prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkning för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.9.22.2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 4.9 Anslagsutveckling 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till åtgärder mot radon i småhus samt informationsinsatser om radon i egnahem och möjligheten att erhålla stöd. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för beslut om bidrag är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Bemyndiganderamen föreslås ligga på oförändrad nivå jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden - anslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Erhållet/föreslaget bemyndigande 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.9.32:3 ternas storlek bestäms av SGI, dock ej i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191). Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:3 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 32 101 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 102 tkr prisnivå. 4Motsvarar 32 057 tkr prisnivå. Anslaget används för () förvaltningskostnader. SGI har ett sektorsövergripande ansvar för miljögeotekniska och geotekniska frågor. Detta innebär att SGI ska upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till övriga aktörer inom branschen. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor och för stranderosion. Verksamheten finansieras dels av anslag, dels av avgifter från uppdragsverksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 2:3 . Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkning för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Inkomsterna från den avgiftsbelagda verksamheten disponeras av SGI. Av SGI:s verksamhetsgrenar är det geoteknisk och miljögeoteknisk rådgivning samt delar av geoteknisk och miljögeoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling som finansieras med avgifter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.15 Anslagsutveckling 2:4 Lantmäteriet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 489 609 tkr prisnivå. 3Motsvarar 489 891 tkr prisnivå. 4Motsvarar 482 842 tkr prisnivå. Anslaget finansierar vissa delar av det som utgör Lantmäteriets kärnverksamhet och grundläggande uppgifter, framförallt viss verksamhet som berör ansvaret för frågor om fastighetsindelning, inskrivningsverksamhet och för grundläggande geografisk information. Lantmäteriet är förvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsindelning, grundläggande geografisk information och fastighetsinformation samt frågor om inskrivning enligt jordabalken. Lantmäteriet har ett nationellt samordningsansvar för produktion, samverkan, tillhandahållande och utveckling inom geodataområdet. I verkets uppgift ingår även att utöva tillsyn över de kommunala lantmäterimyndigheterna. Lantmäteriets totala omsättning uppgick till , varav utgjordes av anslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.16 Offentligrättslig verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Lantmäteriets verksamhet finansieras till av avgifter. De offentligrättsliga avgifterna består dels av avgifter för lantmäteriförrättningar, dels expeditionsavgifter för inskrivning enligt jordabalken m.m. (vilka inte disponeras av myndigheten). Vidare finansieras informationsförsörjningsverksamheten (fastighetsinformation och geografisk information) delvis av användaravgifter. Användarfinansieringen fick 2009 uppgå till . Lantmäteriet bedriver även uppdragsverksamhet inom sitt område, dels i anslutning till fastighetsbildning, dels inom uppdragsdivisionen Metria. Uppdragsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. Vidare bedrivs tjänsteexport inom Lantmäteriområdet. Till följd av godkännande av regeringens förslag ekonomiska 2009/10:100, 2009/10:KU39, 2009/10:332) om föring av ett antal verksamheter vid Domstolar till olika förvaltningsmyndigheter överförs vissa delar av verksamheten med dödande av förkommen handling (enligt Lag (1927:85) om dödande av förkommen handling) till Lantmäteriet. Anslaget ökas 2011 med 2 825 000 samt . Anslaget 1:5 Domstolar under 4 Rättsväsendet minskas i motsvarande omfattning. För arbete med havsgränsutredningen tillförs anslaget 2011 och 20122013. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 2:4 Lantmäteriet . beräknas anslaget till , till och till . Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:4 Lantmäteriet Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkning för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 4.19 Anslagsutveckling 2:5 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 8 519 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 519 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 508 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens va-nämnds förvaltningskostnader. är specialforum för tvistemål om vatten- och avlopp enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster. För nämndens verksamhet gäller lagen (1976:839) om . Nämnden är första instans för mål från hela landet. Nämndens beslut kan överklagas till och vidare till . kom 241 nya mål in, vilket är en 35-procentig ökning . Ökningen förklaras av att den nya va-lagstiftningen har börjat påverka nämndens verksamhet. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 2:5 . beräknas anslaget till , till och till . Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkning för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Konsumentpolitikens uppgift är att stärka konsumenternas makt och möjlighet att göra aktiva val samt erbjuda ett högt konsumentskydd. , inklusive , , och är de myndigheter som ansvarar för att verkställa regeringens konsumentpolitik. Även det statligt ägda företaget verkar inom konsumentpolitiken. Konsumentpolitiken är sektorsövergripande och har nära koppling till andra områden såsom finansmarknadspolitiken, konkurrenspolitiken och IT-politiken. De sammanlagda utgifterna för konsumentpolitiken motsvarade 2009. Prognosen för utfallet uppgår till vilket är cirka 2 miljoner lägre än anvisade medel. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom konsumentpolitiken 3:5 Åtgärder på konsumentområdet 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målet för konsumentpolitiken är: -Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Målet beslutades av i samband med budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118). För att konsumenter ska ha makt och möjlighet att göra aktiva val behöver de dels lättillgänglig och tillförlitlig information, dels ett starkt och ändamålsenligt konsumentskydd. Resultatredovisningen har delats upp i enlighet med dessa båda områden, även om skiljelinjen dem emellan inte alltid är helt tydlig. Under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd tog arbetet med direktivet om konsumenträttigheter betydande steg framåt. Direktivförslaget syftar till att skapa ett starkt och mer enhetligt skydd i samband med köp av varor och tjänster på den inre marknaden. Arbetet med direktivförslaget inbegriper bl.a. konsumenters villkor vid telefonförsäljning och gatuförsäljning. För att i ett tidigare skede på nationellt plan kunna möjliggöra förbättringar av konsumenternas villkor vid gatuförsäljning förbereds i ett förslag som innebär att konsumenten ska ha rätt att ångra ett avtal som ingåtts utanför näringsidkarens fasta affärslokal. Som ett led i att närmare utreda konsumentskyddet i samband med köp av produkter med digitalt innehåll, såsom spel eller filmer, anordnades under det svenska ordförandeskapet en konferens om konsumenters rättigheter vid köp av sådana produkter. Privatekonomi och finansiella tjänster Nya regler för konsumentens ansvar och rättigheter vid obehöriga transaktioner med kontokort har införts genom lagen (2010:738) om obehöriga transaktioner med betalningsinstrument. Regler om tillhandahållande och utförande av betaltjänster som t.ex. överföringar mellan bankkonton har införts genom en ny lag (2010:751) om betaltjänster. Lagen innebär bland annat skärpningar när det gäller hur en betalning får ta och förbjuder näringsidkare att ta ut avgifter från konsumenten vid kortbetalningar. Regeringen fortsatte arbetet med en ny konsumentkreditlag. En proposition lämnades till (prop. 2009/10:242). Problemen med sms-lån förväntas kunna åtgärdas inom ramen för den nya lagen. Denna typ av små och snabba lån kommer att omfattas av samma krav på information och kreditprövning som andra krediter, vilket inte var fallet tidigare. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Kommunerna är skyldiga att erbjuda kommuninvånarna budget- och skuldrådgivning. () är enligt skuldsaneringslagen (2006:548) skyldigt att stödja kommunernas budget- och skuldrådgivare med utbildning. KOV:s senaste kartläggning visar att de allra flesta kommuner erbjuder budget- och skuldrådgivning men att den tid som kommuninvånarna erbjuds rådgivning har minskat. KOV:s anslag ökades engångsvis med 2010 på budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:CU1, rskr. 2009/10:160) för att förstärka utbildningsverksamheten för budget- och skuldrådgivare. En utredare fick i uppdrag att utreda om konsumenttjänstlagens tillämpningsområde skulle kunna utvidgas till att omfatta dels offentliga tjänster, dels andra privata tjänster än de lagen omfattar . Utredarens förslag har remitterats och bereds inom (Ds 2008:55 och Ds 2009:13). En utredare anlitades också för att utreda om produktsäkerhetslagens tillämpningsområde borde utvidgas till att omfatta offentliga tjänster. Utredarens förslag har remitterats och bereds inom (Ds 2009:16). I arbetet med att främja konsumenternas inflytande i standardiseringen har KOV på rege- ringens uppdrag tagit fram en strategi för det framtida arbetet. Direktiv /123/EG om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet), som har införts genom lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden, har föranlett följdändringar i marknadsföringslagen (2008:486), resegarantilagen (1972:204), produktsäkerhetslagen (2004:451) och lagen (1990:1183) om tillfällig försäljning. KOV har fått i uppdrag av regeringen att ge råd och stöd till konsumenter när det gäller de lagändringar som tjänstedirektivet föranleder. () handlägger mål och ärenden enligt ett antal lagar inom konsument- och konkurrensområdet. MD redovisade minskade ärendebalanser och fler avgjorda mål. Antalet inkomna mål och ärenden har ökat i jämförelse med och marknadsföringsmålen dominerar. MD har även avgjort ett stort konkurrensmål för vilket myndigheten fick förstärkta resurser . MD uppger att tendensen att fler mål avgörs efter huvudförhandling och färre genom föredragning håller i sig. Myndigheten har prioriterat tillsynsverksamheten . Omfattningen av KOV:s tillsyn ökade och ett antal bredare granskningar genomfördes bl.a. om korttidskrediter, e-handel och elhandlares prisinformation på webbplatser. Antalet avgjorda tillsynsärenden ökade markant och antalet egeninitierade ärenden mer än tredubblades. Även antalet tillsynsärenden som lett till att näringsidkare utlovat rättelse har mer än dubblerats. En stor andel av de avgjorda ärendena () avsåg produktsäkerhet. Myndigheten genomförde bl.a. 14 marknadskontroller vilka exempelvis ledde till att vissa farliga produkter slutade säljas, att tillverkare och importörer krävdes på rättelse eller att förhandlingar om överenskommelser med branschen inleddes. Bland annat kontrollerades gungor, barnvagnar och dykarutrustningar. Myndigheten har till stor del inriktat sina insatser på standardiseringsområdet till produkter avsedda för barn. KOV har redovisat att arbetet med branschöverenskommelser minskat något i omfattning vilket delvis anses sammanhänga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 med att det på vissa marknader helt saknas branschorganisationer eller att dessa har ett begränsat inflytande inom branschen. hade () en fortsatt ökad ärendetillströmning. Antalet inkomna ärenden ökade med jämfört med . har ärendetillströmningen ökat . Det ökade inflödet uppges delvis bero på de s.k. massärenden orsakade av företeelser som haft stor uppmärksamhet i media. Exempelvis föranledde ett videoklipp på webbplatsen YouTube, om hur snabbt ett visst lås kunde brytas upp, ett stort antal ärenden. Andelen ärenden som avvisat ligger alltjämt på en relativt hög nivå. Den vanligaste orsaken har varit att tvisten understigit värdegränsen. Den näst vanligaste orsaken har varit att den anmälda tvisten inte ansetts vara en konsumenttvist. bedömer att många av dessa ärenden inte skulle ha anmälts om konsumenterna bättre hade känt till förutsättningarna för ARN:s prövning. Efterlevnaden av nämndens rekommendationer låg fortfarande kring . Generellt är det branscher med många aktörer och svaga branschorganisationer som har sämst efterlevnad, exempelvis gäller detta bygg- och hantverkstjänster. En ändring av förordningen (2007:1041) med instruktion för trädde i kraft . Ändringen innebär att nämnden kan pröva ärenden i en utökad sammansättning som består av tre domare, i stället för en domare, och två representanter från konsumentrespektive näringslivssidan. Detta förväntas leda till en mer rättssäker och effektiv tvistlösningsverksamhet för . () fick 2009 ett nära oförändrat antal ansökningar om registrering jämfört med . Antalet fastighetsmäklare som ansökte om registrering med hjälp av direktansökan via Internet ökade till . Myndighetens mål är att direktansökningarna ska uppgå till . FMN:s registreringsverksamhet minskade något i effektivitet . Myndighetens storlek gör verksamheten sårbar vid exempelvis sjukfrånvaro. Styckkostnaden per registrerat ärende 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ökade som en följd av bemanningsproblem inom registreringsverksamheten. Myndigheten har avsatt mindre resurser för tillsyn. Detta för att kunna upprätthålla skäliga handläggningstider för registrering och för att utöka informationsverksamheten till fastighetsmäklare i anledning av den nya lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Antalet avgjorda tillsynsärenden minskade och den genomsnittliga handläggningstiden ökade . Därmed har FMN inte uppfyllt sitt eget mål om att tillsynsärenden ska avgöras . Färre egeninitierade ärenden påbörjades . Myndigheten har gjort två tillsynsbesök hos mäklarföretag. Antalet mäklare som fått någon disciplinär påföljd minskade något. Den nya och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av om EU-miljömärket beslutades . Förordningen medför bl.a. ett nytt avgiftssystem för EU-miljömärket, som skärper konkurrenssituationen mellan EU-systemet och det nordiska miljömärket Svanen. Statskontoret har mot denna bakgrund fått i uppdrag att se över organiseringen av miljömärkningen och statens roll. Uppdraget redovisades och behandlas inom . KOV:s rapport om kommunernas resurser till konsumentvägledningen uppmärksammades i och fick till följd att KOV fick i uppdrag att undersöka kvaliteten i konsumentvägledningen. Uppdraget ska slutredovisas . Myndigheternas webbplatser är viktiga kanaler för att nå konsumenterna. Betydande resurser har lagts ned på att utveckla dessa. Myndigheten har utvecklat sin webbplats. Antalet unika besökare till myndighetens webbplats har ökat något. Även intresset för att ladda ner MD:s avgöranden har ökat . KOV har lanserat en ny webbplats där all information uppdaterats och strukturerats om för att bli mer lättillgänglig för konsumenter, men även för företag som söker information om konsumentfrågor. Även en särskild webbplats riktad till ungdomar, , lanserades . Myndigheten har dessutom fortsatt sitt samarbete med vad gäller webbportalen OmBoende, som togs i bruk . I utvärderingen av OmBoende (dnr Fi2009/7958) framkommer att portalens första år har varit framgångsrikt (se avsnitt 3.5.1). Antalet besökare på KOV:s webbplats minskade kraftigt jämfört med . KOV uppger att detta främst beror på att myndigheten på uppdrag av regeringen renodlat webbinformationen och överlämnat flera webbapplikationer till andra myndigheter eller organisationer. KOV har fördubblat sina utbildningsinsatser till kommunala konsumentvägledare och budget- och skuldrådgivare. Antalet deltagare har mer än fördubblats. Av kursdeltagarna anger att de är nöjda eller mycket nöjda med utbudet och innehållet i kursverksamheten. KOV:s arbete inom ramen för myndighetens sektorsansvar för handikappolitiken har koncentrerats till att integrera funktionshindersperspektivet i den ordinarie verksamheten. Myndigheten har även uppmärksammat tillgänglighetsfrågorna genom olika informationsinsatser som broschyrer, utställningar och seminarier. Vissa av dessa har genomförts i samråd med handikapprörelsen och Handisam. KOV fördelade 2009 med stöd av förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet . Intresset för stödet var stort. En stor del av stödet till organisationer avsåg informationsinsatser. har minskat sina resurser för information. Det har bl.a. att göra med att en del av resurserna avsedda för information använts till IT-utveckling. förstagångsbesökare och var unika. Myndigheten har medverkat i utbildningen av konsumentvägledare i högre utsträckning än föregående år. Myndigheten har , främst mot bakgrund av den nya lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, prioriterat information till fastighetsmäklare. har en något större andel fastighetsmäklare än uppgivit att de hämtat information om praxis och god fastighetsmäklarsed från myndighetens webbplats. har också andelen fastighetsmäklare som gett sitt medgivande till att uppgifter om dem publiceras på webbplatsen ökat och ligger nu på . FMN:s webbplats är myndighetens viktigaste kanal för att nå konsumenter som står i begrepp att byta bostad och därvid anlita fastighetsmäklare. Antalet besökare till FMN:s webbplats ökade med till 2 300 unika besökare per dag. Ungefär en fjärdedel av dessa är konsumenter. fördubblades antalet mäklarföretag som hade en länk till FMN:s webbplats (från 29 till 57). av myndighetens telefontid ägnades åt att besvara frågor från konsumenter. har fortsatt sitt arbete med att vidareutveckla den nordiska och europeiska miljömärkningen. Nya kriterier har utvecklats, ett stort antal nya licenser beviljats och marknadsinsatserna har varit omfattande. Ökat fokus har lagts på produktområden med stor bäring på klimatfrågan, bl.a. har en förstudie om livsmedel inletts inom Svanen. Kännedomen om Svanen är fortsatt mycket hög och allt fler konsumenter känner till EU:s miljömärke Blomman. Regeringen bedömer att konsumenternas makt och möjlighet att göra aktiva val har förstärkts genom de insatser som regeringen och dess myndigheter genomfört inom konsumentpolitiken . Inom konsumentskyddet har tillsynsrespektive tvistlösningsverksamheten generellt varit effektiva och ändamålsenliga. Informationen till konsumenter har också 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förbättrats främst genom utvecklingen av myndigheternas webbplatser. Regeringen bedömer att () har ökat sin produktivitet . En närmare effektivitetsbedömning av verksamheten försvåras dock av vissa brister i myndighetens indikatorer avseende handläggningstider och styckkostnader. Dessa brister har även uppmärksammats av i en särskild revisionsrapport om MD:s årsredovisning. Myndigheten kommer därför att se över sina verksamhetsindikatorer och använda sig av enhetliga principer vid beräkning av dessa.