prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) har deltagit i forskningsprojekt, genomfört rådgivning till näringslivet, initierat, utvecklat och drivit nationella och regionala aktiviteter och projekt i egen regi och som partner. SVID har ett brett internationellt kontaktnät och arbetar aktivt med utveckling av designområdet inom och övriga världen. Det internationella nätverket var en förutsättning för den framgångsrika workshopen City Move Interdesign, som bl.a. resulterade i City Move Center, ett designdrivet för utveckling och forskning för planerade stadsflyttar. arbetar med att kommersialisera kunskapsintensiva idéer oavsett om dessa är forskningsbaserade eller erfarenhetsbaserade. Framträdande i detta arbete är att verka nära forskare, företag och entreprenörer med insatser för affärsutveckling och såddfinansiering. har arbetat med verifieringsbidrag, villkorslån och ägarkapital inom sin såddfinansieringsverksamhet. Ägarkapital står för knappt hälften av insatserna på detta område. har bolaget beviljat lån på totalt och beslutat i direkta ny- och följdinvesteringar samt beslutat att investera i indirekt ägarkapital (via fonder). driver ett nationellt inkubatorprogram. Denna verksamhet finansierades med totalt varav stod för . Antalet anställda i företag som sitter eller har suttit i inkubatorer har nästan tredubblats till utgången av 2008, då de sysselsatte 3 200 personer. omsatte dessa företag . Med anledning av den finansiella krisen gick den externa finansieringen ned för dessa företag. Finansiering från en statlig aktör som blev därför ännu mer betydelsefull. Av de projekt och företag som fanns i inkubatorerna verkade de flesta inom branscherna Life Sciences och IKT, . lämnade en inkubator fanns inom IKT och industri vardera. En satsning som genomfördes är Accelerat.us, en s.k. soft-landingmiljö, som etablerades i . Denna verksamhet har medfört att svenska högteknologiska företag etableras på den amerikanska marknaden i större omfattning. Accelerat.us finansieras gemensamt av och . Även (, se avsnitt 3.4.3) arbetar med innovationsfrämjande verksamhet genom finansiering och rådgivning. arbetar för att öka kundgruppen befintliga företag där det kan finnas behov av t.ex. produktutveckling, miljöanpassning eller modernare design. 2009 utgjorde denna kundgrupp . Utlåningen till innovatörer minskade från 2008 till 2009. Utöver i lån har också i förstudiemedel tilldelats innovatörer för en första utvärdering av idéns kommersialiserbarhet. har 567 av kundernas idéer kommersialiserats och 4 704 nya företag startats med hjälp från . Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande har regeringen även förstärkt ALMIs innovationsfinansiering med . Andelen kvinnor som fått del av ALMIs innovationsfinansiering uppgick . Miljödriven näringsutveckling/miljöteknik Flera myndigheter (bl.a. och ) har bedrivit arbete med genomförande av uppdrag inom miljöteknikområdet inom ramen för de medel, , som avsatts för särskilda miljötekniksatsningar 2010. Resultaten kommer att kunna tydliggöras längre fram. exportråd () har dock låtit genomföra en utvärdering. När det gäller det uppdrag som regeringen gav 2007, att stödja miljöteknikföretagen i deras exportsatsning, har drygt 200 miljöteknikföretag medverkat i direkta aktiviteter som gjorts inom denna satsning. Utvärderingen visar att företagen har haft stor nytta av satsningen, samt att den gett 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 resultat i form av nya affärer. har bidragit med insatser i samband med att nya affärsmöjligheter motsvarande skapats. Andra intressanta resultat från utvärderingen, där insatserna bedöms haft en bidragande effekt, är att av företagen uppger att de anställt mer personal och att har mer än fördubblat antalet anställda, varav nästan hälften () uppger att de vuxit eller mer. Av de företag som ingick i satsningen växte de små företagen , medan de av mellanstorlek växte . Programmet Miljödrivna marknader som drivs av har totalt haft till sitt förfogande. Programmet har beviljat ansökningar för projekt där cirka 800 små och medelstora företag deltar (fram till ). Programmet har attraherat fler privata genomförare än som varit fallet i tidigare program. Vidare har ett antal seminarier och rapporter publicerats som visar på potentialen för miljödriven affärsutveckling i små och medelstora företag. inrättades Miljöteknikråd (Swentec) som en kommitté med ett uppdrag som sträcker sig fram till . Swentec, har bedrivit fortsatt arbete med analys av den svenska miljötekniksektorn och presenterade förslag till en handlingsplan. Länsstyrelserna har i det regionala tillväxtarbetet bl.a. haft i uppdrag att stimulera företag till miljödriven affärsutveckling och till att använda miljöhänsyn som medel för att stärka sin konkurrenskraft. Länsstyrelserna har mot bakgrund av uppdraget bedrivit ett aktivt arbete, som bl.a. resulterat i några långsiktiga projekt. Regeringens satsning på att utveckla det internationella samarbetet på miljöteknikområdet har lett till ett flertal avtal med länder viktiga för utvecklingen av svenska miljöteknik, såsom , , , , och . Miljötekniksektorns andel av den totala svenska varuexporten ökade från till . Särskilt betydande var ökningen när det gäller . Svensk miljöteknikexport till ökade . Den särskilda satsningen Miljöteknik i (MTK) har bedrivits aktivt och ett stort antal aktiviteter i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 såväl som i har genomförts. MTK och CENTEC (Pekingambassadens särskilda miljökontor) har deltagit med insatser som har bidragit till att kontrakt till ett värde av tecknats mellan svenska leverantörer och kinesiska kunder. Som en del i satsningen på miljödriven näringsutveckling valdes under det svenska ordförandeskapet i EU eko-effektiv ekonomi som ett övergripande tema för flera olika politikområden. Den eko-effektiva ekonomin var i fokus på såväl det informella mötet för energi- och miljöministrar i Åre , som på det informella konkurrenskraftsrådet i . rymdverksamhet bedrivs till största delen inom ramen för det europiska rymdorganet . deltagande i ger svenska företag tillgång till en europeisk marknad, och forskare och företag möjligheter att delta i internationellt avancerade forskningsprojekt. Regeringen beslutade att ska delta i ESA:s bärraketprogram till 2011. I och med ratificeringen av Lissabonfördraget har även EU delad kompetens att utforma en rymdpolitik och egna rymdprogram, vilket skapar ytterligare en marknadsöppning för svenska företag i sektorn. EU:s rymdverksamhet är inriktad på satellitnavigering, miljöövervakning och säkerhet. Unionens upphandlingar på rymdområdet har skett inom ramen för ramprogrammet för forskning och utveckling, FP7. I de första kontrakt som fördelats för utvecklingen av EU:s jordobservationsprogram, GMES, har svenska företag tilldelats av volymen, vilket är ett tydligt tecken på företagens konkurrenskraft. Svenska företag ökade 2009 sin omsättning inom rymdverksamhet till , eller . Huvuddelen av den kraftiga ökningen beror på affärer på den institutionella marknaden, bland annat betalningar för det av ledda samarbetsprojektet . Företagens deltagande i offentligfinansierade projekt är ofta nödvändiga för att demonstrera teknologier inför användning i projekt på den Prisma kommer bland annat att demonstrera användningen av miljövänligt raketbränsle och kiselbaserade mikromotorer. Investeringstakten är fortsatt låg i ett historiskt perspektiv, eventuellt beroende på effekterna av den finansiella och ekonomiska krisen . Regeringen överlämnade propositionen (prop. 2009/10:163) Vissa metrologifrågor till . I propositionen föreslogs en lagändring som innebär ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer om att få meddela föreskrifter om avgifter för kontroll av mätdon och färdigförpackade varor som omfattas av myndighetens tillsyn. Lagändringarna trädde i kraft . Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri Verket för innovationssystem () och ett flertal andra myndigheter har av regeringen fått i uppdrag att ta fram FoU-program i samverkan med sex branscher som 20052006 deltog i ett strategiskt arbete till stöd för en konkurrensfrämjande utveckling. Myndigheterna har fortsatt arbetet med att genomföra ett tjugotal strategiska utvecklingsprogram tillsammans med berörd industri. Behovsmotiverad forskning och innovationssystem Inom görs effektanalyser för att värdera och förstå långsiktiga och övergripande effekter på samhällsekonomi och innovationssystem som följder av investeringar i forskning, utveckling och innovation. 2009 har gjort tre sådana analyser. Effektanalysen av hälsoekonomiska effekter av forskning inom medicinsk teknik och innovativa livsmedel visar att forskningen lett till etablerade produkter med positiv hälsoeffekt i drygt en tredjedel av projekten som ingick i undersökningen. Generella lärdomar när det gäller FoU- investeringar som ska leda till innovation och hållbar tillväxt är att satsningarna behöver aktiviteter som bidrar till kompetensutveckling och kompetensförsörjning så att näringslivet kan öka sin förmåga att absorbera ny kunskap. Detta visas i flera effektanalyser, inte minst inom produktions- och produktframtagningsområdet. har satsat på uppbyggnad av starka forsknings- och innovationsmiljöer, och kluster med regional förankring. Alla 19 VINN Excellence Center har utvärderats under 20072009. Utvärderingarna har främst bidragit till slutsatser i form av rekommendationer som bildat underlag för att förbättra centrumens fortsatta arbete. Även har utvärderats och där konstateras att alla centrum utom ett utvecklats mycket positivt. stöd till små och medelstora företag bidrar till deras utveckling och tillväxt enligt en genomförd studie. Studien konstaterar att företag som fått stöd uppvisar en snabbare tillväxt och att även mindre stödbelopp kan få en positiv utväxling genom att hjälpa företag att komma över tidiga finansiella hinder. Insatserna bidrar också till att stimulera ett tidigt affärstänkande. För samarbeten med framväxande ekonomier kan bilaterala avtal ge stöd för företagens tillgång till FoU-kompetens och marknader, som inte kan åstadkommas på annat sätt. Samarbetena bidrar även till att stärka nätverken mellan forskare i de deltagande länderna, forskarmobilitet, etablering av adjungerade professurer, sampublikationer och förstärkning av svenska forsknings- och innovationsmiljöers internationella position. Sammanfattningsvis bedöms arbete bidra till att utveckla effektiva och starka innovationssystem som är en av faktorerna som är av fundamental betydelse för utvecklingen av konkurrenskraft. Det är regeringens bedömning att IVA:s verksamhet bidrar med viktiga underlag för utveckling av politiken för tillväxt, innovation och forskning. möjliggör kunskapsutbyten och dialog med breda kontaktytor mot nationell och internationell 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 forskning, näringsliv och förvaltning i viktiga samhällsfrågor. Detta sker genom att IVA besvarar remisser, anordnar seminarier, driver projekt samt lämnar övrigt stöd till i bl.a. internationella kontakter. har utbytet mellan och ökat. IVA arbetar aktivt för att ytterligare förädla sin funktion som analysstöd i närings- och forskningspolitiken med angränsande områden. Nivån på anslaget till IVA har varit under . Med hänsyn taget till de ökade kontakterna med regeringen och och den ökade nytta som IVA därigenom levererar finner regeringen att det finns goda skäl att förstärka IVA:s anslag. förstärks anslaget med . Det är regeringens bedömning att SGU:s stöd till geovetenskaplig forskning har en positiv betydelse för utvecklingen av såväl grundforskning som tillämpad forskning inom området. Tonvikten på tvärvetenskaplig forskning erbjuder nya infallsvinklar och möjligheter för tillämpning av ny forskningsmetodik. Resultaten har kommit till användning i SGU:s verksamhet och bedöms även ha bidragit till andra organisationers och industriföretags verksamhet. Utveckling av nya eller växande kunskapsbaserade företag är av grundläggande betydelse för konkurrenskraft . Människor med idéer till nya tjänster eller produkter, vare sig dessa är forsknings- eller erfarenhetsbaserade, behöver ibland stöd i form av affärsutvecklingskompetens och finansiering. bedöms ha uppfyllt sina mål , med god balans mellan olika insatser rörande såddfinansiering, affärsutveckling inklusive inkubatorer och verifiering. har tydligt uttryckt vikten av att fortsätta verka lokalt, regionalt och nationellt för att uppfylla ovan nämnda mål. Det är regeringens bedömning att Innovationsbron AB:s arbete bidrar till långsiktiga effekter för samhällsekonomin i form 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 av ökad tillväxt samt till höjd kunskapsintensitet i produktionen, liksom i utvecklingen av enskilda företag. erbjuder såväl rådgivning som finansiering till enskilda innovatörer eller befintliga företag. Kundundersökningar avseende ALMIs verksamhet visar på hög kundnöjdhet. Nio av tio kunder kan tänka sig att rekommendera till andra. Det är angeläget med en utvecklad ägarstyrning för att göra den arbetsfördelning som finns mellan offentliga aktörer på området tydligare. Regeringen har därför i ägardirektiv till både och angivit att de båda bolagen tillsammans ska presentera hur bolagen samarbetar samt hur verksamheterna kompletterar varandra. Miljödriven näringslivsutveckling/miljöteknik Regeringen bedömer att det finns en fortsatt och växande potential för miljödriven näringslivsutveckling. Framför allt är det de globala marknaderna inom detta område som förväntas växa och det finns en betydande potential att uppnå ytterligare svenska exportframgångar inom området. I finns stor kunskap på ett flertal områden, t.ex. kring hållbar stadsutveckling och systemlösningar. Dessa områden kan vidareutvecklas och bidra till ökad potential för svenska företag att nå växande och nya marknader, som skapas till följd av klimatförändringar och befolkningsökning. Miljödriven näringsutveckling innehåller ett brett spektrum av möjligheter där ett företag kan använda såväl sitt interna miljöarbete, en produkts miljöpåverkan under produktionen eller den slutliga produkten eller tjänsten, som en affärsmöjlighet. En stor del av potentialen finns inom miljöteknikområdet, där regeringen redan genomför stora satsningar. Små och medelstora företag har ofta inte egna resurser att genomföra en grön omställning och därför bör satsningarna i större utsträckning anpassas också för denna målgrupp. miljöteknikråd, Swentec, har arbetat fram ett förslag till handlingsplan med 82 åtgärdsförslag som kan bidra till att ge svenska företag förutsättningar att leverera världsledande hållbara lösningar. utgjort ett viktigt bidrag i regeringens fortsatta arbete. I planen dras slutsatser att för att stärka miljötekniktillväxten i krävs en omställning av hela näringslivet. Flera branscher måste samverka och utvecklas i samma takt för att ska kunna bli världsledande. Branschöverskridande strukturer, som kan hjälpa olika delar av näringslivet att utveckla nya lösningar i takt med varandra, kommer att bli centralt. Gamla strukturer och lösningar måste ses över så att det skapas utrymme för detta nya näringsliv att ta plats. Vidare konstateras att politiken är central för att skapa utrymme för ett nytt näringsliv. Utmaningarna inom miljö- och klimatområdet är totalt sett så stora att aktivt samarbete över nationsgränserna kring grön näringsutveckling är nödvändigt. Det är viktigt att fortsätta på den inslagna vägen med samarbetsavtal med andra länder, likt de som redan tecknats med t.ex. , och . Både genomförande av de befintliga avtalen och nya samarbeten är viktiga att få till stånd. Rymdverksamhet är betydelsefull för utveckling av tjänster inom bland annat jordobservation, navigation och telekommunikation samt som källa för utveckling av teknik med ett avsevärt bredare användningsområde. deltagande i det europeiska rymdsamarbetet fortsätter att vara en förutsättning för att utveckla och stärka den svenska rymdindustrin och medverka till fördelar för de svenska användarna av rymdteknik. En prioritering av statens finansiering för rymdverksamhet till europasamarbetet ger unika möjligheter för företag och forskare. En statlig finansiering är angelägen för nationella projekt som grundlägger svenska företags konkurrenskraft. En positiv utveckling är att flera mindre företag med inriktning mot rymd har startats i och visar tillväxt. Vissa av dessa företag har intagit världsledande positioner. Regeringens bedömning är att svensk rymdverksamhet innehåller en hög grad av innovation och förnyelse. Den statliga finansieringen har bidragit till att tillvarata denna förmåga och utvecklat innovationsgraden och teknik såväl i internationellt samarbete som i nationella Därtill är rymdverksamhetens betydelse för miljö- och klimatforskningen fortsatt stor. Regeringen avser att fr.o.m. permanent förstärka möjligheterna för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) att utöva tillsyn på de områden som myndigheten övertagit från , respektive i samband med införandet av det s.k. mätinstrumentdirektivet (MID) . Härigenom ökas Swedac:s årliga anslag med . De lagändringar som var en följd av propositionen Vissa metrologifrågor (prop. 2009/10:163), se ovan i resultattexten, tillsammans med den permanenta förstärkningen om , svarar i allt väsentligt mot de förslag som Utredningen om vissa metrologifrågor (SOU 2007:97) lämnat. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri och ett flertal andra myndigheter genomför ett tjugotal FoU-baserade samverkansprogram tillsammans med industrin. Industrin visar ett stort intresse för att utveckla FoU-samarbetet med staten, vilket bl.a. kommer till uttryck genom industrins intresse att tillsammans med staten finansiera gemensamma forskningsprogram. Moderna konkurrensregler är en grundläggande förutsättning för att främja en väl fungerande konkurrens. Behovet av regler och kontroll varierar dock för olika marknader och mellan olika branscher. Regleringsbehovet är större ju sämre förutsättningar det finns för en marknadslösning som genererar ett samhällsekonomiskt önskvärt utfall. För att avskräcka företag från att agera på ett sätt som hämmar konkurrensen måste det finnas goda 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sanktionsmöjligheter som domstolsprocesserna måste drivas både snabbt, effektivt och rättssäkert. har konkurrenslagen (2008:579) kompletterats med regler med syfte att komma till rätta med de problem som uppstår när offentliga aktörer ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensen på marknaden och därmed tränger undan privat näringsverksamhet. Regeln innebär att på talan av får förbjuda staten, en kommun eller ett landsting att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar eller är ägnat att hämma förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. Även en konkurrenssnedvridande verksamhet som en kommun eller ett landsting bedriver får förbjudas. Förbud får dock inte meddelas om verksamheten är förenlig med lag. överlämnades den förvaltningspolitiska propositionen, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315), till . I propositionen gör regeringen bedömningen att statliga myndigheter som regel inte bör bedriva säljverksamhet på marknaden samt att möjligheten att reglera detta i lag bör övervägas. Regeringen avser också att se över myndigheternas instruktioner i syfte att tydliggöra vilken säljverksamhet de bedriver på marknaden och för att förbättra möjligheten till kontroll och styrning av densamma. Även myndigheternas redovisning av intäkter och kostnader bör utvecklas och bli tydligare. Omfattningen av statliga myndigheters säljverksamhet ska fortsätta att minska. Regeringen avser att i kommande omprövningar av det statliga åtagandet särskilt uppmärksamma myndigheters säljverksamhet och effekterna på de marknader där de statliga myndigheterna är verksamma. har i sin roll som tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen uppmärksammat regeringen på behovet av effektiva sanktioner på upphandlingsområdet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 trädde nya regler på upphandlingsområdet i kraft till följd av genomförande av och rådets direktiv /66/EG av om ändring av rådets direktiv /665/EEG och 92/13/EEG vad gäller effektivare förfaranden för prövning av offentlig upphandling (prop. 2009/10:180, bet. 2009/10:FiU2, rskr. 2009/10:311). En s.k. upphandlingsskadeavgift har införts för att bl.a. komma tillrätta med otillåtna direktupphandlingar och har fått talerätt i mål om denna. Se vidare utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 4 Effektiv offentlig upphandling. överlämnade regeringen propositionen Ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden (prop. 2009/10:218, bet. 2010/11:NU4) till . Den föreslagna nya uppgiftsskyldighetslagen syftar till att tillgodose de behov av uppgifter rörande marknads- och konkurrensförhållanden som har för att främja en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet samt en effektiv offentlig upphandling. Lagen ska inte tillämpas vid utredning i enskilda ärenden enligt konkurrenslagen eller upphandlingslagstiftningen. tillsatte regeringen en utredning för att se över de svenska reglerna på statsstödsområdet (dir. 2010:9). Översynen omfattar bl.a. bestämmelserna om upplysningsskyldigheten för kommuner och landsting, återkrav av kommunalt stöd samt bestämmelserna om återkrav av statligt stöd till näringslivet. Vidare ska en analys göras av om det behövs särskilda bestämmelser för att tredje part inför svensk domstol ska kunna yrka återkrav eller skadestånd under åberopande av det s.k. genomförandeförbudet i artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . har på konkurrensområdet fokuserat på lagtillämpning, och då särskilt på kartellbekämpning samt att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar en dominerande ställning på marknaden. har särskilda insatser gjorts inom sektorerna läkemedel, transporter, energi, telekom, livsmedel och detaljhandel. Som ett led i kartellbekämpningen har verket publicerat en promemoria i avsikt att redogöra för hur verket avser att tolka och tillämpa konkurrenslagens regler om konkurrensskadavgift. Vidare har verket antagit allmänna råd om eftergift, nedsättning av konkurrensskadeavgift och näringsförbud. har även fattat det första beslutet om avgiftsföreläggande sedan verket fått den möjligheten genom ändringar i konkurrenslagen. Beslutet gäller som en lagakraftvunnen dom och är ett effektivt verktyg i kartellbekämpningen som sparar tid och pengar för samhället. har två av beslut varit föremål för prövning i . Det gäller interimistiska beslut avseende dels ett åläggande för att inte genomföra förändringar för taxisystemet på , dels ett åläggande för ett kraftföretag att ansluta ett gatu- och vägbelysningsnät i kommun. I tillsynen av de nya reglerna i konkurrenslagen som ska motverka konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet har prioriterat ärenden med ett brett allmänintresse, till exempel sådana som berör stora delar av landet, eller på annat sätt är av principiell karaktär. Införandet av de nya reglerna har lett till att flera kommuner och statliga myndigheter sett över sina verksamheter och upphört med eller sålt sådan näringsverksamhet som riskerat att vara konkurrenssnedvridande. De flesta ärenden granskat närmare gäller verksamhet som ifrågasatts för att den kommunala kompetensen kan ha överskridits. Det kan vara verksamhet som bedrivs utanför kommungränsen eller på verksamhet där kommunen inte ska vara verksam.