prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berätti- gade krav på placering i förskoleklass vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen frångå vårdnadshavarens önskemål och placera eleven vid en annan skolenhet. Kommunen ska annars få frångå elevens vårdnadshavares önske- mål endast om den önskade placeringen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget stöds av och kommu- ner. Handikappförbundens samarbetsorgan och kritiserar skrivningen om betydande ekonomiska och organisatoriska svårigheter, som i praktiken innebär en begränsning i valfriheten för elever med funktionsnedsättning. Skälen för regeringens förslag: Skälig hänsyn ska alltid tas till öns- kemål från elevens vårdnadshavare i fråga om placering vid en skolenhet. Elevens vårdnadshavare bör ha samma möjlighet att genom egna önske- mål styra valet av skolenhet inom kommunen i förskoleklassen som i Prop. 2009/10:165 . Om vårdnadshavarens önskemål om placering medför att en annan elevs berättigade krav på placering i en skolenhet nära hemmet åsidosätts ska kommunen, i likhet med vad som gäller inom grund- skolan, frångå önskemålet och placera eleven vid en annan skolenhet. Liksom för får kommunen även placera eleven vid en an- nan skolenhet än den vårdnadshavaren önskar, om den önskade placer- ingen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 13.10Mottagande i en fristående förskoleklass Regeringens förslag: Varje fristående förskoleklass ska vara öppen för alla elever som ska erbjudas utbildning i förskoleklassen. Utbildningen ska dock få begränsas till att avse elever som är i be- hov av särskilt stöd för sin utveckling. Huvudmannen ska inte behöva ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilda stöd, på grund av att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med för- skoleklass, ska urvalet göras på de grunder som godkänner. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i saknar en redogörelse för urvalskriterier för fristående förskoleklasser. anser att samma skyldigheter att anordna utbildning i förskoleklass bör gälla för fristående och offentliga huvudmän. avstyrker förslaget om att huvudmannen för en fristående skola inte behöver ge fortsatt ut- bildning för en elev om hemkommunen beslutat att inte lämna bidrag därför att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter skulle uppstå för kommunen. Skälen för regeringens förslag: Förskoleklassen ska stå öppen för alla elever som är berättigade till utbildning där, och det är av största vikt att undervisningen för varje elev anpassas efter elevens förutsättningar. En enskild huvudman ska dock ha möjlighet att inrikta sin verksamhet på elever i behov av särskilt stöd för sin utveckling. Därför föreslås en be- stämmelse som gör det möjligt att medge undantag från kravet på att en fristående förskoleklass ska vara öppen för alla om det är frågan om sådana elever. En skolenhet med förskoleklass med enskild huvudman får enligt hu- vudregeln inte neka att ta emot en elev med funktionsnedsättning eller en elev med stort behov av särskilt stöd. Liksom för andra skolor med en- skild huvudman bör dock undantag få göras i fall då hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven. Undantagen avser mycket spe- ciella fall och motiveras av den begränsning av kommunens bidragsskyl- dighet som föreslås gälla i det fall elevens särskilda stöd skulle vara så omfattande att betydande organisatoriska och ekonomiska svårigheter skulle uppstå för kommunen. För närmare redogörelse för motiven till Prop. 2009/10:165 denna bestämmelse, se avsnitt 14.9. Om det inte finns plats för alla sökande till en fristående skola med för- skoleklass, ska urvalet ske efter de grunder som är godkända av . Med detta menas att urvalsgrunderna ska granskas av Skolinspektionen i samband med dess prövning av huvudmannens ansö- kan om godkännande. 14.1Huvudprinciperna för i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av kommun. I övrigt har inga remissinstanser särskilt kommenterat förslaget. Skälen för regeringens bedömning: är, tillsammans med de övriga skolformerna där skolplikt kan fullgöras, navet i det svenska skolväsendet. I den nya skollagen bör, med undantag för de skol- formsövergripande förändringarna, huvudprinciperna för ligga fast. För att förtydliga de vägval som präglar behöver emellertid regelverk ändras i vissa avseenden. Dessa förändringar behandlas i det följande. Regeringens förslag: ska ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av kommun. har ingen remissinstans särskilt kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: främsta syfte är att ge eleverna de kunskaper och värden de behöver för att kunna utvecklas och göra aktiva livsval och gå vidare till fortsatt utbildning. kunskapsbegreppet anser regeringen att begreppet färdigheter ingår i enlighet med den definition som återfinns i regeringens proposition Ny läroplan för m.m. (prop. 1992/93:220). Att eleverna ska ges kunskaper bör emellertid kompletteras med att de ska ges värden för att Prop. 2009/10:165 betona uppdrag att förbereda eleverna för ett fullvärdigt samhällsliv där de förmår göra aktiva livsval samt där respekt för andra människor och för de mänskliga rättigheterna råder (se även avsnitt 5.3 Definitioner av centrala begrepp i utbildningen undervisning). Elever som börjar i har med sig kunskaper och värden från tidigare utbildning och från andra sammanhang, t.ex. hemmet, familjedag- hemmet, förskolan och förskoleklassen. I uppdrag ligger dels att ge eleverna kunskaper och värden, dels att utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Med detta avses att eleverna ges möjlighet att nå utbildningens mål. Utbildningen i ska även ligga till grund för fortsatt utbild- ning i ett mer långsiktigt perspektiv, inte bara för den gymnasieutbild- ning som vanligtvis följer efter avslutad grundskoleutbildning. En be- stämmelse om syftet med utbildningen i är så central att den bör återfinnas i skollagen. Elever är olika och har olika behov. De har alla rätt till en likvärdig grundskoleutbildning. Därför måste skolan möta eleverna på olika sätt. Skolgången ska således anpassas efter varje elevs förutsättningar och behov. Denna anpassning får dock inte göras på ett sådant sätt att den kan leda till att elevernas möjligheter att knyta allsidiga kontakter in- skränks. Inte heller får elevernas grundläggande rätt att tillhöra en fast grupp, en social gemenskap, inskränkas annat än om mycket starka skäl motiverar detta. Det är också av stort värde mot bakgrund av grund- skolans fostrande uppgift att elever med olika bakgrund och skilda förut- sättningar kan mötas i skolan. 14.3Utbildningens omfattning och innehåll ämnen och timplan Regeringens förslag: ämnen ska räknas upp i den nya skollagen. Modersmål ska lyftas fram som ett särskilt ämne för de elever som ska erbjudas sådan undervisning. Grundläggande be- stämmelser om skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning som finns i förordning, ska i fortsättningen finnas i den nya skollagen. Den totala undervisningstiden i ska vara minst . Därav ska utgöra skolans val. Skolans val ska få omfatta ett lokalt tillval, om godkänt en plan för undervisningen. Den nationella timplanen ska gälla både för skolor med offentlig och enskild huvudman. Alla huvudmän ska arbeta i enlighet med de nationella kursplanerna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter bl.a. om avvikelser från bestämmelserna om ämnen och från timplanen för fristående skolor med särskild pedago- gisk inriktning och för särskilda utbildningar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska även få meddela före- skrifter om undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen i andra Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: avstyrker att ett lokalt tillval ska kunna erbjudas som skolans val då utrymmet för lokal profilering inom de nationella kursplanerna bedöms vara tillräckligt. Att bestämmelser om modersmålsundervisning skrivs in i lagen får stöd av bl.a. (), och . poängterar att om modersmåls- undervisning anses så viktig att den lyfts från förordning till lag, bör strävan vara att den ska ligga inom ramen för ordinarie skoltid. DO anser att bestämmelserna ska ha formen av en rättighet och att beslut om modersmålsundervisning ska kunna överklagas. När det gäller den nationella timplanen går åsikterna isär bland remissinstanserna. Enligt bl.a. , och kommuner samt Kommuner och Landsting bör timplanen avskaffas. anser att en fastslagen timplan rimmar illa med ett mål- och resultatstyrt utbildningssystem. kommun förordar i stället en flexibilitet med utgångspunkt i elevens kunskapsutveckling. kommun påpekar att timplaneförsöket slog ut mycket väl och att en tim- plan som enbart är vägledande skulle öka förutsättningarna för eleverna att nå målen. Bevarandet av den nationella timplanen stöds av bl.a. (), , () och Elevråds (). Enligt BO är den garanterade undervisningstiden grunden för att alla elever får en likvär- dig utbildning. och anser att huvudmannen också ska kunna redovisa att varje elev erbjudits den garanterade undervis- ningstiden. LR anser att timplanen måste gå att följa upp och att den dessutom ska vara differentierad grundat på årskursintervall. anser att undantagen från timplanen bör regleras i lag. och pekar båda på att förslaget innebär så omfattande möjligheter till undantag att det knappast är fråga om någon huvudregel. Enligt Skolinspektionen är det viktigt att det av föreskrifterna om undantag tydligt framgår på vilka grunder dispens ska kunna ges. , , LR m.fl. är kritiska till att det ska kunna utfärdas före- skrifter om undantag från de nationella kursplanerna, då det medför bristande likvärdighet. ser positivt på möjlig- heten till undantag, men anser att undantagen bör regleras i lag. Enligt bör samma möjligheter till undantag gälla skolor med offentlig huvudman. stödjer också möjligheten och anser att föreskrifter bör utarbetas i samråd med waldorfrörelsen. Skälen för regeringens förslag: Läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervis- ningen, bl.a. val av stoff och metoder, ger dagens styrdokument stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsätt- ningar och pedagogiska val. Den nationella timplanen anger det minsta antal timmar undervisningstid som varje elev ska vara garanterad , dels totalt, dels för varje ämne och ämnesgrupp. En nationell timplan ska således även i fortsättningen vara för att alla elever ska få sin lagstadgade rätt till en likvärdig utbildning. Regeringen anser dock att det i dagens mål- och resultatstyrda system bör finnas möjligheter för skolorna att organisera utbildningen på ett flexibelt sätt utifrån lokala behov även när det gäller fördelningen av undervis- ningstiden. Därför föreslår regeringen att det i den nya skollagen införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter som möjliggör undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen för offentliga och enskilda huvud- män. En huvudman som vill bedriva utbildning utan att vara bunden av den nationella timplanen bör kunna ansöka om undantag hos Statens skolin- spektion. En förutsättning för att ett sådant undantag ska kunna medges bör vara att huvudmannen kan visa godtagbara pedagogiska eller organi- satoriska skäl för detta, samt hur huvudmannen avser att säkerställa att utbildningen håller en så hög kvalitet att eleverna ges fullgoda förutsätt- ningar att nå utbildningens mål. Skolinspektionen ska inom ramen för sin tillsyn bevaka att villkoren för undantag uppfylls. Som en konsekvens av regeringens förslag bör försöksverksamheten med utbildning utan timplan i upphöra i samband med att denna lag träder i kraft. Försöksverksamheten har fungerat väl i de del- tagande kommunerna. De kommuner som deltar i försöksverksam- heten, liksom de fristående skolor som inte önskar tillämpa timplanen, bör därför kunna fortsätta att bedriva undervisning obundna av tim- planen, utan särskild prövning. Regeringen avser att reglera detta i för- ordning. De nationella kursplanerna i ämnen fastställs av regeringen. Det är därför av likvärdighetsskäl mycket viktigt att alla skolor följer de nationella kursplanerna i syfte att nå de mål som uttrycks där. Undervisningstiden måste förläggas så att eleverna ges möjlighet att nå målen för utbildningen. Detta innebär t.ex. att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa bör läggas ut jämnt under hela läsåret. Kunskaps- kraven och de nationella proven bygger på att alla elever arbetat mot samma mål. Detta hindrar dock inte att skolor även fortsättningsvis ska ha en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen, välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Som tidigare bör det vara möjligt att jämka i fördelningen mellan den tid som i timplanen anges ska läggas ut i olika ämnen av tiden. Det kan dock finnas situationer då det kan vara rimligt att acceptera vissa avvikelser från de nationella kursplanerna. För vissa särskilda ut- bildningar och för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning kan det finnas behov av undantag från de generella bestämmelserna för att kunna ha möjlighet att genomföra utbildningen eller fortsätta med den pedagogiska inriktningen. Regeringen bör därför ges bemyndigande att utfärda föreskrifter som gör det möjligt med avvikelser från ämnesindel- ning och timplan. Regeringen har möjligheter att utfärda före- skrifter om kursplaner. Regeringen anser att beteckningen ämne ska förbehållas de ämnen, som i dagens skollag finns uppräknade i timplanen för och som också har en kursplan fastställd av regeringen och kunskapskrav fastställda av . Modersmål är ett självständigt ämne med en egen kursplan och betygskriterier och ämnet bör därför nämnas bland de andra ämnen som finns i . Modersmål bör dock inte inkluderas i timplanen Prop. 2009/10:165 eftersom undervisningen oftast anordnas utanför timplanebunden tid. att markera ämnets vikt flyttas även grundläggande regler om moders- målsundervisning från förordning till lag. Regeringen föreslår att en grundskola, oavsett huvudman, ska kunna ansöka om att erbjuda ett lokalt tillval som skolans val utöver innehållet i de nationella kursplanerna. Det kan handla om ett speciellt område, som inte täcks av kursplanerna. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till sådant lokalt tillval. Innehållet i ett lokalt tillval får givetvis inte strida mot målen i skollagen och läroplanen. ska godkänna en plan för innehållet i det lokala tillvalet. Regeringen anser att det inte ska vara tillåtet att sätta betyg på ett lokalt tillval. Tillsammans med de nationella proven utgör kunskapskraven en viktig likvärdighets- och kvalitetsgaranti vid betygssättningen. Inget hindrar att någon form av intyg utfärdas men detta har inte någon rätts- verkan som betyg i den meningen att de kan användas vid meritvärdering och urval till fortsatt utbildning. Däremot kan det för skolor med alterna- tiv pedagogik, som föreslås ha fortsatt möjlighet att ansöka om att inte behöva sätta betyg, naturligtvis ingå omdömen om prestationer i lokalt tillval i det intyg som ska utfärdas vid utbildningens slut. 14.4Tester och prov vid antagning Regeringens förslag: Dagens regler för placeringen av elever på skolor ska överföras till den nya skollagen. Vårdnadshavares och elevers valfrihet samt närhetsprincipen ska vara utgångspunkter för fördelningen. Tester och prov ska inte få utgöra villkor för antagning eller urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov ska inte heller få utgöra villkor för fortsatt utbildning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska dock få meddela föreskrifter som möjliggör användande av färdighetstester och antagningsprov från och med årskurs 7. Om det finns särskilda skäl ska sådana urvalsinstrument kunna användas fr.o.m. årskurs 4. Sådana föreskrifter ska få innebära att elevers rätt till skolplacering nära hemmet åsidosätts. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: samt och Älvs- byns kommuner är positivt inställda till profilklasser samt tester och prov vid antagning. motsätter sig inte användandet av prov vid antagning, men ställer sig tveksam till att det ska kunna utfärdas före- skrifter om antagningsprov. Enligt förbundet bör antagningsprov endast kunna användas efter att en ansökan om detta godkänts. Även menar att det bör krävas en ansökan, som ska prövas av inspektionen. Skolinspektionen, liksom välkomnar att användandet av tester och prov vid antagning nu ges en tydlig reglering. har inga invändningar mot att tillåta profilklasser, så länge alla elever ges samma möjlighet att utveckla sina kunskaper. anser också att testbaserade urval i teoretiska ämnen endast ska få före- komma som komplement till betyg och andra lärarbedömningar, efter- som enstaka prov har svag förmåga att prediktera framtida studiefram- gång. Skolinspektionen understryker att det i motiven framhålls att det inte kan vara fråga om tester och prov för löpande kvalificering för att få fortsätta utbildningen. Förslaget avstyrks av kommun som ser problem i att profil- klasser innebär att den s.k. närhetsprincipen åsidosätts, och av kommun som ser förslaget som exkluderande. Skälen för regeringens förslag: Varken dagens skollag eller grund- skoleförordning innehåller några bestämmelser om tester och prov för antagning till utbildning. Sådana bestämmelser finns dock i förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet, där det anges att hänsyn till färdighetsprov får tas vid an- tagning till utbildning om utbildningen kräver att den sökande har speciella färdigheter i musik eller dans. En grundläggande utgångspunkt för den svenska skolan är och har länge varit att alla elever i har rätt till en likvärdig utbild- ning, oavsett var i landet de bor eller i vilken skola de går. Barn och föräldrar ska också ha långtgående möjligheter att välja skola. har det blivit allt vanligare att skolor inrättar s.k. profilklasser i olika ämnen. Det finns stora möjligheter att inom ramen för dagens reglering jämka timplanen och öka utrymmet för t.ex. idrott och hälsa, musik, bild, matematik eller språk. Profilklasser är enligt regeringens mening ett naturligt och positivt inslag i den svenska skolan, som bidrar till att skapa en mer dynamisk utbildning där alla elever får möjlighet att förverkliga sin fulla potential. Färdighetstester kan fylla en viktig funktion i samband med antagning och urval till utbildningar som kräver särskilda färdigheter. Ett syfte med sådana tester är att bedöma möjligheten för en elev att följa en utbildning som erbjuds inom ramen för en viss profil. Det kan inte anses ligga i en elevs intresse att påbörja en utbildning med viss profil för att upptäcka att hon eller han saknar förutsättningar för att kunna slutföra den. Ett annat syfte är att göra ett urval av elever när antalet sökande överstiger antalet platser. är tester och prov tillåtna i musik och dans i fristående skolor. Tester och prov får också användas för antagning till gymnasieskolans estetiska program i offentliga gymnasieskolor. Enligt Skolinspektionens nuvarande praxis på området får färdighetsprov också användas inom vid utbildningar som kräver särskilda färdigheter i musik och dans, så länge närhetsprincipen inte åsidosätts. används färdighetstester trots avsaknad av lagstöd som ett natur- ligt inslag i många kommunala och fristående skolor som har olika for- mer av profilklasser. Även om det vanligaste är att de används när det gäller profilklasser inom de praktiska och estetiska ämnesområdena så förekommer färdighetstester även i språk och naturorienterande ämnen. Rätten till en likvärdig utbildning för alla elever får aldrig åsidosättas. kan det finnas tillfällen då färdighetstester kan vara motiverade och det finns enligt regeringens uppfattning inte några bärande skäl för att begränsa användandet av färdighetstester till vissa ämnen eller En huvudman ska under vissa förutsättningar Prop. 2009/10:165 kunna välja att använda färdighetstester i alla de ämnen som ingår i den Som tidigare nämnts får användandet av färdighetstester dock inte innebära att principen om alla elevers rätt till en likvärdig utbildning åsidosätts. Elevernas hemkommun har enligt skollagen ett övergripande ansvar för att elevernas rätt till utbildning tillgodoses även i de fall som färdighetstester används. Även de elever som inte tas in efter färdighets- prov ska ha rätt till en utbildning som uppfyller kraven i skolans styr- dokument. ska erbjuda en allsidig grundläggande utbildning, inte en specialisering som kan hämma elevernas möjlighet att tillgodogöra sig en bred utbildning i alla ämnen. Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges ett bemyndigande att utfärda föreskrifter om att färdighetsprov ska kunna användas efter godkännande av ansvarig myndighet fr.o.m. årskurs 7. Om det finns särskilda skäl ska det dock vara möjligt att använda tester även i lägre årskurser, dock tidigast fr.o.m. årskurs 4. Sådana skäl kan t.ex. vara att det gäller en pågående verksamhet och att färdighetstesterna används på ett sätt som är förenligt med den praxis som accepteras av . Föreskrifterna ska få innebära att den så kallade närhets- principen åsidosätts. Att som villkor för antagning ställa upp krav på medlemskap i en förening eller dylikt kan t.ex. inte anses förenligt med de föreslagna bestämmelserna eller med skollagen i övrigt. Användande av färdighetstester bör endast tillåtas i begränsad omfattning efter an- sökan till och godkännande av ansvarig myndighet. Möjligheter att inrätta profilklasser inom de praktiska och estetiska områdena finns givetvis utan att tester och prov behöver användas. Så- dana bör därför användas endast när de behövs för urval, dvs. när det finns fler sökande än antalet platser eller när man vill försäkra sig om att eleven har förutsättningar att följa en viss utbildning. Inte heller får gene- rella krav som t.ex. att ha godkänt på vissa kunskapsprov, exempelvis de nationella proven, användas i sammanhanget. Regeringens förslag: Principen i dagens skollag om en avgiftsfri ut- bildning i ska gälla även i den nya skollagen. I lagen ska det förtydligas att avgiftsförbudet även ska omfatta avgifter i samband med ansökan om plats. Elever ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning samt erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Trots reglerna om avgiftsfrihet ska det, liksom , få förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna.