prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemsländernas av- gifter har börjat tillämpas 2009, vilket ger lägre avgifter jämfört med tidigare system. Sy- stemet gäller retroaktivt , vilket gör att 2009 har fått en återbetalning av inbe- talda avgifter 20072009. återbetala- des avseende 2007 och 2008 och ytterligare från över- skott i EU:s budget . Återbetalningarna påverkar resultaträkningens överskott , eftersom de inte kunnat redovisas . Kostnaden för bistånd och andra internatio- nella bidrag genom Sida och ökade med 1,2 respektive . 4.1.4Kostnader för statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2009, vilket är en ökning med jämfört med . Statens personalkostnader ökade med . Löner och pensionsutbetal- ningar ökade, men den viktigaste förklaringen är att avsättningen för tjänstepensioner ökade till följd av högre försäkringstekniska avsättningar hos . Lönekostnader inklu- sive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med (0,). Övriga drift- kostnader ökade med . 4.1.5Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag Resultatet från andelar i dotter- och intresse- företag minskade med . Det resultat som redovisas baseras främst på bola- gens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut. har försämrat sitt resultat med . har försämrat sitt resultat med . Nordiska Investeringsbanken har för- bättrat sitt resultat med och AB har förbättrat sitt resultat med . 4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter och kostnader Nettokostnaden för statsskulden minskade med . Den viktigaste förklaringen är de orealiserade valutavinsterna på att jäm- föra med orealiserade valutaförluster med . Kronkursen förstärk- tes , vilket förklarar de orealise- rade valutavinsterna, då skulder i utländsk valuta värderas till bokslutsdagens kurs. Räntekostna- derna avseende upplåning i svenska kronor minskade med till följd av den låga räntan. I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital per . I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag redovisas dessa i bilaga 3 Statliga bolag. 9 Arbetslöshet i procent av arbetskraften i . Balanserade utgifter för ut- Rättigheter och andra im- Byggnader, mark och annan Maskiner, inventarier, in- Andelar i dotter- och intres- SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott över åren, svarar för den övervägande delen av skul- derna och därmed den negativa nettoförmögen- heten. Vid utgången av 2009 var nettoförmö- genheten -, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Utjämningspost vid eliminering av Övriga direkta förändringar av nettoför- Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultaträk- ningen på . Därutöver påver- kas nettoförmögenheten av enstaka transaktio- ner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen. Vid eliminering av inomstatliga värdepapper uppstår ett saldo på grund av olika redovisningsprinciper. har detta resulterat i en negativ påverkan med på netto- förmögenheten. Jämförelse med nettoförmögenheten enligt definitionen i nationalräkenskaperna För att belysa sambandet mellan olika sätt att re- dovisa statens finansiella ställning görs en jämfö- relse mellan nettoförmögenheten i balans- räkningen och nationalräkenskaperna (NR). NR:s beräkningar finns inte färdigställda och jämförelsen görs därför . NR:s uppgifter har dessutom kompletterats på några punkter för att öka jämförbarheten. Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2008 på -och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR-beräk- ningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till åter- anskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter av- skrivningar räknas upp med prisindex samt med moms. Detta står för drygt hälften av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för vissa aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. Beredskapstillgångar ingår endast till den del det inte avser s.k. förstörelsemateriel10. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet med i NR. Fordringar och skulder av löpande karaktär är till största delen inte med i NR. För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. I anslutning till not 41 visas de viktigaste skillnaderna . 4.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala till- gångarna med till . De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Statliga järnvägsan- läggningar ökade med . Exempelvis har etapp 2 tagits upp bland tillgångarna med . Pågående nyanläggningar har ökat med , varav vid . 10 Försvarets inköp av förstörelsevapen och kringutrustning för att använda dessa, såsom jaktplan och stridsvagnar, behandlas i NR som insatsförbrukning och inte som bruttoinvestering. steringsprojekt avser och ombygg- nad av , i , , Götalandsbanan, Haparandabanan och . pågående ny- anläggningar har ökat med och de större projekten är i holm, utbyggnaden av genom norr om samt närtidssatsningar i av- seende E4/E12 och HjulstaKista på i . De finansiella anläggningstillgångarna ökade med . Andra långfristiga vär- depappersinnehav har ökat med . Den största förändringen avser Kärnav- fallsfonden som efter ändrade placeringsregler har placerat en stor del av fondmedlen i bostadsobligationer. Dessutom har staten del- tagit i Nordeas nyemission med . Andelar i dotter- och intresseföretag ökade med . Posten emission av nytt kapital har inneburit en ökning av kapitalandelen med , vilket dock uppvägs av en motsvarande minskning av kapitalandelen i . AB:s andelsvärde har ökat med , vilket huvudsakligen för- av årets vinst. Kapitalandelen i har ökat med , främst som en följd av årets resultat samt omvärdering av finansiella tillgångar. Periodavgränsningsposter ökade med . Förutbetalda kostnader har ökat med till följd av att betalade ut det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting som avser 2010. Övriga upplupna in- täkter har ökat med , vilket främst avser periodisering av skatter med , som följd av att de be- räknade intäkterna översteg de betalda skatterna 2009. Värdepapper och andelar har minskat med som följd av att Riksgälds- kontoret minskat sina kortfristiga placeringar med . Det beror till stor del på att gav ut extra statsskuldväxlar utan att motsvarande lånebehov fanns. Avsättningar för pensioner och liknande för- pliktelser ökade med . Förändringen är hänförlig till att den av redovisade pensionsskulden har ökat med . förklaring är en högre indexuppräkning av pensioner efter den relativt sett höga inflationen . Statsskulden ökade med nära 88 miljarder kro- nor och uppgick till . Lån i svenska kronor minskade med och lån i ut- ländsk valuta ökade med . Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta ökade från . För en när- mare beskrivning av statsskuldens utveckling, se avsnitt 3.1.4. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, inve- steringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Fi- nansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens net- toupplåning . Statens nettoupplåning definieras som förändringen av statsskulden justerad för orealiserade valuta- kursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. Avgifter och andra ersätt- Finansiellt netto för statens Kassaflödet i statens verksamhet, dvs. den del som är hänförlig till intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultaträkningen, uppgick till 76 miljarder kronor, vilket är en minskning med nära jämfört med föregående år. utbetalningar avseende statens egen verksamhet ökade med . Detta motverkas av en kraftig minskning av kortfristiga placeringar hos som begränsar den totala minskningen av kassa- flödet. ökning av finansiella investeringar, där Kärnavfallsfonden placerat i bostadsobligationer och staten deltagit i Nordeas nyemission med . Även materiella investeringar har ökat, där etapp 2 är en viktig förklaring till ökningen. Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, har ökat kraftigt. Till största delen förklaras ökningen av ett lån till på för att förstärka valutareserven. Lånet är i utländsk va- luta och har värderats till på balansdagen. Staten har även lånat ut till . Nettobetalningar för finansiella aktiviteter uppgick till -, vilket innebär att de negativa nettobetalningarna minskade med jämfört med . Förbättringen beror främst på att det finansiella nettot för statens upplåning är lägre, till följd av lägre räntor på statsskulden. En stor del av de minskade kostnaderna för statsskulden avser orealiserade valutaförändringar, men även efter justering för detta uppvisas en förbättring 2009. Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakursföränd- ringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning var positiv , dvs. staten har ökat sina lån till följd av det negativa budgetsaldot. Statsskulden ökade med nära . I finansieringsanalysen elimineras orealiserade valutakursförändringar. Utan en sådan eliminering blev ökningen av statsskulden . Intäkter som redovisas i resultaträkningen men inte motsvaras av inbetalningar 2009 är bl.a. re- sultatandelar i dotter och intresseföretag som uppgår till . I resultaträk- ningen redovisas kostnader som inte motsvaras av utbetalningar . Dessa kostnader omfattar avskrivningar, nedskrivningar, avsättningar och fonderingar (åt motsatt håll) och slutligen orealiserade valutavinster med . Förändringar av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultat- räkningen. Den viktigaste delposten är att Riks- gäldskontorets kortfristiga placeringar har mins- 4.3.6Samband mellan resultaträkningen kat kraftigt. I tabell 4.4 visas sambandet mellan re- sultaträkningens överskott och statsbudgetens saldo. Tabellen visar de delar som skiljer resultaträkningen från statsbudgeten, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansieringsanalysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultaträkningens saldo till finan- sieringsanalysens saldo. Därefter visas juster- ingsposter hänförbara till statsskulden som ut- gör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och statsbudgetens saldo. Tabell 4.4 Samband mellan resultaträkningens överskott och statsbudgetens utfall Justeringar för poster som ej medför Justeringar för förändringar av ford- Övriga transaktioner som påverkar Justeringar hänförbara till statsskul- Förändring av inomstatliga innehav av värdepapper, skuldkorrigeringar samt och skulder ger därför en positiv påverkan på likvida medel med . Övriga transaktioner som påverkar betal- ningar är investeringar som gav ett utflöde av likvida medel med och net- toutlåningen som gav ett utflöde på . Utdelningar från statliga bolag gav ett inflöde på . Justeringar som är hänförliga till statsskulden Statens nettoupplåning var lägre än statsbudgetens negativa saldo på . Skillnaden mellan statens nettoupplåning och statsbudgetens saldo beror på att det finns transaktioner som påverkar stats- skulden men som inte påverkar statsbudgetens saldo. Å andra sidan finns transaktioner som på- verkar statsbudgetens saldo men som inte påverkar statsskulden, t.ex. anskaffning och försäljning av inomstatliga värdepapper. Därutöver påverkar innehav av kortfristiga placeringar finansieringsanalysens saldo. En minskning av kortfristiga placeringar påverkar exempelvis statsskulden utan att påverka statsbudgetens saldo. För att komma fram till statsbudgetens saldo måste därför justering göras för förändringar av kortfristiga placeringar. Förändring av kortfristiga placeringar har medfört att statsskulden har minskat med , vilket innebär att justering måste göras för detta för att komma fram till statsbudgetens saldo. Förändringar av myndigheters innehav av statspapper har påver- kat lånebehovet men inte statsskulden. Inneha- vet har minskat eftersom Kärnav- fallsfonden placerat om medel till bostadsobliga- tioner. Skuldskötselåtgärder, eller skuldkorri- geringar, i anslutning till av statsskulden har påverkat stats- skulden utan att påverka lånebehovet. Det avser bl.a. omvärdering av inflationskompensation för realobligationer och bokföringsmässiga skillna- der mellan affärs- och likviddag. Nettopåverkan för dessa olika poster är knappt 6 miljarder kro- nor . Årsredovisningen för staten grundas på de stat- liga myndigheternas årsredovisningar, vilka upp- rättas enligt förordningen (2000:605) om årsre- dovisning och budgetunderlag. I detta avsnitt beskrivs i en första del redovis- ningsprinciperna för resultat- och balansräkning, i några fall med koppling även till statsbudgeten. Den första delen innehåller även kommentarer till vissa särskilda poster och förändrade princi- per för resultat- och balansräkning. Därefter görs en kort beskrivning av principerna för re- dovisningen av statsbudgetens utfall. Slutligen belyses några viktiga skillnader och samband mellan de olika redovisningsmetoderna. Principen för redovisning av transfereringar är att de redovisas enligt bokföringsmässiga grun- der. Det innebär att de redovisas det år till vilket kostnaden hänför sig. Innebörden av denna princip för transfereringar är inte klarlagd i alla detaljer och deltar i ett internationellt ut- vecklingsarbete i syfte att klargöra principerna. Transfereringar periodiseras endast när kost- naden tydligt är hänförlig till ett visst år. Exem- pel på detta är avgift till Europeiska uni- onen och vissa EU-finansierade stöd på jord- bruksområdet som uttryckligen avser ett visst år. har det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting, som betalades ut men som avser 2010, periodiserats. I fall där något annat inte är tydligt bedöms kostnaden sammanfalla med betalningen. redovisas statens inkomster från skatter enligt intäktsmässiga principer i enlighet med beslut om nya principer för redovisning av skatter (prop. 2005/06:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 6.2.2, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). I samband med detta beslutade regeringen att samma principer ska gälla även för resultaträkningen i årsredovisningen för staten. 4.4.1Redovisningsprinciper, resultat- och främst att skatteinkomsterna redovisas enligt Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Redovis- ning av kostnader och intäkter sker enligt bokföringsmässiga grunder. De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna och finansieringsanalysen är uppställda en- ligt regeringens beslut (dnr Fi 2009/7776) om normering av avgränsning och uppställningsformer som grund för underlag till årsredovisningen för staten 2009. De uppställningsformer som föreskrivs i regeringens beslut, bygger på de uppställningsformer som föreskrivits för myndigheterna med vissa anpassningar för årsredovisningen för staten. fullt periodiserade principer, dvs. det år de hänför sig till. Eftersom många skatter taxeras per kalenderår, är det slutliga utfallet för taxering och betalningsgrad inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat taxeringsutfall och inbetalningar. En utförlig beskrivning av metoderna gjordes i årsredovisningen för staten (skr. 2006/07:101). gällde som gemensam brytdag för samtliga myndigheters räkenskaper 2009. Med begreppet brytdag avses den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör den avslutade räkenskapsperioden avslutas. Fram till och med brytdagen bokförs leverantörsskulder och kundfordringar, efter brytdagen redovisas händelser som härrör från den avslutade perioden som upplupna kostnader respektive intäkter (dvs. som periodavgränsningsposter). Den gemensamma brytdagen är en förutsättning för att fordringar och skulder mellan myndigheterna ska stämma överens. Konsolidering sker genom en sammanläggning av myndigheternas balansräkningar och resultat- räkningar efter det att interna mellanhavanden i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Informationen från myndigheterna har hämtats både från statsredovisningen och ur myndighe- ternas årsredovisningar. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som varken är intäkter eller kost- nader respektive fordringar eller skulder för sta- ten som helhet eliminerats. Exempel är statens arbetsgivaravgifter för egen personal som före eliminering redovisas som personalkostnad hos myndigheterna och som intäkt av uppbörd hos . Vissa typer av transaktioner omklassificeras i års- redovisningen för staten i förhållande till myn- digheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostna- der för verksamheten och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjäns- tepensioner som redovisas som personalkostnad i statens årsredovisning men skilt från verksam- hetens kostnader i Statens pensionsverks årsre- dovisning. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och balansräkningsscheman som är generellt föreskrivna. För affärsverken gäller dessutom särskilda uppställningsformer. Detta medför att vissa resultat- och/eller balansposter måste omklassificeras innan konsolidering görs. För att det ska vara möjligt att eliminera s.k. in- omstatliga poster, dvs. kostnader, intäkter, ford- ringar och skulder mellan myndigheter, används rutiner för s.k. motpartsavstämning mellan myndigheter. Kvaliteten i motpartsavstäm- ningen, som infördes , förbättrades succes- sivt därefter och antalet differenser över angivna beloppsgränser är Liksom är differen- serna också beloppsmässigt nu så begränsade i relation till helheten att de inte kan anses på- verka resultat- eller balansräkningen i någon ut- sträckning som har materiell betydelse. Ändrade redovisningsprinciper i den konsoliderade redovisningen Statens innehav i har tidigare redovisats som Värdepapper och andelar bland omsättningstillgångar. har staten deltagit i nyemissionen i Nordea med , vilket i årsredovisning redovisas som anläggningstillgång under Andra långfristiga värdepappersinnehav. För att uppnå en enhetlig redovisning av statens innehav i Nordea i årsredovisning för staten har hela innehavet hänförts till Andra långfristiga värdepappersinnehav. I övrigt har inga förändringar av redovisnings- principerna gjorts 2009. Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndig- heter har gjort vissa ändringar av principerna för värdering av fordringar på främst bidragsskyldiga avseende underhållsstöd samt vissa andra fordringar inom socialförsäkringsom- rådet. En justerad betalningsgrad som bedöms utifrån gäldenärens betalningsförmåga används. Krav som är dagar bedöms som säkra, medan fordringar dagar värde- ras utifrån omständigheterna, överenskomna av- betalnings- eller kvittningsplaner, avbruten in- drivning och ärenden hos Kronofogdemyndig- heten. har inte gjort omräk- ning av jämförelsetalen 2008, eftersom underlag för en omräkning saknas och kostnaden för att ta fram detta bedömts inte stå i proportion till värdet av den. Därför har inte heller någon omräkning kunnat göras i årsredovisningen för staten. Det kan dock konstateras att de totala fordringarna avseende underhållsstöd och återkrav hos endast ändrats med () . Metoderna för värdering av lånefordringar hos () har änd- rats, vilket har minskat värdet med genom en ändring i beräkningsmodellen. Det osäkra beloppet för lånetypen annuitetslån beräknas numera mindre schablonartat genom en detaljerad simulerad betalningsplan för hela återbetalningstiden på motsvarande sätt som för lånetypen studielån. CSN har inte ändrat jämfö- relsetalen och det har inte heller gjorts i årsredovisningen för staten. Inga saldopåverkande ändringar av jämförelsetal har gjorts i resultat- och balansräkning- arna. En viktigare ändring avser att statens inne- hav av aktier i klassificerats om från kortfristiga Värdepapper och andelar till Andra långfristiga värdepapper med . I övrigt har endast några få ändringar av rättelsekaraktär med relativt begränsade belopp gjorts. Undantag från generella principer För att på ett mer fullständigt sätt belysa tilläm- pade principer i årsredovisningen för staten, be- skrivs här undantag som förekommer från de generella ekonomiadministrativa reglerna och principerna eller från den praxis som vanligen gäller i staten. Det kan vara fråga om undantag både för en enskild myndighet och för statens redovisning som helhet. Engångseffekterna på statsbudgeten (se avsnitt 5.1) påverkar oftast inte resultaträkningen eftersom redovisningen där görs på bokföringsmässiga grunder med periodisering av intäkter och kostnader. Balansräkningen påver- kas av belopp som redovisas som periodav- gränsningsposter och när likviditeten påverkas. I fall där engångseffekterna avser stora engångs- händelser, exempelvis intäkter från försäljning av statliga bolag, kommer även resultaträkningen att påverkas av t.ex. realisationsvinster. Undantag hos vissa myndigheter har enligt regeringsbeslut dispens från kravet på att redo- visa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Dispensen har utnyttjats för ej restförda upp- bördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt systemet för punktskatter m.m. har för bidragsfastig- heter undantag från regler vilka innebär att ka- pitalutgifter för bidragsfastigheterna inte be- traktas som anläggningstillgång. Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut av- gifter eller för att ta emot bidrag och donationer, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar resultat- och balansräkningarna annat än indirekt redovisas de inte här. Undantag i fråga om utformning av myndighetens årsredovisning eller finansiella rapportering Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig, och redo- visas därför på ett förenklat sätt i årsredovis- ningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka resultat- och balansräkningarna i någon väsentlig grad. Myndigheter följer normalt generella värde- ringsprinciper för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndighe- ter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker från dessa.