prop · GX03210 · 2010-04-15 00:00:00 — Tredje stycket motsvarar 6 kap. 19 § andra stycket LYHS. Förarbeten finns i prop. 1978/79:220 s. 19 och s. 51 f. samt i prop. 1993/94:149 s. 90 f. Åtgärder mot legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal 30 § Om anser att det finns skäl för beslut om prövotid, återkallelse av legitimation, återkallelse av annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården eller begränsning av förskrivningsrätt enligt 8 kap., ska styrelsen anmäla detta till . Paragrafen motsvarar 6 kap. 18 § LYHS, men har justerats med anled- ning av att bestämmelser om disciplinpåföljder, erinran och varning, inte finns i den nya lagen. Förarbeten finns i prop. 1993/94:149 s. 47 ff. och s. 121. 8 kap. Prövotid och återkallelse av legitimation m.m. 1 § En prövotid ska beslutas för den som har legitimation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården, om den legitimerade 1.har varit oskicklig vid utövningen av sitt yrke och oskickligheten kan befaras få betydelse för patientsäkerheten, 2.i eller i samband med yrkesutövningen har gjort sig skyldig till brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne, 3.uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot någon föreskrift som är av väsentlig betydelse för patientsäkerheten, eller 4.på grund av andra omständigheter kan befaras vara olämplig att utöva yrket. Prövotid ska även beslutas om det kan befaras att en legitimerad yrkesutövare på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kommer att kunna utöva sitt yrke tillfredsställande. Om det finns särskilda skäl får beslut om prövotid underlåtas. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.2, där även Lagrådets synpunkter i denna del redovisas. Paragrafen motsvarar delvis 5 kap. 6 § LYHS men utvidgar möjlig- heterna att föreskriva prövotid i förhållande till vad som gäller . Prövotiden bör i ännu högre utsträckning än få karaktären av en skyddsåtgärd. Även fortsättningsvis ska prövotiden betraktas som ett första led i den skyddsåtgärd som återkallelse av legitimationen utgör. I första stycket första meningen anges att prövotid ska beslutas för den som har legitimation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården om för- utsättningarna i någon av punkterna 14 föreligger, vilket är en skillnad mot nuvarande reglering i LYHS som är fakultativ, dvs. anger att prövo- tid får föreskrivas. Den första punkten om prövotid till följd av oskicklighet vid utöv- ningen av yrket avser samma beteenden som omfattas av oskicklighets- rekvisitet i 5 kap. 6 § första stycket LYHS. Den legitimerade ska ha visat bristfälliga kunskaper i sitt yrke och det inträffade ska vara av sådan art att oskickligheten kan befaras få betydelse för patientsäkerheten. Oskick- ligheten är dock inte av så allvarlig karaktär att förutsättningarna för åter- kallelse av legitimationen är uppfyllda. Begreppet kan befaras få be- tydelse för patientsäkerheten innebär en markering av att det inte är det Prop. 2009/10:210 inträffade i sig som avgör om prövotid bör beslutas utan behovet av skydd mot att yrkesutövaren orsakar vårdskador. Prövotid ska, liksom , kunna användas redan första gången en legitimerad yrkesutövare gör sig skyldig till en förseelse, t.ex. om en läkare visar bristfälliga kunskaper vid en operation. Även om det i övrigt inte finns någon anmärkning mot honom eller henne när det gäller yrkesutövningen kan, om händelsen bedöms som tillräckligt allvarlig, prövotid beslutas. Punkt två, som utformats i enlighet med Lagrådets förslag, avser situa- tioner där den legitimerade i eller i samband med yrkesutövningen gjort sig skyldig till brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne. Det kan vara fråga om exempelvis vållande till kroppsskada, vållande till annans död, misshandel, ofredande eller mindre allvarliga sexualbrott mot patient eller arbetskamrat, innehav av barnpornografi på arbetsgivarens dator, rattfylleri vid transport mellan arbetsställen, stöld av läkemedel, utfärdande av falska eller osanna intyg angående sjukdom eller straffbar hantering av narkotika eller läkemedel på arbetsplatsen. Huruvida ett brott har begåtts i eller i samband med yrkesutövningen får bedömas i varje enskilt fall. Brottslighet som exempelvis har samband med bisysslor eller hobby- verksamhet eller som skett eller under semestern kan inte läggas till grund för beslut om prövotid. Om brottslighet utanför yrkesut- övningen är av allvarlig karaktär, kan dock återkallelse av legitimationen komma i fråga. För att den legitimerade ska anses ha gjort sig skyldig till brott krävs som regel att det finns en lagakraftvunnen dom, ett godkänt strafföre- läggande, ett godkänt föreläggande av ordningsbot eller ett beslut om åtalsunderlåtelse enligt 20 kap. 7 § eller motsvarande bestämmelse i annan författning. För att kunna besluta om prövotid enligt denna punkt krävs det inte att yrkesutövaren utgör en fara för patient- säkerheten, men i det enskilda fallet kan det vara så. Av punkt 3 framgår att prövotid också ska beslutas om yrkesutövaren uppsåtligen eller av oaktsamhet brutit mot någon föreskrift som är av väsentlig betydelse för patientsäkerheten. Typfallet är att yrkesutövaren har gjort sig skyldig till upprepade regelöverträdelser, men prövotid ska också kunna aktualiseras redan efter en överträdelse om denna är så all- varlig att yrkesutövarens lämplighet kan ifrågasättas. Har yrkesutövaren underlåtit att vidta åtgärder för att begränsa eventuella effekter av en in- träffad vårdskada eller underlåtit att rapportera det inträffade till vård- givaren bör detta föranleda ett ifrågasättande av hans eller hennes lämp- lighet att utöva sitt yrke. Föreskriften som överträtts ska vara av väsentlig betydelse för patientsäkerheten. Med väsentlig ska förstås att om hand- lingsregeln överträds föreligger en konkret fara för patientsäkerheten, dvs. kausalsambandet ska vara tydligt. Såväl oskicklighet enligt punkt 1 och brottslighet enligt punkt 2 som brott mot föreskrifter av väsentlig betydelse för patientsäkerheten enligt punkt 3 är att anse som fall då olämplighet att utöva yrke kan anses före- ligga. Övriga situationer där olämplighet kan föranleda prövotid regleras i punkt 4. Bestämmelsen motsvaras delvis av nuvarande 5 kap. 6 § första stycket LYHS. Enligt den bestämmelsen gäller dock att den legitimerade ska ha visat sig olämplig för yrket medan det i den nya lagen räcker att den legitimerade kan befaras vara olämplig att utöva sitt yrke. Det för- Prop. 2009/10:210 utsätts inte att yrkesutövaren utgör en fara för patientsäkerheten. Exempel på situationer där prövotid kan komma i fråga enligt punkt 4 är försummelser vid omhändertagande av avlidna och utfärdande av intyg utan erforderlig patientundersökning. Det ska dock vara fråga om så all- varliga förseelser att yrkesutövaren kan befaras vara olämplig att utöva yrket. Andra stycket överensstämmer i huvudsak med motsvarande grund för prövotid i 5 kap. 6 § andra stycket LYHS. Det ska således vara fråga om fall i vilka sjukdom eller missbruk konstaterats föreligga och där risken bedöms vara stor att den legitimerade inte kommer att kunna fullgöra sina åligganden om inte behandling sätts in. Om det står klart att en yrkesutövare på grund av sjukdom eller någon liknande om- ständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande kan inte prövotid komma i fråga utan då ska legitimationen i stället återkallas (jfr prop. 1997/98:109 s. 116). Ett av syftena med att skärpa bestämmelserna om när prövotid kan meddelas är att detta instrument ska användas i högre utsträckning än . Enligt första och andra styckena ska prövotid beslutas om vissa förutsättningar är uppfyllda. Det kan dock finnas situationer där prövotid, av särskilda skäl, ändå bör kunna underlåtas. I tredje stycket finns därför en bestämmelse med denna innebörd. Exempelvis kan särskilda skäl att inte besluta om prövotid på grund av brottslighet föreligga om det gått sedan brottet begicks. Prövotidens längd är . Om inte annat anges börjar prövotiden löpa efter beslutet i enlighet med 10 kap. 12 §. Förarbeten till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1997/98:109 s. 113 ff. och s. 162 f. 2 § I beslut om prövotid ska det fastställas en plan som den legitimerade ska följa, om en sådan prövotidsplan bedöms kunna ha betydelse för att komma till rätta med de missförhållanden som lagts till grund för beslutet om prövotid. Förslag till prövotidsplan upprättas av Social- styrelsen, om möjligt i samråd med den legitimerade. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om vilka åtgärder eller villkor som får ingå i en sådan plan. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.2, saknar motsvarighet i LYHS. Första stycket, som utformats i enlighet med Lagrådets förslag, innebär att det införs en möjlighet för att i ett beslut om prövotid fastställa en prövotidsplan som den legitimerade ska följa (se 8 kap. 13 §). Den föreslagna paragrafen är fakultativ, i så måtto att det ankommer på att besluta om det ska fastställas en prövotidsplan eller inte. Avgörande är huruvida en sådan bedöms kunna ha betydelse för att komma till rätta med de missförhållanden som lagts till grund för beslutet om prövotid. Det är som upprättar förslag till prövotidsplan, vilket om möjligt ska ske i samråd med den legitimerade. Det krävs inte något samtycke rörande planens innehåll utan kan ensidigt föreslå vilka krav som ska uppfyllas och det ankommer sedan på Prop. 2009/10:210 att fatta beslut om planens slutliga innehåll. medger att kan avstå från att höra yrkesutövaren om denne t.ex. håller sig undan eller annars inte går att nå. Inget hindrar naturligtvis att vid handläggningen där hör yrkesutövaren om planens innehåll. Prövotidsplanen ska innehålla de krav som anser att yrkesutövaren ska ha uppfyllt vid prövotidens utgång. Syftet med prövotid vid oskicklighet eller missbruk är att yrkesutövaren ska förvärva nödvändiga kunskaper respektive komma till rätta med sitt missbruk. Prövotidsplanen kan i dessa fall innehålla krav på exempelvis kompetensutveckling, genomgång av missbruksbehandling eller att yrkesutövaren regelbundet ska kontakta . I fall där prövotid beslutas till följd av att en yrkesutövare gjort sig skyldig till brott kan det vara svårare att motivera en plan med att en sådan kan ha betydelse för att komma till rätta med de missförhållanden som lagts till grund för beslutet om prövotid, men i princip ska det vara möjligt att besluta en prövotidsplan även i dessa fall, t.ex. om brottet är missbruksrelaterat eller beror på psykiska problem. I andra stycket ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka åtgärder eller villkor som får ingå i en prövotidsplan. 3 § Legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården ska åter- kallas om den legitimerade 1.har varit grovt oskicklig vid utövningen av sitt yrke, 2.i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne, eller 3.på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket. Om det finns särskilda skäl i fall som avses i första stycket 2 får åter- kallelse underlåtas. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.3, överensstämmer delvis med 5 kap. 7 § första stycket 1 LYHS. Av första stycket första meningen framgår att bestämmelsen om återkallelse, liksom bestämmelsen i LYHS, är obligatorisk. Är förut- sättningarna i någon av punkterna 13 uppfyllda ska således legitima- tionen återkallas. I andra stycket finns dock en undantagsregel. Punkt 1 om återkallelse på grund av grov oskicklighet är avsedd att tillämpas på motsvarande sätt som gällande bestämmelse i 5 kap. 7 § första stycket 1 LYHS. Den andra punkten är ny i förhållande till LYHS. Bestämmelsen har förts in för att markera att även allvarlig brottslighet som saknar samband med yrkesutövningen kan utgöra grund för återkallelse. Skälet för åter- kallelse av legitimation i dessa fall är inte primärt patientsäkerhetshänsyn utan här är syftet att värna legitimationen som garantibevis för att inne- havaren är lämplig att utöva yrket. Brott som är ägnade att påverka förtroendet för den legitimerade kan Prop. 2009/10:210 vara exempelvis brott mot annans liv eller hälsa, narkotikabrott, sexual- brott, barnpornografibrott, förfalskningsbrott, osant intygande och mened. Förutom att brottet i sig ska vara ägnat att påverka förtroendet för den legitimerade, ska brottsligheten i det enskilda fallet vara att anse som all- varlig. Vid denna prövning ska göras en helhetsbedömning av samtliga relevanta omständigheter, såsom brottslighetens art, brottets straffvärde, påföljden, eventuella förmildrande eller försvårande omständigheter och gärningsmannens motiv för brottet. För att den legitimerade ska anses ha gjort sig skyldig till brott krävs att det föreligger en lagakraftvunnen dom, ett godkänt strafföreläggande eller ett beslut om åtalsunderlåtelse enligt 20 kap. 7 § eller motsvarande bestämmelse i annan författning. Punkt 3 avser återkallelse på grund av uppenbar olämplighet och ska också tillämpas på samma sätt som sker enligt LYHS. Återkallelse på grund av brottslighet ska dock fortsättningsvis kunna ske med stöd av punkt 2. Uppenbar olämplighet att utöva yrket kan exempelvis föreligga om någon systematiskt undanhåller sig tillsyn. Av andra stycket framgår att återkallelse på grund av allvarlig brottslighet får underlåtas om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl kan exempelvis anses föreligga om det har passerat avsevärd tid från det att brottet begicks till dess att frågan om återkallelse prövas. Användningen av denna undantagsregel får beträffande de grövsta brotten förutsättas ske med restriktivitet. Även omständigheter som kan hänföras till yrkes- utövarens personliga förhållanden bör kunna beaktas vid bedömningen av om särskilda skäl föreligger att underlåta återkallelse. Om en brottslig gärning hade sin grund i personliga förhållanden, som exempelvis sjukdom, missbruk eller sociala missförhållanden, och dessa omständig- heter inte längre kvarstår vid prövningen av huruvida återkallelse av legitimation bör ske på grund av brottsligheten, kan särskilda skäl att underlåta återkallelse anses föreligga. Förarbeten finns i prop. 1978/79:220 s. 33 f. och s. 52 ff. och prop. 1993/94:149 s. 123. 4 § Legitimationen ska även återkallas om den legitimerade 1.på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande, 2.har meddelats prövotid enligt 1 § första stycket och under prövo- tiden på nytt visat sig olämplig att utöva sitt yrke, 3.har meddelats prövotid med en prövotidsplan och underlåtit att följa planen, eller 4.begär att legitimationen ska återkallas och det inte finns hinder mot återkallelse från allmän synpunkt. Om det finns särskilda skäl i fall som avses i första stycket 2 eller 3 får återkallelse underlåtas. Om återkallelse underlåts får prövotid beslutas ytterligare en gång. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.3, överensstämmer delvis med 5 kap. 7 § första stycket 24 och andra stycket LYHS. I första stycket anges att även enligt denna bestämmelse ska åter- Prop. 2009/10:210 kallelse av legitimation ske, om någon av förutsättningarna i punkterna En bestämmelse om att återkallelse kan underlåtas finns dock även här. Punkt 1 är likalydande med 5 kap. 7 § första stycket 2 LYHS och är avsedd att tillämpas på samma sätt som den bestämmelsen. Punkt 2, som utformats i enlighet med Lagrådets yttrande, överens- stämmer delvis med punkt 4 i ovannämnda paragraf i LYHS. Innebörden av bestämmelsen är att om beslut om prövotid har fattats för en yrkes- utövare på någon av de grunder som avses i 8 kap. 1 § första stycket och visar han eller hon sig på nytt olämplig att utöva sitt yrke genom att göra sig skyldig till något som hade kunnat föranleda prövotid enligt nämnda punkter ska legitimationen återkallas. Återkallelse av legitimation blir aktuell även om det som inträffar inte är likartat med det förfarande som föranlett beslutet om prövotid. En legitimerad som ålagts prövotid på grund av oskicklighet kan således förlora sin legitimation om han eller hon under pågående prövotid exempelvis dömts för brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne och därmed visat sig olämplig att utöva sitt yrke. Punkt 3, som också utformats i enlighet med Lagrådets förslag, saknar motsvarighet i LYHS. Av 8 kap. 2 § följer att i beslut om prövotid kan fastställas en prövotidsplan som den legitimerade ska följa. Har det i planen exempelvis uppställts krav på att den legitimerade ska genomgå behandling för sitt missbruk och han eller hon inte följer detta ska legitimationen som huvudregel återkallas. Punkt 4 motsvarar 5 kap. 7 § första stycket 3 LYHS. Lagrådets synpunkter i denna del redovisas i avsnitt 8.3. Av andra stycket framgår att om det finns särskilda skäl får återkallelse underlåtas i fall som avses i första stycket 2 eller 3, dvs. i de fall prövotid beslutats i ett tidigare skede. Bestämmelsen motsvaras delvis av 5 kap. 7 § andra stycket LYHS. Särskilda skäl kan t.ex. vara att passerat sedan det som läggs yrkesutövaren till last ägde rum, att den legi- timerade genom egna åtgärder bedöms kunna komma till rätta med sina brister eller att yrkesutövaren på grund av omständigheter som legat utanför hans eller hennes kontroll inte har kunnat efterkomma av Social- styrelsen uppställda krav i prövotidsplanen. Vad som anförts i kommen- taren till 8 kap. 3 § andra stycket om omständigheter som kan hänföras till yrkesutövarens personliga förhållanden vid allvarlig brottslighet bör också kunna beaktas vid bedömningen av om det föreligger särskilda skäl att underlåta återkallelse enligt nu förevarande bestämmelse. Om återkallelse underlåts kan i stället prövotid beslutas ytterligare en gång, om det anses motiverat. Förarbeten finns i prop. 1978/79:220 s. 33 f. och s. 52 ff., prop. 1993/94:149 s. 123 och i prop. 1997/98:109 s. 116 ff. och s. 163 f. 5 § Legitimationen ska återkallas om en person, som fått sin legitimation i på grund av auktorisation i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i , har förlorat sin auktorisation. Paragrafen motsvarar i sak 5 kap. 7 § tredje stycket LYHS. Förarbeten finns i prop. 1978/79:220 s. 53 f. och prop. 1992/93:83 Prop. 2009/10:210 s. 31 f. och s. 46 f. 6 § Om det finns sannolika skäl för återkallelse i ett ärende enligt 3 § första stycket eller 4 § första stycket 2 eller 3, ska legitimationen återkallas fram till dess frågan om återkallelse har prövats slutligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patientsäkerheten eller det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Ett beslut enligt första stycket gäller . Om det finns särskilda skäl får beslutets giltighetstid förlängas en gång med ytter- ligare högst . Paragrafen behandlas i avsnitt 8.4. Paragrafen motsvarar i huvudsak 5 kap. 8 § LYHS. Till skillnad mot vad som stadgas i den paragrafen ska, enligt första stycket, interimistisk återkallelse ske om vissa förutsättningar föreligger. Vidare har begreppet om det behövs för att trygga patientsäkerheten lagts till för att tydliggöra syftet med de interimistiska besluten. Interimistisk återkallelse ska även i fortsättningen kunna ske om det är nödvändigt från allmän synpunkt av andra skäl än att trygga patientsäkerheten, exempelvis för att tillgodose det allmännas intresse av en riktig tillämpning av systemen med t.ex. läkarvårdsersättning och socialförsäkringsförmåner. Av andra stycket, som utformats i enlighet med Lagrådets förslag, framgår att det inte är tillåtet att förlänga interimistiska beslut mer än en gång. Förarbetena till nuvarande bestämmelser i återfinns i prop. 1997/98:109 s. 121 ff. och s. 164 f. 7 § Om det finns grundad anledning att anta att legitimationen ska åter- kallas enligt 4 § första stycket 1, får den legitimerade yrkesutövaren föreläggas att låta sig undersökas av den läkare som anvisar. Om ett föreläggande om läkarundersökning har beslutats ska legitima- tionen återkallas fram till dess frågan om återkallelse har prövats slut- ligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patient- säkerheten eller det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Har den legitimerade yrkesutövaren inte följt ett föreläggande om läkarundersökning från det att han eller hon fick del av före- läggandet, får legitimationen återkallas. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.3 och 8.4, motsvarar delvis 5 kap. 9 § LYHS. Första stycket har justerats språkligt i enlighet med Lagrådets förslag. I stycket förtydligas att det är som ska anvisa den läkare som yrkesutövaren ska undersökas av. Andra stycket har ändrats i förhållande till nämnda paragraf i LYHS på så sätt att legitimationen i fortsättningen ska återkallas intermistiskt om angivna förutsättningar föreligger. Dock krävs i fortsättningen att den interimistiska återkallelsen behövs för att trygga patientsäkerheten eller att det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Det sistnämnda be- greppet har samma betydelse som i 8 kap. 6 §. Tredje stycket motsvarar i sak 5 kap. 9 § tredje stycket LYHS. I avsnitt Prop. 2009/10:210 8.3 redovisas Lagrådets synpunkter i denna del. Förarbeten finns i prop. 1978/79:220 s. 54 f. och i prop. 1993/94:149 s. 98 f. och s. 123 f. Återkallelse av annan behörighet 8 § Annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården än legitimation som meddelats enligt 4 kap., ska återkallas om den som fått behörigheten 1.har varit oskicklig vid utövningen av sitt yrke, 2.i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne, eller 3.på annat sätt har visat sig olämplig att utöva yrket. Återkallelse ska även ske om den som fått behörigheten inte kan utöva yrket tillfredsställande på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.3, motsvarar i huvudsak 5 kap. 10 § första stycket LYHS. I 4 kap. 4 § föreskrivs att behörig att utöva yrke som apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläkare är den som har legitimation för yrket eller som särskilt förordnats att utöva yrket. Det är i första hand sådana tidsbegränsade s.k. förordnandebehörigheter som avses i nu ifrågavarande paragraf. I likhet med vad som gäller för återkallelse av legitimation ska det bli möjligt att i större utsträckning än återkalla behörigheten vid fall av allvarlig brottslighet utan anknytning till yrkes- verksamheten. Även i övrigt har paragrafen ändrats så att den bättre korresponderar med bestämmelserna i 8 kap. 3 § om återkallelse av legi- timation. Nuvarande bestämmelse i LYHS är fakultativ, dvs. behörig- heten får återkallas. Enligt förevarande bestämmelse ska återkallelse ske om förutsättningarna härför är uppfyllda. Förarbeten finns i prop. 1993/94:149 s. 101 ff. och s. 125. 9 § Om det finns grundad anledning att anta att behörigheten ska åter- kallas enligt 8 §, ska behörigheten återkallas fram till dess frågan om återkallelse har prövats slutligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patientsäkerheten eller det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.4, motsvarar i huvudsak 5 kap. 10 § andra stycket LYHS. Paragrafen har justerats språkligt i enlighet med Lagrådets yttrande. Samma ändringar har gjorts i förhållande till LYHS som i 8 kap. 7 § andra stycket. Förarbeten finns i prop. 1993/94:149 s. 101 ff. och s. 125. Begränsning av förskrivningsrätt Prop. 10 § Om en läkare eller tandläkare missbrukar sin behörighet att för- skriva narkotiska läkemedel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit, ska denna behörighet dras in eller be- gränsas. Behörigheten ska också dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 8.5, motsvarar i huvudsak 5 kap. 11 § LYHS.