prop · GX03100d3 · 2010-04-15 00:00:00 — Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2009/10:100 BILAGA 2 Utvärdering av makroekonomiska prognoser Jämförelse med andra konjunkturbedömare ........................................................ Prognoser för BNP ................................................................................................ Prognoser för inflation......................................................................................... Prognoser för arbetslöshet................................................................................... Jämförelse mellan nuvarande prognos och föregående prognos....................... 2009/10:100 BILAGA 2 Regeringens prognoser och utfallet ............................................................... Genomsnittlig absolut prognosavvikelse för BNP-tillväxten.................................... Regeringens prognoser i budgetpropositionen och i 2010 års ekonomiska vårproposition ............................................................................ 2009/10:100 BILAGA 2 Genomsnittliga absoluta prognosavvikelser för BNP 2009........................................ Absoluta medelavvikelser avseende BNP .................... Genomsnittlig absoluta prognosavvikelse för inflation ............................. Genomsnittlig absoluta prognosavvikelse för arbetslöshet ....................... Regeringens makroekonomiska prognoser utgör underlag för statsbudgeten och för regeringens utformning av den ekonomiska politiken. Den ekonomiska politiken är i hög grad målstyrd. Flera av regeringens uttalade mål t.ex. målet om överskott i den offentliga sektorns finansiella sparande är relaterade till den makroekonomiska utvecklingen. Hög precision i prognoserna är således av stor betydelse. Ett viktigt led i att förbättra prognosernas precision är att utvärdera tidigare prognoser. I denna bilaga redogörs för hur väl de prognoser som regeringen redovisade förhöll sig till utfallet. I likhet med tidigare prognosutvärderingar jämförs dessutom regeringens prognoser med prognoser gjorda av andra konjunkturbedömare. Utvärderingen innehåller även en analys av förändringar i prognosen jämfört med föregående prognos. Syftet med denna jämförelse är att belysa motiven till förändringarna i prognosen. BNP minskade 2009 enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna (se tabell 1). Tillväxten överskattades rejält i prognoser som gjordes . Dessa stora prognosavvikelser måste dock ses mot bakgrund av att prognoserna gjordes innan den akuta finanskrisen bröt ut . BNP- prognoserna som gjordes reviderades ner väsentligt i takt med att signalerna om den svaga ekonomiska utvecklingen blev allt fler. ekonomiska vårproposition visade prognosen fortfarande på en mindre svag utveckling än vad som sedan blev fallet. I budgetpropositionen hade prognosen reviderats ner ytterligare och kom i stort att ligga i linje med utfallet. Arbetslösheten underskattades ekonomiska vårproposition, i budgetpropositionen och i propositionen Åtgärder för jobb och omställning, men överskattades ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen . Inflationen mätt som den genomsnittliga årliga förändringen i konsumentprisindex, KPI överskattades i de två prognoser som gjordes 2008, men prognosprecisionen var god i 2009/10:100 BILAGA 2 prognosen i propositionen Åtgärder för jobb och omställning och de övriga två prognoserna som gjordes 2009. Tabell 1 Regeringens prognoser och utfallet Procentuell förändring där annat ej anges -0,8 -4,2 -5,2 -4,9 -2,6 -1,8 -0,8 -0,8 -4,7 -10,1 -16,6 -15,3 -0,1 -0,2 -0,5 -0,7 -1,5 -0,7 -8,4 -15,3 -12,5 -0,7 -8,3 -16,1 -13,4 -2,1 -11,1 -18,6 -17,0 -1,6 -2,8 -2,6 -2,3 -1,3 -2,2 -0,9 -0,8 -0,5 -1,4 -1,4 -0,9 -0,2 -0,4 -0,4 -0,3 1Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. 2Procent av arbetskraften, Åldersgrupp . Källor: , och egna beräkningar. Prognoserna förutsåg att det skulle bli en konjunkturnedgång, men underskattade grovt det dramatiska fallet som följde på den globala finansiella krisen. reviderades prognoserna ner i takt med att det blev allt tydligare att den finansiella oron väsentligt skulle komma att påverka den reala ekonomin. Trots detta kan det i efterhand konstateras att nedrevideringarna av tillväxtprognoserna för hushållens konsumtion, investeringar, lagerinvesteringar, export och import var långt ifrån tillräckligt stora. Till följd av det försämrade konjunkturläget i finanskrisens spår bedömdes i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97), som lämnades till , att BNP-tillväxten skulle bli negativ 2009. blev det alltmer uppenbart att fallet i BNP-tillväxten skulle bli mycket kraftigt. Prognosen i den ekonomiska vårpropositionen 2009/10:100 BILAGA 2 blev därför avsevärt nedreviderad. I budgetpropositionen bedömdes BNP minska 2009, vilket var något svagare än det preliminära utfallet med en minskning på . I budgetpropositionen antogs att den nya influensan, Influensa A (H1N1), skulle medföra en negativ effekt på BNP på 2009. bedöms effekten av den nya influensan ha varit försumbar. ekonomiska vårproposition bedömdes arbetslösheten stiga marginellt 2009 jämfört med . Å ena sidan pekade ledande indikatorer på att arbetskraftsefterfrågan var på väg att dämpas, vilket stod i samklang med att resursutnyttjandet väntades falla mot mer balanserade nivåer. Därmed förväntades också en avmattning i sysselsättningstillväxten. Å andra sidan förväntades arbetskraften fortsätta att växa, främst till följd av regeringens politik. Sammantaget medförde det en ökning av arbetslösheten. I budgetpropositionen höjdes arbetslöshetsprognosen något, då indikatorer visade på ytterligare försvagning av efterfrågan på arbetskraft. Dessutom hade den finansiella turbulensen i omvärlden börjat påverka svensk ekonomi, vilket bedömdes leda till väsentligt lägre resursutnyttjande än vad som tidigare hade förväntats. Trots bistra utsikter hade arbetslösheten fallit ut ungefär i linje med prognosen och den faktiska utvecklingen spillde därmed inte över på prognosen . I propositionen Åtgärder för jobb och omställning justerades prognosen för arbetslöshet upp markant efter att den internationella finanskrisen brutit ut på allvar. ekonomiska vårproposition hade arbetslösheten varit överraskande hög /2009. Arbetsmarknadsindikatorerna var än mer illavarslande än , efter att BNP hade börjat falla i och många länder i omvärlden. Därmed bedömdes de värsta sysselsättningsfallen komma . I kombination med att arbetskraftsdeltagandet väntades bli förhållandevis högt under lågkonjunkturen, resulterade detta i snabbt stigande arbetslöshet . Totalt sett reviderades arbetslöshetsprognosen upp markant. Arbetslöshetsprognosen förblev nära nog oförändrad i budgetpropositionen . Detta förklaras av att den dramatiska försämringen på arbetsmarknaden hade förlöpt ungefär i linje med prognosen i vårpropositionen, som ingen betydande förbättring av konjunkturläget bedömdes ske i närtid. Arbetslöshetsökningen bromsade dock in . Sammantaget blev därmed arbetslösheten mätt som årsmedeltal, ungefär mitt emellan prognosen och prognoserna . Av de fem inflationsprognoser som redovisades skiljer sig prognoserna publicerade markant från de tre prognoser som publicerades . Omslaget i penningpolitiken med kraftiga sänkningar av reporäntan och inledningen av 2009, för att mildra effekterna av finanskrisen och dämpa fallet i den reala ekonomin, var oväntat och påverkade KPI- inflationen kraftigt genom sänkta räntekostnader för egna hem. Prognoserna låg därför över senare utfall medan prognoserna visade sig fånga räntesänkningarna väl med endast ytterst marginella prognosavvikelser, . 2Jämförelse med andra konjunkturbedömare Ett sätt att utvärdera regeringens prognoser är att jämföra prognosavvikelserna för några centrala variabler mellan olika konjunkturbedömare. En sådan prognosjämförelse är emellertid förknippad med flera begränsningar och kan lätt bli missvisande. Till exempel publiceras prognoserna vilket medför att olika konjunkturbedömare inte alltid har tillgång till samma information. En annan skillnad är att tidpunkten från när beräkningarna i prognosen avslutas tills prognosen publiceras kan variera mellan olika bedömare. Tidpunkterna blir särskilt viktiga vid prognosjämförelser när högfrekventa variabler från finansiella marknader eller månadsfrekvent data som inflation och arbetslöshet analyseras, eller när en bedömare har tillgång till särskilt viktig information såsom ett nytt utfall från nationalräkenskaperna. Detta är särskilt viktigt när snabba vändningar i ekonomin inträffar. I denna jämförelse gör vi ett försök att reducera detta problem genom att jämföra prognoser publicerade vid i stort sett samma tidpunkt. Prognosantaganden skiljer sig dessutom i flera fall mellan olika konjunkturbedömare. Regeringen utgår exempelvis från redan beslutade, eller i propositionen föreslagna, finanspolitiska åtgärder. Andra konjunkturbedömare gör explicita antaganden om den framtida finanspolitiken. I det korta prognosperspektivet kan detta innebära en informationsfördel för regeringen. Längre fram i prognosperioden finns det dock en risk att regeringens prognoser, allt annat lika, är behäftade med större prognosavvikelser då regeringen inte kan ta hänsyn till förväntad, men ännu inte beslutad, finanspolitik. Dessa skillnader beaktas inte då prognoserna jämförs. Trots dessa svårigheter kan en jämförande analys ge en uppfattning om tillförlitligheten hos olika konjunkturbedömare, och kanske också hur stora prognosavvikelser som kan betraktas som normala. Syftet är dock inte att rangordna olika konjunkturbedömare. I diagram 1 redovisas ett antal konjunkturbedömares absoluta prognosavvikelser för BNP- tillväxten och inflation . Prognoserna gjordes och . Alla konjunkturbedömare överskattade BNP- tillväxten 2009 betydligt i de prognoser som gjordes , och även i de prognoser som gjordes överskattades BNP något. Prognoserna reviderades ner alltmer i takt med att man fick fler signaler om den svaga ekonomiska utvecklingen. 2009/10:100 BILAGA 2 Diagram 1 Genomsnittliga absoluta prognosavvikelser för BNP 2009 (-1) (-2) (-6) Anm.: Genomsnitten avser de fel, i absoluta tal, som gjordes i fyra prognoser avseende 2009, dvs. Siffrorna inom parentes visar hur långt före respektive prognosinstituts prognos genomsnittligt publiceras i förhållande till regeringens prognos mätt i veckor. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med regeringens tidpunkt för publicering. Instituten är: (), (), (), (), regeringen (), Nordea (NB), , () och (). Källor: , respektive konjunkturbedömare och egna beräkningar. Den genomsnittliga absoluta prognosavvikelsen avseende BNP-tillväxten för prognoserna gjorda 2008 var , och för prognoserna gjorda 2009 var den genomsnittliga absoluta prognosavvikelsen . Prognosavvikelsen 2008 var avsevärt större än den genomsnittliga absoluta prognosavvikelsen 19902007, som var . Jämfört med alla enskilda år var prognosprecisionen betydligt sämre 2008. Prognosavvikelserna måste dock ses mot bakgrund av att den kraftiga konjunkturnedgången som finanskrisen gav upphov till var extremt svår att förutse vid tidpunkterna för prognoserna, och visar på svårigheten i att förutse kraftiga svängningar i ekonomin. Att jämföra konjunkturbedömare utifrån endast ett utfallsår är självklart osäkert. I tabell 2 visas därför utvecklingen av prognosavvikelserna för BNP-tillväxten där felen är medelvärdet för de fel som gjorts , dvs. ingår de fel som gjordes . De stora prognosavvikelserna 2008 och 2009 lyfter genomsnitten betydligt . På motsvarande sätt håller de stora prognosavvikelserna 2001, då BNP-tillväxten oväntat dämpades med jämfört med året innan, uppe genomsnitten för perioden 20022005 avsevärt. Detta speglar den stora svårigheten i att bedöma ekonomiska vändpunkter. 2009/10:100 BILAGA 2 För samtliga konjunkturbedömare gäller att prognoserna är bättre än en så kallad naiv prognos, d.v.s. en prognos för år t som är identisk med utfallet för närmast föregående år, t-1. Tabell 2 Genomsnittlig absolut prognosavvikelse för BNP- tillväxten Procentenheter, glidande medelvärden Anm.: Genomsnitten avser de absoluta fel som gjordes , dvs. och våren föregående år, samt och våren innevarande år. Felen är dessutom beräknade som glidande medelvärden. Detta innebär att för exempelvis 2009 ingår de fel som gjordes för åren 2005 2009. Genomsnitten avser därför totalt 20 prognoser per kolumn. Medelfelet visar medelvärdena av samtliga konjunkturbedömares absoluta prognosfel. Den naiva prognosen innebär att den prognos som görs år t sätts lika med utfallet för år t1. Källor: , respektive konjunkturbedömare och egna beräkningar. Jämförs de absoluta medelavvikelserna för BNP- tillväxten framkommer ett tydligt mönster (se diagram 2); de absoluta medelavvikelserna för och framöver är mycket större än för perioden 1999. Det är främst den överraskande negativa utvecklingen för BNP 2008 och 2009 som drar upp genomsnittet för 2000-talet väsentligt för alla bedömare, men överskattningen av BNP- tillväxten 2001 och underskattningen av BNP- tillväxten 2006 bidrar också till den stora prognosavvikelsen. Diagram 2 Absoluta medelavvikelser avseende BNP (-1) (-2) (-6) Anm.: Siffrorna inom parentes visar hur långt före respektive prognosinstituts prognos genomsnittligt publiceras i förhållande till regeringens prognos mätt i veckor. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med regeringens tidpunkt för publicering. Källor: , respektive konjunkturbedömare och egna beräkningar. Alla inflationsprognoser som gjordes överskattade utvecklingen för inflationen 2009 (se diagram 3). För prognoserna gjorda är bilden mer splittrad, både underskattningar och överskattningar förekommer. Den genomsnittliga absoluta prognosavvikelsen var , att jämföras som var den genomsnittliga absoluta prognosavvikelsen 2009, eller som var den genomsnittliga absoluta prognosavvikelsen 19902007. Diagram 3 Genomsnittlig absoluta prognosavvikelse för inflation (-1) (-2) (-6) Anm.: Genomsnitten avser de fel, i absoluta tal, som gjordes i fyra prognoser avseende 2009, dvs. Siffrorna inom parentes visar hur långt före respektive prognosinstituts prognos genomsnittligt publiceras i förhållande till regeringens prognos mätt i veckor. Prognosurvalet har gjorts så att tidpunkten för prognosen i så stor utsträckning som möjligt sammanfaller med regeringens tidpunkt för publicering. Källor: , respektive konjunkturbedömare och egna beräkningar. På grund av ändrade definitioner för arbetslöshet är det svårt att göra jämförelser av mellan olika konjunkturbedömare. Därför begränsas prognosutvärderingen till tre bedömare, , och regeringen. Alla konjunkturbedömare underskattade arbetslösheten i prognoserna som gjordes 2008 medan man i prognoserna gjorda 2009 tvärtom överskattade arbetslösheten (se diagram 4). Underskattningarna i prognoserna var relativt stora medan överskattningarna i prognoserna var små. Skillnaderna mellan de tre konjunkturbedömarna är mycket små. 2009/10:100 BILAGA 2 Diagram 4 Genomsnittlig absoluta prognosavvikelse för Anm.: Regeringen och gör prognoser för medan Konjunkturinsitutet gör prognoser för . När det gäller arbetslösheten ger detta dock endast upphov till marginella skillnader. Källor: , och egna beräkningar. 3Jämförelse mellan nuvarande prognos och föregående prognos Sedan budgetpropositionen har prognosen för svensk BNP-tillväxt 2010 reviderats upp till . Upprevidering har gjorts för alla efterfrågekomponenter. I första hand beror upprevideringen på att ekonomin utvecklades betydligt starkare än vad som prognostiserats, i kombination med att återhämtningen nu bedöms bli starkare än vad som förutsågs i budgetpropositionen . I prognosen i budgetpropositionen antogs att den nya influensan, Influensa A (H1N1), skulle medföra en negativ effekt på BNP . I den aktuella prognosen bedöms den nya influensan endast ha en försumbar påverkan på BNP-tillväxten 2010. Prognosen för tillväxten i hushållens konsumtion är uppreviderad med sedan budgetpropositionen. Revideringen beror uteslutande på att konsumtionen utvecklats starkare än vad som förväntades. Liksom tidigare bedöms hushållen, till följd av expansiv penning- och finanspolitik, ha ett stort konsumtionsutrymme vilket innebär goda förutsättningar för stark konsumtionstillväxt . Utvecklingen av offentlig konsumtion är uppreviderad marginellt från , till största delen på grund av att kommunsektorn nu väntas ha ett något större konsumtionsutrymme, bl.a. till följd av att den ljusare arbetsmarknaden leder till att kommunsektorns skatteintäkter blir högre. 2009/10:100 BILAGA 2 Prognosen för investeringstillväxten har reviderats upp kraftigt från -6,till . Framför allt beror revideringen på att investeringarna inte har utvecklats så svagt som förväntats. Investeringsutvecklingen är också något uppreviderad jämfört med tidigare prognos. Kapacitetsutnyttjandet inom industrin är fortfarande mycket lågt, vilket tyder på att det kommer att dröja innan industrin har behov av kapacitetshöjande investeringar. Men framåtblickande indikatorer för investeringskonjunkturen indikerar en något starkare utveckling än vad som tidigare antagits. Upprevideringen av exporttillväxten 2010 från beror på en starkare exportutveckling . Efterfrågan i omvärlden utvecklades starkare och vändningen i världshandeln kom snabbare än vad som bedömdes i föregående prognos. Utvecklingstakten är i stort densamma. Efterfrågan i omvärlden fortsätter att stärkas, vilket drar upp svensk export. Liksom tidigare väntas dock den svaga investeringskonjunkturen i omvärlden hämma svensk export, vilken till stor del består av insatsvaror och industrivaror för framställning av investeringsprodukter. Lagerbidraget till BNP-tillväxten 2010 har reviderats upp från till på grund av att företagen avvecklade sina lager i snabbare takt än vad som tidigare prognostiserades. Importutvecklingen har reviderats upp från , i stort sett i linje med upprevideringen av de övriga efterfrågekomponenterna. Den starkare kronan bedöms dock också ha haft en mer stimulerande effekt på importutvecklingen än vad som förutsågs. Importutvecklingen bedöms bli något starkare än enligt bedömningen i budgetpropositionen, bl.a. till följd av den ljusare synen på investeringskonjunkturen. Sedan prognosen i budgetpropositionen har regeringens syn på arbetsmarknadsutvecklingen reviderats betydligt. Prognosen för arbetslösheten har justerats ned från och prognoserna för sysselsättningen har reviderats upp med ca 155 000 personer. Både utfall och framåtblickande indikatorer har visat på en mycket bättre utveckling än vad som tidigare förväntades. Antalet varsel har sjunkit tillbaka snabbt och antalet nyanmälda lediga platser ökar igen. företagsbarometer är anställningsplanerna nu mindre negativa. Även den starkare produktionen, både utfall och prognos, bidrar till att arbetsmarknadsutvecklingen inte är lika dyster som prognosen i budgetpropositionen. Löneprognosen har reviderats upp något jämfört med föregående prognos. Detta beror dels på att utfallet blev något högre än förväntat för lönerna i kommunsektorn, dels på att arbetsmarknaden bedöms utvecklas starkare nu jämfört med föregående prognos. Inflationsprognosen har reviderats upp relativt mycket jämfört med föregående prognos. Den underliggande inflationen har reviderats upp dels på grund av att företagens kostnader bedöms bli högre, dels för att efterfrågan är starkare. KPI-inflationen påverkas dessutom uppåt genom att räntekostnaderna för egna hem stiger mer då reporäntan höjs både tidigare och kraftigare. Företagens kostnader är högre till följd av att enhetsarbetskostnaden reviderats upp på grund av en svagare återhämtning i produktivitet och något högre löneökningar. Dessutom har den tidigare försvagningen av kronan haft en, mer än vanligt, fördröjd påverkan på konsumentpriserna vilket medfört att priserna på importerade varor stigit mer än förväntat och inledningen av 2010. Prognosen för reporäntan vid utgången av 2010 är nu , med en första höjning från till , vilket innebär både en tidigare och kraftigare höjning jämfört med föregående prognos där slutkursen var . Den starkare räntebanan är en följd av att utsikterna förbättrats i svensk ekonomi, som inflationen bedöms bli högre. Valutakursprognosen för mätt med TCW-index innebär en betydligt starkare återhämtning för kronan jämfört med föregående prognos. TCW-index bedöms nu vara 128 jämfört med 138 tidigare. Kronan försvagas ofta när osäkerheten på de finansiella marknaderna är stor, en osäkerhet som har minskat betydligt. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas nu till -eller -2,av BNP. Det är en upprevidering med eller av BNP jämfört med prognosen i budgetpropositionen . huvudsak en följd av en snabbare återhämtning i ekonomin med högre tillväxt och lägre arbetslöshet än vad som förväntades i budgetpropositionen. Det medför högre skatteinkomster och lägre utgifter jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Den globala ekonomins utveckling har varit betydligt starkare än vad som förutsågs i budgetpropositionen . De finansiella förhållandena förbättrades tidigare och snabbare än väntat och har därmed lagt grunden för en uppgång i den reala ekonomin. Vändningen i internationell handel skedde både tidigare och snabbare än vad som tidigare prognostiserades, och var till stor del driven av en överraskande stark tillväxt i . har prognosen för BNP-tillväxten i reviderats upp från till . BNP-tillväxten i euroområdet är uppreviderad till . 2009/10:100 BILAGA 2 Tabell 3 Regeringens prognoser i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition Procentuell förändring om ej annat anges -6,6 Antal sysselsatta, 1574 år -3,5 -0,6 -2,1 -0,3 Arbetslöshet, 1574 år1 -3,4 -2,1 finansiella sparande4,5 1I procent av arbetskraften. Inkluderar heltidsstuderande arbetssökande (enligt ILO-definitionen). 3Vid årets slut. 4Procent av BNP. 5Justerad för ändrad redovisning av premiepensionssystemet.