prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — De extra medel verket fick innebar också att externa intressenter i högre grad än tidigare kunde involveras. Därmed kunde informationen anpassas till mottagarna och lägga grunden till en ökad grad av interaktivitet. Förstärkt information till utländska företag och arbetstagare Satsningen innebär att informationen om bl.a. arbetsmiljöregler till utländska företagare och arbetstagare ökar. För att förstärka informationen till utländska företag och utländsk arbetskraft (utstationerade) har tagit fram en bok på svenska och engelska som innehåller de aktuella lagtexterna samt en översikt över vad som gäller vid utstationering i . Informationen har också översatts till flera andra språk. Marknadskontroll är en obligatorisk uppgift som följer av EU-medlemskapet och en central del av åtgärderna för en väl fungerande inre marknad för säkra varor. Deltagande i standardiseringsarbetet är en viktig del i regelarbetet. De extra medlen syftar till att förstärka insatser inom dessa områden. är marknadskontrollmyndighet för fem harmoniserade produktområden, maskiner, personlig skyddsutrustning, enkla tryckkärl, tryckbärande anordningar och utrustning för explosionsfarlig miljö och även för vissa produkter inom "det oharmoniserade området" - de produkttyper som inte omfattas av särskilda EU-gemensamma produktregler. om produkter som är avsedda för användning både inom arbetslivet och privat. har tagit fram marknadskontrollprogram för de fem produktområdena inom det harmoniserade området samt ett program gällande produkter inom det oharmoniserade området. I programmen presenteras förutsättningar för respektive produktområde. I budgetpropositionen föreslogs en satsning på sammanlagt för att i ett pilotprojekt utveckla och prova tillsynsmetod enligt s.k. screening (en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch genom besök). har i samråd med arbetsmarknadens parter valt den grafiska branschen för detta projekt och tillsynen inom projektet startar . I syfte att stimulera till ökad forskning inom området arbetsmiljö och lönsamhet gav regeringen i samband med budgetpropositionen () i uppdrag att utlysa ett särskilt forskningsbidrag. Totalt avsattes för ändamålet . Medlen utlystes och beslut om bidrag togs . Av de inkomna ansökningarna beviljades fyra stycken, motsvarande bidrag om sammantaget . Resultaten av projekten väntas bli klara . Kunskaps- och informationssatsning för att främja jämställdhet och motverka våld och hot i arbetslivet fick i uppdrag att genomföra en kunskaps- och informationssatsning för att motverka våld och hot i arbetslivet. avsätts sammanlagt under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet till för genomförandet. Uppdraget har även ett jämställdhetsperspektiv. Projektet ska ge ökad kunskap om de miljöer och situationer där risker för våld och hot kan uppstå och i vilka 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 branscher och yrkesgrupper som riskerna att utsättas för våld och hot är störst. Syftet med insatsen är bl.a. att föra ut den kunskap som finns hos verket för att förebygga hot och våldssituationer. Minska olyckstalen i jord- och skogsbruket I syfte att motverka de höga olyckstalen i jord- och skogsbruket avsatte regeringen till att stärka rådgivningen till lantbrukare. () och () gavs i uppdrag att i samråd med () utveckla ett rådgivningskoncept och utbilda rådgivare. Satsningen har resulterat i det gårdsbaserade rådgivningsprojektet, Säkert bondförnuft, vars mål är att halvera olycksfallen inom jordbruket till 2013. Fortsatt finansiering av projektet sker med medel från Landsbygdsprogram. Regeringen har tydliggjort att arbetsmiljö är ett prioriterat område i Landsbygdsprogram . Regeringen tillsatte ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd (dir. 2008:101) för att på ett samlat sätt få kunskap om aktuella forskningsrön. I rådet ingår forskare och experter från forskningsrelaterade myndigheter och organisationer. har bl.a. publicerat två skrifter, God arbetsmiljö en framgångsfaktor (SOU 2009:47) och Inkluderande arbetsliv (SOU 2009:93). Rådets uppdrag har förlängts till . Regeringen beslutade om en särskild utredare med uppdrag att se över behovet av och möjligheterna att införa marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet (dir. 2008:129). lämnade utredningen delbetänkandet En ny modell för arbetsmiljötillsyn (SOU 2009:40), vilket avser den del av uppdraget som gäller att utreda möjligheterna att koppla marknadsorienterade styrmedel till tillsyn. Utredningen skulle i sitt arbete särskilt beakta det system som har 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 införts i med dels bred genomgång av i princip alla arbetsställen genom s.k. screening och dels utmärkande av resultatet genom offentliggörande av symboler. I korthet innebär utredningens förslag att en ny tillsynsmodell, med delar av den danska modellen som förebild, införs. Delbetänkandet har remissbehandlats. I budgetpropositionen föreslogs en försöksverksamhet hos som kommer att pågå , där screening tillämpas på en begränsad sektor av näringslivet. Utmärkande genom symboler ingår inte i försöksverksamheten. lämnade utredningen sitt slutbetänkande Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet (SOU 2009:97), där utredningen har gett förslag till incitament som skulle kunna främja efterlevnaden av regler på arbetsmiljöområdet. Slutbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen beslutade att en särskild utredare ska överväga och föreslå ändringar i arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen som syftar till en klarare och effektivare reglering för att genomdriva lagstiftningens krav, t.ex. användning av vitesföreläggande, straffsanktion eller administrativa avgifter (dir. 2010:20). Bakgrunden är bl.a. att ärenden hos polis- och åklagarmyndigheterna som gäller brott mot straffsanktionerade föreskrifter på det aktuella området i många fall lagts ned av olika anledningar, t.ex. bristande bevisning och ibland efter långa utredningstider. är i dessa fall normalt förhindrat att använda föreläggande eller förbud för att rätta till bristerna. Utredaren ska även eftersträva en enklare och tydligare utformning av de aktuella reglerna och se över att systemet är utformat i enlighet med regeringsformens regler om normgivningsmakten. Uppdraget ska redovisas . Nytt direktiv om stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården och rådet beslutade om ett nytt direktiv om genom- förande av det ramavtal om förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården. Direktivet är baserat på ett avtal mellan arbetsmarkandens parter på EU-nivå och anger minimiregler för skyddet av arbetstagare mot risker för stick- och skärskador. Skälet för regleringen är att sådana skador i vissa fall kan leda till överföring av blodsmitta. Vissa ändringar i svensk rätt torde krävas för att genomföra direktivet. Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt . Analys och slutsatser Arbetsmiljö De indikatorer som beskrivits i avsnittet tyder på en fortsatt positiv utveckling inom arbetsmiljöområdet. Både arbetsolyckor som medfört fler än tre dagars sjukfrånvaro och arbetssjukdomar fortsätter stadigt att minska. Dessa förbättringar gäller generellt, men det finns stora variationer mellan yrkesgrupper och branscher, liksom mellan män och kvinnor samt äldre och ungdomar. Arbetsolyckor med sjukfrånvaro har minskat kraftigt bland unga män (), för denna grupp har antalet olyckfall minskat jämfört med . Detta innebär att arbetsolyckor med sjukfrånvaro främst drabbar de äldre männen (). De ungas arbetsmiljö är dock i vissa avseenden sämre, med kroppsligt påfrestande arbete, besvärliga arbetsställningar samt bundet och ofritt arbete. De unga uppger sig också oftare ha problem som är arbetsrelaterade. När det gäller arbetssjukdomar anges organisatoriska eller sociala faktorer allt oftare som orsak. När det gäller kvinnor ligger stress, hög arbetsbelastning och relationsproblem bakom majoriteten av anmälningarna. Belastningsorsaker, med besvär i leder och muskler som följd är fortfarande den vanligaste orsaken till arbetssjukdom bland män. Värt att observera är också att problem med buller har ökat . Även om antalet arbetsolyckor utan sjukfrånvaro har minskat något ligger dessa fortfarande kvar på en jämförelsevis hög nivå. Många hot- och våldsituationer återfinns bland dessa olyckor utan sjukfrånvaro. Det är viktigt att även mindre allvarliga olyckor uppmärksammas, eftersom det kan ge värdefull information för det riskförebyggande arbetet. Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet påverkas sannolikt av konjunkturella faktorer. lågkonjunktur finns färre antal arbetstillfällen i riskutsatta branscher, t.ex. inom byggsektorn. Minskningen av olycksfallsrisken för unga män kan sannolikt till viss del förklaras av detta. finns det en del som tyder på faktiska förbättringar av arbetsmiljön och att arbetsmiljöfrågorna ges större uppmärksamhet på arbetsplatserna. I den arbetsmiljöundersökning som genomförs av () på uppdrag av redovisas att av de sysselsatta anger att ett systematiskt arbetsmiljöarbete bedrivs på deras arbetsplats, vilket är en ökning jämfört med . Undersökningen redovisar också att allt fler upplever sig vara mycket nöjda med arbetet, det är nu som uppger detta. Allt färre uppger sin sjukfrånvaro som arbetsrelaterad. Det är också allt fler som tror sig kunna stanna kvar i arbetslivet längre . Sjukfrånvaron i sin helhet fortsätter att minska (se vidare utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). I en lågkonjunktur har det tidigare funnits en benägenhet till minskad sjukfrånvaro till följd av att den anställde upplever det som en större risk att vara frånvarande från arbetet i en situation där uppsägningar sker. Antalet personer som anger att de har gått till arbetet trots att de borde varit sjukskrivna, har totalt sett ökat något . Sjuknärvaro är vanligast i yrken med en hög grad av egeninflytande. Inom arbetsrätten är det komplicerat att genom indikatorer visa fullt ut hur reglerna på det arbetsrättsliga området fungerar. De indikatorer som används kan dock ge en bild av hur olika anställningsformer enligt lag och avtal utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: -deltidsanställning eller tidsbegränsad anställning, -tidsbegränsad anställning. För samtliga indikatorer utgör () arbetskraftsundersökning () källa. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket var oförändrat jämfört med . Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande avser den tid som heltidsarbetande personer (mer än 34 timmars arbetstid) uppger att de arbetar en vanlig vecka. Den faktiskt arbetade tiden för alla personer i arbete är betydligt lägre för kvinnor än för män (se diagram 5.8). uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket var en marginell minskning för både kvinnor och män jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet. Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande Faktisk arbetad tid för personer i arbete Källa: (). Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Det är betydligt vanligare att kvinnor har en deltidsanställning eller en tidsbegränsad anställning än att män har det. Knappt hälften av kvinnorna och drygt en femtedel av männen är anställda i sådana anställningar. Som framgår av tabell 5.4 har både andelen kvinnor och män i deltids- eller tidsbegränsade anställningar ökat något , har dock andelen minskat. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.4 Deltidsanställning eller tidsbegränsad anställning, 20042009 Procent av samtliga anställda Källa: (). Av samtliga anställda kvinnor arbetade deltid jämfört med av samtliga anställda män . har förändringarna varit marginella, men ökade både andelen deltidsarbetande kvinnor och män (se tabell 5.5). ökade andelen deltidsarbetande män och minskade något bland kvinnor. Totalt arbetade drygt var fjärde anställd deltid . Tabell 5.5 Deltidsarbete, 20042009 Andel deltidsarbetande i procent av samtliga anställda Källa: (). Kvinnor har i större omfattning än män tidsbegränsade anställningar (se tabell 5.6). Andelen med tidsbegränsad anställning ökade , men minskade bland både män och kvinnor . Tabell 5.6 Tidsbegränsad anställning, 20042009 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). Konsekvenser och åtgärder med anledning av Lavaldomen meddelade dom i målet C-341/05, det s.k. Lavalmålet, efter en begäran om förhandsavgörande från Arbetsdomstolen. Regeringen överlämnade en proposition (prop. 2009/10:48) till med förslag till åtgärder med anledning av Lavaldomen. De lagändringar som föreslogs trädde i kraft . Lagändringarna anknyter i stort till vad som föreslogs i betänkande (SOU 2008:123). Kärnan i lagändringarna utgörs av en ny 5 a § i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Lagändringarna går i korthet ut på att en facklig stridsåtgärd mot en utländsk arbetsgivare i syfte att få till stånd ett kollektivavtal för arbetstagare som utstationeras i får vidtas endast under vissa förutsättningar. De villkor som krävs av den svenska arbetstagarorganisationen ska (1) motsvara villkoren i ett centralt branschavtal som tillämpas i på motsvarande arbetstagare, (2) bara avse minimilön eller andra minimivillkor på vissa områden och (3) vara förmånligare för arbetstagarna än det som följer av lag. En sådan stridsåtgärd får inte vidtas om arbetsgivaren visar att arbetstagarna redan har villkor som är minst lika förmånliga som minimivillkoren i ett svenskt, centralt branschavtal. En stridsåtgärd som vidtas trots att dessa förutsättningar inte är uppfyllda ska anses olovlig enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. De nya lagreglerna innebär att det alltjämt är de fackliga organisationernas ansvar att övervaka och genomdriva att utstationerade arbetstagare skyddas och att tjänsteutövare från andra länder inte på ett otillbörligt sätt konkurrerar med låga löne- och andra anställningsvillkor på de områden som anges i utstationeringsdirektivet. Det ingår, efter lagändringarna, i uppdrag att hjälpa till med information om kollektivavtalsvillkor som kan komma att bli tillämpliga vid en utstationering. En arbetstagarorganisation ska lämna in sådana kollektivavtalsvillkor till som organisationen kan komma att gå till strid för. Arbetsdomstolen meddelade dom i målet A 268/04 (dom nr 89/09), un mot , , avdelning 1 och Svenska Elektriker- De återstående tvistiga frågorna i målet, efter dom i mål C-341/05 efter att Arbetsdomstolen begärt förhandsavgörande, rörde i princip enbart skadeståndsskyldighet och skadeståndets storlek. Arbetsdomstolen avslog yrkandena om att inhämta förhandsavgörande från i fråga om de fackliga organisationernas skadeståndsskyldighet. Arbetsdomstolen fann att de fackliga stridsåtgärderna inneburit ett brott mot EG-rätten och att de fackliga organisationerna var skadeståndsskyldiga gentemot un . Beträffande det yrkade ekonomiska skadeståndet ansåg Arbetsdomstolen att bolaget inte har kunnat visa att det lidit ekonomisk skada med yrkat belopp. Yrkandet om ekonomiskt skadestånd avslogs därför. Arbetsdomstolen ålade de fackliga organisationerna att betala allmänt skadestånd till bolaget om sammanlagt och att stå för merparten av bolagets rättegångskostnader, sammanlagt . antogs och rådets direktiv /104/EG av om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9). Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna efter samråd med arbetsmarknadens parter ska göra en översyn av eventuella begränsningar eller förbud mot arbete som utförs av personal som hyrs ut av bemanningsföretag. Enligt direktivet ska medlemsstaterna också tillförsäkra en likabehandlingsprincip. Det innebär att de grundläggande arbets- och anställningsvillkoren för arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag, som uppdraget i kundföretaget varar, minst ska vara de villkor som skulle gälla för dem om de hade anställts direkt av företaget i fråga för att inneha samma tjänst. Direktivet medger dock att medlemsstaterna under vissa angivna förutsättningar inför eller behåller alternativa lösningar för regleringen av arbets- och anställningsvillkor för bemanningsföretagsanställda i bl.a. kollektivavtal. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att överväga och lämna förslag på åtgärder som behöver vidtas för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 att genomföra direktivet om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag i svensk rätt. Utgångspunkten för utredarens överväganden och förslag ska enligt regeringens direktiv (dir. 2009:85) vara att vidmakthålla den grundläggande principen på arbetsmarknaden att huvudansvaret för reglering av löne- och anställningsvillkor överlåtits på arbetsmarknadens parter. Målet ska vara att direktivet genomförs på ett sätt som i så stor utsträckning som möjligt anknyter till traditionerna på den svenska arbetsmarknaden. Ytterligare en utgångspunkt är att hänsyn ska tas till att direktivet har två syften, dels att uppställa skydd för arbetstagare, dels att främja bemanningsföretagsverksamhet som ett sätt att effektivt bidra till att skapa arbetstillfällen och utveckla flexibla arbetsformer. Utredaren ska redovisa uppdraget . Direktiv om Europeiska företagsråd och rådets direktiv /38/EG av avseende inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (122, , s. 28) antogs . Det nya direktivet kommer att ersätta rådets direktiv /45/EG i samma fråga. Bestämmelserna i det nya direktivet ska tillämpas fr.o.m. . remitterades en departementspromemoria med förslag till genomförande av det nya direktivet (Ny lag om europeiska företagsråd, Ds 2010:10). I promemorian föreslås att lagen (1996:359) om europeiska företagsråd ersätts av en ny lag om europeiska företagsråd. Jämfört med den nuvarande lagen innehåller den föreslagna lagen ett antal nya bestämmelser i syfte att genomföra det nya direktivet. Det föreslås bl.a. bestämmelser som tydliggör begreppen gränsöverskridande fråga, information och samråd. Vidare föreslås att de gemenskapsföretag och företagsgrupper som omfattas av lagen ska ge arbetstagarrepresentanterna i företagsrådet viss utbildning. Det föreslås också regler som ska tillämpas vid en väsentlig omstrukturering i företaget eller i företagsgruppen. Förslaget innebär att gemenskapsföretag och företagsgrupper med vissa avtal i huvudsak kommer att vara undantagna från den 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den nya lagen föreslås träda i kraft . Remisstiden löpte ut . Frågan bereds inom . Arbetsmarknadens parter på europanivå enades om att ändra det ramavtal om föräldraledighet som genomförts som direktiv /34/EG. och rådet antog efter förslag från kommissionen ett direktiv om föräldraledighet för att genomföra det nya avtalet, rådets direktiv /18/EU av om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävandet av direktiv /34/EG (EUT L 68, , s. 1320). Direktivet innehåller minimiregler och innebär att rätten till föräldraledighet förlängs från för vardera föräldern, en av dessa månader kan inte överlåtas till den andra föräldern. Avtalet innebär dock inte att ersättning måste utgå under ledigheten. I avtalet har även reglerna som rör skydd för anställningsförmåner, icke-diskriminering och återgång i arbete ändrats. Direktivet ska vara genomfört i medlemsländerna senast . Ärendet bereds inom . Förslag om ändring av direktiv om mammaledighet presenterade ett förslag till ändring av och rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Ändringsförslaget innebär en utökad barnledighet för mamman från 14 , varav ska vara obligatoriska efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid denna barnledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen vid Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare. Förslaget diskuterades senast i rådet . första läsning av förslaget planeras att hållas . Först därefter kommer förhandlingarna att fortsätta i rådet. Om förslaget antas kan det komma att medföra vissa justeringar i det svenska systemet för föräldraledighet och föräldraförsäkring. beslutade regeringen lagrådsremissen En enklare ledighetslagstiftning. I lagrådsremissen föreslås ändringar i åtta ledighetslagar, bland andra föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Syftet med förslagen är att förenkla lagarna och minska företagens administrativa kostnader. Vissa lagar med innehåll som ligger nära varandra föreslås samordnas till en lag. En lag som inte tillämpas föreslås upphävas. Antalet ledighetslagar minskar enligt förslaget till fem. Det materiella innehållet i lagarna påverkas endast i mindre grad av förslaget. Ärendet bereds inom . trädde den ändrade semesterlagen (1977:480) i kraft. Lagen har förenklats för att underlätta tillämpningen och för att minska de administrativa kostnaderna för företag och verksamheter. Ändringarna innebär förenklingar såväl i sak som språkligt och redaktionellt. Ändringarna innebär bl.a. att en ny enkel regel, med kollektivavtalsreglering som modell, har införts för beräkning av semesterlön. Den nuvarande beräkningsregeln finns kvar för de arbetstagare för vilka den nya regeln inte kan tillämpas, men har förenklats. Även reglerna om semesterlönegrundande frånvaro har förenklats i vissa avseenden. Vidare har möjligheterna för korttidsanställda att få betald semester och särreglerna för okontrollerade arbetstagare slopats. Regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 2006:55) med uppdrag att lämna förslag till lagreglering av skyddet av den personliga integriteten i arbetslivet. Utredaren överlämnade sitt betänkande, Integritetsskydd i arbetslivet (SOU 2009:44) . I betänkandet lämnas ett förslag till en helt ny lag om integritetsskydd i arbetslivet. Lagförslaget innehåller tre ändringar när det gäller behandling av personuppgifter i arbetslivet enligt personuppgiftslagen (1998:204), förbud för arbetsgivare att begära in vissa registerutdrag bl.a. inför och under anställning, en uttrycklig reglering om när det är tillåtet för arbetsgivare att kräva medicinska undersökningar samt förbud för arbetsgivare att genomföra påtagligt integritetskränkande åtgärder i övrigt. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Betänkandet och remissvaren bereds inom . Internationella arbetsorganisationen () beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog en rekommendation om hiv och aids i arbetslivet. Rekommendationen, som är ett icke-juridiskt bindande instrument, innehåller en uppmaning till medlemsstaterna att i samråd med arbetsmarknadens parter utarbeta och genomföra en nationell politik ett nationellt program för hiv och aids i arbetslivet. Icke-diskriminering och undvikande av stigmatisering av arbetstagare och arbetssökande ska vara vägledande principer för den nationella politiken. antog vidare ett utkast till en konvention och ett utkast till en rekommendation om anständiga arbetsvillkor för arbetstagare som arbetar för och i ett hushåll inom ramen för ett anställningsförhållande. Efter det att medlemsstaterna har fått tillfälle att kommentera de antagna textutkasten gör ILO- sekretariatet en sammanställning och bearbetning av medlemsstaternas synpunkter.