prop · GX03160 · 2010-03-23 00:00:00 — Förslagens betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Förslaget bedöms ha betydelse för sysselsättningen i olika delar av lan- det. De främsta orsakerna är dels att den militära utbildningen bör genomföras i olika delar av landet, dels att nämnda utbildning avses ge Försvarsmakten möjligheter att vidareutbilda, anställa och kontraktera de rekryter som har uppfyllt kraven på militär behörighet. Att den grundläggande militära utbildningen bör kunna genomföras i olika delar av landet innebär att Försvarsmakten måste fördela den utbil- dande personalen utifrån var utbildningen ska genomföras. Det är i nulä- get svårt att uttala sig om var utbildningarna kommer att ske och därige- nom bedöma hur en omfördelning av Försvarsmaktens personal i denna del kommer att påverka sysselsättningen regionalt. Internationella erfarenheter visar att rekryteringsmålen ofta är lättare att uppnå i de delar av landet där militärbaser är förlagda. bakgrund gör regeringen bedömningen att proportionerligt betraktat fler personer kommer att söka till den grundläggande militära utbildningen från områden i nära anslutning till existerande förband jämfört med andra delar av landet. Fler bland dem som genomgår utbildningen kommer att anställas av Försvarsmakten jämfört med dagens system. att positiva sysselsättningseffekter kan förväntas där personer anställs. Den lokala rekryteringsbasen framstår vara ännu starkare för hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Denna personalkategori kommer, utöver en del utbildande befäl, inte att vara anställd utan kontrakterad. Regeringen bedömer därför att rekryteringen till hemvärnet med de na- skyddsstyrkorna inte kommer att ha nämnvärd betydelse för Förslagens betydelse för små företags arbetsförutsättningar m.m. Förslaget om att erbjuda skydd för den enskildes ordinarie anställning han eller hon fullgör en grundläggande militär utbildning kan ha konsekvenser för ett mindre företag. Ett exempel är ifall ett före- tag har en handfull anställda varav var och en är nödvändig för att bedri- Om en av dessa nyckelpersoner är frånvarande under minst cirka tre månaders tid kan detta påverka ett mindre företag i dess En negativ följd kan bli att vissa kategorier av individer bedöms som mindre attraktiva att anställa av mindre företag. mycket för att ett mindre företag som ställs inför en sådan situation be- höver anställa en ersättare under åtminstone en begränsad tid. nebär i sin tur att förslaget skapar förutsättningar för en mer dynamisk arbetsmarknad där fler personer ges möjlighet att testa olika arbetsupp- I sammanhanget påpekas att småföretagare redan under pliktsy- stemets tid har påverkats av att anställda har ryckt in till grundutbildning. I jämförelse med utbildningsvolymerna i pliktsystemet kommer påverkan på företagandet snarare att vara mindre om tiden som Prop. 2009/10:160 en person är frånvarande från sin ordinarie anställning begränsas till tidsåtgången för den grundläggande militära utbildningen. En annan viktig aspekt är att den person som väljer att genomföra en grundläggande militär utbildning under denna utbildnings gång får kun- skaper som är gynnsamma för företaget. Exempelvis leder Försvarsmak- tens utbildningar ofta till ökade insikter om ledarskap, specialkunskaper i tekniska applikationer med mera. Erfarenheter som dessa kan bidra posi- tivt till företagets utveckling. Regeringens sammantagna bedömning är att dess förslag kommer att påverka små företags arbetsförutsättningar. Effekterna är emellertid svåra att kvantifiera jämfört med de sannolikt större effekterna i ett pliktsystem och de mervärden en utbildning inom Försvarsmakten kan ge som resul- tat. 5Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser en svensk veteransoldat- politik beslutade om en ny inriktning för det militära försvaret i enlighet med regeringens försvarspolitiska inriktningsproposi- tion Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Beslutet innebär förändringar på flera viktiga områ- den för att skapa ett användbart och tillgängligt försvar. Insatsförbanden ska bestå av stående och kontrakterade förband och de ska vara använd- bara för insatser i , i närområdet och utanför närområdet. Samtli- ga förband i insatsorganisationen ska vara rätt utrustade, utbildade och övade. Försvarsmaktens internationella verksamhet är omfattande och har en stor spännvidd. Den innefattar bl.a. enskilda officerares deltagande i kursverksamhet, svensk representation med försvarsattachéer, tillhanda- hållande av militära observatörer och rådgivare samt deltagande med enskilda officerare eller förband i gemensamma övningar eller i freds- främjande internationella militära insatser. Genom den utveckling av Försvarsmakten mot ökad användbarhet och tillgänglighet som regering- en redovisat i prop. 2008/09:140 kommer myndighetens engagemang i insatser utanför att vara fortsatt hög eller öka. Insatsförbanden ska vara utformade för att kunna hantera komplexa situationer och svåra uppgifter. Försvarsmakten ska kunna verka utmed hela skalan av kris- hanteringsuppgifter från förtroendeskapande, konfliktförebyggande, humanitära, fredsbevarande uppgifter till fredsframtvingande insatser. Försvarsmakten har i huvudsak den förmåga som krävs för att Prop. 2009/10:160 medverka i militära insatser internationellt. Dessa militära insatser har bidragit till att utveckla myndighetens förmåga att förebygga och hantera kriser i omvärlden, inklusive förmågan till väpnad strid och att upprätt- hålla territoriell integritet. Särskilt har förmågan att genomföra insatser i den högsta konfliktskalan vid fredsframtvingande insatser förbättrats jämfört . Den ökade användbarheten och tillgängligheten i det nya försvaret med stående och kontrakterade förband får som en veteransoldatpolitisk följd att fokus i verksamheten delvis förflyttas från utbildning och beredskap till utbildning inför och genomförande av komplexa internationella mili- tära insatser. Detta ställer nya krav både på myndigheten och personalen som deltar i sådana insatser. Och det understryker vikten av frågan hur personalen på bästa sätt ska omhändertas före, efter och under en insats. lade fast den säkerhetspolitiska inriktningen i sitt beslut med anledning av prop. 2008/09:140. Ur ett veteransoldatperspektiv vill re- geringen komplettera med följande när det gäller fredsfrämjande verk- samhet. Händelser som innebär hot mot internationell fred och säkerhet och allvarliga risker kan vara svåra att förutse och uppstå plötsligt. kan hot som är geografiskt avlägsna vara lika påtagliga som hot på nära håll. De största utmaningarna och riskerna för säkerhet finns på den globala arenan. Händelseutvecklingar långt från kan snabbt få konsekvenser även nationellt. Svenska militära förband kan behövas i internationella fredsfrämjande insatser. Insatserna kan behövas långt från och under krävande omständigheter. Försvarsmaktens förband ska kunna användas för internationella freds- främjande insatser som sker i komplexa och farliga miljöer på långt av- stånd från . Försvarsmakten ska också kunna uppträda i alla geo- grafiska arenor inom ett brett spektrum av uppgifter. Detta ställer enligt regeringen höga krav på rekrytering, utbildning, utrustning och omhän- dertagande av personalen före, under och efter fredsfrämjande insatser. Vid sidan om Försvarsmakten finns flera andra myndigheter som bedri- ver internationell verksamhet, vilken i vissa avseenden kan liknas vid Försvarsmaktens. Det gäller främst , polisen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Enligt 1 a § lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten gäller vissa delar av lagen också för den som tjänstgör utomlands i Poli- sens utlandsstyrka. Enligt övergångsbestämmelserna till förslaget till lag (2010:000) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser ska lagen om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten i tillämpliga delar fortfarande gälla för den som tjänstgör i Polisens utlandsstyrka, se avsnitt 5.19. De nämnda myndigheterna har program för att insatspersonalen ska ha Prop. 2009/10:160 en mental beredskap före och under en insats. Före insatsen ges en förbe- redande utbildning i stress- och krishantering. Det finns likheter mellan programmen för hur t.ex. psykisk stress han- teras. Under insatsen genomförs vid behov uppföljningssamtal och av- lastningssamtal. Det finns också en planering för kontakt med och infor- mation till anhöriga. Efter insatsen hålls samtal och avlastningssamtal. Dessutom genomförs verksamhet för att stödja en återgång till normalt arbetsliv. Uppföljning sker bl.a. genom återträffar och olika slag av kon- takter. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten och de nämnda myndighe- terna i väsentliga avseenden har samma former för omhändertagande av personalen före, under och efter en internationell insats. Försvarsmakten och de andra myndigheterna har en betydande erfarenhet av verksamhet i olika kris- och konfliktområden. Även om det förekommer kontakter och erfarenhetsutbyte mellan myndigheter och organisationer kan det enligt regeringen finnas skäl att överväga ett mer strukturerat samarbete mellan berörda myndigheter och organisationer. På detta sätt skulle man bättre kunna samla gjorda erfarenheter och kunskap inom ämnesområdet. Initiativ till ett sådant eventuellt samarbete bör dock komma från de berörda intressenterna. 5.2 En samlad svensk veteransoldatpolitik Det är i de flesta fall som på regeringens förslag beslutar om en internationell militär insats. Riksdag och regering har därför det yt- tersta ansvaret för att den utsända personalen ges förutsättningar för att lösa sina uppgifter. I detta ansvar ligger att gentemot både den deltagande personalen och medborgarna i övrigt tillförsäkra att förberedelserna för personalen och omhändertagandet av personalen är det bästa möjliga. I detta ansvar ligger också att tillförsäkra att samhällets olika resurser samverkar för att tillgodose även kraven med anledning av den freds- främjande militära verksamheten. Vidare är det viktigt att den utsända personalen har samhällets stöd, såväl före insatsen, i den som efter genomförd insats. Att utveckla omhändertagandet av personalen vid internationella mili- tära insatser veteransoldatpolitiken är en viktig del i den pågående reformeringen av det militära försvaret. ken är således ett led i att fullfölja den inriktning som regeringen redovi- sade i propositionen Ett användbart försvar . Utgångspunkter för en utvecklad veteransoldatpolitik Riksdag och regering har uttalat att fortsatt ska ha höga ambitio- ner när det gäller deltagande i fredsfrämjande verksamhet. att antalet personer som deltar kommer att vara stort. Deltagande i internationella militära insatser medför risker. delserna för personalen inför en insats, stödet under och omhändertagan- det efter insatsen är därför grundläggande för att ska kunna upp- fylla sitt ansvar för den berörda personalen. Detta förutsätter att verk- samheten grundas på en sammanhängande, trovärdig och allmänt accep- terad personalpolitik. Denna politik måste täcka alla delar i kedjan från det att en insats initieras till långt efter att den avslutats. Den framtida veteransoldatpolitiken utgår från en helhetssyn som in- kluderar rekrytering av personalen, utbildning och förberedelser inför insatsen, stöd och åtgärder under insatsen, omhändertagande samt stöd och eventuell rehabilitering efter insatsen. Också stödet till de anhöriga, särskilt barnen, utgör en viktig del i denna helhetssyn. Vidare innefattas hur samhället som helhet dvs. Försvarsmakten, andra myndigheter och institutioner, frivilligorganisationer, den enskilde veteranen, anhöriga m.fl. kan medverka i en utvecklad veteransoldatpo- litik. Kontinuerligt bör frågan ställas vad som bör göras, hur detta bör göras och av vem det bör göras. Regeringens utgångspunkt är att den myndighet eller organisation som från ett samlat samhällsperspektiv är mest lämpad också bör svara för åtgärden. Vid internationella militära insatser deltar försvarsmaktspersonal av skilda kategorier. För att inte onödigtvis tynga framställningen använder regeringen i denna proposition i allmänhet ordet soldat som samlingsbe- teckning för den militära personalen, dvs. officerare, soldater och sjö- män. I likhet med har regeringen identifierat vissa behov som är av särskild betydelse när det gäller en samlad svensk vete- ransoldatpolitik. Före insats är behovet av information stort både för soldaten och den- nes anhöriga. Detta gäller inte minst de som åker ut . Soldaten och de anhöriga vill veta bl.a. vad insatsen kan komma att inne- bära, vilka risker och påfrestningar som kan uppstå och vilken ekono- misk och medicinsk trygghet som kan påräknas. Soldaten vill kunna ha kontakt med anhöriga även under själva insatsen utomlands, och vice versa. Att under långa perioder inte kunna träffas sätter relationer på prov. Vetskapen om att man snabbt kan komma i kontakt med varandra om något inträffar, hemma eller i insatsområdet, betyder mycket för att dämpa oron, både hos soldaten och hos de anhöri- ga. Efter insats är uppföljningen av soldaten av stor betydelse. Att kunna identifiera soldater som drabbats av fysiska eller psykiska besvär under insatsen är en grundläggande förutsättning för att erbjuda relevanta stöd- åtgärder och kunna hjälpa den enskilde tillbaka till en normal livssitua- tion. Det är också av stor betydelse hur tillgängliga och väl utformade stödåtgärderna är. Kedjan av information, kontakt och uppföljning utgör en utgångspunkt vid bedömningen av vilka åtgärder i omhändertagandet som ska priorite- ras före, under och efter insatsen. Regeringen vill i detta sammanhang också erinra om det pågående ar- betet med Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. Lagstiftningen på personalförsörjningsområdet ses över av utredningen om personalförsörjning för det reformerade försvaret (dir. 2009:58). Den översynen kan i förlängningen komma att påverka lagstiftningen även på Allteftersom det nya personalförsörjningssystemet Prop. 2009/10:160 utvecklas kan sedan ytterligare nya frågor uppkomma. Regeringen kan konstatera att utvecklingen bara har förändrat karaktären på de internationella militära insatserna. och Försvarsmakten är engagerade i andra insatsområden och i andra typer av insatser. Det handlar även om nya rättsliga ramverk, andra huvudmän för insatserna, mer dynamiska konfliktmiljöer och mindre förutsägbara risker. Man kan förutse att dessa förändringar kommer att fortsätta, vilket i sin tur ställer krav på anpassningar inom omhänderta- gandet. Även Försvarsmakten förändrar sin organisation. Därmed ändras också myndighetens interna ansvarsförhållanden och de funktioner som ska planera för, besluta om och genomföra omhändertagandet av veteransol- daterna. Detsamma gäller för de övriga myndigheter som deltar i omhän- dertagandet och de regelverk som styr deras verksamhet, bl.a. Försäk- ringskassan, sjukvårdshuvudmännen och primärkommunerna. Kunskaperna om veteransoldaters situation och reaktioner ökar konti- nuerligt. Jämfört med andra forskningsområden är detta område ganska nytt och utvecklingen går därför snabbt. Inte minst kravet på Försvars- makten att sammanställa uppgifter om veteransoldater så att de kan redo- visas statistiskt kan påskynda utvecklingen. Inte heller de ideella organisationer som företräder och stödjer veteran- soldater och anhöriga förblir oförändrade. Nya organisationer och nät- verk dyker upp, andra ändrar innehållet i sin verksamhet. För att uppnå ett framgångsrikt omhändertagande måste man därför lö- pande anpassa detta till den pågående utvecklingen. Bl.a. av detta skäl bör Försvarsmakten överväga att inrätta en veteranadministrativ enhet. Enheten ska vara en fast punkt för att fånga upp förändringar och driva på en kontinuerlig anpassning av omhändertagandet. Den framtida veteransoldatpolitiken bygger på utvecklande åtgärder inom en rad olika områden. En ny lagstiftning; begreppet utlandsstyrkan avskaffas En ny lag om Försvarsmaktens personal i internationella militära insatser införs. Genom den nya lagen avskaffas utlandsstyrkan som ett särskilt begrepp. Förutom att den nya lagen inkluderar av Försvarsmakten tillfäl- ligt utsänd personal i insatsområden som kan sakna särskilt skydd, understryker den att Försvarsmakten är en myndighet och att insatser internationellt är en naturlig del av den samlade försvarsverksamheten. (Se avsnitt 5.45.8) Försvarsmaktens utredande och uppföljande verksamhet förstärks. Denna verksamhet ska bedrivas mer aktivt än tidigare och innefatta personlig kontakt, om detta inte är uppenbart obehövligt eller omöjligt att genom- föra. (Se avsnitt 5.5) Förstärkt stöd till tidigare tjänstgörande Stödet till soldater som skadats till följd av tjänstgöring ska inte längre begränsas . Istället ska stödåtgärderna pågå så länge behovet består och åtgärderna framstår som skäliga. Försvarsmakten ska också ta ansvar för skador som inte är så allvarliga att de påverkar den enskildes för- värvsförmåga. (Se avsnitt 5.5) Särskilt stöd i vissa fall Försvarsmakten får ett ansvar för att kunna lämna extra hjälp eller väg- ledning till en enskild veteransoldat i särskilt svåra fall som kräver om- fattande åtgärder och resurser. (Se avsnitt 5.5) ska på begäran av den enskilde pröva om denne som anställd i Försvarsmakten under tjänstgöring i en internationell militär insats drabbats av skada som är att anse som arbetsskada. En sådan pröv- ning ska ske oavsett om prövning av ersättningsanspråk aktualiserats i ärendet, s.k. servicebeslut. (Se avsnitt 5.6) Utökat stöd till anhöriga De anhöriga är av stor betydelse för den internationella insatsen. Kon- taktpersoner inom myndigheten ska ge de anhöriga stöd och hjälp. Stöd- åtgärder ska inte kunna påräknas bara när den anhörige soldaten skadas eller förolyckas utan även i andra situationer. Möjligheterna till kontakt mellan soldaten i fält eller till sjöss och dennes anhöriga bör utvecklas. Särskilda informationssatsningar görs för barnen. Även enskilda organi- sationer till stöd för anhöriga ska kunna få ekonomiskt stöd för sitt arbe- te. Stöd och vägledning för anhöriga ska av Försvarsmakten sammanstäl- las i en familjepolicy. (Se avsnitt 5.7) Genom det förändrade försvar som regeringen redovisat i prop. 2008/09:140 kommer insatsförbanden att bestå av stående och kontrakterade förband. Förbanden kommer att ha en helt annan till- gänglighet och användbarhet än de har . Rekryteringen till förbanden kommer därmed att förändras. Dock kan man förutse att det även i fram- tiden kommer vara nödvändigt att inför en specifik internationell insats rekrytera bl.a. vissa specialister. Försvarsmaktens rekrytering förbättras. Detta gäller också vid special- rekrytering inför en internationell insats. Det ska vara ett större inslag av personliga kontakter med de kvinnor och män som söker tjänst i För- svarsmakten. Forskning till stöd för myndighetens rekrytering och nya metoder när det gäller rekryteringen av specialister är andra viktiga in- slag. (Se avsnitt 5.10) Genom det förändrade personalförsörjningssystemet kommer det, , vara naturligt att delta i den fredsfrämjande verksamheten. de stående och kontrakterade förbanden ska delta i insatser både natio- nellt och internationellt. ser utredningen om personalför- sörjning för det reformerade försvaret (dir. 2009:58) över vissa frågor knutna till detta. (Se avsnitt 5.10) Frågan om insatsfrekvens, dvs. hur ofta en soldat ska tjänstgöra i en internationell insats är viktig. Försvarsmakten bör läggas fast en insats- En sådan underlättar för den enskilde att planera bl.a. familjeliv Den är också en utgångspunkt för Försvarsmakten i plane- ringen av insatser. Försvarsmakten bör initiera fortsatt forskning om frågor om insatsfrekvens. (Se avsnitt 5.10) Försvarsmakten bör fortsätta att göra försäkrings- och ersättningsförhål- landena tydliga för personalen i internationella militära insatser. första hand parterna inom det statliga avtalsområdet som ska pröva frå- gor om försäkringslösningar och skadeersättning för personalen vid så- (Se avsnitt 5.11) Försvarsmakten ansvarar för att den deltagande personalen får det stöd och den vård som behövs vid skador. Myndigheten ska också uppfylla tidsmålen för olika delar i det medicinska omhändertagandet. karen bör överväga att intensifiera sitt tillsynsarbete och försäkra sig om att de brister som påtalas också blir åtgärdade. makten ha en planering för om en olycka eller annan allvarlig händelse med stort skadeutfall i insatsområdet skulle inträffa. också genomföra större sådana övningar med övriga berörda aktörer. Kunskapen om fredsfrämjande verksamhet Kunskapen i samhället om den fredsfrämjande verksamheten breddas. Därmed vidgas också förståelsen för verksamheten och den verklighet som den utsända personalen lever i. Det är naturligt med så långt om- ständigheterna medger kontakt mellan den utsända personalen och de Vid oriktig kritik får personal och anhöriga lämpligt stöd (Se avsnitt 5.13) Statens erkännande av personalen i den fredsfrämjande verksamheten ska Därför införs nya medaljer. Medaljerna ska delas ut av För- svarsmakten och regeringen. Ett gemensamt monument till minne av svenska veteraner uppförs på i . en ny årlig minnesdag, gemensam för alla svenska veteransoldater. (Se Prop. 2009/10:160 avsnitt 5.14) Med stående och kontrakterade förband som kan tjänstgöra både natio- nellt och internationellt kommer grunderna för bl.a. befordran inom För- svarsmakten delvis att förändras. Intill dess, men även därefter, bör För- svarsmakten fortsätta arbetet med att ge internationell tjänstgöring ett ökat meritvärde. Det gäller vid både anställning och befordran och ge- nom att göra sådan tjänstgöring attraktiv. (Se avsnitt 5.15) Flera veteransoldat- och andra organisationer utför ett viktigt arbete i veteransoldatfrågor. Detta samarbete bör utvecklas för att kunna trygga verksamheten långsiktigt. (Se avsnitt 5.16) En veteranadministrativ enhet bör inrättas inom Försvarsmakten. Enhe- ten ska vägleda veteransoldater och deras anhöriga. Den ska även vara en kontaktpunkt för veteran- och anhörigorganisationer och för andra myn- digheter och organisationer av betydelse för omhändertagandet. Vidare ska den veteranadministrativa enheten ge myndighetsledningen råd i veteranpolitiska frågor. (Se avsnitt 5.17) 5.3Gällande rätt och bakgrund Lagen om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten Lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten (LUF) trädde i kraft . Lagen avser att förstärka omhändertagandet av den som tjänstgör i utlandsstyrkan. Särregleringen i LUF har motiverats av den specifika hotbild som tjänstgöringen i utlandsstyrkan ansetts med- föra samt det förhållande att många endast har en kortare visstidsanställ- ning. I lagen anges bl.a. i vilken utsträckning arbetsmiljölagen (1977:1160), lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ska tillämpas för personalen i utlandsstyrkan under tjänstgöring utomlands. Bestämmelserna i 610 §§ reglerar den anställdes rätt till rehabiliteringsåtgärder och stöd i händelse av skador som inträffar under utlandstjänstgöring. Av 11 § framgår vida- re att anhöriga till den som förolyckats eller skadats har rätt till ersättning för vissa kostnader m.m. Av LUF följer vidare att delar av lagen (1982:80) om anställnings- skydd, semesterlagen (1977:480) och hela arbetstidslagen (1982:673) är undantagna från tillämpning när det gäller anställda i utlandsstyrkan. Detta gäller oavsett om tjänstgöringen sker i eller utomlands. En särskild anställning i utlandsstyrkan ska vara tidsbegränsad och uppsäg- ningstiden ska som huvudregel vara lång. Den första fredsbevarande styrkan skapades för att övervaka det vapenstilleståndsavtal som träffats efter Suez-krisen. hade svenska trupper under FN-flagg efter säkerhetsrådets rekommendation tjänstgjort i .