prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Prognosfel (utfallprognos) i miljarder kronor BP(t) VP(t) BP(t+1) VP(t+1) BP(t+2) Anm.: Prognosfelen är korrigerade för regeländringar. Källa: Egna beräkningar. För att illustrera hur osäkerheten i prognosen kan påverka skatteintäkterna kan nämnas att en ökning av antal arbetade timmar ökar skatteintäkterna från skatt på arbete med och att en ökning av hus- hållens konsumtion ökar mervär- desskatteintäkterna med . En successiv återhämtning av arbetsmarknaden leder till att intäkterna från skatt på arbete ökar med nästan . Tabell 7.2 Skatt på arbete Miljarder kronor om inte annat anges Utveckling (%) -4,5 Skatteunderlaget ökar svagt 2010 för att sedan ta fart 2011 Underlaget för skatt på arbete består framför allt av utbetalda löner (lönesumman) och skatte- pliktiga transfereringar. väntas skatte- underlaget endast växa (se diagram 7.4). Under 20112014 förväntas skatte- underlaget successivt växa från . Uppgången beror både på en starkare ökning av lönesumman och högre utbetalda transfereringar. Diagram 7.4 Lönesumma, transfereringar och skatte- underlag Källor: och egna beräkningar. 96 2003 avser BP(t) budgetpropositionen , VP(t) ekonomiska vårproposition, BP(t+1) budgetpropositionen etc. En positiv avvikelse betyder att utfallet blivit högre än prognosen och att prognosen underskattat intäkterna. Successiv ökning av lönesummans utvecklingstakt Lönesumman står för av under- laget för skatt på arbete. Detta innebär att för- ändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har störst betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Utvecklingen av lönesumman och dess komponenter framgår av diagram 7.5. Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster -71,3 -82,4 -122,0 -139,2 -159,2 -172,6 -181,1 -187,9 -195,6 -203,9 -8,5 -8,8 -10,5 -13,4 -20,5 -23,9 -24,9 -25,8 -26,5 -27,3 -20,3 -22,3 -23,9 -25,1 -25,4 -26,6 -27,7 -29,0 -30,5 -32,0 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,3 -1,8 -0,8 -2,9 -3,6 -7,6 -5,4 -7,6 -8,2 -7,8 -7,0 -6,6 -6,0 -6,0 -6,0 -7,8 -9,4 -7,2 -7,2 -6,5 -6,6 -7,0 -7,5 -8,0 -8,5 Avgår, kommunala skatteintäkter -435,6 -454,1 -479,1 -515,5 -524,0 -534,9 -552,2 -574,6 -599,3 -625,8 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -151,0 -159,6 -168,9 -178,1 -178,3 -182,1 -189,5 -197,9 -207,2 -216,9 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster forts. -16,0 -10,3 -22,0 -15,5 -4,2 -3,1 -26,6 -3,7 -2,6 -4,3 -9,7 -4,1 -6,5 -15,7 -24,5 -12,4 -5,5 -4,6 varav kommuner och landsting -4,2 -22,9 -5,9 -0,9 -0,7 -1,8 -14,5 -8,1 -4,7 -8,6 -6,2 -7,2 -7,0 -6,0 -0,5 -0,1 -0,5 -1,1 -0,4 -3,0 -3,2 -0,2 -1,2 -4,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -41,5 -48,2 -51,9 -56,2 -66,8 -66,6 -67,3 -68,8 -69,7 -71,2 8000 Utgifter som ges som -13,6 -13,7 -7,7 -2,4 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 Diagram 7.5 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Not: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Konjunkturåterhämtningen medför att löne- summan ökar 2010, vilket kan jämföras med under . Under 20112014 ökar lönesumman med mellan . Arbetslöshetsersättningar utgör allt mindre andel av skatteunderlaget Prognosen för transfereringar baseras till största delen på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa. Till viss del beror den även på löne- och prisutvecklingen, eftersom vissa ersättningar är kopplade till inkomst- och prisbasbelopp. I diagram 7.6 visas transfererings- inkomsterna som andel av den totala inkomsten av tjänst . har sjukersättning, sjuk- och föräldrapenning samt aktivitetsersätt- ning minskat som andel av den totala inkomsten av tjänst (den tunna svarta linjen i diagram 7.6). Orsaken är dels att utvecklingen av lönesumman har varit relativt stark , dels att antalet nya sjukpenningfall och längden på sjukfallsperioderna har minskat. Diagram 7.6 Transfereringsinkomster som andel av inkomst av tjänst Sjuk- och föräldrapenning m.m. (vänster axel) Arbetslöshetsersättningar (vänster axel) Pensioner (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Aktivitets- och sjukersättning bedöms minska , vilket i första hand för- av att inflödet från sjukpenningen minskar samt av slopandet av tidsbegränsad sjuker- sättning 2010. Den relativt kraftiga ökningen av pensioner- nas andel av den totala inkomsten av tjänst berodde på flera faktorer. Dels ökade pen- sionerna med genom följsam- hetsindexeringen, dels ökade antalet pensionärer på grund av att de stora årskullarna födda börjar nå pensionsåldern. ökar ålderspensionerna i lång- sammare takt jämfört med tidigare. Detta beror framför allt på att ökningen av nybeviljade ålderspensioner mattas av. Den kraftiga inbromsningen på arbetsmark- naden ledde till en markant ökning av arbetslöshetsersättningen som andel av den totala inkomsten av tjänst (den gråa linjen i diagram 7.6). Konjunkturåterhämtningen under 20102014 medför en successiv minskning av arbetslöshetsförsäkringens andel av den totala inkomsten av tjänst. Direkta skatter på arbete Förutom nivån på skatteunderlagets storlek påverkas intäkterna från de direkta skatterna av grundavdraget, de kommunala och statliga skattesatserna samt skattereduktioner. Direkt skatt på arbete beräknas vara näst intill oförändrad . Även om lönesumman utvecklas starkare 2010 motverkas detta av ett utökat jobbskatteavdrag samt ett utökat grundavdrag för pensionärer. För att förstärka pensionärernas disponibla inkomster aviseras i denna proposition en ytter- ligare höjning av grundavdraget för pensionärer. Den faktiska effekten blir att kommunsektorns skatteintäkter beräknas minska med 2011. Regeringen bedömer att kom- munerna och landstingen bör kompenseras för skattebortfallet som förslaget föranleder. I statsbudgeten kommer anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner att höjas med . Åtgärden föranleder även en teknisk justering (höjning) av utgiftstaket. Till följd av att justeringen av kommunernas statsbidrag kommer att göras i budgetpropositionen har den aviserade höj- ningen av grundavdraget i denna proposition beräkningstekniskt lagts in som en skatte- reduktion som inte påverkar kommunernas skatteunderlag. Med hänsyn taget till aviseringen om ytterligare förhöjt grundavdrag för pensionärer beräknas de direkta skatterna på arbete uppgå till 2011, dvs. mer än 2010. Under 20122014 beräknas ökningen uppgå till . Den successiva konjukturåterhämtningen medför att kommunernas skatteunderlag ökar starkare (se tabell 7.4). beräknas det kommunala skatte- underlaget öka , medan ökningen 20122014 väntas uppgå till . Den underliggande utvecklingen , dvs. utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms bli . Tabell 7.4 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Intäkterna från statlig inkomstskatt väntas öka med ca . Under dessa år beräknas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt öka med cirka 90 000 personer (se diagram 7.7). Diagram 7.7 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt Källor: och egna beräkningar. Indirekta skatter på arbete Intäkterna från indirekta skatter på arbete beräknas till 2010. Under- laget ökar 2010, men nedsätt- ningen av egenavgifterna för enskilda närings- idkare som tillämpas bidrar till att minska intäkterna med ca . Kapitalvinsterna faller kraftigt till följd av krisen Den kraftiga nedgången på börsen i kombination med den finansiella oron gjorde att de taxerade kapitalvinsterna föll kraftigt . Vinsterna uppgick till , vilket kan jämföras med året innan. Börsnedgången medförde också att kapitalförlusterna ökade, vilket minskade skatte- intäkterna ytterligare. I diagram 7.8 visas aktie- prisindex och fastighetsprisindex tillsammans med utfall och prognos för kapitalvinsterna (prognosen illustreras med en streckad linje). Taxeringen av kapitalvinsterna är en del av taxeringen av hushållens inkomster och är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalvinster ännu inte är fastställda och att skatteintäkterna är en prognos. Turbulensen på kapitalmarknaderna har medfört att många hushåll valt att realisera ackumulerade kapitalvinster. I kom- bination med börsfallet innebär detta att det måste ske en kraftig återhämtning på börsen innan hushållen i större utsträckning har finansiella vinster att realisera. Detta gör att kapitalvinsterna bedöms fortsätta att falla . Omsättningen på fastighetsmarknaden har varit låg , vilket bidrar till att ytter- ligare minska kapitalvinsterna. Sammantaget bedöms kapitalvinsterna uppgå till 2009, vilket motsvarar av BNP. Sammanlagt beräknas hushållens skatt på kapitalinkomster uppgå till ca 2009, vilket kan jämföras med ca 2008. På grund av svårigheterna med att göra pro- gnoser för kapitalvinster beräknas vinsterna återgå till en genomsnittlig, historisk nivå på av BNP. Diagram 7.8 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighets- prisindex Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , Affärsvärlden och egna beräkningar. Bolagsskatten faller 2009 och ökar igen 2010 Som en följd av konjunkturnedgången och den finansiella oron föll intäkterna från skatt på företagsvinster kraftigt . Intäkterna uppgick till , vilket är ca 22 miljarder lägre jämfört med året innan (se tabell 7.3). föll företagens vinster, bl.a. till följd av att orderingången sjönk kraftigt. började bankernas kreditförluster stiga. Den globala lågkonjunkturen får stort genom- slag i prognosen . Eftersom den svenska företagssektorn är starkt exportberoende får den svaga internationella investeringskonjunkturen särskild stor effekt. Vinsterna bedöms fortsätta falla i verkstads- och råvarusektorerna till följd av en svag efterfrågan och lågt kapacitetsut- nyttjande. bidrar kreditförluster till lägre vinster i banksektorn. Intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms minska med ytter- ligare ca och uppgå till 2009 (se tabell 7.5). bedöms skatteintäkterna öka igen. Ett skäl till att vinsterna i företagen väntas öka igen är att företagens kostnader bedöms vara bättre anpassade till den lägre efter- frågan i ekonomin. påverkas företagens resultat av kostnader för varsel och uppsägningar, något som inte bedöms gälla i lika stor utsträckning . Ökningen i skattein- täkterna bedöms dock bli relativt måttlig. En bidragande orsak till det är att underskottsavdrag minskar bolagens påförda skatter. Sammantaget beräknas intäkterna uppgå till 2010. I takt med att ekonomin återhämtar sig ökar skatteintäkterna ytterligare 2011 och framåt. bedöms intäkterna uppgå till (se tabell 7.5). Tabell 7.5 Skatt på företagsvinster Utveckling (%) -20,6 -9,2 Stigande statslåneränta ger stigande intäkter från avkastningsskatt Avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, faller till följd av en lägre statslåneränta 2010. Avkastningsskatten beräknas uppgå till 2010, vilket är lägre än 2009 (se tabell 7.3). Avkastningsskatten styrs i stor utsträckning av statslåneräntans utveckling, även om den också påverkas av hur priset på aktier och andra värdepapper utvecklas. Eftersom statslåneräntan beräknas stiga 2010 och framåt stiger också intäkterna från avkastningsskatten för att uppgå Om statslåne- räntan ökar ökar avkast- ningsskatten nästföljande år med ca . Intäkterna från fastighetsskatt och den kommunala fastighetsavgiften beräknas uppgå till 2009 (se tabell 7.6). Den kommunala fastighetsavgiften bedöms bli ca , varav avser småhus och avser bostadslägenheter. Intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften ökar jämfört med dels till följd av indexeringen av den högsta avgiften, dels till följd av fastighets- taxeringen av småhus 2009. Höjda taxerings- värden innebär att intäkterna ökar med ca jämfört med . Sedan regeringen tillträtt har fastighetsskatte- uttaget på småhus och bostadsdelen i hyreshus minskat med . Intäkterna stiger ytterligare 2010 och framåt till följd av indexeringen och högre fastighets- priser. Aviseringen om höjd skatt på vattenkraftverk medför att skatteintäkterna från fastighets- skatten ökar med ca . Tabell 7.6 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . jämfört med året innan, främst till följd av en lägre omsättning på fastig- hetsmarknaden. Regeringen aviserar i denna proposition en höjd stämpelskatt på juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter. Höjningen avses träda i kraft och förväntas öka intäkterna med ca . Efter en svag utveckling av hushållens konsum- tion97 bedöms konsumtionen ta fart 2010. Den starkare utvecklingen av hushållens konsumtion leder till högre intäkter från skatt på konsumtion och insatsvaror. Hushållens kon- sumtion förväntas sedan öka i god takt de kom- mande åren till följd av ett förbättrat konjunk- turläge och ett lägre sparande. Prognosen för skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas i tabell 7.7. Tabell 7.7 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor och procentuell förändring Utveckling (%) Intäkterna av mervärdesskatten ökar när hushållens konsumtion tar fart Som en följd av konjunkturnedgången ökade hushållens konsumtion och intäkterna från mer- värdesskatt svagt . En allmän oro över den ekonomiska utvecklingen bidrog till att hushållen ökade sitt sparande. Intäkterna från mervärdesskatt dämpades också av att varor och tjänster som beskattas med den högsta 97 Hushållens konsumtion avser i detta avsnitt konsumtionen i löpande priser. mervärdesskattesatsen, exempelvis bilar och andra sällanköpsvaror, utvecklades svagare än annan konsumtion. En tredje förklaring till den måttliga ökningen av intäkterna är att bygg- och maskininvesteringar, vilka ingår i skattebasen för mervärdesskatt, minskade. Hushållens konsumtion väntas öka och sparandet faller tillbaks, om än från höga nivåer. Investeringarna väntas öka något , i synnerhet bostadsinvesteringarna. I och med att den inhemska investeringsefter- frågan dröjer utvecklas intäkterna från mervärde- sskatt svagt även . Intäkterna från bygg- och maskininvesteringar tar fart först (se diagram 7.9). Diagram 7.9 Mervärdesskatteintäkter från bygg och Källor: och egna beräkningar. Hushållens konsumtion bedöms öka i god takt åren 20112014. Förutsättningarna för en ökad konsumtion finns då utvecklingen av den dispo- nibla inkomsten väntas bli god. Hushållen väntas också fortsätta dra ned på sitt höga sparande i takt med att situationen på arbetsmarknaden förbättras. Hushållens konsumtion av bilar och andra sällanköpsvaror väntas öka särskilt starkt efter att ha sjunkit kraftigt och utvecklats svagt (se diagram 7.10). Intäkterna från de underliggande mervärdesskatteintäkterna (dvs. intäkterna exklusive skatte- och redovisningsändringar) bedöms öka med mellan 20112014. Diagram 7.10 Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt 19962014 Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna av skatt på energi ökar när konjunkturen tar fart medan övriga punktskatter är mindre konjunkturkänsliga Den svaga utvecklingen av hushållens konsum- tion visar sig i utvecklingen av intäkterna från punktskatterna, som endast ökade 2009. Den huvud- sakliga orsaken är att skatteintäkterna från energibeskattningen utvecklades svagt. Intäk- terna från energibeskattningen, som utgör en stor andel av de totala punktskatteintäkterna, är kopplade till konjunkturläget. Många av de övriga punktskatterna, såsom skatt på alkohol och tobak, är inte lika konjunkturberoende. Måttlig ökning av intäkter från skatt på alkohol och tobak Försäljningsvolymerna av alkohol och tobak ökade vilket medförde att skattin- täkterna ökade med . Bedöm- ningen är att försäljningsvolymen ökar mått- ligt och att intäkterna från alkohol och tobak ökar med . Den globala konjunkturnedgången ger låga intäkter från energi- och koldioxidskatt 2010 Den globala konjunkturnedgången, med en svag industriproduktion och en relativt svag utveckling av hushållens konsumtion, bedöms leda till en relativt låg efterfrågan på exempelvis diesel och bensin . Som en följd av detta väntas intäkterna från energi- och koldioxidskatt öka med 2010. När konjunkturen förbättras de kommande åren tilltar också intäkter från energi- och koldioxidskatt. Driftstopp i kärnkraftsreaktorer gav lägre intäkter från övriga skatter på energi och miljö 2009 Oplanerat långa driftstopp i vissa kärnkrafts- reaktorer medförde att skattein- täkterna från skatt på termisk effekt i kärn- kraftsreaktorer minskade jämfört med . Detta är den främsta anledningen till att intäkterna från övriga skatter på energi och miljö minskade med 2009. När importen ökar 2010 ökar intäkterna av skatt på import En kraftig nedgång av varuimporten i löpande priser medförde att intäkterna från tullmedel minskade 2009. Detta förklarar i huvudsak varför intäkterna från skatt på import föll 2009 jämfört med . Varuimporten och även intäkterna från skatt på import förväntas öka svagt . Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. I tabell 7.8 redovisas skattekvoten . -0,1 -0,1 Skattekvoten bedöms uppgå till av BNP 2009 för att sedan successivt minska till 2014. faller skattekvoten bland annat till följd av att BNP i löpande priser utvecklas starkare än skatteintäkterna samt av det fjärde steget i jobbs- katteavdraget som minskar skattekvoten . I tabell 7.8 visas även skattekvoten exklusive skatt på transfereringar från den offentliga sek- torn. En övergång från brutto- till nettoredovis- ning (vilket är vanligt utomlands) där bland annat pensioner, sjuk- och föräldrapenning och ersättningar vid arbetslöshet skulle vara skatte- fria, skulle minska skattekvoten med mellan . De offentliga finanserna skulle däremot inte påverkas. I diagram 7.11 visas utvecklingen av skatte- kvoten . Diagram 7.11 Skattekvot 19802014 Källor: och egna beräkningar. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra eftersom skattelagstiftningar i olika länder behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomstavdrag eller en skattereduktion. Dessutom behandlas transfe- reringar till hushåll skattemässigt olika i olika länder. har jämfört med andra länder en hög andel skattepliktiga transfereringar. Vid internationella jämförelser är ett alternativ att använda skattekvoten exklusive skatt på transfereringar. Även om det går att beakta några av olikhe- terna i skatte- och transfereringssystemen riske- rar jämförelser mellan länder att bli haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Vissa länder har t.ex. stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar, som för den enskilde indivi- den har en skatteliknande karaktär, medan andra länder finansierar samma försäkringstyper med skatter. Jämförelser av skattekvoter bör så långt som möjligt även beakta dessa olikheter för att ge en rättvisande ekonomisk innebörd. I tabell 7.9 redovisas skattekvoten i OECD- länderna för . Dessutom visas föränd- ringen av skattekvoten . Tabell 7.9 Skattekvoten i -0,7 -3,5 -1,0 -0,9 -4,2 -0,9 -2,2 -2,6 -1,0 -0,3 -2,3 -2,0 -0,5 -0,3 -4,7 -1,1 -1,6 -0,5 -0,2 -0,9 I statsbudgeten tillämpas periodiserad redovis- ning av skatterna. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Statens skattein- täkter, som t.ex. kan avläsas i tabell 7.3, är således periodiserade. Statsbudgetens totala inkomster ska enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten redovisas kassamässigt. Därför finns även en kas- samässig redovisning av statens skatter. Skatte- inkomsterna utgörs av betalningsflöden som kan avse skatter för flera olika inkomstår. Skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatte- inkomster utgörs av periodiseringar. Periodise- ringarna består i sin tur av uppbörds- och betal- ningsförskjutningar samt anstånd. Enligt Nationalräkenskaperna ska stabilitets- fondsavgifter redovisas på statsbudgeten. Från och med statsbudgeten redovisas de på samma inkomsttitel som insättningsgaranti- avgifter. Båda avgiftsslagen redovisas kassa- mässigt. Inkomsttiteln 1641 Insättningsgaranti- avgifter byter mot denna bakgrund namn och heter fortsättningsvis 1641 Insättningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter. beräknas statens skatteintäkter uppgå till . Intäkterna ökar med jämfört med . Skatt på kapital och mervärdesskatt ökar intäk- terna med sammanlagt . Den svaga utvecklingen av skatteunderlaget samt de beslutade skattesänkningarna innebär att statens intäkter från skatt på arbete minskar. beräknas periodiseringarna uppgå till , vilket innebär att de kassa- mässiga skatteinkomsterna är högre än intäkterna. I tabell 7.10 redovisas utfall och prognoser för statens övriga inkomster för åren 20092014 uppdelade per inkomsttyp. Tabell 7.10 Statsbudgetens inkomster 20082014 -22,0 -15,5 -4,2 -3,1 -56,2 -66,8 -66,6 -67,3 -68,8 -69,7 -71,2 Utgifter som ges som -2,4 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . uppgick statens övriga inkomster till sammanlagt . Det är ca lägre än 2008. Denna minskning förklaras främst av lägre inkomster av försåld egendom jämfört med . Dessutom minskade utgifterna som ges som krediteringar på skattekonto. Även 2010 beräknas statens övriga inkomster till för att uppgå till (se tabell 7.10). Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statligt aktieinnehav, affärs- verkens inlevererade överskott, in- levererade överskott, ränteinkomster och offent- ligrättsliga avgifter. Förändringarna av dessa inkomster under 20102014 beror till stor del på aktieutdelningar från statens bolag. Utdel- ningarna, exklusive AB , uppgick till 2009. utgjordes av utdelningar av engångs- karaktär utöver de ordinarie utdelningarna avse- ende resultat. Aktieutdelningarna , avseende resultat, beräknas uppgå Prognosen för utdelningarna för perioden 20112014 är behäftad med betydande osäkerhet. De bedöms dock avvika endast marginellt från utdelningarna . Intäkterna från arbetslöshets- avgiften förväntas minska med ca 1,7 miljarder till följd av lägre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Utfallet för Inkomster av försåld egendom blev 2009. Åren 20112014 har inkomsterna från försäljning av statligt aktie- innehav beräkningstekniskt antagits till , vilket kan jämföras med det beräkningstekniska antagande om i försäljningsinkomster av statligt aktieinnehav som gjordes i budgetpropo- sitionen . Bidrag m.m. från EU innefattar bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen avser jordbruksstöd, bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden samt bidrag från Europeiska socialfonden. Inkomsterna uppgick sammantaget till . Inkomsterna bedöms minska något för åren framöver och beräknas uppgå till 2014. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesyste- met utgörs av avräkningar och tillkommande inkomster. Avräkningar är intäkter som förs till fonder utanför statsbudgeten, avräknad mervär- desskatt för statliga myndigheter och kompen- sation för mervärdesskatt till kommunsektorn. De tillkommande inkomsterna består av EU- skatter och kommunala utjämningsavgifter som rör kostnadsutjämningssystemet för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Huvuddelen av de till- kommande inkomsterna utgörs av EU-skat- terna. De omfattar tullmedel och den momsba- serade EU-avgiften. Avräkningarna uppgick till -70,7 milj- arder kronor. Kompensation för mervärdesskatt uppgick till -68,, varav avräknad mervärdesskatt hos statliga myn- digheter -24,och kompensa- tion för mervärdesskatt för kommunsektorn -44,. Resterande del av avräk- ningarna utgörs av intäkter som förs till fonder. Dessa intäkter uppgick till -2,2009. De tillkommande inkomsterna uppgick till .