prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — Resultaten av instegsjobben är positiva och nystartsjobben har kommit att spela en allt större roll för fortsatt arbete efter avslutat instegsjobb. Fortsatta ansträngningar är dock viktiga för att öka antalet instegsjobb och för att få spridning över branscher. Regeringen bedömer att det tydligare fokus på tidiga insatser för nyanlända som varit Arbetsförmedlingens uppdrag bör ge goda förutsättningar för ett effektivt införande av det nya systemet för vissa nyan- lända invandrare, som träder i kraft . Flyttningsbidrag lämnas för flyttningar som sker av arbetsmarknadspolitiska skäl. utgjorde kostnaden för flyttningsbidragen av Arbetsförmedlingens totala kostnader för program och insatser. Bortsett från sökanderesor har kostnaderna för alla former av flyttningsbidrag sjunkit . Av dem som beviljats flyttningsstöd i form av bohagstransport, dagpendling eller veckopendling , hade 82, ett arbete . För dem som beviljats flyttningsbidrag i form av sökanderesa var motsvarande siffra . Analys och slutsats flyttningsbidrag tillsatte regeringen en utredning för översyn av flyttningsbidragen. Betänkandet, Flyttningsbidrag och unionsrätten (SOU 2010:26), överlämnades till regeringen och bereds i . Det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013, som omfattas av Europeiska socialfonden, ska bidra till att uppnå EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning. Det övergripande målet för programmet är ökad tillväxt genom god kompetensförsörjning och ett ökat arbetsutbud. Programmet är indelat i de prioriterade områdena Kompetensförsörjning och Ökat arbetskraftsutbud, vilka omfattar av programmedlen. Insatserna inom programmet ska bidra till kompetensutveckling som underlättar för sysselsatta att utvecklas i takt med arbetslivets krav och till att personer som står långt från arbetsmarknaden utvecklas och får arbete. Vidare ska insatserna bidra till likabehandling i arbetslivet, liksom till att underlätta för unga och personer med utländsk bakgrund att etablera sig i arbetslivet. Insatserna ska även bidra till att underlätta en återgång i arbete för personer som är eller har varit långtids- Programbidraget från Europeiska socialfonden, inklusive s.k. tekniskt stöd, uppgår till för programperioden 20072013. Nationell medfinansiering med motsvarande belopp tillkommer. , då Svenska ESF- rådet fattade de första projektbesluten, t.o.m. har 950 projekt som avser kompetensutveckling av sysselsatta beviljats medel. Det planerade antalet deltagare i dessa projekt uppgår till 188 000, varav kvinnor och män. Totalt 65 000 personer fördelade på 12 000 arbetsställen rapporteras dittills ha påbörjat deltagande i projekten. har närmare 600 projekt som i första hand riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden beviljats medel. Det planerade antalet deltagare i dessa projekt uppgår till 71 000, och könsfördelningen är jämn. Antalet personer som påbörjat deltagande t.o.m. uppgår till 28 000. Det nationella strukturfondsprogrammet lägger stor vikt vid löpande uppföljningar och oberoende utvärderingar, bl.a. för att främja lärande. Regeringen har i budgetpropositionen närmare redogjort för två utvärderingsrapporter av Eurofutures som har i uppdrag att utvärdera genomförandet av det nationella strukturfondsprogrammet och de regionala strukturfondsprogrammen. De sistnämnda programmen omfattas av Europeiska regionala utvecklingsfonden och redovisas inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. I den första utvärderingsrapporten drogs bl.a. slutsatsen att Svenska och strukturfondspartnerskapen, vilka ska avge bindande yttranden om vilka projekt som ska prioriteras, måste tydliggöra sin rollfördelning för att därigenom sätta kunden och uppgiften i fokus. I den andra rapporten konstaterades bl.a. att det nationella strukturfondsprogrammet i allt väsentligt föreföll fungera även i den förändrade konjunkturen samt att beredningen och prioriteringen av projekt tenderade att fungera allt bättre. Utvärderaren ansåg emellertid också att det fanns betydande brister i målformuleringarna och urvalskriterierna i programmet. I en tredje utvärderingsrapport, Bättre kvalitet i projekt och program!, har Eurofutures fokuserat på programmets övergripande kvalitetssystem, särskilt vad gäller urvalskriterierna. Utvärderaren anser bl.a. att väl fungerande urvalssystem är avgörande för för- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 mågan att nå programmålen och står i stora drag fast vid de tidigare slutsatserna om brister i dessa system. Bristerna visar i sin tur på brister i det s.k. lärsystemet i programmet, även om vissa åtgärder har initierats av Svenska . Vidare redovisas behov av en tätare dialog mellan aktörerna i genomförandeorganisationen, som utgörs av Svenska , strukturfondspartnerskapen och övervakningskommittén, för en gemensam värdegrund i kvalitetsarbetet. I en fjärde utvärderingsrapport, Att lära för effektivt genomförande och långsiktig påverkan, , har Eurofutures fokuserat på lärsystemen och konstaterar där att lärandet som utvecklingsinstrument spelar en stor roll i det nationella strukturfondsprogrammet. Svenska har enligt utvärderaren investerat i en sofistikerad organisation för att sprida erfarenheter. Denna omfattar bl.a. s.k. processtöd som ska överföra kunskap till projektanordnare för att på så sätt skapa bättre projekt och s.k. temagrupper som ska identifiera och sprida kunskaper till en vidare krets av intressenter. Analysen visar dock att det finns kunskapsbrister och att det saknas viktiga verktyg för att aggregera kunskap om resultat och effekter. En av flera rekommendationer från utvärderaren är att övervakningskommittén för programmet ska initiera en diskussion om hur lärandet bör gå till liksom uppmana Svenska att se över sin organisation i detta avseende. Utvärderingen av det nationella strukturfondsprogrammet kommer i första hand att inriktas på resultaten och mervärdet av programmet. Resultat av utvärderingar på projektnivån börjar nu dessutom komma in. Analys och slutsats Europeiska socialfonden Regeringen bedömer att det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013 på ett värdefullt sätt kompletterar ordinarie arbetsmarknadspolitiska insatser och att Europeiska socialfonden är ett viktigt instrument i EU:s ekonomiska återhämtningsplan. I det nationella strukturfondsprogrammet har efterfrågan i form av projektansökningar allmänt sett varit stor , inte minst till följd av den finansiella krisen. Insatserna har bl.a. kunnat inriktas på kompetensutveckling av sysselsatta i företag där stora 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 varsel om uppsägningar har lagts. Regeringen anser att dessa insatser i stor utsträckning kunnat möta väsentliga behov. Den oberoende utvärderingen av det nationella strukturfondsprogrammet har främst inriktats på genomförandeorganisationen och strukturerna för lärandet. Regeringen konstaterar att Svenska har vidtagit vissa åtgärder, bl.a. vad avser urvalskriterierna, med anledning av utvärderingsrapporterna. utgör rapporterna grund för ett fortsatt utvecklingsarbete. 4.4.17Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter Europeiska globaliseringsfonden (EGF) inrättades och syftar till att ge stöd för omställning till arbetstagare i EU:s medlemsstater som blivit arbetslösa till följd av strukturförändringar i världshandeln. En rad kriterier måste uppfyllas för att det ska vara möjligt att få stöd från fonden, bl.a. att minst 500 arbetstagare har blivit uppsagda. lämnade en ansökan till EGF och har beviljats medel för att kunna erbjuda åtgärder för cirka 1 500 av dem som blivit uppsagda från och dess underleverantörer och som är inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Kostnaderna i ansökan uppgick till . Bidraget som har beviljats från EU uppgår till av det ansökta beloppet. Resterande del utgörs av nationell medfinansiering. Medlen ska användas för vägledning, förberedande utbildning, utbildning vid start av egen näringsverksamhet, entreprenörskap samt individuell yrkeskompetens för kompetens- och generationsväxling. Merparten av åtgärderna kommer emellertid att avse utbildning motsvarande yrkesinriktad vuxenutbildning. Regeringen har uppdragit åt Arbetsförmedlingen och att genomföra de sistnämnda åtgärderna. Svenska ansvarar för förvaltningen och den finansiella kontrollen av medlen från EGF. anordnades en konferens i för att sprida kunskap om EGF och det svenska projektet med företrädare för , , berörda myndigheter, regionen, företagen, arbetsmarknadens parter. Analys och slutsats Europeiska globaliseringsfonden Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att upphandla en utvärdering av de insatser för uppsagda från bl.a. som delfinansieras med medel från EGF. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser av projektet. För myndigheterna inom området Arbetsmarknad har lämnat revisionsberättelser utan invändning, vilket innebär att årsredovisningarna i allt väsentligt bedömts vara rättvisande. Inom området Arbetsmarknad har även genomfört ett antal granskningar som här redovisas i kronologisk ordning. Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris? (RiR 2008:16) har granskat om nedsättning av socialavgifter är en kostnadseffektiv åtgärd och om åtgärden leder till högre sysselsättning vilket regeringen kommenterat i föregående års budgetproposition under utgiftsområdet samt utgiftsområdena 19 Regional tillväxt och 24 Näringsliv. Den del av granskningen som gäller nedsättning för personer som fyllt 18 men inte berör utgiftsområdet och där föreslår att regeringen skyndsamt bör utvärdera nedsättningen. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att den nuvarande nivån på nedsättningen av socialavgifter för ungdomar inte har varit i kraft tillräckligt för att kunna utvärderas på ett meningsfullt sätt. Vidare angav regeringen att den ännu inte tagit ställning till om det bör göras en speciell utvärdering av nedsättningen av socialavgifter för ungdomar, och i så fall när och hur denna utvärdering bör ske. Regeringen har noterat att det har initierats externa utvärderingar av ungdomsnedsättningen och avser att följa resultaten av detta arbete. Regeringen har inte tagit ställning till om regeringen därutöver ska initiera en utvärdering. Utanförskap och sysselsättningspolitik regeringens redovisning (RiR 2008:26) granskade 2008 dels om regeringen har definierat och redovisat begreppet utanförskap på arbetsmarknaden på ett sådant sätt att det kan följas upp och användas som ett mål för sysselsättningspolitiken, dels om regeringen redovisar sysselsättningspolitikens effekter på arbetskraftsutbud och sysselsättning på ett tydligt sätt. Regeringen redovisade i budgetpropositionen hur rekommendationer har beaktats. När det gäller rekommendationen att förbättra redovisningen av sysselsättningspolitikens effekter ytterligare och att kostnadsbedömningarna av sysselsättningspolitiska reformer bör kompletteras med klara siffersatta angivelser av hur de förväntade beteendeförändringarna påverkar kostnaderna, ansåg regeringen att rekommendationen inte kunde beaktas, då de dynamiska skattningarna uppvisar stor osäkerhet. uppgav regeringen att man eftersträvar att kunna redovisa beräkningarna i enlighet med rekommendation. Regeringen redovisar i Beräkningskonventionerna principerna för hur den så kallade självfinansieringsgraden beräknas för reformer som påverkar arbetsutbudet. Inom pågår ett arbete med att ta fram konventioner för beräkning av självfinansieringsgraden även för andra typer av reformer. Det är ofta ett komplicerat arbete och i många fall är det omöjligt att ange ens ungefärliga siffror för hur beteendeförändringar till följd av olika reformer påverkar kostnaderna för olika reformer. Regeringen kan därför endast redovisa beräkningar i enlighet med rekommendationer i vissa fall. Mot bakgrund av det ovanstående anser regeringen att rekommendationen i granskningen är beaktad. Omställningskraven i arbetslöshetsförsäkringen (RiR 2009:13) har granskat om kraven i arbetslöshetsförsäkringen på att byta arbetsuppgifter och arbetsort efterlevs och funnit att sådana krav enbart ställs i begränsad utsträckning och att regeringens intention att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring därmed inte efterlevs. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 rar Arbetsförmedlingen att utveckla handlingsplanerna samt överväga vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att minska utrymmet för olika tolkningar av regelverket. Vidare rekommenderar Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) att se över föreskriften om lämpligt arbete. Regeringen rekommenderas att göra en fördjupad uppföljning för att bedöma om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att säkerställa arbetssökandes yrkesmässiga och geografisk rörlighet. Mot bakgrund av bl.a. granskning fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa vilka insatser myndigheten har genomfört och planerar att genomföra för att förbättra arbetet med att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring (se även avsnitt 4.4.3). Redovisningen lämnades till regeringen (dnr A2010/2046). Redovisningen visar att Arbetsförmedlingen har intensifierat arbetet med kontrollfunktionen i arbetslöshetsförsäkringen på flera nivåer i organisationen, t.ex. genom lokala handlingsplaner på varje kontor, stickprovsundersökningar för att kontrollera underrättelser samt utarbetande av stödmaterial för chefer. Arbetsförmedlingen har även introducerat kvalitetssäkrade metoder för inskrivning och introduktion och uppföljning av sökt arbete som både syftar till att förtydliga den sökandes ansvar och till att underlätta arbetsförmedlarens ställningstaganden. Arbetsförmedlingen har också utfärdat nya riktlinjer samt infört handläggarstöd för anvisning till lämpligt arbete eller program. I samråd med IAF pågår ett arbete med att utveckla indikatorer för att kunna följa utvecklingen av kontrollfunktionen samt för att kunna se resultat av genomförda åtgärder. Som ett led i detta arbete har IAF också inlett en översyn av föreskriften om lämpligt arbete. Regeringen anser att detta utvecklingsarbete har skapat bättre förutsättningar för arbetet med att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Regeringen anser att arbetet med kontrollfunktionen fortsatt bör prioriteras och kommer noggrant att följa hur arbetet på myndigheterna fortskrider. Regeringen anser därmed att rekommendationer är beaktade. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Jobb- och utvecklingsgarantin en garanti för jobb? (RiR 2009:22) har granskat styrningen och hanteringen av jobb- och utvecklingsgarantin samt om och hur garantin har följts upp av regeringen och Arbetsförmedlingen. drar slutsatsen att garantin inte är anpassad för stora volymer och att lågkonjunkturen kan påverka garantins effektivitet negativt. Granskningen pekar exempelvis på att antalet deltagare per handläggare är högre i jobb- och utvecklingsgarantin än i den tidigare aktivitetsgarantin och rekommenderar regeringen att lämna riktlinjer till Arbetsförmedlingen om deltagarantalet per handläggare. Mot bakgrund av lågkonjunkturen och de ökande volymerna i garantin tillfördes Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag , bl.a. i syfte att bibehålla kvalitén i garantin. Regeringen har överlåtit åt Arbetsförmedlingen att bedöma hur många deltagare varje handläggare kan hantera och uppnå syftet med garantin. Regeringen avser inte att ändra på detta. För att motverka inlåsningseffekter i den tredje fasen av garantin rekommenderar regeringen att förtydliga hur mycket tid som ska ägnas åt arbetssökande i denna fas. Regeringen bedömer att rekommendationen är beaktad i och med att detta är förtydligat i förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. För att möjliggöra ett bättre utnyttjande av kompletterande aktörers potential rekommenderar regeringen att klargöra de kompletterande aktörernas roll inom garantin. Regeringens uttalade ambition är att de kompletterande aktörerna ska vara en självklar del av verksamheten. De kompletterande aktörernas nytänkande och mångfald förväntas bidra till att fler deltagare i garantin får ett arbete. Regeringen anser att alltför specificerade riktlinjer för de kompletterande aktörernas verksamhet riskerar att motverka detta syfte och avser inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av rekommendation. menar vidare att regeringen inte prioriterade utvärdering av jobb- och utvecklingsgarantin vid dess införande. När garantin infördes prioriterades ett bra stöd för personer som varit arbetslösa . Tanken var att erbjuda insatser till alla lång- tidsarbetslösa, vilket i någon mening försvårar en utvärdering eftersom utvärderingar kräver adekvata kontrollgrupper. Regeringen följer dock kontinuerligt upp garantin och gav bl.a. regleringsbrev Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa en fördjupad analys av jobb- och utvecklingsgarantin (se avsnitt 4.4.5). Regeringen bedömer därmed att rekommendationen är beaktad. Slutligen rekommenderar att, då volymerna ökar, prioritera personer inom den befintliga förmedlingsverksamheten och skapa utrymme för deltagare utifrån deras behov. rekommenderar vidare Arbetsförmedlingen att skyndsamt fortsätta det påbörjade arbetet med att bygga upp en fungerande uppföljning av garantins aktiviteter samt förmedlingens upphandlade tjänster hos kompletterande aktörer. rekommenderar också Arbetsförmedlingen att utvärdera kompletterande aktörers bidrag till garantin samt att förbättra kompletterande aktörers incitament att utföra sina tjänster med hög kvalitet. I denna del förutsätter regeringen att Arbetsförmedlingen beaktar rekommendationer i det kontinuerliga utvecklingsarbetet avseende jobb- och utvecklingsgarantin. Styrning inom arbetsmarknadspolitiken. Mål, styrkort och modeller för resursfördelning. (RiR 2010:1) har granskat om styrningen inom arbetsmarknadspolitiken är effektiv och konsistent. De styrinstrument som avses är mål och resursfördelning. anser att regeringen inte redovisar effektutvärderingar i tillräcklig omfattning och att regeringen bör analysera behovet av utvärderingar för att mer långsiktigt kunna bedöma Arbetsförmedlingens verksamhet och resultat. Vidare bör regeringen tydligt redovisa vilka bedömningsgrunder eller normer som ligger bakom regeringens bedömning i budgetpropositionerna avseende Arbetsförmedlingens verksamhet och resultat. Regeringen anser att effektutvärderingar är viktiga och att politikutformning ska kunna vara evidensbaserad. () har bl.a. i uppdrag att främja, stödja och genomföra utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska Även andra aktörer utvärderar den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Effektutvärderingar tar dock ofta att genomföra och de insatser som vidtas i exempelvis en hastigt försämrad konjunktur kan inte alltid utformas så att effektutvärderingar möjliggörs. Regeringen avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av rekommendation. menar också att regeringen bör ange hur den ser på de arbetsmarknadspolitiska medlens funktionssätt. rekommenderar regeringen att införa en kategoriindelning såsom t.ex. utbudspåverkande, efterfrågepåverkande eller matchningsunderlättande insatser. Regeringen strävar efter att insatser ska anpassas utifrån individens behov. En insats kan ha flera olika syften och kan därför vara svår att föra in i en fastställd struktur. Regeringen avser därför inte att vidta några åtgärder med anledning av rekommendation. Enligt saknar Arbetsförmedlingens regleringsbrev en tydlig disposition baserad på en tydligare distinktion mellan mål och medel samt mellan mål och uppdrag. Myndigheterna är viktiga genomförare av politiken och därför strävar regeringen efter att de styrsignaler som ges i bl.a. regleringsbreven till myndigheterna ska vara tydliga. Regeringen anser att regleringsbreven har en tydlig struktur. Att fortsätta utveckla myndighetsstyrningen är dock alltid relevant. Regeringen avser dock inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av rekommendation. rekommenderar Arbetsförmedlingen att genomföra en översyn av sitt styrkort, renodla modellen för fördelning av förvaltningsanslaget och utveckla den i en riktning som tar hänsyn till arbetssökandes svårigheter att få arbete, den faktiska arbetsbelastningen och den tekniska effektiviteten. har haft i uppdrag av att följa upp och utvärdera omorganisationen av Arbetsförmedlingen (dnr A2008/660). Regeringen följer Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla den interna styrningen så att verksamheten kan genomföras på ett effektivt och rättssäkert sätt. Regeringen överväger också att åter låta en extern granskare följa upp reformeringen av Arbetsförmedlingen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetspraktik (RiR 2010:5) har granskat det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktik. Granskningens huvudsakliga syfte var att bedöma arbetspraktikens sysselsättningseffekter och regeringens underlag vid beslutet om volymökningen i prop. 2008/09:97 Åtgärder för jobb och omställning. gör bedömningen att arbetspraktiken har svaga reguljära sysselsättningseffekter och rekommenderar regeringen att basera stora volymökningar på empirisk evidens och/eller väl grundade teoretiska utgångspunkter. I granskningen har gjort tolkningen att det huvudsakliga syftet med arbetspraktiken är att den ska leda till en tillsvidareanställning på heltid på den reguljära arbetsmarknaden. har studerat deltagare i programmet februaridecember 2007 och utfall fram t.o.m. , dvs. en tid då gått från högkonjunktur till djup lågkonjunktur. Arbetspraktik kan ha olika syften beroende dels på konjunkturen, dels på den enskilde arbetssökandes behov. Av granskning framgår att arbetspraktiken ger upphov till positiva sysselsättningseffekter när även andra typer av anställningar beaktas, dvs. deltids- och timanställningar samt skyddade anställningar. Ökningen av antalet praktikplatser baserades på uppfattningen att det är viktigt för arbetslösa att stärka sin kompetens och behålla kontakterna med arbetslivet för att därmed öka möjligheterna att få ett arbete. Satsningen ingick i ett arbetsmarknadspaket som i sin helhet bedömdes förbättra förutsättningarna för varaktig sysselsättning samt hög och stabil tillväxt, även . Det är regeringens avsikt att vid framtida kraftiga satsningar än tydligare redovisa den evidens som ligger till grund för regeringens bedömning av effekterna. Regeringen anser därmed att rekommendationen är beaktad. Vidare rekommenderar att målen för de arbetsmarknadspolitiska programmen ska utformas så att de är tydliga, uppföljningsbara, mätbara och därmed utvärderingsbara samt att de följs upp. Regeringen följer löpande hur Arbetsförmedlingen implementerar och genomför sina uppdrag, varför regeringen bedömer att man i den delen uppfyller rekommendation. har behandlat och lämnat rekommendationer om mål- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sättning och styrning av Arbetsförmedlingen i ytterligare en rapport, Styrning inom arbetsmarknadspolitiken. Mål, styrkort och modeller för resursfördelning (RiR 2010:1), se ovan. rekommenderar även att mixen av de arbetsmarknadspolitiska programmen bör ses över i syfte att effektivisera arbetsmarknadspolitiken. Regeringen arbetar löpande med att anpassa mixen till det rådande konjunkturläget och anser därför att rekommendationen har beaktats och även fortsättningsvis kommer att beaktas. Slutligen rekommenderar att Arbetsförmedlingen ska undersöka förutsättningarna för, och konsekvenserna av, att för varje programdeltagare registrera syftet med den insats som ges. Utifrån uppgifter från Arbetsförmedlingen bedrivs ett internt utvecklingsarbete som syftar till att utveckla och förbättra dokumentation i förmedlingsärendena. Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter (RiR 2010:6) har granskat Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter och anser att det inom Arbetsförmedlingen har skett en positiv utveckling av detta arbete jämfört med granskning .