prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Föräldrars möjligheter att stödja sina barn liksom insatser inom barnhälsovård, förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola är viktiga faktorer för att förebygga och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. Regeringen har därför vidtagit åtgärder inom dessa områden. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har ingått en överenskommelse om en långsiktig satsning på förstärkt vårdgaranti 20092011. Målet med denna satsning är att öka tillgängligheten inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. En ny bestämmelse har införts i hälso- och sjukvårdslagen för att stärka barnets rätt. Vidare har regeringen genomfört eller ekonomiskt stöttat olika hälsofrämjande insatser riktade till barn och unga samt tagit initiativ till insatser för att öka kunskapen om barns psykiska ohälsa. verksamhet omfattar ett brett fält varför myndigheten måste göra strategiska prioriteringar. har frågor som rör rättssäkerheten och delaktigheten för barn och unga på särskilda ungdomshem varit ett prioriterat område. Ett särskilt expertråd med barn och unga har inrättats. Barns och ungas erfarenheter av särskilda ungdomshem presenterades i myndighetens årsrapport I'm sorry!. Ett annat prioriterat område har varit att öka barns kännedom om sina rättigheter. har arbetat med att sprida innehåll bl.a. genom ett riktat utskick till alla barn i grundskolorna, inkluderande de särskilda ungdomshemmen. Inom ramen för ett uppdrag från regeringen (S2008/10663/SK) har ett sextiotal myndigheter granskats utifrån återrapporteringskrav och barnrättsperspektiv. En djupgående dialog har förts med nio av dessa. I några fall har dialogen utmynnat i utbildningar, skrivelser och rekommendationer. har haft i uppdrag att utveckla tillämpningen av sina rättsliga befogenheter, som är föreskrivna i 5 § lagen (1993:335) om . De rättsliga befogenheterna har använts för att säkerställa en fördjupad granskning av hur landsting/regioner ställt sig till att barn skuldsätts för att föräldrar inte betalar sjukvårdsavgiften. De har också använts för dialog med länsstyrelser om hur barns deltagande säkerställs vid tillsyn av hem för vård och boende. har genomfört en undersökning av hur barn och unga upplever sig bli bemötta av vuxenvärlden och vilken kunskap barn och unga har om sina rättigheter. På regeringens uppdrag har också, som ovan nämnts, ett arbete inletts som syftar till att utveckla ett uppföljningssystem för barnrättspolitiken. har även uppmärksammat frågor som rör barn i asylprocessen, barn i ekonomisk utsatthet samt åtaganden mot bakgrund av och de rekommendationer som lämnats av . Myndigheten har medverkat vid möten med nätverket för de europeiska barnombudsmännen () samt i möten med anledning av granskningen av fjärde rapport till kommittén. 9.4.6Myndigheten för internationella adoptionsfrågor har fem sammanslutningar auktorisation av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () för att arbeta med internationell adoptionsförmedling i . har också beviljat dessa sammanslutningar auktorisation att arbeta med internationell adop- tionsförmedling i totalt knappt 30 länder för åren 20102011. har totalt 750 barn 345 flickor och 405 pojkar förmedlats för adoption genom de auktoriserade adoptionssammanslutningarna. Det är fler barn än de närmast föregående åren. Förklaringen till ökningen är sannolikt att adoptionssammanslutningarna förmedlat barn från flera nya länder och att allt fler barn med särskilda behov har adopterats till . har utarbetat en tillsynsplan. Planen omfattar dels regelbundet återkommande aktiviteter såsom granskning av adoptionssammanslutningarnas årsredovisningar och olika rapporter, dels utredning och bevakning av olika förhållanden, dels uppföljning av omständigheter som har uppmärksammats i samband med auktorisation och tillsyn. Som ett led i sin tillsyn har besökt och . Vid dessa besök har bl.a. kostnadsutvecklingen i länderna analyserats. har genomfört utbildningsinsatser för berörda yrkesverksamma, bl.a. inom barnhälsovården och . har också givit stöd och information till adopterade som vill söka information om sin bakgrund, ett arbete som är under utveckling. gav , med särskilda medel från regeringen, i uppdrag till en barn- och familjeforskare vid att ta fram en skrift om adoptionernas historia (S2007/9774/SF). Detta arbete har pågått och ska redovisas till regeringen . ser att allt fler barn som kommer till för adoption har behov av olika former av särskilt stöd och andra insatser. Eftersom de barn som är tillgängliga för internationell adoption i allt större utsträckning är äldre än tidigare och fler har någon sjukdom eller funktionsnedsättning kan behovet antas öka än mer. Detta ställer också ökade krav på andra aktörer i t.ex. kommuner och landsting och på yrkesverksamma som möter adopterade och deras familjer. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende vare sig eller Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 granskade om den tidigare regeringen och de statliga myndigheterna har följt den strategi för att förverkliga i som beslutades av 1999 (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171) och som vidareutvecklades (RiR 2004:30). har mot bakgrund av granskningen bifallit en framställan (framst. 2004/05:RRS19) från och givit regeringen tillkänna att regeringen ska återkomma med mer precisa mål knutna till strategin samt förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin (bet. 2005/06:SoU5, rskr. 2005/06:137). Regeringen har i prop. 2009/10:232 lämnat förslag till en strategi för att stärka barnets rättigheter i . Strategin är tänkt att ersätta den strategi för att förverkliga i som godkände . I och med detta har regeringen behandlat tillkännagivande. Barn är fullvärdiga medlemmar i ett demokratiskt samhälle. De är i behov av både skydd och stöd samt är bärare av särskilda mänskliga rättigheter. Att har anslutit sig till förpliktigar. Konventionens grundläggande budskap är att varje enskilt barn ska respekteras och värnas. Målet för barnrättspolitiken att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande sammanfattar konventionens grundläggande principer. Barnets rättigheter så som de uttrycks i utgör således fundamentet för regeringens åtgärder inom barnrättspolitiken. En ny strategi för att uppnå målet för barnrättspolitiken har föreslagits till . Förslaget till strategi för att stärka barnets rättigheter i överlämnade regeringen ett förslag till om en strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Regeringen föreslår att strategin ska ersätta den av godkända strategin för att förverkliga i som har gällt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1997/98:182). Den föreslagna strategin innehåller nio principer som uttrycker grundläggande förutsättningar för att stärka barnets rättigheter: -All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . -Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang. -Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. -Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. -Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i sitt föräldraskap. -Beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om barnets rättigheter och omsätta denna kunskap i berörda verksamheter. -Aktörer inom olika verksamheter som rör barn ska stärka barnets rättigheter genom samverkan. -Aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. -Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas utifrån ett barnrättsperspektiv. Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska tillförsäkras enligt internationella överenskommelser, särskilt de åtaganden som följer av . Rättigheterna ska tillförsäkras alla barn oavsett bl.a. kön, ålder och funktionsnedsättning. Strategin vänder sig till alla offentliga aktörer på statlig och nivå som i sina verksamheter ska säkerställa barnets rättigheter, dvs. till , regeringen, statliga myndigheter, landsting och kommuner. Rättsväsendet har i detta sammanhang en viktig roll i att säkerställa barnets rättigheter utifrån gällande lagstiftning. Strategin ska fungera som en utgångspunkt för konkreta åtgärder för dessa aktörer, så att de kan ta ytterligare steg för att i sitt arbete säkerställa att barn får sina rättigheter tillgodosedda. Att förverkliga barnets rättigheter är en pågående process där det är viktigt att alla berörda aktörer på statlig, regional och nivå utgår från gemensamma principer. Den nya strategi som har föreslagits är avsedd att utgöra en sådan gemensam bas och det är regeringens förhoppning och tro att den ska underlätta arbetet med att ytterligare stärka barnets rättigheter i det svenska samhället. För regeringens del kommer strategin, under förutsättning att den beslutas av , att vara en utgångspunkt för regeringens kommande arbete för barnets rättigheter och för prioriteringarna inom barnrättspolitiken. Insatser för att stärka barnets rättigheter har regeringen inom ramen för barnrättspolitiken prioriterat aktiviteter på fyra områden som har bedömts vara av särskilt stor vikt för att stärka barns rättigheter: det strategiska arbetet med att genomföra , stöd i föräldraskapet, bekämpande av våld mot barn, samt slutligen främjande av barns psykiska hälsa. Som framgår av avsnitt 9.4 ovan och av prop. 2009/10:232 har en mängd viktiga insatser genomförts på dessa fyra områden . Regeringens uppfattning är att dessa områden, som är grundläggande för att barns rättigheter ska stärkas och för att barns levnadsvillkor ska förbättras, kommer vara betydelsefulla också fortsättningsvis. De har också alla en tydlig koppling till den föreslagna strategin. Utifrån den föreslagna strategin och för att ta ytterligare steg mot ett ökat genomslag för barns rättigheter i vårt samhälle, har regeringen beslutat om flera insatser på barnrättspolitikens område (prop. 2009/10:232). Det är i kommuner och landsting som de allra flesta beslut som påverkar barn fattas, liksom beslut som har direkt inverkan på barns vardag och livssituation. Regeringen har därför ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL), ett "handslag", i syfte att intensifiera och utveckla arbetet med barns rättigheter i verksamheter inom kommuner och landsting (S2010/4938/SF). Överenskommelsen ska främja ett helhetstänkande i arbetet med barnets rättigheter och syfta till att öka kunskapen om hur barnets rättigheter kan förverkligas i verksamheterna i landsting och kommuner. Ut- gångspunkten är att arbetet ska vara långsiktigt. har fått i uppdrag att medverka i överenskommelsen. Regeringen anser att det är avgörande för förverkligandet av att alla barn själva får kunskap om sina rättigheter. ombudsmannen har därför fått i uppdrag att på olika sätt öka tillgängligheten för fler barn vad gäller innehåll (S2008/10394/SF, S2009/9849/SF). I uppdraget ingår att ska översätta till de nationella minoritetsspråken samt göra konventionen tillgänglig för personer med funktionsnedsättningar. Vidare ingår i uppdraget att producera en barnanpassad version av samt att ta fram en plan för spridning av det material som tas fram inom uppdraget. Samhället förändras och barns levnadsvillkor utvecklas ständigt liksom kunskapen om hur barnets rättigheter och intressen ska förverkligas. Den moderna barnrättspolitiken behöver ta tillvara barns egna upplevelser, erfarenheter och levnadsförhållanden för att åstadkomma förändringar som gynnar barn. Det finns en stor mängd uppgifter om barns levnadsvillkor, men uppgifterna är spridda på olika aktörer. Det uppföljningssystem som har fått i uppdrag att ta fram (S2009/9848/SF) syftar till att samla både den information som finns och ny information som kommer att tas fram efter hand, för att på så vis skapa en samlad bild av levnadsomständigheterna för barn i . Uppföljningssystemet kommer att vidareutvecklas och kommer att kunna ge mycket värdefull kunskap om hur barn har det på såväl ett nationellt som ett lokalt plan. Uppföljningssystemet ska inte enbart kunna användas för att i efterhand följa utvecklingen av barns levnadsvillkor, utan ska även kunna användas av beslutsfattare för att prioritera insatser så att de vidtas på de områden som är mest relevanta för barnen. Indikatorerna i uppföljningssystemet ska därför göras lättillgängliga för aktörer vars arbete rör barn. () har fått i uppdrag att utifrån målområdena i uppföljningssystemet beräkna indikatorer inom de målområden som uppföljningssystemet består av. Indikatorerna kommer att vidareutvecklas och berörda myndigheter och forskare kommer då involveras. Regeringen ser vidare ett behov av samlad kunskap inför framtida överväganden och beslut för att genomföra barnrättspolitiken, och har därför i den ovan nämnda propositionen aviserat en kartläggning för att belysa svensk lagstiftnings och praxis överensstämmelse med de i fastslagna rättigheterna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har tagit initiativ till flera insatser för att bekämpa våld mot barn. Stiftelsen har beviljats medel bl.a. för att ta fram informationsmaterial om försummelse och barnmisshandel och för att genomföra nationella studier om barns och föräldrars attityder till och erfarenheter av kroppslig bestraffning och andra bestraffningsmetoder (S2010/1783/SF). Sådana studier har genomförts sedan det s.k. agaförbudet trädde i kraft i , . Regeringen har också beviljat medel till (Brå) för att kartlägga omfattningen och utvecklingen av barnmisshandel (S2010/4932/SF). Vidare har fått i uppdrag att ta fram ett material till föräldrar och blivande föräldrar om barnets rättigheter i enlighet med med särskilt fokus på relationen mellan barn och föräldrar och barnets rätt till skydd mot våld (S2010/4933/SF). Samtliga dessa uppdrag ska redovisas . Regeringen avser att se över behovet av ytterligare åtgärder. Detta ska ske utifrån den samlade bilden av regeringens insatser inom området som har presenterats i ovan nämnda proposition, den temadialog om våld mot barn som ska genomföras med berörda aktörer samt utifrån resultaten av Stiftelsen och Brå:s kartläggningar. Regeringen har , tillsammans med , genomfört en konferens om barnets rätt i familjen. Konferensen vände sig till alla som arbetar med barn och unga och tog upp frågor om det lilla barnets rättigheter, det moderna föräldraskapet och hur det påverkar barnets situation samt skyddsfaktorer för barn i riskmiljöer. Dessa frågor kommer även fortsättningsvis att vara aktuella för regeringen. lämnade sin fjärde rapport till för barnets rättigheter . ägde kommitténs utfrågning av den rum, och lämnade kommittén sina preliminära rekommendationer om hur ytterligare kan stärka barnets rättigheter. Utifrån dessa rekommendationer har regeringen tagit initiativ till temadialoger med , frivilligorganisationer som arbetar för barnets rättigheter och andra relevanta aktörer. Syftet är att bidra till en ökad samsyn och samordning i frågor som rör barnets rättigheter. Dialogerna är också avsedda att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utgöra en grund för regeringens nästa rapportering till 2012. Insatser för att stärka stödet till föräldrar Utifrån har varje barn rätt till trygga uppväxtvillkor och till att få utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. Föräldrarna har huvudansvaret för att tillgodose barnets behov och säkerställa de rättigheter som barnet har. Staten ska ge lämpligt bistånd till föräldrarna under barnets uppväxt. Mot bakgrund av detta vill regeringen stärka stödet till föräldrar genom att avsätta särskilda medel för nedanstående ändamål. Föräldrarnas gemensamma ansvar för ett barn upphör inte vid en separation eller skilsmässa föräldraskapet är livslångt. Den nya situation som uppstår efter en separation ger också upphov till osäkerhet om hur man på bästa sätt ordnar sitt liv för att alla ska må så bra som möjligt. Det kan vara svårt att se situationen utifrån barnets perspektiv, i synnerhet för föräldrar som sinsemellan har en konfliktfylld situation. För barnets skull är det viktigt att eventuella konflikter hanteras på ett bra sätt, helst utanför domstol, eftersom barnet ofta hamnar i kläm i vårdnadstvister. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) är kommuner skyldiga att erbjuda samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge s.k. samarbetssamtal. Samarbetssamtalen syftar till att finna lösningar som är till barnets bästa. Regeringens målsättning är att alla föräldrar som separerar ska erbjudas samarbetssamtal med syfte att enas om det fortsatta gemensamma ansvaret för barnet. Det är viktigt att samtalen har ett tydligt barnperspektiv och att barnet har möjlighet att komma till tals i samband med samtalen, och dessa bör erbjudas inom rimlig tid efter separationen. Alla föräldrar har ett försörjningsansvar för sina barn oavsett om de lever tillsammans med barnen eller inte. ingår inte frågor om ekonomi eller hur det ekonomiska ansvaret ska fördelas mellan föräldrarna i samarbetssamtalen. Föräldrar är i stället i alltför stor utsträckning hänvisade till underhållsstödet. Underhållsstödet är avsett för barn vars ena förälder inte har möjlighet att bidra i tillräcklig omfattning till barnets försörjning, men det används ibland också av dem som skulle ha kunnat komma överens om ett underhållsbidrag, men som inte har kunskap om att man kan lösa underhållet på egen hand. Underhållsstödets belopp har i stor utsträckning blivit normerande. Även då föräldrarna har god ekonomi och hanterar underhållet på egen hand är det vanligt att nivån blir densamma som för underhållsstödet vilket en del barn kan förlora på. Det finns, enligt regeringen, ett behov av bättre information och stöd till föräldrarna kring det ekonomiska ansvaret för barnen vid en separation. Det är bra om fler kommer överens om underhållsbidrag som bättre speglar föräldrarnas verkliga ekonomiska förutsättningar. Det bör övervägas om inte samarbetssamtalen förutom nuvarande frågor om vårdnad, boende och umgänge, även ska innehålla frågor om fördelning av det ekonomiska ansvaret för barnet. Det finns även flera andra situationer då föräldrar upplever svårigheter i sitt föräldraskap, eller har behov av stöd för att hantera nya situationer. Föräldrarna har huvudansvaret för sina barn och är också oundgängliga vad gäller deras välmående. Samhället ska inte ta över föräldrarnas roll. Däremot kan samhället erbjuda stöd och hjälp i föräldraskapet. Stöd till föräldrarna är också ett stöd till barnen. Det finns en efterfrågan bland föräldrar om att kunna få prata och rådgöra med någon om föräldrarollen och barnets utveckling. Det gäller såväl när barnen är små som när de blivit tonåringar. Som har beskrivits i avsnitt ovan har regeringen tagit initiativ till flera olika åtgärder för ett utökat och förbättrat föräldrastöd. Regeringen ser dock att det finns behov av ytterligare föräldrastödjade åtgärder och av att göra stödet mer lättillgängligt. Ovanstående insatser för att stärka stödet till föräldrar har även beröringspunkter med de frågor som ingår i Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (S2009:04). Mer information om utredningen finns under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, avsnitt 2.7 Politikens inriktning. Tabell 9.2 Anslagsutveckling 7:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 342 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 342 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 316 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. ska företräda barns och ungas rättigheter och intressen samt driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av i samhället. ska särskilt uppmärksamma att lagar och författningar samt deras tillämpning stämmer överens med och vid behov föreslå författningsändringar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . har uppföljnings- och utvärderingsansvar förtydligats i instruktionen för myndigheten (SFS 2008:961). har till regeringen lämnat en redogörelse av vilka arbetssätt och metoder som myndigheten kommer att använda sig av för att förbättra uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Vidare har på uppdrag av regeringen redovisat hur myndigheten avser att utveckla tillämpningen av de rättsliga befogenheterna, som myndigheten har enligt lagen (1993:335) om . Regeringen bedömer att detta utgör en god grund för att skapa förutsättningar för ett bättre genomslag av tillämpning på och statlig nivå. Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Avgiftsintäkterna omfattar ett internationellt projekt om barns rättigheter. får disponera intäkterna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:1 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9.7.27:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Tabell 9.5 Anslagsutveckling 7:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 624 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 623 tkr prisnivå. 4Motsvarar 14 604 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Anslaget används också för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. ansvarar för vissa frågor som rör internationella adoptioner och har ansvar för auktorisation och tillsyn av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner. är centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. har fått ett ökat anslag till sin verksamhet. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att MIA:s tillsynsverksamhet behövde utökas med hänsyn till att förutsättningarna inom adoptionsverksamheten förändrats. Det handlar bl.a. om att utvecklingen i utlandet blir allt mer komplicerad vilket påverkar behovet av tillsynsresor. Regeringen ansåg vidare att borde ha möjlighet att utveckla stödet till adopterade som söker information om sin bakgrund och om förhållandena i ursprungsländerna, samt för förbättrad information och utbildningsinsatser till socialsekreterare och andra yrkesverksamma som arbetar med adoptionsfrågor. Regeringen anser att har fullgjort sina åtaganden för . Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 7:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen.