prop · GX03182 · 2010-03-19 00:00:00 — Inhämtar rätten yttrande från socialnämnden enligt 28 §, ska nämnden yttra sig inom sådan tid att rätten kan hålla huvud- förhandling enligt reglerna i andra stycket. Om ärendets beskaffenhet föranleder det, får yttrandet med rättens medgivande lämnas . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:1760. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:595) om Prop. 2009/10:182 erkännande och verkställighet av nordiska domar på Härigenom förskrivs att 7 § lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område ska ha följande lydelse. Denna lag tillämpas inte om Denna lag tillämpas inte om annat följer av de gemenskaps- annat följer av de unionsrättsakter och internationella instrument som instrument som omfattas av lagen omfattas av lagen (2006:74) med behörighet och om erkännande och verkställighet av vissa avgöranden, eller av särskilda bestämmelser om Lagen tillämpas inte heller beträffande 1. dom eller förlikning i mål 1. dom eller förlikning i mål återgång av äktenskap, antagande återgång av äktenskap, antagande hävande eller i mål angående hävande eller i mål angående av äktenskap, om det inte är fråga av äktenskap, om det inte är fråga om verkställighet av dom som om verkställighet av dom som ska skall gälla här i riket enligt 22 § gälla här i riket enligt 22 § förordningen (1931:429) om vissa förordningen (1931:429) om vissa 2.dom eller förlikning rörande vårdnad om eller rätt till umgänge med barn eller överlämnande av barn i annat fall, om det inte är fråga om verkställighet enligt 6 §, 3.dom eller förlikning rörande familjerättslig underhållsskyldighet, 1 Senaste lydelse 2006:78. 4. dom eller förlikning rörande faderskapet till barn, 5.dom eller förlikning angående rätt på grund av arv eller testamente, efterlevande makes rätt, boutredning eller skifte med anledning av dödsfall eller ansvarighet för den dödes gäld, om inte den avlidne var medborgare i , , , eller och hade hemvist i någon av dessa stater, 6.dom eller förlikning angående a)gäldenärs försättande i konkurs, b)inledande av förhandling om offentligt ackord utan konkurs, c)andra frågor som beror av konkursdomares eller konkursdomstols prövning, eller d)rättshandlings eller annan åtgärds ogiltighet eller återgång på grund av konkurs eller förhandling om offentligt ackord utan konkurs i något av de nordiska länderna, om det framgår av konkursbeslutet eller beslutet om offentlig ackordsförhandling att gäldenären inte hade hemvist i något av de nordiska länderna, eller 7. dom eller förlikning i mål som skall tas upp av särskild domstol för handläggning av tvister rörande kollektivavtal. 7. dom eller förlikning i mål som ska tas upp av särskild domstol för handläggning av tvister rörande kollektivavtal. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1983:368) om erkännande och verkställighet av österrikiska domar på privaträttens område Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1983:368) om erkännande och verkställighet av österrikiska domar på privaträttens område ska ha följande lydelse. Denna lag är tillämplig på domar som har meddelats i i ämnen av privaträttslig beskaffenhet. Lagen tillämpas på domar i sådana ämnen, även om de har meddelats i ett straffrättsligt förfarande. Lagen tillämpas inte om annat följer av de gemenskapsrättsakter och inter- nationella instrument som omfattas av lagen (2006:74) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden. Denna lag är tillämplig på domar som har meddelats i i ämnen av privaträttslig beskaffenhet. Lagen tillämpas på domar i sådana ämnen, även om de har meddelats i ett straffrättsligt förfarande. Lagen tillämpas inte om annat följer av de unionsrättsakter och inter- nationella instrument som omfattas av lagen (2006:74) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:79. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2006:74) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden Härigenom föreskrivs att 27 §§ lagen (2006:74) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden ska ha följande lydelse. Om det finns svensk domsrätt enligt en gemenskapsrättsakt eller ett internationellt instrument som avses i 1 § och annan behörig domstol saknas, är behörig. Om det finns svensk domsrätt enligt en unionsrättsakt eller ett internationellt instrument som avses i 1 § och annan behörig domstol saknas, är behörig. Om en ansökan görs enligt en Om en ansökan görs enligt en avses i 1 § 13 eller 5 skall ett avses i 1 § 13 eller 5 ska ett avgörande som rör ett civilrättsligt avgörande som rör ett civilrättsligt verkställas i , om det har verkställas i , om det har meddelats i en annan stat inom meddelats i en annan stat inom ramen för ett brottmål som avser ramen för ett brottmål som avser ett icke uppsåtligt brott mot någon ett icke uppsåtligt brott mot någon 1.varken har hemvist eller är medborgare i den staten, 2.inte har följt ett föreläggande om personlig inställelse, och 3.inte har haft tillfälle att svara i målet. Vid beslut med anledning av en ansökan enligt en gemenskaps- rättsakt eller ett internationellt in- strument som avses i 1 § 13 eller 5 om att ett utländskt avgörande skall erkännas eller förklaras vara verkställbart i skall bestå av en lagfaren domare. Vid beslut med anledning av en ansökan enligt en unionsrättsakt eller ett internationellt instrument som avses i 1 § 13 eller 5 om att ett utländskt avgörande ska erkännas eller förklaras vara verkställbart i ska bestå av en lagfaren domare. 1Senaste lydelse 2006:743. 2Senaste lydelse 2007:446. 3Senaste lydelse 2007:446. hovrätt av en ansökan om ändring hovrätt av en ansökan om ändring av ett beslut enligt 4 § tillämpas av ett beslut enligt 4 § tillämpas beslut, om inte annat följer av en beslut, om inte annat följer av en gemenskapsrättsakt eller ett inter- unionsrättsakt eller ett inter- nationellt instrument som avses i nationellt instrument som avses i 1 § 13 eller 5. 1 § 13 eller 5. En ansökan om ändring skall, En ansökan om ändring ska, om om den görs av den som har gjort den görs av den som har gjort ansökan enligt 4 §, ha kommit in ansökan enligt 4 §, ha kommit in från den dag då beslutet från den dag då beslutet En domare som har prövat en ansökan enligt 4 § får inte delta i prövningen av en ansökan om ändring av beslutet. Vid handläggningen i av ett överklagande av ett beslut i en fråga som avses i 4 § tillämpas bestämmelserna i om överklagande av hovrätts beslut, om inte annat följer av en gemenskapsrättsakt eller ett internationellt instrument som avses i 1 § 13 eller 5. Pröv- ningstillstånd krävs vid överklag- ande. Vid handläggningen i av ett överklagande av ett beslut i en fråga som avses i 4 § tillämpas bestämmelserna i om överklagande av hovrätts beslut, om inte annat följer av en unionsrättsakt eller ett internationellt instrument som avses i 1 § 13 eller 5. Pröv- ningstillstånd krävs vid överklag- ande. Har en ansökan enligt en gemenskapsrättsakt eller ett internationellt instrument som avses i 1 § 13 eller 5 om att ett utländskt avgörande skall förklaras vara verkställbart bifallits, skall avgörandet verkställas enligt utsökningsbalkens bestämmelser på samma sätt som en svensk dom som har vunnit laga kraft, om inte annat följer av gemenskapsrätts- akten eller det internationella 4Senaste lydelse 2007:446. 5Senaste lydelse 2007:446. 6Senaste lydelse 2007:446. Har en ansökan enligt en unionsrättsakt eller ett internationellt instrument som avses i 1 § 13 eller 5 om att ett utländskt avgörande ska förklaras vara verkställbart bifallits, ska avgörandet verkställas enligt utsökningsbalkens bestämmelser på samma sätt som en svensk dom som har vunnit laga kraft, om inte annat följer av unionsrättsakten eller det internationella Vid verkställighet av ett utländskt avgörande som rör en säkerhetsåtgärd skall i stället bestämmelserna om verkställighet av beslut om kvarstad eller annan säkerhetsåtgärd tillämpas. utländskt avgörande som rör en bestämmelserna om verkställighet av beslut om kvarstad eller annan säkerhetsåtgärd tillämpas. Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2006:502) med vissa bestämmelser om förhandsavgörande från Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (2006:502) med vissa bestämmelser om förhandsavgörande från samt 1 och 2 §§ ska ha följande lydelse. Om en part i ett mål eller ärende Om en part i ett mål eller ärende vid en domstol eller myndighet, vid en domstol eller myndighet, som omfattas av skyldigheten att som omfattas av skyldigheten att , har yrkat att ett Europeiska unionens domstol, har yrkat att ett förhandsavgörande ska eller på annat sätt väckt frågan om inhämtas eller på annat sätt väckt en sådan åtgärd, skall domstolen frågan om en sådan åtgärd, ska eller myndigheten, i de fall den domstolen eller myndigheten, i de beslutar att inte inhämta ett fall den beslutar att inte inhämta ett förhandsavgörande, i sitt beslut ange skälen till detta. ange skälen till detta. Första stycket gäller inte vid tillämpningen av 58 eller 59 kap. , 37 b eller 37 c § förvaltningsprocesslagen (1971:291) eller 42 § lagen (1996:242) om domstolsärenden. En domstol skall eller får inhämta förhandsavgörande från om tolkningen av en bestämmelse i en internationell överenskommelse, som har tillträtt och som har ingåtts inom ramen för samarbete i Europeiska unionen, i den omfattning som enligt överenskommelsen har åtagit sig att ålägga domstol sådan skyldighet eller att ge domstol sådan behörighet. Om en annan lag innehåller någon bestämmelse om domstols rätt eller skyldighet att begära En domstol ska eller får inhämta förhandsavgörande från Euro- peiska unionens domstol om tolkningen av en bestämmelse i en internationell överenskommelse, som har tillträtt och som har ingåtts inom ramen för samarbete i Europeiska unionen, i den omfattning som enligt överenskommelsen har åtagit sig att ålägga domstol sådan skyldighet eller att ge domstol sådan behörighet. Om en annan lag innehåller någon bestämmelse om domstols rätt eller skyldighet att begära förhandsavgörande från Euro- Prop. stolen, gäller den bestämmelsen. peiska unionens domstol, gäller Regeringen ger i till känna åtaganden enligt första stycket och bestämmelser enligt andra stycket. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning föreslog i en skrivelse, som gavs in till Justitie- departementet , att en bestämmelse om återbetalning av kostnaden för urinprov skulle införas i . menade att det var både principiellt och statsfinansiellt angeläget att den som döms för brott eller godkänner ett strafföreläggande som regel ska återbetala kostnader för urinprovs- tagning (dnr Ju1996/4705/DOM). Vidare har i skrivelser till Justitie- departementet (dnr Ju2005/7998/DOM och Ju2008/7449/DOM) före- slagits att återbetalningsskyldigheten för kostnader för offentlig försvarare bör utvidgas till att avse även den som godkänner ett strafföreläggande. I en framställan från lagmännen i , och , som kom in till (dnr Ju2007/6065/DOM), föreslogs att tidsfristen att hålla huvud- förhandling i mål med häktade skulle förlängas . har i en framställning, som kom in till , begärt att advokaters vittnesplikt återställs genom att den s.k. genombrottsregeln i 36 kap. 5 § fjärde stycket återgår till att gälla för brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse avseende advokater som inte är försvarare (dnr Ju2007/11110/DOM). Med anledning av ovan angivna framställningar har promemorian Återbetalningsskyldighet i straffrättsliga förfaranden, m.m. (Ds 2009:29) utarbetats inom . I promemorian lämnas förslag till förändringar av regler om återbetalningsskyldighet i straffrättsliga förfaranden, advokaters vittnesplikt och den frist inom vilken huvudförhandling med häktad ska hållas sedan åtal har väckts. Promemorians sammanfattning och lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttranden har gjorts inom och finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Ju2009/5684/DOM). I denna proposition behandlas förslagen i promemorian. Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Lissabonfördraget) trädde i kraft . har godkänt Lissabonfördraget och de protokoll som har förtecknats i slutakten till fördraget samt antagit en ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Lagändringen trädde i kraft som fördraget (prop. 2007/08:168, bet. 2008/09:UU8, rskr. 2008/09:64, SFS 2008:1095 och 2009:1110). Regeringen föreslår i denna proposition lagändringar i syfte att anpassa ett antal lagar till Lissabonfördraget. Behovet av dessa ändringar, som är av konsekvenskaraktär, är uppenbart och har följaktligen inte utretts särskilt. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har i propositionen lagts till förslag till lagändringar i ett antal lagar i syfte att anpassa dessa till De föreslagna lagändringarna är av sådan saklig och lagteknisk enkel beskaffenhet att regeringen har gjort bedömningen att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Vidare har i förhållande till lagrådsremissens lagförslag några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4 Vittnesplikten för advokater Det är en allmän medborgerlig plikt att inställa sig som vittne vid domstol och där avlägga vittnesmål. Vissa yrkeskategorier har dock tystnadsplikt i fråga om uppgifter som de erfarit i sin yrkesutövning. För advokater finns regler om tystnadsplikt i (8 kap. 4 § första stycket). För statligt och kommunalt anställda, bl.a. hälso- och sjukvårdspersonal i offentlig tjänst, finns motsvarande regler i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Normalt får tystnadsplikten ge vika för vittnesplikten. I uppställs vissa begränsningar i vittnesplikten genom det s.k. frågeförbudet (36 kap. 5 §). Frågeförbudet omfattade ursprungligen härvid bortses från vissa statsanställda advokater, läkare, barnmorskor samt deras biträden. omfattas även tandläkare, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen, sjuksköterskor, psykologer och psykoterapeuter samt deras biträden av frågeförbudet. Dessa yrkeskategorier får inte höras om något, som på grund av denna deras ställning anförtrotts dem eller de i samband därmed erfarit, med mindre än att det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det (36 kap. 5 § andra stycket ). För rättegångsombud, biträden eller försvarare gäller ett särskilt frågeförbud. Dessa får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det (36 kap. 5 § tredje stycket ). För andra än försvarare gäller inte frågeförbudet i vissa allvarligare brottmål, den s.k. genombrottsregeln (36 kap. 5 § fjärde stycket ). Denna regel gällde ursprungligen i mål om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse men har utvidgats till att gälla fler brott. Bland annat hälso- och sjukvårdspersonal har i vissa situationer rätt att lämna uppgifter till annan myndighet. En sådan situation är när det föreligger en författningsstadgad uppgiftsskyldighet, t.ex. vittnesplikt enligt (10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och En annan situation är när uppgift rörande misstanke om brott lämnas till polis och åklagare (10 kap. 2124 §§ offentlighets- och Prop. 2009/10:182 sekretesslagen). Ursprungligen gällde den sistnämnda rätten att lämna uppgifter endast anmälan angående misstanke om brott enligt 3, 4 och 6 kap. mot den som inte fyllt . utvidgades rätten till att gälla även uppgift som angår misstanke om alla typer av brott för vilka inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Utvidgningen av rätten att lämna uppgifter till annan myndighet enligt sekretessregleringen kom därmed att sammanfalla med innehållet i genombrottsregeln i (prop. 1981/82:186 s. 22 f.). Enligt socialtjänstlagen är bl.a. myndigheter inom hälso- och sjukvården skyldiga att i vissa fall lämna uppgifter om barns missförhållanden till socialnämnden. utvidgades kretsen av uppgiftsskyldiga till att avse alla yrkeskategorier som omfattas av frågeförbudet i med undantag för advokater (prop. 1996/97:124). I samband därmed gjordes också en lagändring som innebar att det för de yrkeskategorier som räknas upp i 36 kap. 5 § andra stycket öppnades en möjlighet att bryta igenom frågeförbudet i samtliga fall som avsågs i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen, dvs. i mål om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse och i mål om vissa brott mot underåriga. gjordes vissa ändringar avseende uppgiftslämnande från bl.a. myndigheter inom hälso- och sjukvården samt vid misstanke om brott (prop. 2005/06:161). Dessa myndigheters möjligheter att lämna uppgifter till de brottsutredande myndigheterna utvidgades till att avse uppgifter som angår misstanke om dels brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse , dels försök till brott för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse . När det gäller brott mot underåriga gjordes också en ändring som innebär att uppgifter får lämnas till de brottsutredande myndigheterna angående misstanke om könsstympningsbrott oavsett brottets svårighetsgrad. Regeringens förslag: Advokater och deras biträden ska, beträffande uppgifter som anförtrotts dem i deras yrkesutövning eller som de i samband därmed erfarit, vara skyldiga att vittna endast om det är medgivet i lag, om den till vars förmån tystnadsplikten gäller samtycker till det eller om vittnesmålet ska avges i mål om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har uttalat sig i denna del tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: För de yrkeskategorier som räknas upp i 36 kap. 5 § andra stycket har vittnesplikten utvidgats sedan tillkomst. utvidgades vittnesplikten till att avse även vissa brott mot underåriga. utvidgades vittnesplikten till att avse bl.a. brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Avsikten var dock att dessa två reformer endast skulle omfatta personal inom hälso- och sjukvården samt . Vittnesplikten för advokater övervägdes inte särskilt men kom att omfattas av de gjorda förändringarna. Fråga är om det finns anledning att återställa omfattningen av advokaters vittnesplikt till vad som gällde års ändring. Såväl advokater som anställda inom hälso- och sjukvården samt intar en förtroendeställning i förhållande till enskilda. Den som uppsöker dessa yrkeskategorier ska kunna förvänta sig att uppgifter som lämnats i förtroende inte ska vidarebefordras till annan, t.ex. de brottsutredande myndigheterna. Tystnadsplikten för advokater och deras biträden syftar till att enskilda ska känna sig fria att lämna de uppgifter som behövs för att få adekvat rättslig rådgivning. Enskilda som tar kontakt med en advokat eller dennes biträde för rättslig rådgivning förväntar sig sannolikt att advokatens tystnadsplikt särskilt tar sikte på uppgifter som innefattar att den enskilde själv eller dennes närstående agerat brottsligt eller på annat sätt rättsstridigt. För anställda inom hälso- och sjukvården samt syftar tystnadsplikten främst till att enskilda ska känna sig fria att lämna de uppgifter som behövs för att kunna få adekvat vård eller bistånd. Enskilda som tar kontakt med anställda inom hälso- och sjukvården samt bör sannolikt inte ha samma förväntningar om dessa yrkeskategoriers tystnadsplikt såvitt gäller rättsliga angelägenheter. Det anförda talar enligt regeringens bedömning för att vittnesplikten för advokater och deras biträden, såvitt avser uppgifter om brott, bör vara något mer begränsad än vad som gäller för personal inom hälso- och sjukvården samt . I detta sammanhang bör också uppmärksammas att tystnadsplikten för advokater som utsetts till försvarare är absolut. De omfattas alltså inte av genombrottsregeln. Den som är misstänkt får utse en försvarare så snart förundersökningen kommit så långt att den kan anses riktad mot honom eller henne såsom misstänkt för brottet. En försvarare kan vara privat eller offentlig dvs. förordnad av rätten. Det har inte föreskrivits någon särskild form för utseende av privat försvarare. En försvarare kan utses genom att den misstänkte muntligen inför undersökningsledaren, åklagaren eller rätten anger en viss person som försvarare. Den misstänkte kan också ge ett ombud fullmakt att föra hans talan (jfr Fitger, , s. 21:10 f.). Det finns inte något krav på att en privat försvare ska vara jurist. har alla, dvs. även andra än misstänkta, som förhörs under förundersökning rätt att ha ett biträde närvarande under förhöret, om det kan ske utan men för utredningen (prop. 2007/08:47). Mot denna bakgrund kan det vara svårt särskilt för den enskilde att avgöra när en advokat formellt är att betrakta som försvarare. Den enskilde torde dock ha samma intresse av att kunna tala i förtroende med en advokat eller dennes biträde oavsett om förundersökningen kommit så långt att den kan anses riktad mot honom eller henne såsom skäligen misstänkt för brottet. Denna omständighet talar enligt regeringens bedömning för att det inte bör råda alltför stora skillnader i tystnadsplikten mellan å ena sidan försvarare och å andra sidan advokater som inte är försvarare. Sammantaget anser regeringen att det finns starka skäl för att återställa Prop. 2009/10:182 vittnesplikten för advokater som inte är försvarare till vad som gällde Samtliga remissinstanser som uttalat sig instämmer i denna bedömning. Advokater och deras biträden bör således, beträffande uppgifter som anförtrotts dem i deras yrkesutövning eller som de i samband därmed erfarit, vara skyldiga att vittna endast om det är medgivet i lag, den till vars förmån tystnadsplikten gäller samtycker till det eller om vittnesmålet ska avges i mål om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . 5Återbetalningsskyldighet för försvarar- kostnader vid godkänt strafföreläggande I 21 kap. 3 a § och 24 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare finns regler om att rätten i vissa fall ska förordna en offentlig försvarare för den som är misstänkt för brott. En offentlig försvarare kan förordnas redan under förundersökningen under förutsättning att den misstänkte har delgetts skälig misstanke om brott (NJA II 1943 s. 282). En offentlig försvarare har enligt 21 kap. 10 § rätt till skälig ersättning av allmänna medel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. Det är förutsatt att beslut om ersättning fattas av domstol. Det finns bestämmelser i 31 kap. 1 § om återbetal- ningsskyldighet för en tilltalad som döms för ett brott i ett mål där åklagaren för talan. Den tilltalade ska ersätta staten för vad som av allmänna medel betalats i ersättning till försvarare. Den tilltalade ska också ersätta staten för kostnader för att hämta honom eller henne till rätten och för sådan kostnad för blodprovstagning och blodundersökning som avser den tilltalade och som har gjorts för utredning om brottet. Av bestämmelsen framgår att det finns vissa begränsningar i ersättnings- skyldigheten. Normalt avgörs frågor om ersättning till en offentlig försvarare och om en tilltalads återbetalningsskyldighet i samband med att rätten avgör målet genom dom.