berörd av registreringen. Det föreslås att ska tillträda Singaporekonventionen om varumärkesrätt (on the of Trademarks) . Det övergripande syftet med konventionen är att harmonisera formaliabestämmelser och att främja förenklade handläggningsrutiner. Utöver de sakliga förändringarna har en övergripande språklig och redaktionell modernisering av det varumärkesrättsliga regelsystemet gjorts. Lagen har också gjorts mer överskådlig. Reglerna i firmalagen samordnas så långt möjligt med reglerna i varumärkeslagen. Den nya varumärkeslagen och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i firmalagen (1974:156) 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1977:729) om 2.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)................................................ 3 Ärendet och dess beredning............................................................ 4 Varumärken och firmor en överblick........................................... Ensamrättens ..............................uppkomst och innebörd Närmare om ........registrering av varumärken och firmor 5 Allmänna utgångspunkter............................................................... Varumärkeslagstiftningen ............behöver moderniseras En helt ny ......................................varumärkeslag införs 6 Officialprövningens omfattning vid registrering av varumärken och firmor ................................................................... Hur officialprövningen ..................................ser ut Förslag på förändrad utformning av officialprövningen .........i SOU 2001:26 och Ds 2008:28 6.3Officialprövningen behålls både för varumärken och 7 Inarbetade varukännetecken . Förutsättningarna för att ett varukännetecken ska anses inarbetat Skydd .........oberoende av registrering eller inarbetning Det varumärkesrättsliga skyddet för firma och namn utvidgas och preciseras 8 Ensamrättens omfattning m.m. .................................................... Rättigheter knutna till ett varukännetecken ................... Reglerna om ensamrättens innebörd Begränsningar av ensamrätten....................................... Gällande regler om begränsningar i Begränsningarna i ensamrätten förtydligas... Vad som kan utgöra ett varumärke................................ Vilka tecken som kan utgöra ett Oförändrade regler om vad som kan utgöra ett varumärke..................................... Kännetecken som inte kan omfattas av ensamrätt......... Gällande regler om vad som är utelutet En enhetlig reglering införs om att kännetecken som endast består av en viss form inte kan omfattas av ensamrätt............. Konsumtion av ensamrätten .......................................... Gällande regler om kolliderande Endast mindre förändringar av reglerna om företrädesrätt, passivitet och 8.7Uppgiftsskyldighet när ett varumärke återges i 9 Närmare om registreringen av varumärken.................................. Handläggningen av ansökningar om registrering .......... Invändningsförfarandet görs mer effektivt Dagens regler om särskiljningsförmåga ....... En definition av begreppet Nuvarande regler om tecken eller benämningar som är beskrivande eller blivit sedvanliga beteckningar....................... 9.5.2Tydligare regler om hinder mot registrering vid bristande 9.6Angivelser av geografiskt ursprung som kollektiv-, garanti- eller kontrollmärke och geografiska ursprungsbeteckningar för vin och spritdrycker............. 9.6.1Gällande svenska och internationella bestämmelser om angivelser av Utökade möjligheter att registrera kollektiv-, garanti- och kontrollmärken som anger geografiskt ursprung och nytt registreringshinder för vin och 9.7Absoluta registreringshinder och registreringshinder med hänsyn till äldre varu- och näringskännetecken ..... Gällande svenska regler om absoluta registreringshinder som tar sikte på andras varu - och näringskännetecken ....................... EU - rättsliga regler ......................................... Skärpta krav för att ett inarbetat varukännetecken ska utgöra hinder och ytterligare anpassning av övriga hinder till Hinder på grund av släktnamn, upphovsrättsligt skyddade verk m.m. ....................................................... Dagens regler om släktnamn, upphovsrättsligt skyddade verk och titelskyddet tas bort ....................................... Prioritetsreglerna förtydligas och förs in i Ändringar .....................i ett registrerat varumärke m.m begära oväsentliga ändringar i det Oförändrade regler om ändringar i ett 9.11Registreringens varaktighet och förnyelse av en Skyddstid och förnyelse ....................... Reglerna om registreringens giltighetstid, förnyelse och avförande av en registrering 10 Hävning av registrering................................................................ Grunder för hävning av registrering .............................. Förfaranden för hävning av registrering........................ Hur en varumärkesregistrering hävs .... En möjlighet till administrativ hävning hos PRV införs ............................................. 10.3Allmänna principer för förfarandet för administrativ Närmare om förfarandet ............................... Återvinning och överklagande ...................... Kravet på ...............förfång vid hävning av registrering Dagens regler om vem som får föra talan EU - rättsliga bestämmelser om vem som kan föra talan om hävning Kravet på förfång tas bort 11 Internationell varumärkesregistrering .......................................... 11.1Allmänt om Madridöverenskommelsen och 11.2Nuvarande svenska regler om internationell Tillträde till Madridöverenskommelsen ........................ 11.4Utformningen av reglerna om internationell 11.5Vissa frågor om ansökan om internationell varumärkesregistrering grundad på en svensk registrering eller ansökan om registrering ..................... Handläggningen av en ansökan om att en internationell varumärkesregistrering ska gälla i 11.7Övriga frågor om internationell Allmänt .om sanktioner m.m ......................................... Skadestånd ................................vid varumärkesintrång Nuvarande regler om skadestånd Förutsättningar .................för väckande av allmänt åtal Allmänt åtal för varumärkesintrång Oförändrade regler om förutsättningar för att väcka allmänt åtal..................................... 12.4Övriga bestämmelser på sanktionsområdet förändras 13 Fastställelsetalan och vissa anknytande processuella frågor......... Fastställelsetalan avseende varukännetecken ........ 13.2Särregler om fastställelsetalan och vilandeförklaring tas bort och ytterligare bestämmelser införs om underrättelseskyldighet vid intrångstalan....................... 14 Övriga frågor om den nya varumärkeslagen................................. Användning av vilseledande varukännetecken .............. Gällande varumärkesrättsliga regler om Förbud mot vilseledande varukännetecken ska i fortsättningen hanteras enligt Överlåtelse- och licensfrågor ......................................... Dagens svenska regler om överlåtelse och överlåtelse och licens .................................... Reglerna om överlåtelse och licens förenklas och förtydligas............................... Bättre rätt till varumärke ................................................ Dagens svenska regler om bättre rätt på det industriella rättsskyddets område ............ överföring av varumärkesregistreringar ........ Nya regler om överföring av ansökan på grund av bättre rätt ........................................ Pantsättning av ett registrerat varumärke ....................... Dagens regler om pantsättning av ett registrerat varumärke behålls oförändrade .... Registrering såsom i hemlandet ..................................... Reglerna om registrering såsom i hemlandet förtydligas och utvidgas............... Utmätning och konkurs.................................................. Dagens svenska regler om utmätning och konkurs avseende varumärkesrättigheter ...... Oförändrade regler om utmätning och 15 Singaporekonventionen om varumärkesrätt ................................. 15.1Allmänt om Singaporekonventionen om 15.1.2En överblick över innehållet i Singaporekonventionen om 15.2Ett svenskt tillträde till Singaporekonventionen om om varumärkesrätt artikel 2........................................ 15.4Formella krav på en ansökan om registrering Ombuds- och fullmaktsfrågor artikel 4....................... Svenska regler om ombud Reglerna om ombud anpassas till EU - rätten och till Singaporekonventionen om Fastställande .....................av ingivningsdag artikel 5 Delning ...av ansökningar och registreringar artikel 7 15.8Ingivande av handlingar och andra meddelanden Ändring av namn- eller adressuppgifter artikel 10 ..... Anteckning av ny innehavare artikel 11 ..................... Rättelse av misstag artikel 12 ..................................... 15.12Registreringens giltighetstid och förnyelse av en registrering artikel 13 ................................................. 15.13Anstånd, återupptagen handläggning och återställande av försutten tid artikel 14....................... Anteckning om licens m.m. artiklarna ............. Rätt att yttra sig före ett avslagsbeslut artikel 21........ 15.16Övriga bestämmelser i om 16 Ändringar i firmalagen................................................................. Behovet av ett särskilt känneteckensskydd Utgångspunkter för ändringarna i Särskiljningsförmåga som villkor för registrering......... vin och spritdrycker...................................... Förhandsgranskning av firma ........................................ Hävning av registrering ................................................. Partiell hävning av firmaregistrering ............ Grunderna för hävning av registrering.......... Vissa andra ändringar i firmalagen ................................ 17 Övriga frågor som är gemensamma för varumärkes- och Användning av kännetecken på Internet ........................ 17.2Sekretess i mål och ärenden om varukännetecken En ny sekretessbestämmelse införs för mål och ärenden om varu- eller Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ................................ Ekonomiska och andra konsekvenser ........................................... Förslaget till varumärkeslag........................................... Förslaget till lag om ändring i firmalagen...................... 20.3Förslaget till lag om ändring i lagen om 20.4Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och Sammanfattning av SOU 2001:26...................................... Författningsförslag i SOU 2001:26 .................................... Förteckning över remissinstanser (SOU 2001:26).............. Bilaga 4 on the of Trademarks ..................... Bilaga 5 Regulations under the on the of Sammanfattning av Ds 2008:28.......................................... Författningsförslag i Ds 2008:28........................................ Förteckning över remissinstanser (Ds 2008:28) ................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 2.lag om ändring i firmalagen (1974:156), 3.lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten, 4.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), dels godkänner 5.Singaporekonventionen om varumärkesrätt (avsnitt 15.2). Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs1 följande. Grundläggande bestämmelser Lagens tillämpningsområde Varumärken och andra varukännetecken m.m. 1 § I denna lag finns bestämmelser om varumärken och andra varukänne- tecken för varor eller tjänster som tillhandahålls i en näringsverksamhet och som var och en kan förvärva ensamrätt till. Lagen innehåller också bestämmelser om särskilda beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel som är skyddade i Europeiska unionen. Kollektiv-, garanti- och kontrollmärken 2 § En förening, ett bolag eller en annan sammanslutning kan förvärva ensamrätt för sina medlemmar att använda gemensamma varumärken (kollektivmärken) och andra varukännetecken i näringsverksamhet. En myndighet som meddelar föreskrifter om eller kontrollerar varor eller tjänster kan förvärva ensamrätt till varumärken (garanti- eller kontrollmärken) och andra varukännetecken för användning för sådana varor eller tjänster som föreskrifterna eller kontrollerna avser. Detsamma gäller för stiftelser, föreningar, bolag och andra sammanslutningar som fastställer krav för eller kontrollerar varor eller tjänster. 3 § Lagen innehåller även vissa bestämmelser om gemenskaps- varumärken. Med gemenskapsvarumärken avses varumärken enligt rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om gemenskaps- varumärken2. 1Jfr och rådets direktiv /48/EG av om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (EUT L 195, , s. 16, Celex 32004L0048) och och rådets direktiv /95/EG av om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (EUT L 299, 8.11.2008, s. 25, Celex 32008L0095). 2EUT L 78, 24.3.2009, s. 1 (Celex 32009R0207). Vad som kan utgöra ett varumärke 4 § Ett varumärke kan bestå av alla tecken som kan återges grafiskt, särskilt ord, inbegripet personnamn, samt figurer, bokstäver, siffror och formen eller utstyrseln på en vara eller dess förpackning, förutsatt att tecknen har särskiljningsförmåga. 5 § Ett varukännetecken ska anses ha särskiljningsförmåga om det kan skilja varor eller tjänster som tillhandahålls i en näringsverksamhet från dem som tillhandahålls i en annan. Bristande särskiljningsförmåga kan bero på att ett varukännetecken endast består av tecken eller benämningar som 1.i handeln visar varans eller tjänstens art, kvalitet, kvantitet, avsedda användning, värde, geografiska ursprung eller andra egenskaper eller tidpunkten för när varan eller tjänsten är framställd, eller 2.i dagligt språkbruk eller enligt branschens vedertagna handelsbruk kommit att bli en sedvanlig beteckning för varan eller tjänsten. Vid bedömningen av om ett varukännetecken har särskiljningsförmåga ska hänsyn tas till att det kan förvärva förmågan genom användning. 6 § Ensamrätt till varumärken kan förvärvas genom registrering i varumärkesregistret enligt 2 kap. Registret förs av . Ensamrätt till varumärken kan också förvärvas genom internationell registrering enligt 5 kap. 7 § Ensamrätt till varukännetecken kan förvärvas utan registrering genom inarbetning. Ett varukännetecken ska anses inarbetat om det här i landet inom en betydande del av den krets till vilken det riktar sig (omsättningskretsen) är känt som beteckning för de varor eller tjänster som tillhandahålls under kännetecknet. Om varukännetecknet är inarbetat endast inom en del av landet, gäller ensamrätten endast inom det området. Ensamrätt till näringskännetecken och namn som varukännetecken 8 § Den som innehar en firma eller ett annat näringskännetecken har ensamrätt till kännetecknet som varukännetecken. Om näringskänne- tecknet är skyddat endast inom en del av landet, gäller ensamrätten endast inom det området. Den som använder sitt namn som varukännetecken har ensamrätt till kännetecknet som varukännetecken, om namnet har särskiljningsförmåga för de varor eller tjänster som det används för. Om namnet används endast inom en del av landet, gäller ensamrätten endast inom det området. Kännetecken som inte kan omfattas av ensamrätt 9 § Ensamrätt kan inte förvärvas till kännetecken som endast består av en form som följer av varans art, en form som är nödvändig för att uppnå ett tekniskt resultat eller en form som ger varan ett betydande värde. 10 § Ensamrätten till ett varukännetecken enligt 68 §§ innebär att ingen annan än innehavaren, utan dennes tillstånd, i näringsverksamhet får använda ett tecken som är 1.identiskt med varukännetecknet för varor eller tjänster av samma slag, 2.identiskt med eller liknar varukännetecknet för varor eller tjänster av samma eller liknande slag, om det finns en risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen av tecknet leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder tecknet och innehavaren av varukännetecknet, eller 3.identiskt med eller liknar ett varukännetecken som här i landet är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, om användningen avser varor eller tjänster och drar otillbörlig fördel av eller utan skälig anledning är till skada för varukännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende. 1.att förse varor eller deras förpackningar med tecknet, 2.att bjuda ut varor till försäljning, föra ut dem på marknaden, lagra dem för dessa ändamål eller bjuda ut eller tillhandahålla tjänster under tecknet, 3.att importera eller exportera varor under tecknet, eller 4.att använda tecknet i affärshandlingar och reklam. 11 § Ensamrätten till ett varukännetecken ger inte något självständigt skydd för en del av kännetecknet som saknar särskiljningsförmåga. Ensamrätten till ett varukännetecken hindrar inte att någon annan, när det sker i enlighet med god affärssed, i näringsverksamhet använder 1.sin firma, sitt namn eller sin adress, 2.uppgifter om varans eller tjänstens art, kvalitet, kvantitet, avsedda användning, värde, geografiska ursprung eller andra egenskaper eller tidpunkten för när varan eller tjänsten är framställd, eller 3.varukännetecknet, om det är nödvändigt för att ange varans eller tjänstens avsedda ändamål, särskilt när det rör sig om tillbehör eller reservdelar. Ensamrätten till ett kollektiv-, garanti- eller kontrollmärke hindrar inte att någon annan i näringsverksamhet använder sig av tecken eller benämningar som anger geografiskt ursprung, om det sker i enlighet med Prop. 2009/10:225 god affärssed. Ensamrätten till ett sådant märke hindrar inte att den som har rätt att använda ett geografiskt namn gör detta. 12 § Ensamrätten till ett varukännetecken hindrar inte att någon annan än innehavaren använder kännetecknet för varor som innehavaren, eller någon med innehavarens samtycke, fört ut under varukännetecknet på marknaden inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Första stycket gäller inte när varornas skick förändrats eller försämrats sedan de förts ut på marknaden eller när det finns någon annan skälig grund för innehavaren att motsätta sig användningen. 13 § Gör flera anspråk på ensamrätt till varukännetecken som är identiska eller liknar varandra på det sätt som anges i 10 §, ska den ha företräde som har tidigaste grund för sitt anspråk, om inte annat följer av 14 eller 15 §. Verkan av passivitet (registrerade varumärken) 14 § Rätten till ett registrerat varumärke ska gälla vid sidan av en äldre rätt till ett varukännetecken som är identiskt eller likartat på det sätt som anges i 10 §, om 1.ansökan om registrering gjorts i god tro, och 2.innehavaren av den äldre rätten har känt till och funnit sig i att det yngre varumärket efter registreringsdagen har använts här i landet fem år Om varumärket har använts endast för en del av de varor eller tjänster som det är registrerat för, ska rätten gälla endast för dessa varor eller tjänster. Verkan av passivitet (inarbetade varukännetecken) 15 § Rätten till ett inarbetat varukännetecken ska gälla vid sidan av en äldre rätt till ett varukännetecken som är identiskt eller likartat på det sätt som anges i 10 §, om innehavaren av den äldre rätten inte inom rimlig tid vidtagit åtgärder för att hindra användningen av det yngre kännetecknet. 16 § I de fall som avses i 14 och 15 §§ hindrar inte rätten till det yngre varukännetecknet användningen av det äldre. På yrkande av någon av parterna, får en domstol i de fall som avses i 15 § om det är skäligt besluta att ett av kännetecknen, eller båda, endast får användas på särskilt sätt, såsom i ett visst utförande eller med tillägg Prop. 2009/10:225 av ortsangivelse eller innehavarens namn. Ett sådant beslut får dock inte avse ett registrerat varumärke. 17 § Vid utgivning av lexikon, handböcker eller andra liknande tryckta skrifter är skriftens författare, utgivare eller förläggare, på begäran av den som innehar ett registrerat varumärke, skyldig att se till att varumärket inte återges i skriften utan att det framgår att varumärket är skyddat genom registrering. Detsamma gäller om en sådan skrift görs tillgänglig elektroniskt av någon som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen. Den som inte följer en begäran enligt första stycket är skyldig att medverka till att en rättelse offentliggörs på det sätt och i den omfattning som är skäligt samt att bekosta detta. Nationell registrering av varumärken Ansökan om registrering 1 § Den som vill registrera ett varumärke ska ansöka om detta hos . 1.uppgifter om sökandens namn eller firma och adress, 2.uppgifter om ombuds namn och adress, 3.en tydlig återgivning av varumärket, och 4.en förteckning över de varor eller tjänster som varumärket avser och vilka klasser dessa tillhör (varu- eller tjänsteförteckning). En ansökan om registrering av ett kollektiv-, garanti- eller kontrollmärke ska dessutom innehålla uppgifter om de villkor som gäller för att varumärket ska få användas. Sökanden ska betala föreskriven ansökningsavgift. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om ansökningsförfarandet. 2 § En sökande får göra sådana oväsentliga ändringar i det sökta varumärket som inte påverkar helhetsintrycket. Vidare får sökanden begränsa varu- eller tjänsteförteckningen i ansökan. 3 § En ansökan som avser flera varor eller tjänster får delas i två eller flera ansökningar som varorna eller tjänsterna fördelas på. Ansökningarna ska anses ha samma ingivningsdag och prioritet som den ursprungliga ansökan. § Ett varumärke får inte registreras om det endast består av en form som följer av varans art, en form som är nödvändig för att uppnå ett tekniskt resultat eller en form som ger varan ett betydande värde. § Ett varumärke som ska registreras måste ha särskiljningsförmåga för de varor eller tjänster som det avser. § Tecken eller benämningar, som i näringsverksamhet används för att ange varornas eller tjänsternas geografiska ursprung får registreras som kollektiv-, garanti- eller kontrollmärken även om de enligt 1 kap. 5 § andra stycket 1 saknar särskiljningsförmåga. Hinder mot registrering på grund av hänsyn till allmänna intressen § Ett varumärke får inte registreras om det 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.är ägnat att vilseleda allmänheten i fråga om varans eller tjänstens art, kvalitet, geografiska ursprung eller någon annan omständighet, eller 3.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell beteckning eller ett sådant kommunalt vapen som enligt lag eller annan författning inte får användas obehörigen som varumärke, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning eller ett sådant vapen.