prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer förklaras de minskade anslagsnivåerna 2010 2012 främst av utfasningar av tillfälliga stimulansåtgärder under finanskrisen, bl.a. i form av tidigareläggningar av underhållsåtgärder, samt den s.k. närtidssatsningen. Den lägre nivån 2010 jämfört med förklaras därutöver av ett särskilt tillskott av kapital 2009 med anledning av bolagiseringar på vägsidan. Införandet av trängselskatt i är en förklaring till ökningen på 2013. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv föreslår regeringen i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) ett kapitaltillskott på till det aktiebolag som kommer att få till uppgift att bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland (stödområde A). Vidare har fattat beslut om ett kapitaltillskott till SAS på 2010 (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). Sammantaget leder detta till att utgifterna inom utgiftsområdet ökar tillfälligt med ca 2010. Att ökningen i förhållande till 2009 blir ca beror på att även 2009 beslutade om ett kapitaltillskott till på (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192). För en redovisning av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition se avsnitt 8.2.1. Tabell 8.6 Utgiftsförändringar 20102014 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna reformer och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -0,19 -0,53 -0,08 -0,01 UO 2 Samhällsekonomi och -0,21 -0,03 UO 3 Skatt, tull och -0,04 -0,01 -0,08 -0,27 UO 6 Försvar och -0,34 -0,26 -0,01 -0,47 -0,05 -0,50 -0,32 -0,22 -0,04 UO 9 Hälsovård, sjukvård -0,06 UO 10 Ekonomisk trygghet -4,12 -3,15 -0,42 -0,41 -0,01 UO 11 Ekonomisk trygghet -0,04 -0,08 -0,01 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,10 UO 13 Integration och -0,08 -0,09 UO 14 Arbetsmarknad och -0,23 -1,39 -0,36 -0,17 -1,32 -0,07 UO 16 Utbildning och -1,49 -0,04 -0,62 UO 17 Kultur, medier, UO 18 Samhällsplanering, -0,10 -0,06 -0,01 UO 19 Regional tillväxt -0,08 -0,01 -0,16 UO 20 Allmän miljö- och -0,11 -0,23 -0,02 -0,47 -0,30 -0,12 -0,77 -0,01 -1,58 -2,42 -2,06 -0,40 UO 23 Areella näringar, -1,18 -0,29 -0,17 -0,18 -3,25 -0,03 -0,11 UO 25 Allmänna bidrag till -9,53 -3,58 -0,22 UO 27 Avgiften till -0,34 -1,48 -4,17 -8,21 -2,48 -1,67 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår ej. Vidare ingår inte anslagsförändringen till följd av övergången till bruttoredovisning av avgifter inom utgiftsområde 22 som föreslås i denna proposition eftersom övergången motsvaras av högre inkomster och därmed inte påverkar statsbudgetens saldo (se not 1 och 2 i tabell 8.11). Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med 2010 och med 2011. Perioden 20122014 förväntas den årliga omräkningen bli större än 2011. Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . Den årliga ökningen är störst 2010, vilket hänger samman med jämförelsevis höga löneökningar 2008. Metoden för pris- och löneomräkningen beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och om- världen. bidrar makroekonomiska förändringar sammantaget till att de takbegränsade utgifterna sjunker trots stigande utgifter för arbetsmarknadspolitiken. Det beror i huvudsak på att det svaga konjunkturläget även för med sig lägre pensions- utgifter till följd av balanseringen i ålders- pensionssystemet och lägre utgifter för biståndet. Även väntas den makroekonomiska utvecklingen bidra till lägre takbegränsade utgifter. I huvudsak drivs utvecklingen av förbättrade makroekonomiska förutsättningar inom arbetsmarknadsområdet och balanseringen av ålderspensionssystemet. bedöms pensionsutgifterna öka igen som en konsekvens av att balansindex utvecklas starkare. Sammantaget leder detta till att de takbegränsade utgifterna ökar med 20122014 trots fallande utgifter i de arbetsmarknadsrelaterade transfereringssystemen. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar när ekonomin återhämtar sig Läget på arbetsmarknaden och 2011 medför att utgifterna för arbetsmarknads- politiken är högre under dessa år jämfört med nivåerna före finanskrisen. Den största utgiftsökningen på arbetsmarknadsområdet sker i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Volymerna i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar är högre nu än före krisen. Dessutom är programvolymerna utanför garantierna tillfälligt höga på grund av regeringens satsningar på aktiv arbets- marknadspolitik. Sammantaget innebär detta att deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program beräknas öka med 105 000 helårsekvivalenter till och med 2010.61 Även 2011 väntas programdeltagandet vara högt, framför allt till följd av att volymerna i jobb- och utvecklings- garantin ökar med viss eftersläpning i förhållande till arbetslösheten. Parallellt med ökningen i de arbetsmarknads- politiska programmen har det även skett en kraftig ökning av antalet personer med arbetslöshetsersättning. Ökningen upphör 2010 och väntas volymerna i arbetslöshetsförsäkringen falla. Den gradvisa förbättringen på arbets- marknaden gör att de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna väntas sjunka något . Utvecklingen bedöms fortsätta under återstoden av prognosperioden 20122014. Jämfört med de högsta nivåerna 2010 väntas antalet helårs- ekvivalenter med a-kassa, aktivitetsstöd och anställningsstöd ha minskat med omkring 130 2014, vilket framgår av tabell 8.7. Den förväntade makroekonomiska förbättringen bidrar därmed till att sänka de arbets- marknadsrelaterade utgifterna med sammantaget ca . Andra makroekonomiska faktorer ökar utgifterna 20132014 Flera transfereringar till hushåll följer den allmänna pris- och löneutvecklingen med viss eftersläpning. Det gäller t.ex. sjukpenning, föräldrapenning, sjuk- och aktivitetsersättning och garantipension. Det svaga konjunkturläget för med sig en något svagare pris- och löneutveckling än normalt under framför allt 2010 och i viss mån 2011, vilket har en återhållande effekt på utgifterna i bl.a. dessa transfereringssystem. Effekten är störst 2010 då prisbasbeloppet faller med jämfört med föregående år. och framöver bedöms pris- och löneökningstakten åter öka och därmed ökar även transfereringsutgifterna i snabbare takt. 61 Med helårsekvivalenter avses det antal personer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis räknas två personer som varit arbetslösa var som en helårsekvivalent. Tabell 8.7 Helårsekvivalenter, , i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning. Källa: Egna beräkningar. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex som speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomstutveckling med tillägg för inflationen . medför utvecklingen av inkomstindex och balanseringen av ålders- pensionssystemet lägre pensioner. Sammantaget bidrar de makroekonomiska förändringarna till väntas pensionerna öka igen, vilket höjer 2012, ca 12 miljarder En stor del av förändringen i de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än beslut, pris- och löneom- räkning och övriga makroekonomiska föränd- ringar. uppgår dessa övriga förklaringsfaktorer till totalt , varav ca utgörs av förändringar i EU-avgiften. Det senaste beslutet om EU-budgetens finansiering, som trädde i kraft men som tillämpas retroaktivt , ledde till att EU-avgift blev lägre 2009 än 2008. Detta förklaras av att beslutet innehöll reduktioner av den svenska EU-avgiften, som kassamässigt kom till del 2009. På grund av att denna engångseffekt faller bort 2010 väntas EU-avgiften öka med ca . Därutöver innehöll budgetpropositionen förslag som motiverade tekniska justeringar av utgifts- taket och som medför att utgifterna ökar med . Resterande del av förändringen på totalt förklaras huvudsakligen av volymförändringar inom olika transfererings- system (se nedan). Även förklaras en stor del av förändringen i de takbegränsade utgifterna av andra faktorer än beslut, pris- och löneom- räkning och övriga makroekonomiska föränd- ringar. Totalt uppgår dessa övriga faktorer till , varav ca kan hänföras till sådana förändringar som föranleder tekniska justeringar av utgiftstaket förändringar i EU-avgiften och prognostiserade ökade utgifter jämfört med inom områdena rättsväsende, försvar och utbildning. I tabell 8.8 redovisas utfall och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redo- visningen har begränsats till anslag där för- ändrade volymer medför betydande utgiftsför- ändringar. De ohälsorelaterade utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas falla betydligt . beräknas utgifterna vara lägre än 2009 till följd av volymförändringar. Den samlade volymen i sjukförsäkringen (sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning) har fallit . minskade antalet sjukpenningdagar, medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. faller volymerna i båda systemen. Både antalet nya sjukpenningfall och längden på sjukfallen har minskat. planar antalet sjukpenningdagar ut. Ned- gången av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter dock och förklaras av minskat inflöde från sjukpenningen samt demografiska faktorer. Vidare förstärks minsk- ningen 2010 och 2011 av att den tidsbegränsade sjukersättningen upphör. Fler barn och fler pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggs- pension beräknas öka markant framöver vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Tabell 8.8 Volymer inom olika transfereringssystem Trots att det totala antalet pensionärer ökar väntas de sammanlagda volymerna i garanti- pension och bostadstillägg minska något . Det beror på att de nytillkomna pensionärerna i regel har högre ålderspension än dagens pensionärer. Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka framöver. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka . 35,0%kv 34,0%kv 65,0%m 66,0%m 47,0%kv 47,0%kv 53,0%m 53,0%m 60,7%kv 59,3%kv (netto), miljoner 39,3%m 40,7%m 67,1%kv 66,4%kv dagar (netto), miljoner 32,9%m 33,6%m 60,4%kv 60,4%kv 39,6%m 39,6%m 49,4%kv 48,6%kv 50,6%m 51,4%m 10Antal personer med sjuk- och aktivitets- 55,8%kv 55,7%kv 44,2%m 44,3%m 80,1%kv 80,4%kv 19,9%m 19,6%m 81,8%kv 81,1%kv 18,2%m 18,9%m 52,3%kv 52,3%kv 47,7%m 47,7%m 49,0%kv 49,2%kv 51,0%m 50,8%m 94,6%kv 92,5%kv 5,4%m 7,5%m föräldrapenningdagar, 78,5%kv 77,7%kv 21,5%m 22,3%m föräldrapenningdagar, 55,1%kv 55,0%kv 44,9%m 45,0%m 48,7%kv 48,6%kv 51,3%m 51,4%m 61,4%kv 60,1%kv 38,6%m 39,9%m Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, se vidare avsnitt 5. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1 Bruttoräknat antal. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 407 800 personer 2008 och 443 900 personer 2009. 8.2Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition ekonomiska vårproposition presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna för 20102014. I tabell 8.9 redovisas den totala utgiftsförändringen för 20112014 jämfört med beräkningen i vår- propositionen fördelad på olika förklarings- komponenter. Av tabellen framgår att prognosen för de takbegränsade utgifterna har reviderats upp med 4,4 respektive 2011 och 2012 jämfört med bedöm- ningen i vårpropositionen. bedömningen påverkar även budgeterings- marginalen som har reviderats upp med 2011, 2012, 2013 och 2014. Anledningen till att budgeterings- marginalen nu är större trots att utgifterna är högre är att vissa av förändringarna sedan vårpropositionen föranleder tekniska justeringar av utgiftstaket (se vidare avsnitt 4.5). Förändringar i förhållande till beräkningen av de takbegränsade utgifterna ekonomiska vårproposition till följd av nya reformer redovisas i avsnitt 8.2.1, medan förändringar till följd av övriga faktorer i tabell 8.9 redovisas i avsnitt 8.2.2. Tabell 8.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition -0,1 -14,2 -11,5 -10,2 -6,9 -0,5 -0,8 -1,0 -4,7 -1,2 -3,5 -0,2 1 De tekniska förändringarna redovisas i avsnitt 4.5. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.10 redovisas förändringarna av utgiftsramarna för perioden 20112014 i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Utgifterna per utgiftsområde har ändrats till följd av förslag till nya reformer, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem samt övriga faktorer. Tabell 8.10 Förändring av utgiftsramar 20112014 jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . 1Hela revideringen av prognosen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, förutom de orsakade av beslut/reformer, har betraktats som en följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. 2Inklusive tekniska justeringar, se avsnitt 4.5. Källa: Egna beräkningar. 8.2.1Nya föreslagna och aviserade reformer för perioden 20112014 För varje utgiftsområde sammanfattas i detta avsnitt anslagseffekter av de reformer som reger- ingen föreslår samt aviserar 2014. Anslagseffekterna redovisas i förhållande till den beräkning som låg till grund ekonomiska vårproposition. Avsnittet omfattar inte de anslagseffekter som orsakas av pris- och löneomräkning, övriga makroekonomiska för- ändringar eller ändrade volymer i transfererings- systemen (se avsnitt 8.2.2). Avsnittet innehåller inte heller någon redovisning av de förslag som regeringen lämnar i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2). Förslagen avseende 2010 framgår dock övergripande av tabell 8.11. De reformer som föreslås i denna proposition medför en ökning av föreslagna anslagsmedel 2011 med , i förhållande till beräkningarna ekonomiska vår- proposition (exkl. de anslagsförändringar som föranleder teknisk justering av utgiftstaket samt den del av övergången till bruttoredovisning av avgifter inom utgiftsområde 22 som inte föranleder teknisk justering av utgiftstaket).62 Bland annat på grund av att några av reformerna är temporära uppgår ökningen av anslagsmedel för de därpå närmast följande åren till lägre belopp. uppgår budgeteffekten av nya utgiftsreformer till . Därutöver ökas anslagen med 20112014 till följd av åtgärder som innebär tekniska justeringar av utgiftstaket och med till följd av övergången till bruttoredovisning inom utgiftsområde 22. 62 I samband med skapandet av mer enhetliga finansieringsformer för Transportstyrelsens verksamhet kommer ett stort antal avgifter som är nettoredovisade att bruttoredovisas på statsbudgeten. Totalt uppgår beloppet till . En sådan omläggning motiverar normalt en teknisk justering uppåt av utgiftstaket. Emellertid flyttades delar av dessa avgifter (motsvarande ) i motsatt riktning (från att ha varit bruttoredovisade till att bli nettoredovisade) utan att utgiftstaket justerades nedåt. Denna del av beloppet motiverar därför inte en justering av taket uppåt vid återgången till bruttoredovisning. Den tekniska justeringen uppgår därför till . Hela förändringen (alltså även den del som inte motiverar en takjustering) motsvaras av ökade inkomster på statsbudgetens inkomstsida och statsbudgetens saldo påverkas därmed inte. Under respektive utgiftsområde redovisas föreslagna eller aviserade reformer med en an- slagspåverkan på (se vidare tabell 8.11 i slutet av detta avsnitt). I normalfallet förutsätts de redovisade anslags- förändringarna motsvaras av lika stora utgifts- förändringar. För närmare beskrivningar av reformerna hänvisas till respektive utgiftsområdesvolym. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Anslaget Bidragsfastigheter används för under- hållskostnader och löpande driftsunderhåll för de bidragsfastigheter som förvaltas av . Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Bak- grunden till det är bland annat att fastigheternas underhåll är eftersatt. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution har fått en rad nya arbetsuppgifter som bland annat krävt om- fattande investeringar i IT-system. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2011 och beräknar att anslaget ökas med 2012, 2013 och 2014. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Till följd av beslut om minskade utbildnings- volymer och rationaliseringar inom officersut- bildningen föreslår regeringen att dessa medel omfördelas till Försvarsmaktens verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget Förbandsverk- samhet och beredskap ökas med 2011 i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. beräknas anslaget ökas med , med och 2014 med . Officersutbildning m.m. med motsvarande belopp. har bemyndigat regeringen att anskaffa ett nytt medeltungt helikoptersystem (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Reger- ingen bedömer att kostnaderna för driften av ett nytt helikoptersystem överstiger den beräkning som regeringen gjorde i proposi- tionen Vårtilläggsbudget och föreslår därför att anslaget Förbandsverksamhet och beredskap ökas med 2011 i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. minskas anslaget Anskaffning av materiel och anläggningar med motsvarande belopp. Anslaget upp- fördes på statsbudgeten efter förslag i propositionen Vårtilläggsbudget . Anslaget används för statligt stöd till försvarsindustrin för export av försvars- materiel samt försäljning och upplåtelse av materiel inom försvarssektorn som inte längre behövs för statens verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 2011. , 2013 och 2014 beräknas anslaget uppgå till . För att finansiera verksamheten vid den nya myndigheten minskas anslaget Anskaffning av materiel och anläggningar med , anslaget Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar med , anslaget Totalförsvarets forsknings- institut med samt anslaget Internationella materielsamarbeten, industri- frågor och exportstöd m.m. med respektive år i förhållande till beräkningarna ekonomiska vår- proposition. Slutligen föreslår regeringen att anslaget Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet ökas med 2011 i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. Anledningen är att anslutningsgraden till Rakelsystemet varit lägre än beräknat, varför ett underskott i finansieringen av driftkostnaderna beräknas uppstå 2011. Finansiering sker genom att anslaget Krisberedskap minskas med , anslaget Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med samt det under utgiftsområde 4 Rättväsendet uppförda anslaget Polis- organisationen med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I förhållande till vad som tidigare beslutats anser regeringen att fördelningen mellan internatio- nellt utvecklingssamarbete och reformsamarbete i bör förändras. Regeringen föreslår därför att anslaget Reformsamarbete i ökas med 2011 i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. , 2013 och 2014 beräknar regeringen att anslaget ökas med respektive år i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposi- tion. Ökningen finansieras genom att anslaget Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp respektive år. Enligt beslut med anledning av propositionen Konkurrera med kvalitet - studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:ubU15, rskr. 2009/10:230) inrättas två stipendieprogram för att främja rekryteringen av studenter från länder utanför europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Ett program riktas till studenter från länder med vilka har ett långsiktigt utvecklingssamarbete och finansieras inom ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Ett andra stipendie- program föreslås med syfte att stödja lärosätenas rekrytering av särskilt kvalificerade studenter. Till den del det andra programmet avser studenter från länder som av DAC definieras som biståndsländer finansieras det genom avräkning från biståndsramen. Anslaget Biståndsverksamhet föreslås därför minska med i förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition. För 20122014 beräknas anslaget minskas med . Regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att öka i förhållande till vad som tidigare beräknats. Som en följd därav antas ärendevolymen hos öka i förhållande till vad som tidigare prognostiserats och framåt. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vår- proposition. beräknar regeringen att anslaget ökas med , med samt med i förhållande till beräk- ningen ekonomiska vårproposition. Till följd av den ambitionshöjning regeringen genomför vid arbetet med nyanlända flyktingars etablering i och med genomförandet av etableringsreformen höjs schablonbeloppet för kvotflyktingar. Regeringen föreslår därför att anslaget och beräknas anslaget ökas med i förhållande till ekonomiska vårproposition. I syfte att bidra till finansieringen av EU- direktiv föreslås att anslagen Domstolsprövning i utlänningsärenden och Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden samman- lagt minskas med . För 20122014 beräknas anslagen tillsammans minskas med . Som redovisats ovan bedömer regeringen att antalet asylsökande ökar i förhållande till vad som tidigare beräknats. bedöms därför avgöra fler asylärenden än vad som tidigare antagits. Regeringen föreslår därför att anslaget Offentligt biträde i utlänningsärenden ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. beräknas anslaget ökas med och respektive 2014 beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Regeringen föreslår i denna proposition en nationell satsning på förstärkt patientsäkerhet. Bland annat föreslås ett tidsbegränsat årligt stimulansbidrag till landstingen med inriktning på ökad patientsäkerhet. Bidraget ska fördelas till landstingen utifrån uppnådda resultat. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård ökas med 2011. beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. För att förbättra situationen för patienter som på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning har ett ökat behov av tandvård föreslås en utvecklad tandvårds- reform. Till följd av detta beräknas anslaget Tandvårdsförmåner m.m. ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. För att åstadkomma en sammanhållen vård och omsorg för äldre föreslås ett tidsbegränsat prestationsbaserat statsbidrag till landstingen. Satsningen syftar till att effektivisera användandet av resurser så att vården och omsorgen i större grad utgår från patienternas behov samt organiseras effektivare. Bidraget ska fördelas till landstingen utifrån uppnådda resultat. För detta ändamål beräknas anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård ökas med 20122014 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. En fyraårig satsning i form av stimulans- medel för lokala frivilliga värdighetsgarantier föreslås. För detta ändamål föreslås anslaget Stimulansbidrag och åtgärder inom äldre- politiken ökas med 2011.