prop · GY031d01 · 2010-10-12 00:00:00 — I detta avsnitt fokuserar resultatredovisningen på de större tillsynsverksamheterna inom vissa delar av utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Hållbar samhällsplanering och boende Länsstyrelserna har utfört tillsynsarbete enligt (1987:10) med ett godkänt resultat. I länsstyrelsernas årsredovisningar finns indikationer på att länsstyrelserna arbetat något 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 mer med tillsyn och tillsynsliknande frågor jämfört . har länsstyrelserna också erhållit extra medel för detta arbete (se prop. 2008/09:1 utg. omr. 2 avsnitt 8). Nio länsstyrelser utmärker sig genom särskilt goda insatser. Kommunsamråd och tillsynsmöten med länets samtliga kommuner, kontinuitet i tillsynen, utarbetande av tillsynsplaner samt framåtsyftande tillsyn genom information och kunskapsförmedling är exempel på aktiviteter hos dessa länsstyrelser. har samtliga länsstyrelser tagit fram regionala analyser av bostadsmarknaden. Många länsstyrelser har i dessa analyser tagit upp de demografiska utmaningarna som myndigheterna ser kommer att påverka respektive län . Kvaliteten på analyserna har genomgående höjts . Miljötillsyn och tillsyn över skyddade områden Enligt länsstyrelsernas årsredovisningar har myndigheterna genomgående ett litet utrymme för egeninitierad tillsyn. Tillståndsprövningen går, vid behov av prioritering, före den ofta händelsestyrda tillsynen. Förhållandet har varit liknande även . Fördelningen av resurser har emellertid kunnat hanteras av de allra flesta länsstyrelser på ett sådant sätt att goda arbetsresultat kunnat nås. Flera redovisningar vittnar om att länsstyrelserna har kunnat korta ner sina handläggningstider och skapat utrymme för en mer strategisk operativ tillsyn. Fler länsstyrelser borde dock öka andelen egeninitierad och förebyggande tillsyn. Vad gäller skydd och skötsel av värdefulla naturområden görs generellt ett betydande arbete i enlighet med de politiska prioriteringarna. Kännetecknande för de länsstyrelser som uppnått mycket goda resultat är att dessa arbetat brett och har en utvecklad dialog med branscher och ideella föreningar, vilket resulterat i att fler aktörer vill medverka i naturvårdsarbetet. Länsstyrelsernas arbete inom området social tillsyn påverkades till viss del av regeringens beslut att flytta verksamheten till . Övergången har präglat länsstyrelsernas verksamhet i varierande utsträckning. Ett antal länsstyrelser uppger att övergången till i hög grad har påverkat verksamheten. Ett antal länsstyrelser menar dock att övergången till kunnat ske utan störningar eller att tillsynen fungerat väl, trots att verksamheten påverkats av omställningen. Av redovisningen framgår dock att antalet objekt som varit föremål för någon form av tillsyn minskat jämfört med , liksom antalet inspektioner av hem för vård eller boende, särskilda boendeformer och hemtjänstenheter. har länsstyrelserna haft tre särskilda och mer långsiktiga regeringsuppdrag rörande förstärkt tillsyn av den sociala barn- och ungdomsvården (dnr Fi2008/7328), förstärkt tillsyn av insatser till personer med psykisk funktionsnedsättning (dnr S2008/5524) samt utvecklad tillsyn av missbruks- och beroendevården (dnr S2008/10663). Av länsstyrelsernas rapportering framgår att många länsstyrelser klarar uppdragen helt, men att cirka en tredjedel endast delvis eller inte alls klarar uppdragen. Omfattningen av den samordnade tillsynen skiljer sig kraftigt mellan länsstyrelserna. Drygt en tredjedel av länsstyrelserna har redovisat en verksamhet av mycket begränsad omfattning, varav två anger att de inte bedrivit någon samordnad tillsyn. Samarbetet för en mer likvärdig tillsyn har dock ökat markant . Tillsynen utifrån gemensamma bedömningskriterier och arbetet inom ramen för projektet har resulterat i att det finns en bra grund för ett likartat arbetssätt. bör kunna dra nytta av detta. Inom området Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor skedde en betydande förändring , då länsstyrelserna fr.o.m. övertog ansvaret för djurskyddskontrollen samt kontrollen av foder och livsmedel i primärproduktionen från kommunerna. Av dessa kontrolltyper bedöms djurskyddskontrollen ha inneburit den största organisatoriska förändringen för länsstyrelserna . Administrationen av överföringen av djurskyddskontroller med t.ex. registerhållning, kontrollplaner, checklistor, rutiner för ärendehantering, personalfrågor och liknande övergångsproblem har inneburit påfrestningar för den operativa djurskyddskontrollen. Samtliga länsstyrelser redovisar att de fick överta flera öppna ärenden från kommunerna i samband I flera fall bedöms detta ha hämmat verksamheten. När det gäller ärendehanteringen uppger samtliga länsstyrelser att de har prioriterat anmälningsärenden och tillståndsprövning samt att avsluta ärenden som övertagits från kommunerna. Den planerade kontrollen har därför varit av mer begränsad omfattning. inkom ca 1 077 000 ärenden till länsstyrelserna. Detta är något färre ärenden än föregående år. De största ärendegrupperna är Körkort och trafikföreskrifter m.m. samt Lantbruksärenden. Den totala andelen ärenden som överklagats i relation till de ärenden i vilka beslut fattats uppgick till . Denna nivå har varit . Av de ärenden som avgjorts i högre instans har länsstyrelsernas beslut ändrats i av fallen. Både 2007 och 2008 var motsvarande andel . Körkortsingripanden stod för av de ändrade besluten, medan av besluten rörde hållbar samhällsplanering och boende. uppgick antalet öppna ärenden till cirka 214 400, varav cirka 8 600 var äldre än . Antalet öppna ärenden ökade något , medan andelen ärenden som är äldre än sjönk från till . Inom körkortsområdet sjönk antalet öppna ärenden jämfört . Ökningarna av antalet öppna ärenden avser främst verksamheten Lantbruk och verksamhet inkluderande livsmedelskontroll, djurskydd samt veterinära frågor. Vid länsstyrelserna pågår ett fortlöpande arbete med att utveckla service och ärendehandläggning. Enligt ett uppdrag i myndigheternas regleringsbrev ska länsstyrelserna i respektive verksamhetsplan ange mål för handläggningstider för ett urval av ärendegrupper. Målen för ärenden som handläggs via elektroniska tjänster, s.k. e- tjänster, ska vara identiska för samtliga länsstyrelser. I regleringsbrevet gavs länsstyrelserna i uppdrag att redovisa i vilken omfattning uppställda mål för handläggningstiderna uppnåtts och orsaker till eventuella större avvikelser från dessa. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 styrelsen i i uppdrag att samordna en lägesrapport om utvecklingsarbetet beträffande handläggningstider. I lägesrapporten, som lämnades till regeringen , redovisas att en översyn har gjorts av det urval av ärendegrupper som användes . Målet för utvecklingsarbetet är att ha ett kvalitetssäkrat urval av handläggningstider som länsstyrelserna mäter på ett likartat sätt. En annan viktig del i arbetet med att utveckla service och handläggning är utvecklingen av e- tjänster, företrädesvis inom volymtunga ärendeslag. Genom att utnyttja erhållna kunskaper och återanvända uppbyggda plattformar för redan utvecklade e-tjänster skapar länsstyrelserna nu nya rutiner och e-tjänster som såväl effektiviserar administrationen för länsstyrelserna som förenklar för enskilda och företag. Antalet årsarbetskrafter har ökat uppgick antalet årsarbetskrafter vid länsstyrelserna till 5 049, vilket är en ökning med drygt 200 årsarbetskrafter jämfört med föregående år. Detta kan till stor del förklaras av att länsstyrelserna övertagit djurskyddskontrollen samt kontrollen av foder och livsmedel i primärproduktionen från kommunerna var av de anställda kvinnor, vilket är samma andel som föregående år. Det är också en betydligt högre andel än för staten som helhet där andelen kvinnor var . Länsstyrelserna och staten följer dock samma trend, dvs. att andelen anställda kvinnor ökar. Antalet årsarbetskrafter har ökat med 916 , vilket är en ökning med . Det finns dock stora skillnader mellan olika verksamheter. Av tabell 8.2 framgår att Naturvård och miljöskydd är den klart största verksamheten samt också den verksamhet, tillsammans med verksamheten Social omvårdnad och Integration, som procentuellt sett ökat mest . Länsstyrelsernas tillkommande arbetsuppgifter avseende djurskyddskontroller m.m. redovisas inom verksamhetsområdet , djurskydd och allmänna veterinära frågor som tidigare enbart innehöll livsmedelskontroller, vilket förklarar den stora ökningen för detta område. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 samverkan innehåller till största delen den gemensamma IT-enheten. redovisades antalet årsarbetskrafter för länsstyrelsernas respektive IT-verksamhet under området Administration. Antalet årsarbetskrafter inom områdena Administration och Resurssamverkan har minskat med ett tiotal årsarbetskrafter jämfört med . Jämfört med 2000 har administrationsverksamheten sjunkit med cirka 30 årsarbetskrafter, trots att verksamheten har ökat . av länsstyrelsernas totala årsarbetskraft arbetade 2009 inom området Naturvård och miljöskydd. Motsvarande siffra var . Tabell 8.2 Antal årsarbetskrafter per verksamhet Krishantering, skydd mot olyckor och civilt försvar Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2000, 2008 och 2009. När det gäller utvecklingen per länsstyrelse kan konstateras att samtliga länsstyrelser förutom i har ökat sin personalstyrka . Minskningen på i beror på att försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning avvecklades i den del som avsåg arbetsmarknadsfrågor. Om en jämförelse görs med 2008 kan dock konstateras att sex länsstyrelser minskat sin personalstyrka. Omflyttningen av IT-personal är en förklaring, men också genomförda rationaliseringar för att kunna möta en ansträngd ekonomisk situation har bidragit till denna utveckling. i är den gemensamma IT-enhetens organisatoriska hemvist. De drygt 130 årsarbetskrafter som arbetar i den gemensamma IT- enheten redovisas således på denna länsstyrelse. Tabell 8.3 Antal årsarbetskrafter per länsstyrelse Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2000, 2008 och 2009. En hög andel anställda ger ett ökat antal pensionsavgångar kommande år Personalen vid länsstyrelserna hade 2009 samma medelålder som anställda i staten som helhet (). Kvinnor anställda vid länsstyrelserna hade en medelålder på och män en medelålder på . av samtliga anställda finns i ålderskategorin 55 till . Även om den ålders- kategorin har minskat något i storlek är det fortfarande andelsmässigt den största kategorin. Ett ökat antal pensionsavgångar och de stora förändringar av länsstyrelsernas uppgifter som genomförts innebär att myndigheterna måste säkerställa att viktig kompetens inte försvinner från verksamheten. Många länsstyrelser arbetar därför strategiskt med frågor som rör kompetensförsörjning. Det är dock svårt att rekrytera och behålla erfaren personal då konkurrensen om erfarna medarbetare är hård. Detta gäller framför allt yrkesgrupper med hög specialistkompetens. Andel kvinnor i ledande position var av de anställda som klassificerats som ledningskompetens kvinnor. Detta är en högre andel än för staten totalt, där andelen var . Andelen kvinnor med ledningskompetens har vid länsstyrelserna ökat . Minskningen av sjukfrånvaron har bromsats upp Sjukfrånvaron minskade 2009 jämfört med vid 12 av 21 länsstyrelser. Detta kan jämföras med utvecklingen då 19 av 21 länsstyrelser redovisade en minskad sjukfrånvaro. varierade den totala sjukfrånvaron i länsstyrelserna mellan 4,6 (i ) och 1,8 (i län) procent av tillgänglig arbetstid. Skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro är i stort sett oförändrad jämfört . Det är således alltjämt en signifikant skillnad mellan könen, där kvinnor har en större andel av sjukfrånvaron än män. Kvinnors sjukfrånvaro varierade mellan (i ) och (Länsstyrelserna i och län) medan männens sjukfrånvaro varierar mellan (i ) och (i ). Ekonomiadministrativa värderingar och ekonomisk situation genomför en ekonomiadministrativ värdering av hur myndigheterna följer regler, främst inom områdena redovisning, finansiering och betalningsflöden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Länsstyrelserna har ett bättre koncern- och myndighetsvärde jämfört med . Resultatet för länsstyrelserna som helhet är det bästa . fick 17 länsstyrelser omdömet fullt tillfredsställande och resterande länsstyrelser fick omdömet tillfredsställande. fick 13 av 21 länsstyrelser omdömet fullt tillfredsställande och resterande länsstyrelser omdömet tillfredsställande. Kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till . Detta innebär en kostnadsökning med , eller , jämfört med föregående år. Ökningen förklaras av att nya verksamheter tillförts länsstyrelserna . Ökningen finansieras dels av förvaltningsanslaget, dels andra anslag. Personalkostnaderna uppgick till , eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (6,), medan övriga driftskostnader inklusive finansiella kostnader och avskrivningar uppgick till (32,). I jämförelse med 2008 har personalkostnaderna som andel av de totala kostnaderna sjunkit . Hälften av verksamheten finansieras av förvaltningsanslaget Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierade länsstyrelsernas verksamhet 2009 med . Detta motsvarar av den totala finansieringen. Anslagets andel av den totala finansieringen har stadigt minskat . Anslagets andel av den totala finansieringen varierar dock kraftigt mellan de olika länsstyrelserna. Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan . Motsvarande andel 2008 var . De största bidragsgivarna var , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . Vidare har ett tiotal sakanslag finansierat verksamhet vid länsstyrelserna med sammanlagt (cirka en procent). Avgifter och övriga ersättningar har finansierat länsstyrelsernas verksamhet med sammanlagt 552 miljoner 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 kronor (), vilket är en ökning med jämfört med . Det ackumulerade anslagssparandet för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. har legat stabilt under en följd av år för att , och 2009 minska. Vid utgången av uppgick det ackumulerade sparandet till , vilket motsvarade av det tilldelade anslaget. Sparandet varierade emellertid mellan länsstyrelserna. Vid utgången av 2009 utnyttjade var tredje länsstyrelse sin anslagskredit. Förändringar i verksamheten påverkar resultatet Länsstyrelserna har tillförts nya arbetsuppgifter, bl.a. inom miljö- och jordbruksområdena. Resurstillskott tillsammans med effektiviseringar och omprioriteringar har möjliggjort att länsstyrelserna kunnat fullfölja sina åtaganden. utförs inte längre verksamheterna inom områdena Körkort och yrkestrafik samt Social tillsyn av länsstyrelserna. Förändringen omfattar av länsstyrelsernas personal. Ett omfattande förberedelsearbete har genomförts av såväl länsstyrelserna som Transportstyrelsen och för att säkerställa de senares övertagande av uppgifterna. Regeringen bedömer att länsstyrelserna har bedrivit sin verksamhet på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och med gott resultat. De organisatoriska förändringarna har också kunnat genomföras på ett bra sätt. Jämfört med 2008 kan en positiv utveckling av verksamheten märkas främst inom verksamhetsområdena Regional tillväxt, Infrastrukturplanering, Samhällsplanering och boende, Kulturmiljö samt Integration. Däremot bedöms länsstyrelsernas arbete inom Energi och klimat, Social tillsyn och Jämställdhet inte nå upp till samma kvalitet som . Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelserna. Detta framgår bl.a. av länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr Fi2010/1013), miljöledningsredovisningarna (dnr Fi2010/946), risk- och sårbarhetsanalyserna (dnr Fi2009/7234), budgetunderlagen (dnr Fi2010/1026), granskningar (dnr Fi2009/1933) och länsstyrelsernas delårsrapporter (dnr Fi2010/3853). Arbetet med att utveckla service till medborgare och företag fortsätter Länsstyrelserna utför ett betydande gemensamt arbete för att utveckla service och tillgänglighet. Som ovan beskrivits kan det handla om att effektivisera ärendehandläggningen genom att arbeta med mål för handläggningstider eller utveckla elektroniska tjänster. Nio länsstyrelser har i ett gemensamt arbete genomfört en undersökning för att få en bild av hur kunder och brukare uppfattar respektive myndighet. Ambitionen är att resultatet ska användas som utgångspunkt för bedömningar av vilka arbetssätt som ska värnas och vilka områden som bör förbättras. Genom samverkan kan jämförelser göras mellan länen och därmed skapas möjligheter för länsstyrelserna att dra lärdomar av varandra. De samverkande länen har även visat intresse för att ta fram brukarundersökningar för andra verksamhetsområden. Detta sätt att öka kunskapen om hur de egna verksamheterna uppfattas av kunder och brukare bidrar till att skapa en helhetsbild av hur myndigheternas verksamhet bedrivs och vilka resultat som uppnås. Regeringen anser att utvecklingen av detta arbete bör fördjupas och även involvera fler länsstyrelser. Insatser görs för att minska sjukfrånvaron Omfattningen av återrapporteringen av arbetet med att minska sjukfrånvaron varierar mellan länsstyrelserna, men majoriteten av dem har lämnat en relativt omfattande redovisning. Utifrån årsredovisningarna kan konstateras att minst hälften av alla länsstyrelser erbjuder sina anställda någon form av friskvård och/eller har rutiner för rehabilitering och coachning vid återgång i arbete efter långtidssjukskrivningar. Minst en tredjedel av länsstyrelserna har låtit utbilda sina chefer i hälsa och arbetsmiljö och/eller genomför en systematisk uppföljning av arbetsmiljön. Tretton länsstyrelser uppger också att de har satt upp mål för arbetet med att minska sjukfrånvaron. har i den årliga revisionen inte haft någon invändning mot länsstyrelsernas årsredovisningar utan i allt väsentligt funnit att dessa är rättvisande (dnr Fi2010/1652). För en länsstyrelse har dock lämnat en revisionsrapport där brister i kvalitetssäkringsarbetet vid upprättandet av årsredovisningen uppmärksammats. genomförde en uppföljningsgranskning, Tillsynen av överförmyndarna, uppföljningsgranskning (RiR 2009:31), av den tidigare granskningen Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare (RiR 2006:5). Sedan 2006 års granskning har regeringen tagit flera initiativ för att stärka länsstyrelsernas tillsyn. Jämfört med förhållandena vid tiden granskning har bl.a. resurserna för länsstyrelsernas tillsyn ökat. påpekar i sin uppföljningsgranskning att länsstyrelserna i sina insatser inte i tillräcklig grad uppmärksammat och hanterat behovet av en stärkt bevakning av likabehandling och rättssäkerhet för den enskilde. Granskningen visar även på flera påfrestningar i överförmyndarnas verksamhet. De svåra fallen ökar och det befintliga systemet för överförmyndarnas verksamhet utmanas. föreslår att regeringen på bör undersöka om den nuvarande organisationen av överförmyndarsystemet är ändamålsenligt. föreslår också att länsstyrelserna överväger att sammanställa gemensamma bedömningsgrunder för sin aktgranskning. har granskat de förslag till länsplaner för regional transportinfrastruktur som de kommunala samverkansorganen, regionala självstyrelser och vissa länsstyrelser lämnade till regeringen (RiR 2009:23). gör bedömningen att planerna i vissa hänseenden inte har levt upp till de krav som ställts i regeringens direktiv. Det gäller främst kraven på att redovisa en samlad effektbedömning och tydligt motivera prioriteringarna för de åtgärder som föreslås. Likartade brister har påtalats av i tidigare planomgångar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bottens, , , och har fortfarande ansvar för att upprätta och fastställa länsplaner för regional infrastruktur. I pekas inte enskilda län ut. I stället görs bedömningar att systematiska fel överlag har gjorts i arbetet med att ta fram förslag till länsplaner. Beträffande regeringens fortsatta hantering av frågan hänvisas till utgiftsområde 22, avsnitt 3 Transportpolitik. Länsstyrelsernas verksamhet påverkas i stor utsträckning, utöver vad som redovisas i detta avsnitt, också av den politiska inriktningen inom andra utgiftsområden. Regeringens politiska inriktning inom andra områden redovisas inom ramen för respektive utgiftsområde i denna proposition. Förbättrad statlig samordning och samverkan på regional nivå I länsstyrelsernas roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att regeringens politik får genomslag på regional nivå. Länsstyrelserna ska vidare vara statens regionala företrädare och samordna de statliga intressena i de frågor som statsmakterna lagt på länsstyrelserna. I regeringens proposition Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315) görs bedömningen att principen om den samordnade länsförvaltningen ska ligga fast. Principen innebär en samordning av statlig sektorspolitik på regional nivå, att regional statlig verksamhet ska inordnas i länsstyrelserna i de fall då det är lämpligt, och att länsstyrelserna ska utgöra statens primära kontaktlänk gentemot kommunerna (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138). Samordningen underlättas av att det inom länsstyrelserna bedrivs verksamhet inom ett tjugotal sektorer. Enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion ska länsstyrelserna svara för den statliga förvaltningen i länen, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Länsstyrelserna erbjuder en unik möjlighet till statlig samverkan och samordning på regional nivå. Samordningsansvaret behöver dock vidareutvecklas och förtydligas. Detta kan ske genom organisatoriska förändringar samt genom att tillföra särskilda uppgifter och att ansvarsfördelningen inom staten tydliggörs. Vidare behöver myndigheters skyldighet att samråda med länsstyrelserna förtydligas t.ex. i myndigheternas instruktioner. Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning m.m. har i uppdrag att lämna förslag på hur den statliga regionala förvaltningen kan göras tydligare samt mer samordnad och ändamålsenlig (dir. 2009:62). Översynen omfattar såväl länsstyrelseorganisationen som hur uppgift att, inom myndighetens ansvarsområde, samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet, kan vidareutvecklas och stärkas. Utredaren ska även se över på vilket sätt roll som regional samordnare av statlig tillsyn kan vidareutvecklas. Utredningen är av central betydelse i arbetet med att åstadkomma en mer samordnad statlig förvaltning på regional nivå. Uppdraget ska redovisas (se vidare utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 3). Regelförenkling på lokal och regional nivå För att uppnå regeringens övergripande mål för regelförenklingsarbetet är det viktigt att detta arbete får ökat genomslag på lokal och regional nivå. i har fått i uppdrag att i samverkan med övriga länsstyrelser utarbeta ett förslag om hur länsstyrelsernas arbete med regelförenkling bör utformas (dnr N2010/3641). Förslaget bör främst vara inriktat på genomförande av regelförenkling inom länsstyrelsernas egna verksamhetsområden innefattande länsstyrelsernas tillämpning av regelverk såsom ansökningsförfaranden och handläggning av ärenden, prövning och tillsyn. Uppdraget ska redovisas . Fortsatt utveckling av styrning och uppföljning Länsstyrelsernas verksamheter omfattar ett stort antal områden och flertalet departement har behov av att inom sina respektive ansvarsområden styra och följa upp länsstyrelserna. pågår ett arbete med att utveckla, förenkla och förtydliga styrningen av länsstyrelserna. Som en del i detta arbete har bl.a. länsstyrelsernas regleringsbrev och instruktion setts över och en kartläggning har gjorts av olika former av återkoppling till länsstyrelserna.