prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — ESV producerar även finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. Från och med budgetprognosen redovisar ESV även utgifts- och inkomstprognoser för hela den offentliga sektorn samt följer upp samtliga budgetpolitiska mål. ESV:s prognoser byggs upp underifrån genom prognoser på enskilda anslag och inkomsttitlar. ESV arbetar kontinuerligt med att förbättra verktygen för att kunna analysera den helhetsbild som ges av prognoserna för de enskilda delarna. har ESV:s prognoser breddats till att omfatta hela den offentliga sektorn, genom att prognoser görs för kommuner och landsting samt för ålderspensionssystemet. ESV:s prognoser kan därför bidra till en förbättrad uppföljning av överskottsmålet för de offentliga finanserna. Vidare har ESV inlett ett arbete med att förstärka sin kapacitet att göra självständiga bedömningar av det makroekonomiska läget utifrån underlag från . ESV har även fortsatt arbetet med att utveckla skatteprognoserna genom att bl.a. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fördjupa redovisningen av bakomliggande skattebaser samt förstärka analysen av sambanden mellan skatteinkomster och skatteintäkter. ESV gör en uppföljning av träffsäkerheten i föregående års budgetprognoser. Uppföljningen görs utifrån den genomsnittliga avvikelsen rensad för de effekter som beror på nya politiska beslut eller ändrade makroekonomiska förutsättningar. Uppföljningen baseras på de fem prognoser som gjorts mellan . Den visar att budgetprognoserna hade en relativt god träffsäkerhet. Träffsäkerheten för budgetprognoserna avseende 2009 för de takbegränsade utgifterna var i linje med genomsnittet 19992009. Den genomsnittliga prognosavvikelsen var eller av de takbegränsade utgifterna, vilket kan jämföras med snittet 19992009 på eller av de takbegränsade utgifterna. Inte har avvikelsen mellan prognos och utfall varit mindre. Enligt ESV:s bedömningsskala, som baseras på historiska avvikelser, uppfylldes målet om hög precision i huvudsak för utgiftsprognoserna Större prognosavvikelser förekom på tre utgiftsområden: utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt utgiftsområde 22 Kommunikationer. För samtliga dessa utgiftsområden överskattades utgifterna. Viktiga förklaringar till avvikelserna var att nedgången av antalet sjukpenningdagar och antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning blev kraftigare än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv överskattades främst till följd av att andelen av de arbetslösa som fick ersättning från arbetslöshetsförsäkringen blev lägre än beräknat. Utgifterna för utgiftsområde 22 Kommunikationer överskattades vid samtliga prognostillfällen, bl.a. beroende på att flera väginvesteringar försenades. För inkomsterna var precisionen bättre än genomsnittet för perioden. De fem prognostillfällena resulterade i en genomsnittlig avvikelse, rensat för avvikelser som beror på politiska beslut eller den makroekonomiska utvecklingen, på eller av utfallet, vilket kan jämföras med genomsnittet 19992009 på 10,3 miljarder 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kronor eller av utfallet. Enligt ESV:s bedömningsskala, som baseras på historiska avvikelser, uppfylldes målet om hög precision fullt ut för inkomstprognoserna. Inkomsterna överskattades av ESV. En viktig förklaring var att periodiseringsposten, främst avseende företagsskatterna, överskattades kraftigt. Periodiseringar utgör skillnaden mellan skatterna redovisade som intäkter respektive inkomster. Skatteintäkterna har i stället underskattats i samtliga fem prognoser, varför den sammantagna överskattningen av inkomsterna helt förklaras av svårigheterna att prognostisera periodiseringsposten. lämnade sin tredje rapport finanspolitik till regeringen (dnr Fi2010/2920). Med rapporten som utgångspunkt anordnade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och finansministern. I Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12 Granskning, kontroll och ekonomisk styrning kommenterar regeringen rådets rapport. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi bedriver i första hand projekt genom att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Därutöver utför också egna studier. Projekten mynnar ut i rapporter som publiceras i en särskild skriftserie. I samband med att ESO-rapporterna publiceras anordnas seminarier eller konferenser. ESO:s arbete påbörjades . slutfördes de första projekten och sex rapporter publicerades. Under innevarande år har fem ESO-rapporter publicerats. pågår sju projekt som enligt plan ska avrapporteras . Ytterligare sex pågående projekt kommer enligt plan att avrapporteras . I likhet med lägger EMS ut uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier och publicerar rapporter i en egen skriftserie. EMS har publicerat elva rapporter. har tre rapporter publicerats. Inom gruppen pågår nu nio projekt som kommer avrapporteras under innevarande år och . Expertgruppernas arbete leds av respektive styrelse. För EMS har nya ledamöter förordnats fr.o.m. . De båda expertgrupperna har ett gemensamt kansli. Kansliet medverkar i arbetet med att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Kansliet tar också fram förslag till studieområden och medverkar i upprättandet av projektplaner inför styrelsernas beslut. Till studierna knyts också referensgrupper som består av olika sakkunniga: forskare, andra experter och tjänstemän med relevant sakkunskap från . När olika konjunkturbedömares prognosprecision ska jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter då får stort genomslag. I tabell 7.2 redovisas därför femåriga glidande medelvärden för de olika institutens prognosfel. Tabellen visar att precision fortfarande ligger i nivå med genomsnittet för andra prognosinstitut när det gäller prognoserna för BNP och arbetslöshet, medan precisionen såvitt avser prognoserna för inflationen är något bättre än genomsnittet. De olika svenska prognosinstitutens bedömningar är inte oberoende av varandra. rapporter och databaser används i stor utsträckning av andra prognosmakare som underlag och utgångspunkt för deras prognoser. Tabell 7.2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för prognosinstitut1. BNP, volymutveckling, procent Arbetslöshet, nivå, procent Inflation, KPI, årsmedelvärde, procent 1Institut: , , , Nordea, , , och . ingår dock inte i jämförelsen för inflationen. Anm.: På grund av ändrade definitioner för arbetslöshet är jämförelsen mellan olika prognosmakare svårare att göra . Därför beräknas inget glidande medelvärde . Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har utvecklat sina rapporter i riktning mot en mer fördjupad analys. Regeringens bedömning är att detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i eko- nomisk-politiska frågor. Även om prognosprecisionen minskat bedöms målen för de makroekonomiska prognosernas användbarhet vara uppfyllda eftersom den löpande konjunkturanalysen givit goda beslutsunderlag. Även när det gäller de kvalitativa målen för den makroekonomiska prognosverksamheten bedöms målen vara uppfyllda. Regeringen gör bedömningen att , i enlighet med sitt uppdrag, har bidragit till att utveckla den ekonomiska statistikens kvalitet. Regeringen bedömer att ESV i stort sett uppnått målet för sin prognosverksamhet. ESV:s verksamhet har resulterat i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet. Regeringen bedömer att breddningen av budgetprognoserna som gjorts till att omfatta hela den offentliga sektorn och den metodutveckling som bedrivits har resulterat i underlag med bättre kvalitet. Regeringen bedömer att ESV uppnått målet för sin verksamhet med information om den statliga ekonomin. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har ESV arbetat med utveckling av system och rutiner för att ta in skatteintäkterna i informationssystemet , så att ett slutligt skatteutfall för ett visst inkomstår ska kunna tas fram med hög grad av automatik och större säkerhet. I underlaget för årsredovisning för staten har sammanställningen av räkenskapsinformationen för det nationella intygandet om EU-medel vidareutvecklats. Regeringen bedömer att genom publiceringen av rapporten samt att arrangera konferenser och seminarier m.m. har uppnått målen om en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi och Expertgruppen för miljöstudier och har viktiga roller genom att de bidrar till arbetet med att ta fram kvalificerade underlag för den ekonomiska politikens utformning. Regeringen lägger stor vikt vid analyser och forskning som grund för den framtida ekonomiska politikens utformning. Det finns också ett behov av oberoende underlag för prövning av existerande verksamheter. ska även fortsättningsvis prioritera förbättrad prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. Inom det miljöekonomiska området ska institutet fortsätta att prioritera sådan samhällsekonomisk analysverksamhet som förbättrar beslutsunderlaget för svensk miljö-, energi- och klimatpolitik, särskilt vad gäller styrmedel för att uppnå uppsatta miljömål (inklusive intermediära mål). En förutsättning för detta är att institutet förfogar över modeller och metoder som är väl förankrade i ekonomisk forskning. Modellerna och metoderna ska möjliggöra adekvat analys av dels samspelet mellan den ekonomiska utvecklingen och dess 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 miljö- och klimatpåverkan, dels de samhällsekonomiska effekterna av olika styrmedel. Institutet bör även fortsättningsvis genomföra analyser och utvärderingar av miljöåtgärder på uppdrag av regeringen och miljömålsmyndigheter samt på eget initiativ. Tillförlitlighet och hög precision ska även i fortsättningen gälla för ESV:s budgetprognoser. Utvecklingsarbetet ska fortsätta och ESV bör särskilt fortsätta att förbättra prognoserna för statsbudgeten dels genom ett fortsatt fokus på de stora transfereringssystemen på statsbudgetens utgiftssida, dels genom att fördjupa analysen av relationen mellan skatteintäkter och skatteinkomster. ESV bör även fokusera på att kontinuerligt följa och analysera statsbudgetens månads- och årsutfall och att integrera utfallsanalysen med prognosverksamheten. ska även i fortsättningen, med utgångspunkt i den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen, följa upp och granska finanspolitiken. Som ett led i regeringens arbete med att stärka den externa uppföljningen av de offentliga finanserna aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100 avsnitt 4) att regeringen bl.a. kommer att se över instruktionerna för ESV, och i syfte att se till att alla relevanta aspekter av finanspolitiken får en tydlig belysning. Frågan bereds inom och regeringen avser att återkomma med närmare information . I direktiven för (dir. 2007:46) och EMS (dir. 2003:85 och 2007:47) anges att regeringen avser att låta utvärdera expertgruppernas arbete . Utvärderingen av bör för att vara meningsfull ske när expertgruppen har varit verksam och har publicerat fler rapporter. och bör vidare utvärderas , eftersom de båda expertgruppernas verksamhetsområden ligger nära varandra och de har ett gemensamt kansli. Regeringen avser mot denna bakgrund att låta utvärdera expertgruppernas arbete . Tabell 7.3 Anslagsutveckling för 1:6 1Motsvarar 7 357 tkr prisnivå. 2Motsvarar 7 346 tkr prisnivå. Anslaget används för Finanspolitiska rådets förvaltningskostnader. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltnings- projekt genomförs. Regeringen förslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.5 Anslagsutveckling för 1:7 1Motsvarar 52 849 tkr prisnivå. 2Motsvarar 52 851 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 775 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. En mindre del av myndighetens verksamhet finansieras av avgifter. Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltnings- projekt genomförs. Regeringen förslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvalta av staten, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Kulturarvsfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter av (). (FortV) förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras framför allt genom avgifter, dvs. I området ingår också statens lokalförsörjning. -Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar. -Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV och FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en viss avkastning på deras genomsnittliga myndighetskapital. Avkastningskravet ligger på för SFV och för FortV. Målet för SFV:s så kallade bidragsfastigheter är att deras intäkter ska öka. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande övergripande målsättningar. -Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. -Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. -Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 8.1. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 20062009. Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. Kammarkollegiet, , , , , och vissa affärsverk. SFV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Ökningen beror främst på införskaffandet av House of i samt övertagandet av de fastigheter som tidigare förvaltade respektive leasade. har ett antal av de senare fastigheterna sålts. FortV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen av det bokförda värdet beror på den ökade investeringstakt som följt av tidigare försvarsbeslut. över en längre tidsperiod har dock värdet minskat, främst beroende på avyttringar och nedskrivningar med anledning av försvarsbesluten , 2000 och 2004. Lokalarea (1000m2) 1 Förvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,83. Källa: och . har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. FortV:s lokalarea har min- skat som en konsekvens av de nämnda försvarsbesluten. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till . Avkastningskravet till staten uppgick till , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Tabell 8.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV:s resultat av verksamheten uppgick till . Statens avkastningskrav uppgick till , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. lämnade FortV i hyresreduktion till sina hyresgäster. Hyresreduceringen föranleddes av ett högre resultat än budgeterat, orsakat av bl.a. ett kraftigt förändrat ränteläge. Tabell 8.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV har som sin mening givit tillkänna (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:140) att regeringen bör -överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet samt belysa vilken effekt som antikvariska merkostnader har på lokalkostnaderna, -vidta åtgärder för att säkerställa att underhållet hålls på en väl avvägd nivå samt att kulturinstitutionerna ges incitament att fortsätta arbetet med att förbättra tillgänglighet och långsiktig hållbar utveckling, samt - uppmärksamma den fortsatta utvecklingen av Statens fastighetsverks administrationskostnader samt förtydliga och utöka stöd till myndigheter i lokalförsörjningsfrågor. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att se över den statliga fastighetsförvaltningen (dir. 2009:45). Regeringen har för avsikt att i ett tilläggsdirektiv ge utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning i uppdrag att se över nuvarande hyressättningsmodell för de fem kulturinstitutionerna som berörs av tillkännagivande. Vidare ska utredaren också undersöka underhållsnivån och effekten av de antikvariska insatserna. Regeringen kommer även att följa upp SFV:s administrativa kostnader och kommer dessutom att följa det stöd som ger myndigheter i lokalförsörjningsfrågor och som har utökats och tydliggjorts. SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt de mål som regeringen ställt upp och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Mätningar avseende kundernas uppfattning om myndigheten genomfördes och visar på mycket goda och förbättrade resultat vad avser kundnöjdhet. Myndigheten har även överträffat sitt avkastningskrav, främst tack vare överskott i förvaltningen av hyresfastigheter. Regeringen bedömer att FortV uppfyllt de mål som regeringen har ställt upp. Erfarenhetsmässigt har det dock visat sig vara svårt att vid en försäljning av sådana fastigheter som verket förvaltar få ersättning för de kostnader som tidigare lagts ned. Detta beror bl.a. på att marknadsvärdet är betydligt lägre än investeringskostnaderna för det aktuella slaget av särskilt anpassade byggnader. Regeringen anser att FortV:s försäljningar har genomförts affärsmässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. Myndighetens mätningar gällande kundnöjdhet visar på goda relationer med flertalet av hyresgästerna inom Försvarsmakten. Mellan de båda mätningarna 2007 och 2009 har den uppmätta kundnöjdheten förbättrats väsent- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ligt; dock kvarstår arbete med att förbättra nöjdheten hos vissa grupper av hyresgäster. De av 1991 beslutade lokalförsörjnings- och fastighetsreformerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger fast. FortV ska inom ramen för målen anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar till följd av bl.a. försvarspolitiska beslut. Regeringen har inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. Undantaget är de kulturfastigheter som har en s.k. kostnadshyresmodell. Utformningen av denna modell bör enligt regeringen ses över. Regeringen har för avsikt att även fortsättningsvis följa utvecklingen inom området för att långsiktigt säkerställa en effektiv fastighetsförvaltning och lokalförsörjning inom staten. SFV:s uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastigheternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bi- dragsfastigheter för underhållkostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Större investeringar i pågående projekt och åren framöver beräknas stora investeringar behöva ske i den planerade renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna i . Renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna omfattar i detta skede kvarteret som har en beslutad investeringsram om . Regeringen har gett SFV i uppdrag att inleda projektering av en ny ambassadanläggning i . Möjligheterna till samlokalisering med utreds. Gamla på i byggs om och anpassas till en ny hyresgäst. Projektet har en beslutad investeringsram om . och Kammarrättens hus i byggs om för att samla Regeringsrättens verksamhet. Projektet har en beslutad investeringsram om . I i behöver byggnaden renoveras för att kunna hyras ut som kontor. I regeringskvarteret i behöver klimatsystemet byggas om. planeras att byggas om för att hyras ut som . Projektet är dock senarelagt till dess att bygglovsfrågan är slutgiltigt avgjord. Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen I regeringskvarteren planeras en ombyggnad av Kvarteret Björnen. Projektet befinner sig i ett planeringsskede och ombyggnationen beräknas kunna påbörjas . Vidare planeras för en ombyggnad av kvarteret . Projektering beräknas inledas . Kvarteret Vinstocken planeras också byggas om. Produktionsstart beräknas ske . I kvarteren Lejonet och planeras för utbyggnad/anpassning av nuvarande köldbärarsystem. Huvudentrén till kvarteret planeras att flyttas för att kunna frigöra för butiksetablering på . I kvarteret planeras för totalombyggnad av butikslokaler längs . Slutligen planeras en ombyggnation av del av kvarteret Lokalerna är tänkta att återställas till bostäder. Ambassadörens residens i kan komma att behöva renoveras. Byggstart kan ske tidigast . i önskar utöka sin besökskapacitet och för detta krävs om- och tillbyggnad. Regeringen har uppdragit åt SFV att upprätta byggnadsprogram för ombyggnad och upprustning av . Operan behöver successivt renoveras och anpassas med ny teknik. En byggnad för utställning av en ubåt på i anslutning till i planeras att uppföras för Statens maritima museer. Starttidpunkt för projektet är osäker. Botanhuset vid i avses byggas om för att nå effektivare och verksamhetsanpassad lokalanvändning. I behöver byggnaden installationer moderniseras. Projektet är något osäkert då samordning måste ske med en kommande hyresgäst.