prop · GY031d01 · 2010-10-12 00:00:00 — Utvidgningen har skett utan att någon resursförstärkning har skjutits till. Myndigheten får därmed allt svårare att klara verksamheten med bibehållen kvalitet. Regeringen föreslår att Datainspektionens ram ökas med för att myndigheten ska kunna arbeta i enlighet med de krav som åligger myndighetens tillsyn av den offentliga förvaltningen bland annat vad gäller integritet och brottsbekämpning. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. minskas anslaget med till följd av att vissa gemensamma e-förvaltnings- projekt genomförs, se utgiftsområde 2 anslag 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anslaget 6:3 Datainspektionen uppgår till . , 2013 respektive 2014 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används bland annat för den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den så kallade frilistan. Statens utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av SFS har ökat. För att denna tilldelning ska kunna fortgå bör anslaget höjas med och med ytterligare . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . , 2013 respektive 2014 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:4 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år.6:5 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 15 341 tkr prisnivå. 3Motsvarar15 341 tkr prisnivå. 4Motsvarar 15 320 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. För att ska kunna upprätthålla hög kvalitet och effektivitet i verksamheten föreslår regeringen att myndighetens anslag ökas med . Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltnings- projekt genomförs, se utgiftsområde 2 anslag 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anslaget 6:5 uppgår till 2011. , 2013 respektive 2014 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.12 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 9.12.6 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget används för stöd till de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Partistödet delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bland annat bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 9.14 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . , 2013 och 2014 beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.15 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. beräknas utgifterna inom området öka med jämfört med då anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter tillförs medel för att ge fler kommuner möjlighet att ansluta sig till de språkliga förvaltningsområdena. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom område Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Summa område Nationella minoriteter 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för regeringens politik avseende nationella minoriteter är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83): -att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet har delats upp i tre delområden: -diskriminering och utsatthet, -inflytande och delaktighet, samt -språk och kulturell identitet. Regeringens och myndigheters uppföljning, analys och redovisning av arbetet för att främja det övergripande minoritetspolitiska målet ska belysa insatserna på området och resultaten av sådana insatser inom dessa delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). De grupper i som är erkända som nationella minoriteter är judar, romer, samer som också är ett urfolk sverigefinnarna och tornedalingarna. De språk som har erkänts som minoritetsspråk är jiddisch, chib (alla varieteter), samiska (alla varieteter), finska och meänkieli. I detta avsnitt redovisas resultat av insatser inom området nationella minoriteter. Inledningsvis redovisas hur myndigheternas ansvar på området tydliggjorts. Därefter redovisas resultaten under rubriker som följer de ovan nämnda delområdena. Myndigheters ansvar för genomförandet av minoritetspolitiken förstärks i och har i uppdrag att följa upp lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. För att tydliggöra olika myndigheters ansvar för minoritetspolitiken och för att förbättra återrapporteringen till regeringen har elva statliga myndigheter också getts ett särskilt regeringsuppdrag . Myndigheterna är , , , , , , , , , och . Myndigheterna ska följa upp, analysera och redovisa till i hur deras insatser bidragit till att uppnå det minoritetspolitiska målet och effekterna av dessa. Den första redovisningen ska lämnas . Att skydda de nationella minoriteterna innebär att värna om de mänskliga rättigheterna, motverka diskriminering av personer som tillhör nationella minoriteter samt främja respekt i samhället för olikheter i ursprung, identitet, kultur och språk. Diskriminering på grund av etnicitet eller tillhörighet till nationell minoritet ska således bekämpas aktivt och de nationella minoriteterna ska ges förutsättningar att delta i samhällslivet på lika villkor. har () bl.a. arbetat med barns och elevers rätt till skolgång fri från diskriminering. Inom ramen för detta arbete har myndigheten bl.a. fokuserat på nationella minoritetsbarns möjligheter att utveckla sitt minoritetsspråk och kommuners skyldighet att anordna modersmålsstöd och modersmålsundervisning. DO utreder anmälningar som inkommit rörande brister i modersmålsstöd i samiska och i chib. har DO särskilt inriktat sitt arbete på frågor om diskriminering av romer. Myndighetens och även den tidigare Ombudsmannen mot etnisk diskriminering långsiktiga arbete med att bl.a. öka romers kunskap om mänskliga rättigheter har bidragit till att romer i ökad utsträckning anmäler diskriminering och hävdar sina rättigheter. har DO mottagit drygt 30 anmälningar från romer och framgång har nåtts i sju ärenden genom någon form av upprättelse. DO har låtit genomföra en analys av mediers rapportering om romer. Vidare har DO i en kartläggning av förekomst och omfattning av diskriminering på bostadsmarknaden genomförd av vid funnit att romer är en särskilt utsatt grupp. Myndigheten arbetar med en rapport om erfarenheter från implementeringen av EU:s rasdiskrimineringsdirektiv i förhållande till romer i . Regeringen har till överlämnat propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). I propositionen föreslås bl.a. att bestämmelsen i 1 kap. 2 § regeringsformen om skydd för vissa minoriteter ändras. Förslaget innebär att det samiska folket ska omnämnas särskilt i målsättningsstadgandet för att tydligare ge uttryck för att samerna är ett urfolk och inte bara en nationell minoritet. I propositionen föreslås också att målsättningsstadgandet om det allmännas ansvar att främja minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska göras obligatoriskt för att återspegla åtaganden enligt bl.a. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. har behandlat förslagen en första gång . Förslagen kommer att behandlas en andra gång i . Särskilda insatser för romer Regeringen har fortsatt att arbeta särskilt för att förbättra romernas situation både i och internationellt. I har arbetet framförallt bedrivits av Delegationen för romska frågor som haft i uppdrag att vara nationellt pådrivande i arbetet med att förbättra romers situation i (dir. 2006:101). Delegationen överlämnade sitt slutbetänkande Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55) till regeringen. har delegationen fortsatt stödja det lokala arbetet med romska frågor samt fortsatt sin kunskapsinhämtning inför slutbetänkandet genom samråd med romer. i har fått i uppdrag av regeringen att stödja de kommuner som inom ramen för delegationens arbete påbörjat ett utvecklingsarbete avseende den romska minoriteten. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 uppdraget ingår också att förmedla kontakter från den romska minoriteten till ansvariga myndigheter. Internationellt har arbetet bedrivits främst inom ramen för och EU. Ett antal konferenser som på olika sätt behandlat romernas situation har genomförts bl.a. under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd . Några slutsatser från konferenserna var att genomförandet av internationella överenskommelser och riktlinjer måste utvecklas bättre på lokal nivå, att sektorsansvariga måste bli bättre involverade i och ta ansvar för att förbättra romernas situation och att samordningen och samarbetet på alla nivåer behöver förbättras. Under 20082010 genomför regeringen en särskild satsning för att stärka nationella minoritetskvinnors ställning i samhället (prop. 2007/08:1) finansierad med medel från den särskilda jämställdhetssatsningen (anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13, Integration och jämställdhet). Satsningen består av flera delar och genomförs av , , , och . Bland åtgärderna finns kartläggningar, stöd till organisationer som bedriver jämställdhetsarbete, samt riktade insatser till stöd för minoritetskvinnors delaktighet i politiken och i näringslivet. Kartläggningarna har bl.a. visat att det i den offentliga sektorn liksom inom folkbildningen finns en generell bristande på kunskap om de nationella minoriteterna och om deras eventuella särskilda behov. Satsningen har inneburit att och de politiska partierna samt flera organisationer har kunnat påbörja ett aktivt jämställdhetsarbete. Andra uppdrag för att öka kunskapen om de nationella minoriteterna har haft i uppdrag att kartlägga hälsosituationen hos de nationella minoriteterna och lämna förslag på hur hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbete bland dessa grupper ska kunna bedrivas. Av rapporten framgår bl.a. att det finns en bristande kunskap hos majoritetsbefolkningen och myndigheterna om de nationella minoriteterna, deras kultur, rättigheter och minoriteternas hälsosituation och att det finns behov av hälsoförbättrande insatser 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bland de nationella minoriteterna på olika nivåer i samhället. Förslagen i rapporten bereds inom . Hemsida om nationella minoriteter I regeringens minoritetspolitiska strategi konstateras att en ökad kunskap om minoritetsrättigheter bland de nationella minoriteterna stärker de nationella minoriteternas egenmakt (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). För att öka berörda gruppers kunskaper har i uppdrag att etablera och driva hemsidan . Hemsidan lanserades och innehåller bl.a. information om minoritetsrättigheter, minoritetspolitik, nationella minoriteter samt minoritetsspråken. I målet för minoritetspolitiken ingår att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i frågor som berör dem inom viktiga samhällsområden. Genom den nya lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, som trädde i kraft , har de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande stärkts. Lagen föreskriver att förvaltningsmyndigheter ska ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt det är möjligt samråda med representanter för dessa grupper. i och har i uppdrag att följa upp samråden. har samrådsmöten genomförts med ansvarigt statsråd och företrädare för de nationella minoriteterna där frågor som berör dessa grupper behandlats. Inom ramen för det nationella uppföljningsansvaret för minoritetspolitiken har i och påbörjat arbetet med samrådsmöten med företrädare för de nationella minoriteterna. För att stärka samers, sverigefinnars och tornedalingars förutsättningar för samråd och dialog med kommunerna inom respektive förvaltningsområde har ett särskilt statsbidrag utgått på var till Sverigefinländarnas delegation, respektive . Myndigheter som haft uppdrag på minoritetsområdet har också samrått med referensgrupper under arbetets gång. Statsbidrag till företrädare för de nationella minoriteterna har utbetalats i statsbidrag enligt förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter till 7 av 14 sökande organisationer. I samband med att i gavs ett uppföljningsansvar avseende minoritetspolitiken övertog myndigheten ansvaret för bidragshanteringen avseende statsbidrag till nationella minoriteters organisationer från . har totalt utbetalats i statsbidrag till fem organisationer som företräder andra nationella minoriteter än samer. Bidrag till samiska organisationer till stöd för verksamhet inom minoritetspolitiska området utbetalas av . uppgår bidraget till sammanlagt . Språk och kulturell identitet Att stödja de nationella minoritetsspråken så att de hålls levande innebär att de nationella minoriteterna ska ges möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sitt modersmål samt utveckla en egen kulturell identitet. De nationella minoriteterna ska kunna överföra sitt minoritetsspråk och sin kultur till nästa generation. De nationella minoritetsspråken, som utgör en del av det svenska kulturarvet, ska kunna bevaras och utvecklas som levande språk i . Genom den nya lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk har det allmänna ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken och att i övrigt främja de nationella minoriteternas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur i . genomfördes ett antal möten och konferenser med bl.a. kommunföreträdare i syfte att förbereda genomförandet av regeringens minoritetspolitiska strategi och ikraftträdandet av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. och i och minoritetsorganisationer har på olika sätt arbetat aktivt med att sprida kunskap om minoritetsreformen. Regeringens arbete med minoritetsspråk inom utbildningsväsendet redovisas under utgiftsområde 16, Barn och ungdomsutbildning. fördelades i bidrag till sju kommuner och ett landsting inom förvaltningsområdena för samiska respektive finska och meänkieli för åtgärder i enlighet med den tidigare lagen om nationella minoriteter. Syftet med det förstärkta skyddet inom de språkliga förvaltningsområdena är att höja minoritetsspråkens status, synliggöra språket och att öka samhällsservicen på minoritetsspråk. har antalet kommuner som ingår i förvaltningsområden för minoritetsspråk utökats från sju kommuner till 38 kommuner. Det innebär att 13 kommuner tillkommit i förvaltningsområdet för samiska och 18 kommuner i förvaltningsområdet för finska. Regeringen har genom minoritetsreformen även infört en möjlighet för kommuner att ansöka om frivillig anslutning till ett förvaltningsområde. har regeringen beviljat fyra kommuner sådan anslutning. Därmed har ett förstärkt minoritetsskydd införts i 42 kommuner. Enligt förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk får dessa kommuner liksom nio landsting statsbidrag med . Möjligheten till frivillig anslutning har inneburit att olika minoritetsorganisationer uppvaktat kommuner i denna fråga. Detta har varit särskilt påtagligt i den sverigefinska gruppen. Exempelvis har intresset bland sverigefinnar och samer för förskola på minoritetsspråket visat sig vara stort. I flera av de nya förvaltningsområdena förbereds nu förskoleverksamhet helt eller delvis på minoritetsspråket. I de nya kommunerna i förvaltningsområdena har arbetet bl.a. handlat om att inom organisationen förmedla kunskap om den nya lagstiftningen, kartlägga personalens språkkunskaper, se över den egna organisationen för att kunna ge service på minoritetsspråk, skapa lokala samrådsformer och påbörja en dialog med de nationella minoriteterna om det fortsatta arbetet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 och folkminnen fördelar till olika typer av språkprojekt i enlighet med förordningen (2010:21) om statsbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken. Intresset för statsbidraget har varit mycket stort. När ansökningstiden gick ut hade 130 ansökningar inkommit till myndigheten. har påbörjat etableringen av samiskt språkcentrum i respektive . Regeringen har avsatt för ändamålet. Språkcentrumen ska aktivt främja och stimulera ökad användning av samiska i samhället, bistå med sakkunskap, utveckla metoder för att stärka enskildas förutsättningar att använda och återta det samiska språket samt sprida kunskap om revitalisering. Insatser som riktar sig till barn och ungdomar ska prioriteras särskilt. Vid regeringens samråd med de nationella minoriteterna har det framkommit att en rad ytterligare åtgärder behövs på utbildningssidan för att stärka barns och ungdomars möjligheter att tillägna sig och utveckla sitt minoritetsspråk. Bristen på lärare som kan undervisa i och på nationella minoritetsspråk behöver t.ex. åtgärdas, vilket även rekommenderat. gav regeringen i uppdrag att föreslå åtgärder för hur på ett bättre sätt kan uppfylla åtagandena i minoritetsspråkskonventioner när det gäller tillgång på lärare som kan undervisa i och på de nationella minoritetsspråken. Vidare innebär uppdraget att ska, om det bedöms lämpligt, efter dialog med berörda lärosäten, föreslå förändringar i nuvarande ansvarsfördelning mellan de lärosäten som anordnar utbildningar i nationella minoritetsspråk. ska redovisa uppdraget . Regeringen har tillsatt en referensgrupp för revitalisering av de nationella minoritetsspråken. Referensgruppen ska bistå regeringen med sakkunskap i revitaliseringsfrågor, följa utvecklingen på området, identifiera förbättringsområden, utgöra en arena för erfarenhetsutbyte samt initiera en dialog rörande revitalisering med ytterligare aktörer i samhället. och folkminnen () ska bl.a. verka för att den offentliga förvaltningen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 använder de nationella minoritetsspråken finska, meänkieli, chib och jiddisch enligt gällande lagar och förordningar. har motsvarande uppdrag avseende samiskan. anordnade i samarbete med Lantmäteriet och en konferens för kommuner rörande god ortnamnssed och minoritetsspråkiga ortnamn i syfte att öka kommunernas medvetenhet om regelverket på området. I villkoren för statligt presstöd finns vissa särskilda regler för ekonomiskt stöd till dagstidningar som vänder sig till språkliga minoriteter. beslutade om ändringar i presstödet med anledning av propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199, bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308). I propositionen gör regeringen bedömningen att initiativ till ett samarbete bör tas med berörda myndigheter och aktörer i och för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Ett sådant samarbete kan innehålla en undersökning av förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbeten på de aktuella språken. har i uppdrag att stödja och främja de nationella minoriteternas språk och kultur. lämnas för detta ändamål bl.a. ett allmänt kulturstöd som uppgick till . lämnar också särskilda bidrag för bokutgivning och tidskriftsproduktion på de nationella minoritetsspråken. Rapportering om den Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk ratificerade den Europeiska stadgan 2000. Var tredje år ska konventionsstaterna lämna en rapport till om efterlevnaden av konventionen. lämnar den fjärde periodiska rapporten till . Rapporten lyfter fram de förändringar som skett , inte minst den nya minoritetspolitiska strategin, och svarar också på den kritik och de rekommendationer lämnade under den tredje övervakningsomgången. har bl.a. rekommenderat att överväga geografisk utvidgning av förvaltningsområdena, vidta insatser på utbildningsområdet, vidta åtgärder för att bevara sydsamiskan, främja utgivning av en dagstidning på samiska respektive meänkieli samt främja användningen av minoritetsspråk i kontakter med myndigheter och domstolar. 10.4.2 Analys och slutsatser Regeringens minoritetspolitiska arbete och innevarande år har präglats av förberedelser inför och det initiala skedet av genomförandet av minoritetsreformen. Reformen har inneburit att de nationella minoriteternas rättigheter stärkts, att det allmännas ansvar förtydligats och att förutsättningarna för minoritetspolitikens genomförande har förbättrats både centralt och lokalt.