prop · GY031d6 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringens bedömning är att det stöd som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har givit till utvecklingen av samhällets systematiska säkerhetsarbete och bl.a. kommunernas arbete med riskanalyser, risk- och sårbarhetsanalyser samt handlingsprogram har bidragit till att förenkla arbetet för i första hand kommunerna. Reformen skydd mot olyckor har inneburit att kommunernas insatser i det förebyggande arbetet har ökat och har bidragit till ett bredare säkerhetsarbete genom ökad tvärsektoriell samverkan och samordning. Regeringens bedömning är att den enskildes kunskaper att förebygga och hantera olyckor har ökat genom de genomförda åtgärderna inom området. Barns och ungas säkerhet Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har utvecklat samordningsansvaret för barnsäkerhetsfrågor genom att etablera en myndighetsgemensam barnsäkerhetsplattform. Inom ramen för plattformen ingår barnsäkerhetsrådet (15 myndigheter och organisationer deltar) och ett årligt möte mellan generaldirektörerna för berörda myndigheter för förankring av strategiska beslut. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har inrättat ett sekretariat för barnsäkerhetsfrågor. En myndighetsgemensam plan har antagits med målområdena; utveckla statistikunderlag, drunkning samt alkoholrelaterade skador och olyckor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har deltagit i EU-samarbetet och i andra internationella samarbetsforum inom området. Regeringens bedömning är att den myndighetsgemensamma plattformen ger förutsättningar för samordning och utveckling av barnsäkerhetsarbetet. Som framgår av regeringens skrivelse Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet har regeringen beslutat om nio uppdrag inom området skydd mot olyckor (skr. 2009/10:124, bet. 2009/10:FöU9, rskr. 2009/10:327). Uppdragen som regeringen beslutade om (Fö nr 11) syftar till att fortsätta utveckla arbetet med att minimera antalet olyckor och kriser samt effekterna av dessa. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör aktivt delta i arbete med att ta fram en nationell handlings- och åtgärdsplan för säkerhetsfrämjande arbete för äldre personer som regeringen beslutade om (S2010/2274/ST). anlades totalt 457 bränder i skolmiljö i . Kostnaden för de sex största bränderna beräknades uppgå till ca . Ökningen av antalet bränder i skolmiljöer kräver särskild uppmärksamhet och tvärsektoriella initiativ och handlingsplaner. Regeringen har därför uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer ta fram nationella handlingsplaner med förslag till samverkansorgan och förbättringsåtgärder för att stärka arbetet. Uppdraget ska slutrapporteras . På landsbygden har det blivit svårare att rekrytera deltidsanställd personal till räddningstjänsten. Alternativa lösningar behöver prövas för att uppnå en för medborgarna god tillgänglighet vid nödlägen och en rimlig trygghets- och säkerhetsnivå avseende allmän ordning, säkerhet och hälsa. Regeringen har därför uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer utreda förutsättningarna för försök avseende samverkan mellan den kommunala räddningstjänsten, polisen och ambulanssjukvården. Uppdraget ska redovisas . Brandskyddet bör utgå från den enskildes förutsättningar och behov. Det bör tas ytterligare steg för att stärka den enskildes brandskydd. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har därför fått uppdraget att, med beaktande av den enskildes eget ansvar, redovisa hur brandskyddet i boendemiljöer och liknande miljöer kan stärkas. Uppdraget ska slutredovisas . Tillsynen över den enskildes brandskydd bör också utvecklas. Den tillsyn som utövas av kommunerna bör vara likvärdig och rättssäker. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått i uppdrag att ta fram en strategi i syfte att stärka och utveckla kompetensen hos kommunala tillsynsförrättare inom området 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 skydd mot olyckor. Inom ramen för uppdraget ska prövas om behörighetskrav för kommunala tillsynsförrättare bör införas. Uppdraget ska redovisas . Samverkan mellan länsstyrelserna inom området skydd mot olyckor bör stärkas och utvecklas. Det gäller bl.a. inom områdena farlig verksamhet enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och länsstyrelsernas tillsyn över kommunerna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har därför av regeringen fått i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna föreslå hur länsstyrelsernas kompetens och förmåga kan stärkas och utvecklas inom dessa områden. Uppdraget ska redovisas . Tillsynen över den statliga räddningstjänsten utövas av fyra olika myndigheter, , , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har till uppgift att granska samordningen mellan den statliga räddningstjänstens olika grenar. Tillsynen behöver effektiviseras och förstärkas samt präglas av tydlighet och enhetlighet. Regeringen har därför givit Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att i samverkan med övriga myndigheter som utövar tillsyn över den statliga räddningstjänsten lämna förslag till hur tillsynen kan utvecklas och hur Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kan stödja de ansvariga myndigheterna i deras tillsynsverksamhet. Uppdraget ska redovisas . Samordning och samverkan mellan och statlig räddningstjänst samt mellan den statliga räddningstjänstens olika grenar bör fortsatt utvecklas. Ett syfte med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor är att räddningsinsatserna ska vara effektiva. Det ska bl.a. möjliggöras genom att underlätta samordningen mellan olika räddningsorgan och ge möjligheter för räddningsorganen att vid en räddningsinsats disponera andra resurser än de egna. I detta arbete bör också andra inom räddningstjänsten samverkande organ, t.ex. Försvarsmakten, involveras. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har därför fått i uppdrag av regeringen att i samverkan med myndigheter med ansvar för räddningstjänst 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och andra inom räddningstjänsten samverkande organ föreslå hur samordning och samverkan mellan samhällets olika grenar av räddningstjänst fortsatt kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Den kommunala räddningstjänstens personal bör spegla samhället. Jämställdhet, jämn könsfördelning och mångfald inom den kommunala räddningstjänsten är nödvändig. Därmed kan också allmänhetens tilltro till organisationen och verksamheten stärkas och förtroendet för räddningstjänsten öka hos dem som drabbas av olyckor och hos dem som ska informeras om hur olyckor kan undvikas. En förändrad personalsammansättning bör också bidra till att det blir lättare att rekrytera personal till den kommunala räddningstjänsten. Det handlingsprogram och de forskningsuppdrag som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap påbörjat är viktiga och arbetet bör fortsätta att utvecklas efterhand som nya erfarenheter dras. Barns och ungas säkerhet En gemensam syn på och samordning av barnsäkerhetsarbetet är viktigt för att lyckas med det skadeförebyggande arbetet avseende barns och ungas säkerhet. Skadeutvecklingen bland barn och unga bör fortsatt analyseras och följas upp och arbetet med den myndighetsgemensamma plattformen bör fortsatt utvecklas. Arbetet enligt målområdena i den myndighetsgemensamma planen bör fortsätta att utvecklas. Samarbetet med ideella organisationer och med den lokala nivån bör utvecklas. beredskap är utsedd som kontaktpunkt för det nationella åtagandet enligt HFA. Arbetet ökar samhällets förmåga att förebygga och hantera konsekvenser av naturolyckor. Inom FN och EU pågår arbete för att möta och hantera klimatförändringarna och det ökande antalet naturolyckor. har införlivat EU:s översvämningsdirektiv (och rådets direktiv /60/EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker) genom förordningen (2009:956) om översvämningsrisker och genom myndighetsföreskrifter. Arbetet med den preliminära bedömningen av översvämningsrisker har påbörjats. Sammantaget gör regeringen bedömningen att följer de krav som ställs i EU:s översvämningsdirektiv. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har utarbetat en plan för arbete med myndighetens klimatanpassning där bl.a. samverkan med myndigheter som exempelvis , , , , och har prioriterats. Portalen har utvecklats. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beviljade bidrag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor med från anslag 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor till sammanlagt 22 kommuner . Översiktliga karteringar för översvämningsrisker har gjorts för fyra vattendrag och bedömning av markstabilitet har genomförts i fyra kommuner. Regeringen anser att bidragen till kommunerna har möjliggjort sådana förebyggande 4.5.4Översvämningar och naturolyckor åtgärder mot jordskred och andra natur- Arbetet inom ramen för den nationella plattformen för arbete med naturolyckor har resulterat i positiv samverkan mellan deltagande myndigheter där t.ex. en sammanställning av gällande lagstiftning inom naturolycksområdet har upprättats. Kontakter har etablerats med andra länders motsvarande nationella plattformar för utbyte av erfarenheter och utveckling av arbetet med Framework for Action (HFA). Myndigheten för samhällsskydd och olyckor som höjer landets förmåga att hantera de ökade risker som ett förändrat klimat kan medföra. Översvämningskarteringar och skredförebyggande stabilitetskarteringar utgör underlag för klimatanpassningsåtgärder. Europeiska unionens rådsslutsatser om förebyggande av katastrofer (EU dok. 15394/09) uppmanar såväl kommissionen som medlemsstaterna att ta initiativ på förebyggandeområdet. Det är angeläget att arbetet med den nationella plattformen för arbete med naturolyckor fortsätter, särskilt med hänsyn till samhällets anpassning till ett förändrat klimat och behovet av ett samlat stöd till länsstyrelser och kommuner som förväntas på grund av detta. För att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle bör i ett längre perspektiv klimatanpassningsarbete, fysisk planering och byggande, arbete med olycks- och krisberedskap samt hantering av olyckor och allvarliga störningar ses i ett helhetsperspektiv. Åtgärder bör vidtas i den fysiska planeringen, både vad gäller nyexploatering och i befintlig bebyggelse, så att samhällsviktig verksamhet inte utsätts för t.ex. översvämningsrisker. Dessutom bör åtgärder vidtas på lokal nivå för att begränsa naturolyckors konsekvenser. Klimatanpassningsåtgärder bör knytas ihop med förebyggande åtgärder mot naturolyckor och frågor om markanvändning i samband med fysisk planering. Förebyggande åtgärder mot naturolyckor kommer att behöva vara prioriterat. Det ska fortsatt vara möjligt för kommuner att hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i vissa fall ansöka om statligt bidrag för finansiering av av åtgärdskostnaderna för förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap prövar och bedömer var de medel som tilldelas under anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor gör störst nytta. Grundprincipen ska fortsatt vara att den som har störst nytta av en åtgärd ska ta den största delen av kostnaden. Arbetet enligt förordningen (2009:956) om översvämningsrisker ska fortsätta genom arbeten med riskkartering, identifiering av områden med översvämningsrisk och riskhanteringsplaner. har (dnr Fö2010/1603/SSK) lämnat uppdrag till en samordnare för att underlätta en effektiv process för samråd och klarläggande av frågor om ansvarsfördelning och finansiering av åtgärder för en ny reglering av . Utredaren ska i samråd med kommuner, länsstyrelser och andra berörda myndigheter och intressenter bl.a. finna principer för hur kostnader för byggande av anläggningar (slussar, kanaler och kulvertar) ska fördelas mellan olika intressenter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sättning för arbetet är att inga statliga medel för översvämningsförebyggande åtgärder i är avsatta. Utredningen ska redovisa resultatet av arbetet . 4.5.5Farliga ämnen - Kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot och risker (CBRN) samt kärnenergiberedskap ansvarade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap på regeringens uppdrag för genomförandet av en myndighetsgemensam analys och konsekvensbedömning av de åtgärdsförslag som kommissionens CBRN Task Force presenterade i sin slutrapport . Under det svenska ordförandeskapet i EU förhandlades rådsslutsatser för kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär säkerhet i EU och en CBRN- handlingsplan för EU. Rådsslutsatserna och handlingsplanen antogs vid ett ministerrådsmöte . hade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter redovisa områden där det finns behov av ökad samordning inom CBRN-området. Myndighetens redovisning av uppdraget visade att det finns behov av ökad nationell samordning ifråga om bl.a. laboratorieförmåga, kontroll av legal och illegal in- och utförsel av ämnen, beredskap samt operativ förmåga på CBRN- området (dnr Fö2009/2545/SSK). redovisade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ett förslag till en myndighetsgemensam nationell handlingsplan för de områden som hade uppmärksammats i redovisningen . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har även samordnat berörda myndigheters behov av forsknings- och teknikutveckling samt expertstöd från . Redovisningen av projekterade civila samverkansprojekt på CBRN- området inlämnas till regeringen . Regeringen bedömer att de ovan redovisade åtgärderna kommer att bidra till att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 effektivisera samarbetet mellan berörda aktörer i fråga om att förebygga och hantera större händelser där kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen förekommer. Transport av farligt gods Inom ramen för EU-samarbetet deltog Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vid utarbetandet av regler för transport av farligt gods på land och införde reglerna i svenska föreskrifter. reviderade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap föreskrifter för transport av farligt gods på väg och järnväg, ADR-S (MSBFS 2009:2) och RID-S (MSBFS 2009:3). har förändringar i myndighetsstrukturen, i synnerhet inrättandet av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Transportstyrelsen, inneburit nya förutsättningar för det myndighetsgemensamma arbetet på området. En kärnteknisk olycka kan pågå och behovet av ett samlande forum med flera funktioner är stort. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har mot denna bakgrund utvecklat en samverkansplattform där alla berörda myndigheter och samhällsaktörer ingår. Samverkansplattformen syftar till att minska tiden från kärnkraftverkets larm till dess att samtliga berörda aktörer har fått information om händelsen, samt att ytterligare förbättra förutsättningarna för samverkan och samordning mellan berörda aktörer. hade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap regeringens uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten tillsammans med berörda aktörer hade vidtagit för att höja förmågan att hantera kärnkraftsolyckor. Uppdraget redovisades (dnr Fö2009/2522/SSK). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har inom ramen för samverkansplattformen tagit fram en inriktning för kärnenergiberedskapen med en tillhörande handlingsplan, vilka redovisades tillsammans med uppdraget. Inriktningen innehöll bl.a. förslag till organisation för förbättrad samverkan för kommunikation och lägesuppfattning vid en kärnkraftsolycka och inriktning för den operativa förmågan. Inriktningen kommer att uppdateras . anskaffade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap direktvisande dosimetrar till länens beredskapsorganisationer. Med hjälp av dem går det direkt att avläsa vilken stråldos en person blivit utsatt för. har ansvar för att det finns en nationell strålskyddsberedskap som är samordnad och som på ett effektivt sätt bidrar till att mildra effekterna av nukleära eller radiologiska händelser som kan leda till skador på människors hälsa eller miljön. har genomfört inspektioner av beredskapsverksamheterna vid ett antal svenska kärntekniska anläggningar. Myndigheten har förlängt avtalen med de beredskapslaboratorier som ingår i den nationella strålskyddsberedskapen till att gälla . I avtalen ingår även att genomför utbildnings- och övningsverksamhet. har driftsatt nya gammastationer i det riksomfattande systemet för tidig varning och kontinuerlig övervakning av strålningsnivån i , vilket bedöms ha höjt förmågan att tidigt upptäcka utsläpp av radioaktiva ämnen som når vid olyckor utomlands. Den s.k. Sevesolagstiftningen, omfattar bl.a. lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Lagstiftningen, som tar sin grund i rättsakter från EU, är en viktig del i arbetet med att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. I rapporten om genomförande av Seveso II-direktivet till redovisade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att uppfyllande av vissa krav, såsom externa planer för räddningsinsatser, har förbättrats avsevärt sedan föregående rapporteringsperiod. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har deltagit i förberedelsearbetet för genomförandet av EU- förordningen om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP) i Sevesodirektivet. Regeringen bedömer att den verksamhet som bedrivits inom området har bidragit till ökade kunskaper och säkrare hantering av farliga ämnen. Brandfarliga och explosiva varor Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har påbörjat arbetet med att förnya föreskrifterna kopplat till den nya lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor som trädde i kraft . Regeringen har givit Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att i samråd med och i samverkan med berörda myndigheter upprätta en nationell sprängämnesarbetsgrupp för att ansvara för den nationella implementeringen av för ökad sprängämnessäkerhet (dnr Fö2010/699/SSK). Gruppens uppdrag syftar även till att förbättra samordningen och informationsutbytet mellan berörda myndigheter i arbetet med ökad säkerhet kring sprängämnen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har utarbetat föreskrifter och deltagit i standardiseringsarbete med målet att i svensk lagstiftning införliva EU-direktivet (2008/43/EG) om inrättande av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk och EU-direktivet (2007/23/EG) om utsläppandet på marknaden av pyrotekniska artiklar. Regeringen bedömer att de ovan redovisade åtgärderna kommer att öka det förebyggande arbetet och säkerheten i samhället i fråga om transport, hantering och försäljning av brandfarliga och explosiva varor. Regeringen avser att följa utvecklingen. Regeringen anser att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fortsatt bör ansvara för den nationella samordningen av tvärsektoriella CBRN-verksamheter. Genomförandet av EU:s CBRN handlingsplan kommer att innebära krav på nationell samordning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör tillsammans med berörda myndigheter ansvara för samordningen av den nationella implementeringen av handlingsplanen. I den samordnande rollen bör Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utveckla samarbetet mellan civila och militära aktörer i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fråga om konsekvenshantering av större CBRN-relaterade händelser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör även fortsatt samordna beställningar till av forsknings- och teknikstöd samt expertstöd från civila myndigheter. Regeringen gör bedömningen att samverkan och samordning mellan myndigheter på vissa områden bör öka vad gäller forskning på CBRN-området. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör även fortsatt samordna och utveckla CBRN-samarbetet på nordisk nivå i de aktiviteter som pågår inom ramen för den s.k. Hagadeklarationen som de nordiska ministrarna med ansvar för samhällets krisberedskap enades om i . Transport av farligt gods För att få till stånd en fördjupad samverkan och stärka skyddet inom området transport av farligt gods anser regeringen att det krävs en ökad tydlighet ifråga om roller och ansvar mellan berörda myndigheter samt en ökad enhetlighet mellan de fyra transportslagen i fråga om tillsyn och efterlevnad av regelverk. Regeringen avser, bl.a. med beaktande av vad har framhållit i rapporten för farligt gods (RiR 2008:29), analysera och se över hur skyddet av farligt gods tillgodoses enligt nuvarande regelverk samt föreslå förbättringar och förtydliganden som skulle stärka skyddet. Utgångspunkten från regeringens sida är att resultatet ska kunna utmynna i strategiska riktlinjer för samverkan. Det myndighetsöverskridande samarbetet vad avser förebyggande åtgärder och beredskapsplanering bör fortsätta. Regeringen bedömning är att fokus för verksamheten bör vara att berörda myndigheter och kommuner i samverkan utvecklar samarbetet i enlighet med inriktningen och den tillhörande handlingsplanen. har de avgifter som tar ut från de kärntekniska anläggningarna successivt höjts. Avgifterna finansierar delvis beredskapsåtgärder inom kärnkraftsområdet. Regeringen anser att de avgifter som tas ut av kärnkrafts- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 industrin i fortsättningen bör täcka kostnader för beredskapen för kärnenergiolyckor. Regeringen bedömer att de ovan redovisade åtgärderna kommer att effektivisera samarbetet mellan berörda myndigheter vad gäller beredskapen för kärnkraftsolyckor. De strukturer och åtgärder som finns för att hantera en olycka på det kärntekniska området utgör även grunden för förmågan att hantera hot och avsiktliga handlingar mot kärnenergianläggningar. Förmågan att förebygga och hantera hot på det kärntekniska området är emellertid beroende av ytterligare åtgärder och kan kräva samverkan med andra aktörer och i andra strukturer än vad som krävs för förmågan att hantera en olycka. Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag att tillsammans med , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomföra en översyn av tillståndshavarnas och samhällets förmåga att skydda kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämnen mot antagonistiska hot (M nr 41). Genom Sevesolagen genomfördes en ny princip inom miljöområdet som innebär att domstolar och tillsynsmyndigheter är skyldiga att beakta olycksförebyggande åtgärder när de prövar tillståndsfrågor och utövar tillsyn. Sevesolagen reglerar ca 400 verksamheter där det förekommer farliga ämnen över vissa gränsmängder. Tillsynen bedrivs av länsstyrelserna och i viss uträckning av kommunerna. Regeringen kan konstatera att skrivningen angående tillsynsansvaret i Sevesolagen kommit att tolkas på olika sätt, som finansieringen av Sevesotillsynen har utgått från att enbart har uppgiften. Regeringen anser att en översyn av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor bör göras. Översynen bör fokusera på lagens praktiska tillämpning framförallt gällande tillsynsansvar och finansiering men även på regelförenklande åtgärder i enlighet med gällande närliggande svensk lagstiftning och relevanta EU-direktiv. Brandfarliga och explosiva varor I och med ikraftträdandet av den nya lagen om brandfarliga och explosiva varor, , kommer tillståndsprövningen avseende hantering m.m. av explosiva varor att övergå från polisen till kommunerna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör i möjligaste mån bistå kommunerna med utbildning och information . Regeringen anser att det är angeläget att agerar för att förebygga brott där sprängämnen används. Det är också viktigt att stärka den nationella kompetensen i fråga om sprängämnen, inklusive forensiska kunskaper. Precis som i arbetet med övriga farliga ämnen är det flera myndigheter som har ansvar för olika delar i hanteringen.