prop · GY031d21 · 2010-10-12 00:00:00 — Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter ges till uppgift att stärka tillsynen över marknaderna och agera som tvistelösare i vissa frågor som rör gränsöverskridande förbindelser, dvs. ledningar som sammankopplar minst två medlemsländer. Ytterligare åtgärder i syfte att förbättra elmarknadens funktion är inrättande av organ för europeiskt samarbete mellan transmissionsföretagen för el (benämnt ENTSO-E). I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att vid svåra påfrestningar på samhället i fred och under höjd beredskap kunna tillgodose totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft. Insatser har gjorts för investeringar i anläggningar, för åtgärder inom drift och underhåll, för forskningsinsatser samt för utveckling och utredningar. Inom området har vidare fortsatt verksamhet bedrivits för planering och uppföljning, för utbildning och övning, samverkan och information samt för internationell verksamhet. arrangerade en större elövning för sektorn. Totalt deltog över 200 personer i övningen som pågick i . Övningen har utvärderats . Den övergripande slutsatsen är att det hos flertalet av de övade organisationerna finns en i stort väl fungerande störnings/krisorganisation som är väl förberedd för sin uppgift. redovisade rapporten och förslag beträffande elberedskapslagen (1997:288) (dnr N2010/4868/E). I rapporten föreslås bl.a. en ändring av elberedskapslagens tillämpningsområde till att inbegripa allvarliga störningar i landets elförsörjning i fredstid och en kompletterande bestämmelse om skyldighet för elförsörjningens aktörer att medverka i en samlad risk- och sårbarhetsanalys. har Svenska kraftnäts elektroniska kommunikationsnät byggts ut med från Letsi-Isovaara till finska gränsen, mellan Långbjörn-Bågede samt från Midskog via Järpströmmen mot i . har även driftsatt s.k. våglängdsförbindelser i form av DWDM- plattform i delar av Svenska kraftnäts optiska fibernät för att möta verksamhetens krav på högre överföringskapacitet. Den nya tekniken ger även en större flexibilitet att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kunna genomföra förändringar i sitt elektroniska kommunikationsnät utan att störa kommunikation för drift och övervakning av stamnätet. investeringar vad avser elektronisk kommunikation uppgick till . har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen, vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. uppgick antalet driftstörningar i stamnätet till 153 stycken varav 16 innebar leveransavbrott. Den energi som inte levererades uppgick till 5 MWh. Regeringen godkände de av fastställda målen, under förutsebara förhållanden, för driftsäkerhet på stamnätet och på de utlandsförbindelser som är anslutna till stamnätet. Målen fastställdes som ett led i genomförandet av EU:s s.k. elförsörjningsdirektiv (2005/89/EG). var elöverföringen på stamnätet vilket var lägre än . Den lägre överföringen beror främst på lågkonjunkturen och det minskade elbehovet i den elintensiva industrin. har investeringarna i stamnätet ökat kraftigt för att ytterligare öka driftsäkerheten och förstärka överföringsförmågan i stamnätet. En ny 400 kV- ledning mellan Järpströmmen i och i togs i drift . har även Havsnäs vindkraftspark med en effekt på 96 MW anslutits till stamnätet i norra . ansvarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv. En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning ska kunna upprätthållas, även vid extrem väderlek. Den upphandlade effektreserven uppgick /2010 till 1 919 MW varav 633 MW utgjorde förbrukningsreduktion. Kall väderlek i kombination med att flera kärnkraftsreaktorer var avställda medförde att aktiverade effektreserven av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Effektreserven har därefter av balansskäl kommit aktiveras på nytt . /2011 har en effektreserv om 1 892 MW upphandlats varav 1 309 MW elproduktion och 583 MW elförbrukningsreduktion. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att lämna förslag till utformning av ett förändrat regelverk om ansvar för elnätsförstärkningar av nationell betydelse och nätanslutning av stora elproduktionsanläggningar i syfte att minska tröskeleffekterna för utbyggnaden av förnybar elproduktion. Uppdraget redovisades i rapporten Tröskeleffekter och förnybar energi (dnr N2009/4178/E). Efter att regeringen beslutat om ett tilläggsuppdrag lämnades förslag till nödvändiga författningsändringar för att kunna genomföra förslaget. Regeringen redovisade i propositionen Genomförande av direktiv om förnybar energi (prop. 2009/10:128) att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el bör införas i syfte att en elproducent endast ska betala för en sådan del av den totala kostnaden, av den nödvändiga nätförstärkningen, som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten. Åtgärder och förslag utreds vidare av en arbetsgrupp inom . Erfarenheterna från den allt mer integrerade nordiska och europeiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften stärks genom att vår nationella marknad stegvis integreras med våra grannländer. Elpriset sjönk jämfört med föregående år, men till följd av den låga tillgängligheten i kärnkraften i kombination med kall väderlek steg elhandelspriserna . Den av upphandlade effektreserven kom av att balansskäl aktiveras . Regeringen bedömer att det nordiska kraftsystemet på ett effektivt sätt har hanterat vinterns händelser. Bl.a. har säkerställt en säker elförsörjning, erhållit tillräckligt med eltillförsel utan att behöva vidta drastiska åtgärder såsom ofrivillig bortkoppling av elförbrukningen. Situationen har dock visat på behovet av fortsatt arbete med att etablera ny elproduktion, underlätta övergången till alternativa energikällor, främja effektivare elanvändning och att öka incitamenten för att minska förbrukning när kraftsystemet är som mest ansträngt. Vidare bedömer regeringen att arbetet med att säkerställa ett robust överföringsnät både inom och mellan de nordiska länderna behöver fortsätta. Därtill bedömer regeringen att det finns skäl till att se över hur transparensen på elmarknaden och allmänhetens förtroende för elmarknaden kan förbättras. Regeringen har därför gett i uppdrag att analysera aktuella frågor angående övervakning och transparens på elmarknaden. och vid behov föreslå åtgärder. Uppdraget ska redovisas till . Därtill har regeringen i samarbete med de övriga nordiska energidepartementen startat ett arbete med att analysera vinterns händelser och att identifiera möjliga förbättringsåtgärder. Vidare fortgår arbete mellan flera europeiska börser om att koppla samman de olika börsområdena för att på så sätt förbättra elmarknadernas funktion och konkurrens. Den nordiska elbörsen och de tyska och holländska spotmarknadsplatserna är exempel på sådant arbetet som väntas blir klart . har resurser riktats mot att närmare utforma den förhandsreglering av elnätstarifferna som ska börja gälla . Genom de ökade investeringarna i elnätet blir det angeläget för att prioritera koncessionsprövningen . Regeringen avser lämna förslag till genomförandet av EU:s tredje inremarknadspaket för elmarknaden. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som affärsverket ålagts. Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten är god i förhållande till andra stamnätsoperatörer i men konstaterar att man står inför en period med omfattande investeringar i stamnätet. Det är angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka stamnätets driftssäkerhet, öka överföringskapaciteten, ansluta förnybar elproduktion samt att det nordiska, baltiska och nordeuroepiska samarbetet fördjupas. Regeringen avser återkomma med förslag till ändringar i elberedskapslagen i syfte att i ökad omfattning inrikta elberedskapsverksamheten mot att kunna hantera allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner i fredstid. Målet är att energipolitiken ska utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås. är systemansvarig myndighet på naturgasmarknaden. I denna roll har det övergripande ansvaret för att balansen mellan inmatning och uttag av gas upprätthålls. Detta sker genom övervakning av trycket i transmissionsnätet och vidtagande av eventuella åtgärder vid obalanser. utövar tillsyn över den svenska naturgasmarknaden. Som tillsynsmyndighet ser till att nätverksamheten, dvs. överföringen av naturgas, bedrivs effektivt i syfte att främja en fungerande handel med gas i konkurrens. Tillsynen bygger på förhandsgodkännanden, vilket innebär att villkoren för balanstjänst och metoderna för tariffsättning ska godkännas i förhand av . har arbetat med att utveckla tillsynsmetoderna för naturgastariffer. Arbetet är en fortsättning på det arbete som inleddes av och som resulterade i rapporten för överföring och lagring av naturgas i (EI R 2008:16). Arbetet redovisas i rapporten för överföring och lagring av naturgas i , Steg 2 Fördjupade metodstudier (EI R2009:17). I rapporten konstateras att naturgaslagstiftningen inte är helt anpassad till en förhandsreglering av gasnättariffer och att gör bedömningen att intäkterna i gasverksamheten även fortsättningsvis ska granskas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 i efterhand till dess att ny lagstiftning trätt i kraft. I rapporten uppger att övergången till en tillsynsmetod där tariffer fastställs på förhand påbörjas genom att nätföretagen kommer att ges indikativa besked om sina tillåtna intäkter innan tillsynsperioden börjar. föreslår att den första regleringsperioden börjar och slutar . Som en del i arbetet har det ingått en pilotstudie, med besök hos samtliga företag som bedriver naturgasverksamhet i landet. ifrågasatte i en formell underrättelse (N2009/5759/E) efterlevnad i vissa avseenden av EU:s gasförordning EG nr. 1775/2005. I ett motiverat yttrande (SG Greffe (2010) D/9356) riktar EU kommissionen vissa formella invändningar beträffande hur har godkänt de relevanta punkterna i naturgassystemet. har också i uppdrag att, i samråd med , övervaka försörjningstryggheten för naturgas och rapportera resultaten av sin övervakning till regeringen. har i sin rapportering inte uppmärksammat några särskilda brister i försörjningstryggheten, men pekar på att situationen med en enda tillförselpunkt gör den svenska naturgasmarknaden känslig för yttre störningar på kort sikt. I ett längre perspektiv kommer gasleveranserna från att minska. Orsaken är att tillgången på gas i de danska gasfälten minskar. har avrapporterat sin verksamhet som systemansvarig myndighet för perioden (dnr N2009/10055/E). Av rapporten framgår att balansansvarsavtalet kontinuerligt utvärderas och förbättras. Samarbetet med marknadens aktörer i det gemensamma uppges fungera väl, liksom samarbetet med den angränsande danska systemoperatören Energinet.dk. I rapporten påpekar dock de nackdelar som dagens åtskillnad mellan systemansvar och transmissionsnätsägande utgör. Myndigheten framför att åtskillnaden påverkar bl.a. nyttjandet av flexibiliteten i systemet negativt, försvårar åtgärder för försörjningstrygghet och ger i övrigt onödiga merkostnader för marknadsaktörerna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 sin rapport anför de fördelar det skulle innebära om samma aktör var systemansvarig och ägde transmissionsnätet. Ett gemensamt europeiskt regelverk för energimarknaderna antogs det tredje inremarknadspaketet för de europeiska energimarknaderna. Paketet bestod i de delar som berör naturgasmarknaden av och rådets direktiv /73/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv /55, och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005 (gasförordningen), samt och rådets förordning (EG) nr 713/2009 av om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter . I rättsakterna anges en rad bestämmelser för att stärka konkurrensen på el- och naturgasmarknaderna. Bland de mer centrala åtgärderna återfinns bestämmelser en effektiv åtskillnad mellan transmissionsverksamhet respektive handel och produktion, dvs. den konkurrensutsatta marknaden. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ges stärkt oberoende och mer harmoniserade befogenheter, liksom utökade uppgifter. Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter ges till uppgift att stärka tillsynen över marknaderna och agera som tvistelösare i vissa frågor som rör gränsöverskridande förbindelser, dvs. ledningar som sammankopplar minst två medlemsländer. Ytterligare åtgärder i syfte att förbättra marknadens funktion är inrättande av organ för europeiskt samarbete mellan transmissionsföretagen för naturgas (benämnt ENTSO-G). Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till den lagstiftning och det regelverk i övrigt som krävs för att genomföra Europeiska gemenskapens reviderade el- och gasmarknadsdirektiv samt, i förekommande fall, lämna förslag till de anpassningar som föranleds av tillhörande el- och gasförordningar samt byråförordningen. Utredningen, som antagit namnet Nya el- och gasmarknadsutredningen (NELGA), redovisade sina bedömningar i betänkandet Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas fortsatt europeisk harmonisering (SOU 2010:30). I sitt betänkande har NELGA lämnat förslag till de förändringar av regelverket som följer av det tredje inre marknadspaketet för energi. Vad gäller de åtskillnadsalternativ som gasmarknadsdirektivet medger för transmission föreslår utredningen ägarmässig åtskillnad (TSO- lösning). Beträffande det delade systemansvaret anger utredningen att en systemansvarslösning där systemansvaret i det svenska transmissionssystemet hanteras av en aktör skulle effektivisera den svenska naturgasmarknaden och överensstämma med gasmarknadsdirektivets TSO-lösning. Även om NELGA bedömer att nuvarande ordning i , i vilken systemansvaret för naturgas hanteras av flera än en aktör, är förenlig med , anser NELGA att en sammanhållen lösning är den mest rationella och transparenta i strävan att finna en effektiv och långsiktigt hållbar hantering av systemansvaret för naturgas. En sådan lösning är enligt NELGAs mening både motiverad och önskvärd. Utredningen föreslår att systemansvaret och den svenska marknadsmodellen utreds vidare. Regeringen tillsatte (dir. 2010:60) en särskild utredare med uppdraget att närmare utreda den framtida hanteringen av systemansvaret för gas m.m. Utredningen har antagit namnet Framtida hantering av systemansvaret för gas (). I uppdraget ingår att lämna förslag till hur en överföring av dagens systemansvarsverksamhet vid till en ny aktör bör genomföras. Utredaren ska följa det pågående arbetet inom EU och i förekommande fall lämna förslag till de anpassningar som föranleds av pågående arbete med revidering av gasförordningen och förslaget till och rådets förordning om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen (KOM (2009) 363) samt utreda om den svenska marknadsmodellen för naturgas behöver anpassas för att harmonisera med gällande regelverk inom EU. Regeringen avser att lämna förslag till genomförandet av det tredje inremarknadspaketet för gasmarknaden. Arbetet med att harmonisera gasmarknaden i med den europeiska gasmarknaden kommer att bedrivas vidare inom ramen för utredningen om Framtida hantering av systemansvar för gas m.m. har arbetat med att utveckla tillsynsmetoderna för naturgastariffer. Det är angeläget att detta arbete slutförs och att tillsynsverksamheten även omfattar de övriga uppgifter tillsynsmyndigheten har enligt . Målet är att energipolitiken ska utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Värmemarknaden utgörs främst av enskild bränsleeldning, elvärme av olika slag samt när- och fjärrvärme för uppvärmning av framför allt bostäder och lokaler. Insatserna inom värmemarknadsområdet har främst varit inriktade på att öka genomlysningen av värmemarknaderna. har tillsammans med regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden och miljöpåverkan. Myndigheterna redovisade sin årliga uppföljningsrapport Uppvärmning i (dnr N2010/4525/E). användes energi för uppvärmningsändamål, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Fjärrvärme är fortsatt det vanligaste uppvärmningsalternativet följt av el. Användningen av olja och el för uppvärmning av flerbostadshus minskade jämfört med föregående år. Det genomsnittliga fjärrvärmepriset har ökat med jämfört med föregående år till per kWh. Genomsnittskostnaden för el ökade till ca per kWh jämfört med . Priserna för pellets i bulk 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stigit med till ca per kWh. Utifrån fjärrvärmelagen som trädde i kraft har beslutat om föreskrifter om skyldigheten för fjärrvärmeföretag att lämna prisinformation till allmänheten. har även fått i uppdrag att utifrån erfarenheterna av tillsynen enligt förordningen (2006:1203) om redovisning av fjärrvärmeverksamhet utvärdera om nuvarande krav är ändamålsenliga, effektiva och tillräckliga för att komma tillrätta med riskerna för korssubventionering och prisdiskriminering mellan kunderna på värmemarknaden. Uppdraget redovisades (dnr N2009/8311/E). Rapporten bereds i . Regeringen beslutade att uppdra åt att lämna förslag till regler om fakturering efter faktisk förbrukning och om mätperiodens längd avseende fjärrvärme. Uppdraget redovisades (dnr N2010/2409/E). föreslår att det i fjärrvärmelagen införs ett krav för samtliga kunder om att få sin fjärrvärmeförbrukning avläst minst en gång fr.o.m. . Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Om fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder inte kommer överens i frågor om avtalsvillkor för fjärrvärme finns en möjlighet att ansöka om medling hos vid . ska även medla i förhandlingar om tillträde till rörledningar i en fjärrvärmeverksamhet. redovisade sin första årliga redogörelse för sin verksamhet (dnr N2009/8211/E). Under det första verksamhetsåret har medlat i sammanlagt tretton ärenden varav en överenskommelse mellan parterna uppnåtts i åtta av dessa. Flertalet medlingsärenden har gällt prisvillkor för fjärrvärme. I flertalet ärenden har det framkommit att kunden inte fått tillräcklig information om hur fjärrvärmeföretaget bestämt sina priser. Under genomförda medlingsförhandlingar har dock fjärrvärmeföretagen presenterat den information som kunderna efterfrågat och besvarat frågor om sina respektive fjärrvärmeverksamheter. Fjärrvärmekunderna har vid medlingsförhandlingarna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 därmed fått ökad insyn och bättre förståelse för de lokala förutsättningarna att bedriva fjärrvärmeverksamhet. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare som ska analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna (dir. 2009:5). Syftet med att närmare utreda frågor om en lagstadgad sådan rätt är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt att åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Utredaren ska belysa för- och nackdelar samt göra en bedömning av förutsättningarna för ett lagstadgat tredjepartstillträde, och lämna förslag till ett regelverk för tredjepartstillträde samt vid behov förslag till finansiering. Regeringen har beslutat om förlängd utredningstid och att uppdraget ska slutredovisas (dir. 2010:10). Erfarenheterna av införandet av den nya fjärrvärmelagen som trädde i kraft visar att den har bidragit till att öka genomlysningen av fjärrvärmeföretagen och att kundernas ställning stärkts. Medlingsverksamheten vid har lett till att överenskommelser har kunnat uppnås mellan parterna i en majoritet av ärendena som behandlats. Medlingsverksamheten har också visat sig leda till att fjärrvärmeföretagen i flera avseenden vidareutvecklat sin kundkommunikation. Vad gäller tillsynsverksamheten enligt fjärrvärmelagen har denna fortsatt byggts upp och närmare föreskrifter har beslutats vilket utgör en viktig grund för den fortsatta tillsynsverksamheten. Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning i syfte att närmare studera förutsättningarnas för ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten på ickediskriminerande villkor. Därigenom kan förutsättningar för konkurrens skapas på fjärrvärmemarknaderna. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Utredningen syftar till att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning, åstadkomma lägre fjärrvärmepriser, en effektivare värmemarknad och en förbättrad miljö. 2.4.5Energieffektivisering samt minskad el- och oljeanvändning Målet är effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . På kortare sikt gäller det vägledande målet att energibesparingen med avseende på slutanvänd energi är av det årliga energianvändningsgenomsnittet 20012005. Ett mellanliggande mål är att energibesparingen är av det årliga energianvändningsgenomsnittet 20012005. Vid sidan om de kvantifierade målen för energieffektivisering finns ett antal mål för verksamhet kring energieffektivisering, däribland att främja lokal och regional samverkan kring energieffektivisering, främja teknikutveckling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, samt öka medvetenheten hos olika aktörer om energi- och klimatfrågor. uppgick den totala energitillförseln i till , vilket är en minskning med jämfört med året innan. Den slutliga energianvändningen minskade till . Energiintensiteten i den svenska ekonomin uppgick till 217 Wh/kr. Detta är en minskning jämfört med föregående år, och lägre än genomsnittet för . Beträffande de vägledande målen till 2010 respektive 2016 kommer i enlighet med direktivet (2006/32/EG) om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (Energitjänstedirektivet) en rapportering att görs till Europeiska kommissionen . Följande resultatredovisning fokuserar på de specifika insatser som genomförs för att främja energieffektivisering i olika sektorer i samhället. Lokala och regionala insatser Lokal och regional samverkan kring energieffektivisering hanterar bidrag för regionala informations- och utbildningsprojekt som syftar till att främja energieffektivisering i hushåll och små och medelstora företag. Regionala energikontor och länsstyrelser är aktiva sökanden. Både sett till antalet projekt och beviljade medel är fördelningen relativt jämn mellan de två grupperna och de inkluderar varandra som samarbetspartners i projekten. Därutöver är olika organisationer och kommuner delaktiga i projektgenomförandena. har 40 ansökningar beviljats medel på totalt . har stöttat länsstyrelserna i deras arbete att ta fram regionala klimat- och energistrategier. Arbetet har i huvudsak skett via nätverksbyggande arrangemang i syfte att sprida information och kompetens.