prop · GX03233 · 2010-01-01 00:00:00 — 2008/09:24) angav regeringen att den övergripande inriktningen på området är att stödja en öppen dialog för en gemensam värdegrund samt stärkt respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen angav vidare att rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans ska motverkas. Här presenteras kortfattat de insatser för gemensam värdegrund som aviserades i integrationsstrategin. Regeringens vidare arbete med värdegrundsfrågor omfattar ytterligare insatser inom bl.a. rättsväsendet och i skolan. Regeringens insatser för att bl.a. stärka barnets rättigheter, motverka diskriminering och bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer utgör också värdegrundsarbete. En utförlig presentation av regeringens inriktningar och insatser i arbetet för social sammanhållning och gemensam värdegrund återges i skrivelsen Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106). Dialog om samhällets värdegrund inledde regeringen en satsning på en dialog om samhällets Dialogen sker genom samverkan med ett brett spektrum av aktörer i samhället. Det övergripande syftet med värdegrundsdialogen är att verka för social sammanhållning genom dialog om demokratin och de mänskliga rättigheterna som en gemensam bas för samhället och dess En viktig del i arbetet är också att skapa förståelse för jämställdhet och icke-diskriminering som grundläggande principer om Värdegrundsdialogen syftar inte till att fastställa vilka värderingar som ska råda, utan till ett öppet och reflekterande samtal om den närmare innebörden av demokratin och de mänskliga rättigheterna som grundläggande normer för samhället. Regeringens arbete med värdegrundsdialog har främst utgått från det civila samhället. Arbetet har varit inriktat på att stimulera till erfarenhetsutbyte och kontaktskapande mellan de ideella organisationer som redan är verksamma inom området dialog om demokratin och de Detta har framför allt skett genom webbplatsen Dialogvärdegrund.nu, konferenser om värdegrundsfrågor och dialog och det s.k. idérummet, som är en rådgivande grupp som knutits till arbetet. Vidare har värderingsstudier genomförts och sammanställts som ett underlag för arbetet. Inom ramen för de lokala utvecklingsavtal ska även kommunerna verka för en dialog om förstärkt värdegrundsdialog i stadsdelarna. arrangerades konferensen 2009 med avsikt att möjliggöra erfarenhetsutbyte samt stimulera och införliva arbetet med en förstärkt gemensam värdegrund in i det Stöd för verksamheter mot rasism och andra former av intolerans Regeringen har infört ett stöd för verksamheter mot rasism och andra former av intolerans. Stödet fördelas av i enlighet med förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Förordningen som innebär att alla organisationer kan söka stöd på lika villkor har ersatt tidigare riktade stöd som regeringen har betalat ut till enskilda organisationer. 2009 uppgår medlen till . Stärkt värdegrundsarbete i skolan Regeringen har gett i uppdrag att genomföra insatser som främjar, stärker och sprider kunskap om skolans I uppdraget ingår bl.a. att utveckla material till stöd för lärares och skolhuvudmäns värdegrundsarbete. verksamhetsanpassat och innehålla konkreta verktyg och arbetsmetoder. Myndigheten ska i detta arbete även tydliggöra rättighetsperspektivet utifrån och andra centrala konventioner om mänskliga ska också i samråd med Diskriminerings- ombudsmannen och utarbeta ett stödmaterial om diskriminering och kränkande behandling utifrån vad som föreskrivs i diskrimineringslagen och skollagen. Uppdraget ska redovisas senast den Utredningen om utbildning för imamer I landets muslimska församlingar och föreningar finns några hundra verksamma imamer, som genomgått särskild utbildning vid europeiska, afrikanska, arabiska eller andra skolor och lärosäten. förfrågningar som gjorts bland vissa av landets muslimska organisationer och samfund tillsatte regeringen en utredning för att se över förutsättningarna för att inrätta en svensk utbildning av imamer (dir. Utredaren konstaterar i sitt slutbetänkande Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi (SOU 2009:52) att kunskaperna hos imamer i svenska språket samt om svensk lagstiftning och samhälls- Därmed kan det på kort sikt finnas ett utbildningsbehov av icke-konfessionell natur bland i arbetande Flera skäl, av såväl principiell som praktisk karaktär, talar emellertid emot statligt initierade utbildningar för imamer. kunna innebära en inblandning i inre samfundsangelägenheter som inte står i samklang med principen om statens konfessionella neutralitet. 2009/10:233 sådan utbildning skulle inte heller harmoniera med samhällets och samfundens principer om föreningsfrihet och autonomi mellan stat och organisationer. Det skulle även uppstå frågetecken kring legitimiteten hos statligt utbildade imamer. Befintliga vidareutbildningsbehov för att kunna verka i bör tillgodoses inom det befintliga utbildnings- systemet, omfattande såväl svenskundervisning för invandrare som utbildning i språk och samhällskunskap vid landets folkbildnings- institutioner, universitet och högskolor. Utredningen noterar att flera initiativ i den riktningen övervägs . På bedömer utredaren att imamer i sannolikt i växande utsträckning kommer att rekryteras bland dem som efter uppväxt och skola i skaffar sig akademisk, teologisk utbildning vid utländska universitet och lärosäten. Sammantaget bedömer utredaren därmed att staten inte bör starta särskilda utbildningar för imamer. Arbete mot mäns våld mot kvinnor Regeringens bedömningar om och insatser mot mäns våld mot kvinnor, inklusive s.k. hedersrelaterat våld, redovisas i Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39). Sammanfattning: Deltagandet av utrikes födda i det formella politiska systemet har ökat. Framför allt har antalet utomeuropeiska invandrare som kandiderar och väljs till förtroendeposter vid allmänna val ökat snabbt . Andelen bland den utanför födda arbetskraften som innehar chefsposition har också ökat successivt. Utvecklingarna indikerar ökade möjligheter och vilja att delta i ansvarspositioner i arbets- och samhällslivet. Ökningen i båda avseenden har skett från en mycket låg nivå. Antalet anmälda hatbrott med rasistiska, främlingsfientliga eller antireligiösa motiv har ökat. Ökningen kan endast delvis förklaras av ändrade brottsdefinitioner och anmälningsrutiner. Om att följa upp värdegrund Värdegrund är en subjektiv upplevelse med olika innebörd för olika Det är därmed vanskligt att följa upp utvecklingen av Det genomförs inte heller några regelbundet återkommande värderingsundersökningar i med tillräckligt stora urval för att kunna belysa utvecklingen i olika befolkningsgrupper, efter t.ex. födelseregion eller vistelsetid i landet. Därmed saknas möjligheter att belysa utvecklingen av värdegemenskap eller upplevd tillhörighet ur ett integrationsperspektiv. De indikatorer som regeringen valt för att följa utfallet inom integrationspolitiken innefattar därför inga direkta mått på upplevd I stället utgörs de av faktorer som indikerar för- Skr. 2009/10:233 ändringar i underliggande värderingar hos befolkningen. som regeringen har valt att betrakta berör främst frågor om demokratiskt delaktighet och tolerans. När det gäller demokratisk delaktighet ger uppgifterna om nominerade och förtroendevalda vid allmänna val samt valdeltagandet en samlad indikation om hur möjligheterna och viljan att medverka i det gemensamma demokratiska beslutsfattandet i landet utvecklas. På motsvarande sätt kan uppgifter om anställda som innehar chefsposition ge en samlad indikation om erbjudna möjligheter och egen vilja att delta i ansvarspositioner i arbetslivet. Flera attitydundersökning ger en indikationer på toleransnivån i samhället. De avspeglar dock endast värderingar och åsikter, men inte det konkreta agerandet. I den mån antalet anmälda hatbrott återspeglar antalet begångna brott, ger det en indikation på ett allvarligt problem med individer som inte delar en värdegrund baserad på demokrati och mänskliga rättigheter och som dessutom ger utlopp för sina värderingar i brottslig handling. Uppgifterna om hatbrott är belagda med samma felkällor som all kriminalstatistik. Därtill kommer ibland svårigheter med att avgöra motiven bakom ett brott. Det innebär t.ex. att såväl ett ökat antal brott som en minskad tolerans för brotten bland allmänheten kan resultera i fler anmälningar. Resultaten måste därför tolkas med försiktighet. Valdeltagandet i de senaste valen visar att utrikes födda svenska medborgare generellt är mindre aktiva i den demokratiska processen. Valdeltagandet bland utrikes födda i helhet har minskat något . val minskade valdeltagande bland utrikes födda med en procentenhet till , som valdeltagandet generellt ökade. Bland inrikes födda röstade . Av de röstberättigade som är födda i röstade medan , av dem som är födda i europeiska länder utanför EU och och av dem som är födda i . Oavsett bakgrund är valdeltagandet något högre bland kvinnor än bland män. Tabell 9.1 Valdeltagande bland inrikes födda och utrikes födda Källa: SCB. Antalet utomnordiska och utomeuropeiska invandrare som nominerats och valts till förtroendeuppdrag vid allmänna val har ökat kraftigt . Bland utomeuropeiska invandrare har antalet riksdagskandidater mer än tiodubblats, om än från en mycket låg nivå 1991. har antalet kandidater och förtroendevalda som är födda i eller minskat, framför allt vid kommun- och landstingsvalen. Andelen utrikes födda bland valda till minskade något vid valet . Minskningen förklaras helt av att antalet ledamöter födda i andra nordiska länder halverades. Av de 349 riksdagsledamöterna har , eller 17 personer, ett annat land än som sitt födelseland. Efter valet är andelen utrikes födda bland landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna , vilket är en marginell ökning från valet . Det är genomgående något fler utrikes födda män än kvinnor som nomineras vid allmänna val. Bland de valda är det emellertid ungefär lika många män och kvinnor. Tabell 9.2 Antal nominerade och förtroendevalda vid kommunval, uppdelat efter födelseregion Källa: SCB. Antal nominerade och förtroendevalda vid val till landsting, Källa: SCB. Antal nominerade och förtroendevalda vid riksdagsval, Källa: SCB. Möjligheter och vilja till deltagande i ansvarspositioner är förutsättning för sammanhållning och gemensam värdegrund. En stor del av deltagandet i samhällslivet sker utanför det formella parlamentariska Det är dock betydligt svårare att följa utvecklingen av delaktighet och värdegrund inom arbetsliv, föreningar m.m. anställda som innehar chefsposition kan eventuellt ge en grov indikation om människor dels erbjuds möjligheter och dels är villiga att delta i ansvarspositioner i arbetslivet. Andelen av alla anställda som innehar chefsposition har ökat sakta 20012008 (tabell 9.5). utanför EU/EFTA har dock skett från en låg nivå, från till 2,0 Sannolikheten för en utomeuropeisk invandrare som är anställd att inneha en chefsposition är dock fortfarande mindre än en tredjedel av sannolikheten att inneha en chefsposition för en inrikes född. Andel anställda som innehar chefsposition, uppdelat efter EU/EFTA (exkl. -0,1 Källa: SCB. Viss grundläggande acceptans och tolerans för att människor är olika är en aspekt av en nödvändig gemensam värdegrund i en demokrati. Det är svårt att mäta nivån av tolerans i samhället, då begreppet inte är kvantifierbart. Antalet hatbrott utgör en indikation på förekomsten av personer som inte bara brister i den mest basala toleransen för andra människor, utan också är beredda att bryta mot lagen för att uttrycka denna intolerans. Antalet anmälda hatbrott med främlingsfientliga eller antireligiösa motiv har ökat kraftigt . Ökningen av antireligiösa hatbrott 2006 förklaras sannolikt av ändrade rapporteringsrutiner10. Ökningen förklaras åtminstone delvis av ändrad definition på hatbrott11. , som samlar statistiken i tabell 10.5 noterar att alla hatbrott som anmäls till polisen av olika 10Till och med 2005 redovisades en del islamofobiska hatbrott under rubriken rasistiska och främlingsfientliga hatbrott. redovisas samtliga under antireligiösa hatbrott. 11Till och med 2007 innefattades endast brott där förövaren antogs tillhöra en majoritetsgrupp och offret en minoritetsgrupp i statistiken. förändrades definitionen till att numera även omfatta främlingsfientliga hatbrott mellan minoriteter och mot majoriteten. BRÅ beräknar att antalet främlingsfientliga hatbrott 2008 räknat den gamla definitionen skulle legat på 3 390. Antalet antireligiösa hatbrott har inte påverkats nämnvärt av förändringen. anledningar inte uppfattas eller registreras som sådana, varför statistiken Skr. 2009/10:233 ska ses som en minimiskattning av de polisanmälda hatbrotten. vanligaste hatbrotten rör sig om olaga hot och ofredande. Två tredjedelar av offren är män. Av de antireligiösa hatbrotten har knappt hälften islamofobiska, en fjärdedel antisemitiska och en fjärdedel andra antireligiösa motiv. Tabell 9.6 Antal anmälningar av hatbrott med främlingsfientliga eller Källa: , 2009:10. De vanligaste hatbrotten rör sig om olaga hot eller ofredande. Två tredjedelar av offren är män. Av de antireligiösa hatbrotten har knappt hälften islamofobiska, en fjärdedel antisemitiska och en fjärdedel andra antireligiösa motiv. Ökningen av hatbrott följs dock inte åt av någon ökande intolerans i nationella attitydundersökningar. Till exempel visar Mångfalds- barometern, sammanställd av , att attityderna till mångfald har varit generellt positiva under mätningarna . Enligt Integrationsbarometern, som sammanställdes av 2007, avfärdar av befolkningen påståendet att personer från olika kulturer och raser inte bör bilda familj och skaffa barn. Sammantaget tyder attitydundersökningar på att en stor majoritet av invånarna i delar en grundläggande syn på människors lika värde och tolerans för olikheter inom en ram av demokrati och mänskliga rättigheter. Om några förändringar har skett långsiktigt, så är huvudinriktningen att fler uttrycker mer toleranta attityder. Undersökningar, bl.a. Unga med attityd (2007:11), tyder också på att inställningen till invandring och etnisk mångfald blivit mer positiv . Detta gäller särskilt bland unga. Flera undersökningar visar dock att det kan finnas stora skillnader bland attityder och levnadssätt bland olika grupper i samhället. Regeringens bedömning: Det ökade deltagandet av utrikes födda i politiken och i chefspositioner på arbetsmarknaden återspeglar den successiva etableringen av europeiska och utomeuropeiska invandrare i samhällslivet i . Betydande skillnader återstår dock fortfarande. På lokal och regional nivå förefaller trösklarna för utrikes föddas deltagande i det politiska livet främst ligga i faserna som föregår nominering. I riksdagsvalet hade de utrikes födda som nominerats dessutom betydligt lägre sannolikhet att bli invalda. Ökningen av antalet anmälda hatbrott kan delvis förklaras av ändrad brottsdefinition. Det kan dock befaras att ökningen också återspeglar en ökning av antalet brott som begåtts med rasistiska, främlingsfientliga eller antireligiösa motiv. Intoleranta attityder har dock inte blivit vanligare i befolkningen. Invandrares deltagande och representation i det politiska livet i har långsiktigt ökat. Framför allt har utomeuropeiska invandrares representation i det politiska livet ökat starkt . Utvecklingen kan delvis återspegla den successiva etableringen av stora grupper europeiska och utomeuropeiska invandrare i samhällslivet i . är andelen nominerade också ett resultat av ett mer aktivt engagemang från de politiska partierna för att försäkra en större representation av utrikes födda. Utrikes föddas lägre valdeltagande i jämförelse med inrikes födda kan endast delvis förklaras av skillnader i sysselsättning och genomsnittlig utbildningsnivå. Enligt Valdeltagandet vid de allmänna valen 2006 är valdeltagandet bland sysselsatta medan det bland icke sysselsatta är . Av personer med akademisk utbildning röstar , medan av personer med högst förgymnasial utbildning röstar. Det finns också ett tydligt samband mellan hur länge man har varit svensk medborgare och valdeltagandet. Ju som gått efter medborgarskapsbytet, desto högre valdeltagande. Detta utgör ytterligare en förklaring till skillnaderna i valdeltagande mellan personer från olika regioner. Bland invandrare från och finns en relativt stor andel som har varit svenska medborgare . Bland invandrare från och är det fler som relativt har beviljats svenskt medborgarskap. Oavsett bakgrund är det endast en liten andel av befolkningen som kandiderar eller blir valda till förtroendeposter vid allmänna val. Vid valen 2006 förekom av den vuxna befolkningen som kandidater på en valsedel och valdes till en förtroendepost i kommun, landsting eller . Av alla utomeuropeiskt födda i landet kandiderade och valdes in. Sannolikheten att en utomeuropeisk invandrare ska kandidera vid allmänna val är alltså ungefär hälften så stor som för en som fötts i Personer som invandrat från europeiska länder ligger i det Skr. 2009/10:233 avseendet högre än utomeuropeiskt födda, men lägre än infödda. Bland dem som kandiderar vid kommun- och landstingsval är sannolikheten att faktiskt bli invald något lägre för utomeuropeiska invandrare än för andra. Av utomeuropeiska kandidater väljs var sjätte in, medan var fjärde kandidat född i blir invald. mönstret tydligare: nominerade som är födda i har två till tre gånger större chans att bli invalda. Detta tyder på att de huvudsakliga trösklarna för invandrares deltagande i det politiska systemet på lokal och regional nivå främst ligger i faserna före nominering: att bli medlem i ett parti, att engagera sig i det politiska arbetet och att föreslås till en Vid riksdagsvalen återfinns invandrade kandidater i högre utsträckning på icke valbara platser. Utländska medborgare som är folkbokförda i har rösträtt vid Valdeltagandet är för personer som är medborgare i andra europeiska länder, och för medborgare i asiatiska och . De som har vistats i landet länge röstar i högre utsträckning, och kvinnor röstar något oftare än män. Andelen utomeuropeiskt födda som innehar en chefsposition ökar, om än från låga nivåer. Utvecklingen är särskilt tydlig för personer som fått uppehållstillstånd som skyddsbehövande eller anhöriga till skydds- Enligt data från har andelen som innehar en chefsposition i den gruppen nästan fördubblats från Ökningen av andelen nordbor i chefsposition drivs sannolikt av närmare band mellan företag i grannländerna, medan utvecklingen bland invandrare från länder utanför EU/EFTA troligen återspeglar den successivt bättre etableringen på arbetsmarknaden som följer med vistelsetiden i . etablering följs sannolikt åt av en successiv förändring i arbetsgivares I takt med att utomeuropeiska invandrare blir mer etablerade i , är det också fler arbetsgivare som kan förväntas öppna sig för anställning av medarbetare med rätt kompetens oavsett Den kraftiga ökningen av anmälda hatbrott förklaras delvis av förändrade anmälningsrutiner och ändrad brotts- Det förefaller osannolikt att även anmälningsbenägenheten hos brottsoffren hade ökat till den grad att det skulle kunna förklara Det är därför möjligt att ökningen delvis återspeglar ett ökat antal brott. Antalet anmälda hatbrott är lågt i förhållande till populationen. desto mindre är utvecklingen oroande. undersökningar på att statistiken är behäftat med betydande mörkertal av brott som aldrig anmäls. Dels innebär varje brott att förövaren åsidosatt grundläggande normer för mellanmänsklig samvaro i en demokrati. förändrades definitionen av rasistiska och främlingsfientliga hatbrott till att även omfatta brott mellan personer i minoritetsgrupper och brott som riktas mot majoriteten. beräknar att knappt var femte rasistiskt eller främlingsfientligt motiverat hatbrott som anmäldes 2008 inte hade registrerats under den gamla, snävare definitionen. Antalet antireligiösa hatbrott har inte påverkats nämnvärt av förändringen. Hatbrott mellan minoritetsgrupper i förefaller ofta motiveras av konflikter i tidigare hemländer. Det finns inga tidigare data som kan användas för att bedöma huruvida antalet hatbrott med samband denna form av konfliktspridning har förändrats . Attitydundersökningar tyder dock inte på att det skett någon allmän ökning av intoleranta attityder i befolkningen. En stor och stabil majoritet av invånarna i uttrycker stöd för människors lika värde och grundläggande acceptans för olikheter inom en ram av mänskliga rättigheter. Bilaga 1 Indikatorer för uppföljning av integrationen Ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända Fler i arbete och fler företagare Bättre utbildningsresultat och likvärdighet i skolan Andel som förvärvsarbetar efter folkbokföring (födda EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) Andel aktiva 2- efter folkbokföring dvs. i förvärvsarbete eller reguljär utbildning (födda EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) Andel som förvärvsarbetar (födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) Andel som var förvärvsarbetande föregående år och som fortfarande förvärvsarbetar (födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) Andelen (födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) som var arbetslösa föregående år och som har fått arbete (öppet arbetslösa samt i program) Andelen eftergymnasialt utbildade (födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens Andel företagare av de som förvärvsarbetar (födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) Andel elever (med svensk bakgrund respektive med utländsk bakgrund födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) som nått målen i årskurs tre Andel elever (födda i /EFTA samt utanför EU/EFTA) som har behörighet till gymnasieskolans nationella program och som har folkbokförts efter skolstart jämfört med elever med svensk bakgrund Andel elever (med svensk bakgrund respektive med utländsk bakgrund födda i /EFTA samt utanför EU/EFTA) som har behörighet till gymnasieskolans nationella program och som har folkbokförts före skolstart Bättre språkkunskaper och utbildningsmöjligheter för vuxna En effektiv bekämpning av diskriminering En positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap Andel elever (födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA) som är behöriga till högskola Andel av målgruppen som har godkänt på nationellt prov i sfi Andel sfi-lärare med pedagogisk högskoleexamen Mediantid från folkbokföring till godkänt i sfi Antal anmälningar till DO rörande etnisk diskriminering under året12 Antal fall rörande etnisk diskriminering som DO har tagit till domstol och som lett till fällande domar4 Antal förlikningar rörande etnisk diskriminering som DO ingått under året4 Andel som förvärvsarbetar boende i områden med lokala utvecklingsavtal (LUA) uppdelat på samtliga samt födda i , , EU/EFTA och utanför EU/EFTA Andelen längst bort från arbetsmarknaden (personer som haft försörjningsstöd och inte haft andra inkomstbaserade bidrag13) i LUA-områdena jämfört med motsvarande andel i hela landet Andel unga i åldrarna 20 som varken förvärvsarbetar eller studerar jämfört mellan unga i LUA-områden och i hela landet Andel elever i LUA-områdena som är behöriga till gymnasieskolans nationella program jämfört med hela landet Skillnad i förvärvsarbete mellan in- och utflyttare i LUA-områden Andel som anger att de oroar sig mycket eller ofta för brott, jämförelse mellan boende i LUA-områden och befolkning i hela landet 12Fall som rör diskriminering i arbetslivet ska dessutom redovisas särskilt 13arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, sjuk- eller rehabiliteringspenning, sjuk- eller aktivitetsersättning En gemensam värdegrund i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald Andel förtroendevalda födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA Andelen i chefsposition (födda i , , EU/EFTA samt utanför EU/EFTA)