prop · GX03140 · 2010-07-02 00:00:00 — Det utgör grunden i att bygga en kontrollmiljö för att följa upp organisationens förmåga att före- bygga korruption. En annan grundläggande aspekt är att bedöma i vilken utsträckning verksamheten exponeras mot eventuella korruptionsrisker. Kontrollfunktioner, rapporteringsmekanis- mer, utbildning och uppföljning är därefter centrala delar i ett systematiskt arbete med syfte att förebygga korruption. Genomgången av de statligt ägda företagens hållbarhetsredovis- ningar visar att ungefär var tredje företag har reekterat över korruptionsrisker kopplade till verksamheten, indikator SO2, och knappt var fjärde företag har ett mer systematiskt förhåll- ningssätt till riskbedömning. arbetar exempelvis kontinuerligt med riskanalyser av aärsenheterna, och bedömer att det föreligger korruptions- Systemen utgör plattformen men människorna skapar resultaten Hög affärsetik är en prioriterad fråga hos TeliaSonera, vilket under- stryktes i den analys som företaget genomförde 2009 för att ringa in viktiga ansvarsfrågor. TeliaSonera bedriver verksamhet i länder som rankas som både hög och låg risk vad gäller korruption, men samma standard måste gälla för hela koncernen. Gemensamma riktlinjer och ett tydligt ställ- ningstagande hos den högsta ledningen mot alla former av korruption gör affärsetiken till en levande del i kulturen och beteendet, säger som är ansvarig för Corporate Control hos TeliaSonera. Riskanalysen för korruption bygger på flera parametrar där externa organisationer, såsom , utgör en informa- tionskälla. Därutöver analyseras till exempel vilka kostnadsstrukturer som finns och som potentiellt utgör risk i olika enheter samt erfaren- heter från intern och extern revision. Vi eftersträvar lika system och processer på samtliga marknader där vi agerar, vilket ger förutsättningar för samma höga standard inom de olika verksamheterna, säger . En koncerngemensam uppförandekod som uppdaterades ger övergripande riktlinjer för medarbetares agerande och beto- nar vikten av hög affärsetik. Samtliga medarbetare uppmanas att rap- portera oegentligheter. Det finns även särskilda instruktioner för dem som arbetar med upphandling och med finansiell rapportering som ger ytterligare vägledning för att motverka korruptionsrisker. Genom koordinering av våra olika aktiviteter inom Corporate Responsibility, riskanalys och kontrollaktiviteter skapar vi ett mer effek- tivt system som är gemensamt för koncernen. Tillsammans med lokala ledningar, våra interna kontrollfunktioner och externa revisorer har vi tagit fram en gemensam bild av situationen. Det ger en effektivare process för identifiering av var risker för korruption eller bristande kontroll finns och var vi ska sätta in stöd och utbildning för att förbättra resultaten. risk kopplade till det dotterbolag som köper in virke i och . Där genomförs utbildning i uppförandekoden och även en stickprovskontroll av en leveran- tör. Inom SEK förekommer en systematisk bedömning av risk i samband med kreditansökningar. SEK har klassicerat ett tju- gotal länder och hundratals företag, banker, oentliga organisa- tioner och kommuner utifrån era hållbarhetsaspekter, däri- bland korruption. Dessa utgör underlag inför beslut om kreditgivning i ett så kallat trakljussystem som signalerar risknivå. Genomgången av de statligt ägda företagens hållbarhetsredovis- ningar visar att åtta av företagen har rapporterat att de har utbildning av medarbetare i rutiner och riktlinjer mot korrup- tion, indikator SO3, och angett andel medarbetare som omfat- tats. Därtill har ytterligare sex företag delvis rapporterat denna indikator. har utvecklat en ny Uppförandekod och håll- barhetspolicy, som introducerats . Den tydliggör företagets position angående mutor, bestickning och oetiska för- måner, inklusive otillbörliga gåvor eller tjänster, och refererar till såväl denitioner och beloppsgränser som till IMM rekommendationer. I samband med interna sälj- och inköpskonferenser har medarbetare informerats om riktlinjer. Hos råder nolltolerans mot mutor och bestickning i samband med fordonsbesiktning, detta ingår både i rekryteringsprocesser med potentiella anställda samt som en del i grundutbildningen av nyanställda. SweRoad genomför ingen regelbunden utbildning i korruptionsfrågor, däremot har bolaget arbetat fram en rutin så att korruptionsfrågor diskuteras i samband med uppstart av ett projekt. TEMA: BEKÄMPNING AV MUTOR OCH KORRUPTION FÅ RAPPORTERAR OM INCIDENTER När det gäller åtgärder som vidtagits vid korruptionsincidenter, indikator SO4, redovisar knappt var fjärde företag någon infor- mation. I de esta fallen anges endast upplysningen att inga kor- ruptionsincidenter förekommit. har hanterat fall av bestickning som lett till förundersökning eller åtal. Företaget klargör att rapporterade fall hanteras genom internutredning och polisanmälan, och att medarbetare som bryter mot reglerna riskerar uppsägning eller avsked. Inom Systembolaget nns en etisk rådgivare, som kan agera s.k. whistleblower- funktion och ta emot misstankar om oegentligheter, men också ge medarbetarna stöd och vägledning. vidarebeford- rades sju frågor till den etiska rådgivaren, och medarbetare som vänder sig dit är garanterade anonymitet. En incident har lett till att har sett över sina riktlinjer och rutiner för representation och kontaktfrämjande förmåner och väntas fatta beslut om nya instruktioner . NY KOD GER STÖD TILL NÄRINGSLIVET har en arbetsgrupp med representanter från näringslivet och branschföreningar, såsom , , och , arbetat för att ta fram en vägledande kod kring gåvor och förmåner. Arbetsgruppen har arbetat fram koden tillsammans med IMM. Det förslag till kod som går med i remissrundan är brett för- ankrat i näringslivet, och har diskuterats med representanter för en rad företag och branschorganisationer. Koden kommer att för- valtas av IMM som ansvarar för att koden förblir ett levande instrument som går i takt med utvecklingen, säger , ledamot i och chefsjurist hos Posten Nor- den. Koden, tillsammans med lagförslagets förarbeten, ska ge företag en tydligare och utförligare vägledning i frågor om förmåner och mutor. Språket är mer modernt och tillgängligt än lagtexten och koden innehåller också olika varningsflaggor och förebyggande åtgärder som ett företag kan vidta. Ett företag som följer koden håller sig utanför det straffrättsliga området, men en avvikelse från koden behöver inte nödvändigt innebära en lagöverträdelse. Det är tydligt uttalat att koden ska vara en viktig rättskälla för domstolarna. Vad rapporterar de statligt ägda företagen om i sina hållbarhetsredovisingar? Olika branscher möter olika utmaningar och olika förtro- endefrågor kopplade till vilka risker och utmaningar som finns i respektive branscher. har uppdragit åt PWC att granska årets rapporter i förhål- lande till branschspecifika frågor. Ägarens förväntningar är att företagen har identifierat sina viktigaste frågor och redovisar sitt arbete och resultat. Viktiga hållbarhetsfrågor för energisektorn är framförallt kli- matpåverkan och förnybar energi, kärnkraftssäkerhet, kund- nöjdhet och aärsetik. fem övergripande strategiska målsättningar mäts delvis med GRI-indikatorer, däribland kundnöjdhet. Fokus har varit arbetet med att för- bättra drifts- och leveranssäkerheten genom utbyggnad av kraftnätet med kabel under mark, samt installation av mätut- rustning för elkonsumtion hos kunder och ökad rådgivning om eektivitetsåtgärder. Inom ramen för klimatfrågor görs investeringar i alternativa energikällor och i tekniker för lägre koldioxidutsläpp. De sam- lade resultaten av dessa åtgärder mäts delvis i form av GRI-indi- katorer för sänkta koldioxidutsläpp. är medlem i svenska avdelning. Med stöd av interna riktlinjer och utbildningar arbe- tar företaget för att förebygga korruption. Totalt hade 1 311 med- arbetare utbildats i Antitrust Compliance Pro- gramme . BASINDUSTRI: -,"# HSVWESJGU PDI 4WFBTLPH TLPHTGÚSFUBH Viktiga frågor för och är bland annat säker arbetsmiljö, påverkan på natur och lokalsamhälle, klimat-, energi- och avfallsfrågor. Rapporteringen visar att analys och bedömning av relevanta frågor väl överensstämmer med branschanalysen. har en central skyddskommitté med ansvar för en intern utbildning i arbetsmiljö, anpassad till verksam- het och riktad till samtliga personalansvariga chefer och skydds- ombud. bedriver ett motsvarande program kallat Säker- heten först. Resultaten av företagens arbete mäts i form av nyckeltal för olyckor och sjukfrånvaro. Påverkan på samhället skiljer sig mellan företagen. största utmaning är de omfattande samhällsföryttningarna som krävs i takt med att järnmalmen bryts på nya, djupare nivåer och påverkar bebyggelse och boende i Malmfälten (se sid xx). påverkan på den biologiska mångfalden är en viktig fråga och före- taget arbetar med att återskapa eller förstärka naturvärden i vissa skogsbestånd. Båda företagen uppvisar transparens om sin påver- kan och om samråd och samarbete med olika intressentgrupper. Energifrågor är en aärskritisk fråga för som är en storkon- sument av energi. redovisning lyfter upp resultat från ener- gieektiviseringsprogram och initiativ för ökad tillgång på el från förnybara källor - som basindustrins investering i vindkraft. DETALJHANDEL: 4ZTUFNCPMBHFU"QPUFLFU4WFOTLB 4QFM För detaljhandelsföretagen är frågeställningar relaterade till deras marknadsställning centrala. Deras samhällsuppdrag är att reducera negativa konsekvenser för folkhälsan, såsom spelmissbruk eller alkoholism. Kundnöjdhet är ett sätt att mäta förtroendet och påverkar företagens handlingsutrymme. Generellt är transporter och arbetsvillkor i leverantörskedjan också viktiga frågor. läkemedelsombudsman hanterar frågor eller klago- mål angående leverantörsneutraliteten med syfte att säkerställa hög etik och rättvis behandling av leverantörer. behandlades fyra ärenden. har infört åldersgränser och oannonserade kontroller hos ombud för ett säkert spelande. Över 2 000 personer valde ett frivilligt avtal om avstängningar från kasinon vid tendenser till spelberoende. Systembolaget driver ett nordiskt samarbete för en uppfö- randekod för leverantörer, och har inlett arbetet med en ny uppförandekod. har gjort riskbedömningar av leverantörskedjan och inkluderar sin nya kod i alla nya avtal med leverantörer. FASTIGHETER: "LBEFNJTLB )VT4QFDJBMGBTUJHIFUFS +FSOIVTFO7BTBMMFO Verksamheterna för de statliga fastighetsbolagen skiljer sig åt, men gemensamma relevanta hållbarhetsfrågor är energi och kli- mat, kundnöjdhet, aärsetik, hållbara byggnader och leveran- törsfrågor, såsom relationen med bygg- och anläggningsföretag. Rapportomfånget varierar mellan företagen, men en återkom- mande fråga är energianvändning och då främst arbetet med energieektiviseringar och att minska utsläpp från fossila bränslen. Specialfastigheter är igång med att arbeta in ett miljömålspro- gram i aärsplanerna med konkreta målsättningar för förnyelse- bar energi, minskad el- och värmeförbrukning och utfasning av fossila bränslen. Akademiska Hus har infört Energiportalen på era campusområden, och genom analys av energianvändningen identierat förbättringsområden. Målet är att minska mängden köpt energi till 2015, och till 2025. Fastighetsbolagens rapporter kan bli ytterligare transparenta om arbetet med aärsetiska frågor kopplade till korruption och risk. TeliaSonera och har gemensamma frågeställningar kopplade till öppenhet och åsiktsfrihet. framhåller sin uppgift att säkerställa tillgång till oberoende media och bidra till mediemångfald. För TeliaSonera innebär det säker datahan- tering för att skydda kundernas integritet, och med GRI-indika- torer redovisas ärenden kopplade till hantering av kunddata. * (( # !!' & ('&$* '# # Ökad tillgång till telekomtjänster ingår också som en viktig del i och TeliaSoneras rapportering och tillgång till tjänster på olika geograska marknader och i olika priskategorier. Miljöpåverkan skiljer sig mellan verksamheterna, men mäts och följs upp i nyckeltal, exempelvis miljöpåverkan från resor och fastigheter. TeliaSonera har trefaldigat antalet videokonfe- renser. Det har gett kostnadsbesparingar på och minskat koldioxidutsläppen . Rymdbolaget arbetar även för att ta fram mer miljövänliga alternativ till det giftiga satellitbränslet, och för att hitta alternativa till asbest som nns i vissa raketmotorer. Aärsetiska frågor i företagen inkluderar såväl mutor och korruption som ansvarsfull marknadsföring av tjänster. TeliaSo- nera har en transparent rapportering om riskanalys, utbildning och åtgärder i inköpsorganisationen för att säkerställa aärsra- beslut. För övriga företag nns det fortsatt utvecklings- potential i rapportering om problematiken och åtgärder som vidtagits. FINANS: /PSEFB #BOL4&,4XFEGVOE#PTUBETHBSBOUJ4WFOTLB 4LFQQTIZQPUFLTLBTTBO4#"#"-. Bra bolagsstyrning, riskhantering och ersättningar är viktiga frå- gor för den nansiella sektorn, vilka också påverkar kundnöjdhe- ten. Ansvarsfull kreditgivning och indirekt social och miljöpåver- kan genom investeringar är specika utmaningar i sektorn. Alla företagen förklarar processen kring kreditgivning på ett tydligt sätt, inklusive socialt och miljömässigt ansvar i proces- sen. SEK tillämpar en systematik för risk kallad trakljussyste- met där länder och företag bedöms utifrån potentiella risker, som penningtvätt eller mänskliga rättigheter. arbetar för att redare ska ta miljöhänsyn vid fartygsinvesteringar, och nansierar inte fartyg som inte uppfyller miljökrav enligt regler och interna kriterier. Särskilda prövningar görs av arbetsmiljö och mänskliga rättighe- ter vid utlandsagg. beskriver noggrant sin kreditbedöm- ningsprocess med syfte att säkerställa att kunderna har ekono- miska förutsättningar för att klara sina åtagande. rapporterar efter indikatorer från GRI:s sektorsupplement för nanssektorn och beskriver rutiner för att säkerställa att miljö- relaterade, sociala och politiska risker bedöms i beslutsprocessen för företagskrediter. Med hänsyn till den generella förtroende- skada som nanskrisen resulterat i kan företagen bli ytterligare transparenta i vilka åtgärder som görs för att öka kundnöjdhet och stärka förtroendet, liksom i ersättningsfrågor i hållbarhets- sammanhang. TRANSPORT: SJ, Posten , , SAS Klimatfrågan har stort fokus i transportföretagens redovis- ningar. Det är ett pågående arbete att identiera såväl bentliga fördelar som utveckling av nya transporttjänster med mindre miljöpåverkan. Tillsammans med kunder har Posten utvecklat ett antal miljötjänster där klimatkompensation ingår. transporterar med eltåg som drivs av energi från vattenkraft och vindkraft, därför fokuserar de resur- ser på eektivisering av de transporter som drivs med diesel. SJ investerar i nya snabbtåg som innebär mindre energiför- brukning, trots att tågens hastighet ökar. I de nya tågen kan dessutom inbromsningsenergin återföras till elnätet som de har eektivare komfortsystem och lägre luftmotstånd. SAS har ett program för att minska energiförbrukningen som löper . Insatser , som modiering av yg- planen, eektivare färdplanering och erfarenhetsutbyte inom minskade bränsleförbrukningen med en procent, vilket motsvarar kostnadsbesparingar på och lägre koldioxidutsläpp. KULTUR: Operan, Främst för Operan och är samhällsuppdraget, till- gängliggörandet av kultur och kulturell mångfald. Genom redo- visning av nyckeltal som antal egna produktioner, föreställ- ningar, besökare och beläggningsgrad söker de båda nationalscenerna spegla hur väl de lever upp till sina uppdrag. Operans och konstformer görs också tillgängliga genom sändningar över det digitala biografnätetet samt via Sve- riges Radio och . Opera och balett är en inter- nationell konstart med regelbundna utbyten av konstnärliga team och gästsolister mellan scenerna. Vikten av samförstånd och tolerans lyfts därför fram i Operans hållbarhetsredovisning. fastställde Operan etiska riktlinjer - ett styrdoku- ment som inkluderar etiskt ansvar vid bl.a resor, transporter, IT- användning m.m. lyfter fram uppbyggnaden av ett ledningssystem för miljöarbetet i sin hållbarhetsredovisning, där de menar den största förändringspotentialen nns. Det handlar då inte minst om energiförbrukning och ygresor i sam- band med turnéer och gästspel. har en policy och en handlingsplan mot diskriminering och för att motverka trakas- serier, en etikpolicy som anger hur personalen ska förhålla sig till varandra, publiken och omvärlden. Det är ett tydligt genomslag för riktlinjerna när i princip samtliga statligt ägda företag rap- porterar enligt de normgivande riktlinjerna för rapportering efter att de införts. Det innebär att den så betydelsefulla trans- parensen förbättrats och det står klart att de statligt ägda företa- gen generellt hävdar sig bättre på detta område än de flesta börsnoterade bolagen, säger , ordförande i juryn för FAR:s tävling om bästa hållbarhetsredovisning och part- ner i PricewaterhouseCoopers. har ett flertal företagen i den statliga portföljen visat att de står sig väl i konkurrensen och vi har i FARS regi pris- belönat SAS, , , och i täv- lingen om bästa hållbarhetsredovisning. Särskilt utmärkande är ökningen av rapporteringen på tillämpningsnivå B i redovisningsramverket . har B-rapporterna ökat från några enstaka till nära ett tiotal, vilket är en tydlig ambitionsmarkör. Klättringen från nivå C till nivå B kräver ett tydligare åtagande från ledningen i att sätta affären i ett hållbarhetssammanhang, liksom ett större krav på transparens och fokus på väsentlighet. Det är uppmuntrande att se bolagens arbete för att möta redovisningsprinciperna, fram- håller som förväntar sig att också kunna prisbelöna ett svenskt statligt ägt företag i den världsomspän- nande redovisningstävlingen . För detta krävs fort- satt utveckling och integrering av hållbarhetsinformationen också i årsredovisningen, ett arbete som några statliga bolag redan är på god väg med, menar som är ord- förande också i den internationella juryn för . En genomgång av hållbarhetsredovisningarna från de statligt ägda företagen, se tabell sid 37, visar att (45 av 48 före- tag) har presenterat en separat eller integrerad hållbar- hetsredovisning enligt GRI:s riktlinjer, vilket är en förbättring jämfört 2007, och jämfört 2008. Bland börsens 100 största företag gör en hållbarhets- redovisning enligt GRI, vilket i och för sig är en ökning från 2008. Ett företag () har inte gjort någon hållbarhetsredovisning enligt GRI men har ett omfattande avsnitt i årsredovisningen som beskriver företagets hållbarhets- arbete och därför räknas in bland de företag som gjort en håll- barhetsredovisning men inte enligt GRI:s riktlinjer. Ett företag () har angivit en förklaring till avvikelsen i bolags- styrningsrapporten, i enlighet med riktlinjernas följa och för- klara. Det nybildade Fouriertransform har inte heller gjort någon hållbarhetsredovisning 2009, men har angivt att de avser att göra en hållbarhetsredovisning 2010. Enligt riktlinjerna ska hållbarhetsredovisningen vara kvali- tetssäkrad genom oberoende granskning, vilket de esta företa- gen gjort, , vilket kan jämföras med bland de 100 största börsnoterade företagen. Genomgången visar era företag som har ökat sin ambition för redovisningen jämfört med , genom att höja som redovisningsnivå från C till B. Totalt 35 rapporterar enligt C, 8 enligt B och 2 enligt A. TeliaSonera förlorade sin plats i det internationella hållbarhetsindexet FTSE4Good, med motiveringen att företaget brast i transparens om hur koncernen arbetade för att motverka korruption och med mänskliga rättigheter. Genom aktiva dialo- ger och ökad transparens om TeliaSoneras rutiner och arbetssätt återck de sin plats i FTSE4Good . startade ett nätverk för hållbarhetsfrågor i de statligt ägda företagen. Syftet är träffas, bygga nätverk, utbyta erfarenheter, disku- tera och fördjupa sig i olika sakfrågor. Ämnen som har stått på program- met har bland annat varit värdeskapande indikatorer, organisation och hur kan man jobba med leverantörer och leverantörsuppföljning. Man får alltid med sig något att fundera över, och det är viktigt att ställa sig frågan vad som är relevant för oss på Svevia, utifrån våra målsättningar, säger , miljö- och hållbarhetschef hos Svevia. Vi, liksom många andra, befinner oss i en uppbyggnads- fas i detta arbete och jag tar med mig nyheter från nätverket in i vår interna arbetsgrupp i Svevia. Det som varit särskilt värdefullt för oss är att få höra erfarenheter från gästföreläsande entrepenadföretag vars verksamhet har likheter med vår. Ett annat exempel är den genomgång vi hade om sociala frågor i utvecklingsländer, vilket gett en viss förståelse för olika pro- blem man kan stöta på hos olika leverantörer. Det som varit slående är att bolagen i nätverket ställs inför så många gemensamma utmaningar och frågeställningar oberoende av storlek eller verksamhet. Genom att diskutera och dela erfarenheter med andra CSR- eller hållbarhetsansvariga i bolagen har vi kunnat stötta varandra i det interna arbetet och hitta argumenten som når ut i organisationen och övertygar, säger , CSR-ansvarig på . REDOVISNING AV HÅLLBARHETSRAPPORTERING 20091) 'ÚSFUBHTUBUFOT ÊHBSBOEFM JOPN QBSFOUFT Akademiska Hus () Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) 3) () Ja (i ÅR) Fouriertransform 4) () Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Nordea (19,) Posten (60,) Ja (i ÅR) SAS (21,) SOS Alarm () Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Svevia 5) () Ja (i ÅR) Ja (där ÅR inkluderas) TeliaSonera (37,) Ja (i ÅR) 5) () Ja (i ÅR) 1)I sammanställningen ingår inte vilande företag eller företag under avveckling (Zenit Shippping och Preaktio) Det delägda företagen och det ryska företa- get Dom Shvetsii och ingår inte i sammanställningen. De nybildade företagen (Infranord och Swedavia) ingår inte heller i sammanställningen. 2)(i ÅR) betyder att hållbarhetsredovisningen publicerades i årsredovisningen. 3)har inte gjort någon hållbarhetsredovisning men har ett omfattande avsnitt i årsredovisningen som beskriver företagets hållbarhetsarbete och därför räknas in bland de företag som gjort en hållbarhetsredovisning men inte enligt GRI:s riktlinjer. ERSÄTTNINGAR OCH ANDRA ANSTÄLLNINGSVILLKOR FÖR LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE UPPFÖLJNING Ersättningar och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare uppföljning Rimliga och välavvägda ersättningar till ledande befatt- ningshavare i näringslivet är en viktig förtroendefråga för staten som företagsägare och för näringslivet i övrigt. ERSÄTTNINGAR - EN VIKTIG FÖRTROENDEFRÅGA För de statligt ägda företagen är rimliga och väl avvägda ersätt- ningar till de ledande befattningshavarna en central del i ägar- styrningen. De statligt ägda företagen ägs gemensamt av det svenska folket. Det nns höga förväntningar på hur de statligt ägda företagen och dess företrädare ska uppträda. När staten äger företag ska den vara en professionell, tydlig och ansvarsfull ägare. I det ligger att ha rimliga, väl avvägda och transparant redovisade ersättningar och andra anställningsvillkor till sina ledande befattningshavare. beslutade regeringen om nya riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare utgör en del av Statens ägarpolicy (se sid. 9-19), och riktlinjerna nns i sin helhet på sid. 129-130. I före- tag där staten direkt eller indirekt är en av era delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regeringens riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. På uppdrag har undersökt hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare har efterföljts. Undersökningen bygger på information insamlad från företagen baserad på uppgifter om ersättningar till ledande befattningshavare från företagens årsredo- visningar. Därtill har marknadsdata används från privata företag för att ta fram relevanta benchmarks för företag i jämförbara stor- lekar och branscher.