prop · GY031d7 · 2010-10-12 00:00:00 — Den finansiella och ekonomiska krisen slog således hårt mot regionen, som drabbades av en kraftig ekonomisk nedgång och som väntas återhämta sig långsammare än många andra delar av världen. har arbetat för att minska de negativa effekterna av krisen på befolkningen, samt för att motverka protektionistiska åtgärder. Krisens efterverkningar riskerar att försena flera nödvändiga reformer och är således en fortsatt viktig faktor att ta hänsyn till. EU-närmandet är en stark drivkraft för reformer i samarbetsländerna, såväl i som på . Anpassningen till och kraven på att uppfylla de politiska och ekonomiska s.k. Köpenhamnskriterierna, innebär omfattande krav på reformer i samarbetsländerna inom en lång rad samhällsområden. För länderna i har lanseringen 2009 av Östliga partnerskapet inneburit ökat fokus från EU:s sida på dessa länders EU-närmande, både i ett bilateralt och ett multilateralt spår. Det nya partnerskapet skapar bl.a. ett tydligare ramverk och incitament för länderna i att närma sig EU inom olika områden. Vad gör för att stimulera utvecklingens drivkrafter och överbrygga dess hinder Fokus för bilaterala utvecklingssamarbete med och kommer fortsatt att ligga på att främja ländernas EU-integration. Anpassning till EU:s lagar, regelverk och värdegrund förutsätter politiska och ekonomiska reformer, vilka möjliggör ekonomisk tillväxt och därmed förutsättningar för minskad fattigdom. Den ger också större möjligheter för medborgarna att komma i åtnjutande av sina mänskliga rättigheter. EU-anpassningen bidrar därmed till en rättvis och hållbar utveckling. De tre tematiska prioriteringarna demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är högst relevanta för samarbetsländerna inom reformsamarbetet. Sektorn demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet återfinns t.ex. i samtliga samarbetsstrategier för länderna i Fokus ligger bl.a. på att genomföra insatser för stärkt medie- och yttrandefrihet, politisk pluralism liksom minoritets- och HBT-frågor. Att stärka ett livskraftigt och pluralistiskt civilt samhälle är en tydlig prioritering. Reformer inom rättsområdet för att öka rättssäkerhet, transparens och medborgarnas tilltro till rättsväsendet är en annan prioriterad fråga. Här kan EU- närmandet, med de krav som ställs på harmonisering med EU:s lagstiftning och regelverk, vara en stark drivkraft. För att kunna sluta och implementera associerings- och frihandelsavtal med EU måste flera samarbetsländer genomföra långtgående reformer, bl.a. inom rättssektorn. Både bilateralt och genom EU får vi, genom ökad handel och utbyten mellan företag, större insikt i hur regelverken implementeras och följs. Flera av dessa frågor utgör också s.k. dialogfrågor. Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling kommer också att återspeglas i dialogen med många av samarbetsländerna och i flera fall också aktivt integreras i insatserna. Detta gäller bl.a. i , , och . I finns exempelvis möjlighet till riktade insatser för män. I och ska arbeta för att öka kvinnors deltagande i politik och förvaltning, bl.a. genom att stödja kvinnoorganisationer. I har åtagit sig att leda givarnas arbete för bättre jämställdhet. Jämställdhet är ett område där framstegen i samarbetsländerna är begränsade och kvinnors möjligheter till deltagande i samhällsutvecklingen därmed relativt små. har ett stort kunnande, komparativa fördelar och åtnjuter förtroende inom jämställdhetsområdet. Fokus på riktade insatser för jämställdhet liksom dialogen kring dessa frågor bör öka. Inom reformsamarbetet har finansieringen gradvis ökat till insatser inom den tematiska prioriteringen miljö och klimat. Miljösamarbetet, som utgör en del av sektorn hållbar samhällsbyggnad, är väsentligt för att bidra till bättre miljö i samarbetsländerna, förhindra miljö- och hälsorisker samt skapa ett regelverk som underlättar ländernas EU- närmande. En stor del av behandlar miljöfrågor och miljöstandarden är klart eftersatt i regionen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 miljöteknik har varit otillräckliga. har stor erfarenhet av miljöarbete, också internationellt. är i många fall ledande när det gäller miljöteknik och har en omfattande tjänstesektor som åtnjuter stort förtroende för sin internationella kompetens. Exempel på insatser inom miljösektorn är (förutom kapacitetsutveckling inom förvaltningen, som genomförs av svenska myndigheter) förstudier för och investeringar i miljöinfrastruktur, reformer för hållbart nyttjande av resurser och annan slags rådgivning. Investeringars betydelse för ekonomisk tillväxt bör också understrykas. I syfte att stimulera utvecklingens drivkrafter och överbrygga dess hinder bör främja sådana investeringar, inklusive migranters investeringar i sina ursprungsländer, bilateralt liksom i multilaterala sammanhang. Multilateralt samarbete och samordning bland givare är en prioritering i det svenska utvecklingssamarbetet i regionen. Såväl multilaterala banker som andra organisationer, EU och bilaterala givare är viktiga samarbetsparter för . I och med den ekonomiska krisen minskade de utländska direktinvesteringarna dramatiskt i regionen och återhämtningen förutses bli förhållandevis långsam. Stöd till infrastruktur, främst genom multilaterala kanaler, bör till viss del kunna balansera denna nedgång i direktinvesteringar. Dessa investeringar avser främst miljö-, klimat- och energieffektiviseringsprojekt. ska spela en fortsatt viktig roll i multilaterala faciliteter och fonder, för att säkerställa långsiktigt hållbara resultat i de insatser som görs. I syfte att bidra till ekonomisk tillväxt avser ge fortsatt stöd till (ETC-fonden), vilken förvaltas och administreras av Europeiska (). ETC- fonden är verksam i , , , , , , och och delfinansierar projekt inom framför allt privatsektorutveckling och infrastruktur. gav 2008 ett treårigt stöd till Facility (NIF), som är verksam i EU:s östra och södra grannländer. I den östra delen bidrar NIF till projektverksamhet i , , , , och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det aktiva deltagandet i denna fond avses fortsätta och ytterligare bidrag kan bli aktuella . Därtill förutses fortsatt stöd till Framework (WBIF), som är ett gemensamt initiativ av EU- kommissionen, Europeiska investeringsbanken, utvecklingsbank (CEB) och . WBIF är en utvidgning av Västra Balkan-fonden, vilken administrerades av . WBIF finansierar insatser i Bosnien och , , , , och . har tidigare bidragit till . Europeiska investeringsbanken (EIB) upprättade 2009 en ny lånefacilitet för det östra grannskapet, inklusive (Facility, EPF). har en viktig roll att spela i finansiering och genomförande av projekt inom ramen för EPF. Därtill pågår en översyn av EIB:s externa mandat, där bl.a. möjligheten till framtida investeringar i diskuteras. De internationella bankerna, EU och () har tillsammans en fortsatt viktig roll att spela i den ekonomiska krisens efterdyningar. ska bistå dessa organisationer och våra samarbetsländer i att på ett långsiktigt hållbart sätt främja den ekonomiska tillväxten. har också en viktig roll i att bilateralt i största möjliga mån samverka med det gemensamma EU-biståndet. Detta gäller framför allt för medlemskapsstödet IPA (Instrument for Pre-Accession Assistance) och EU:s bistånd till sina grannländer (ENPI, European Neighbourhood and ). Det svenska stödet ska där så är lämpligt verka kompletterande till det gemensamma EU-biståndet, inklusive i anslutning till Östliga partnerskapet. har också en viktig roll att spela när det gäller att bidra med synpunkter på hur dessa instrument bör utformas. Tabell 4.2 Anslagsutveckling för 4:2 Reformsamarbete i 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för reformstöd till länderna i , och . Inom ramen för den del av anslaget som disponerar finns möjlighet att använda medel för temporär verksamhet inom avgränsade projekt. För den del av anslaget som disponerar beräknas användas för förvaltningskostnader. För den del av anslaget som disponerar beräknas användas för förvaltningskostnader. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 20122017. Tabell 4.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Skälen för regeringens förslag: Bemyndiganderamen avser främst Sida, vars andel beräknas till 2 . Åtagandena består av långsiktiga insatser inom alla Sidas verksamheter för att åstadkomma en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen. Övriga myndigheter som omfattas av bemyndiganderamen är , och . Erhållet/föreslaget bemyndigande föreslår regeringen att anslaget 2:1 finansieras genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp. Ökningen avser utökat samarbete med i enlighet med gällande samarbetsstrategi, utökat samarbete med och i samband med nya samarbetsstrategier samt finansiering av studieavgifter inom ramen för Svenska institutets stipendieprogram. Medlen klassificeras som utvecklingsbistånd i enlighet med /DAC:s definition. , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 1 . Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Reformsamarbete i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Tabell 1.1 Samarbetsstrategier ......................................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Tabell 1.1 Samarbetsstrategier 1 Beslut om ny strategi (20102015) planeras tas Förlängd del av Västafrikastrategin Utarbetande av ny strategi pågår Utfasning pågår (delegerat partnerskap med ) Utarbetande av ny strategi pågår Strategi förlängd (med uppdrag till Sida om fortsatt Utarbetande av ny strategi pågår 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Utarbetande av ny strategi pågår Utarbetande av ny strategi pågår 1Summorna består av bilateralt utvecklingssamarbete och Forskningssamarbete. Globala utvecklingsprogram, Humanitära insatser och konflikthantering, Informationsinsatser, U-krediter och Stöd till enskilda organisationer är inte inkluderade. 2Regeringen beslutade om en ny regional strategi för 20102015. Den nya strategin gäller fr.o.m. 2010-09-09 (datumet då beslutet togs). 3Regeringen beslutade om en ny regional strategi för och 2010 2015. Den nya strategin gäller fr.o.m. 2010-09-09 (datumet då beslutet togs).