prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — Vidare bör alla hushåll och företag ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. I strategin anges att det är marknadens uppgift att göra investeringar i infrastruktur: Statens roll är att se till att markanden fungerar effektivt och att marknadens aktörer ges förutsättningar för sin verksamhet genom lämplig reglering. För att bidra till att målen uppfylls och ge marknaden förutsättningar för att driva verksamhet och investera i bredband i hela landet lyfter regeringen fram prioriterade frågor inom flera områden. överlämnade regeringen en proposition om tillgängliga elektroniska kommunikationer till (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU 18, rskr. 2009/10:297). Genom propositionen upphävs delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet, inom det IT-politiska målet, och ersätts med målet att ska ha bredband i världsklass och att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Målet ska i första hand uppnås genom väl fungerande marknader. Elektroniska samhällstjänster och service Enligt Europeiska kommissionens mätning 2009 av den elektroniska medborgarservicen har återtagit en av de ledande positionerna i (Generaldirektoratet för informationssamhället och medier: Smarter, Faster, eGovernment, ). I mätningen av tillgänglighet av myndighetstjänster på Internet har gått från en sjunde plats till en delad andra plats. I undersökningen ingår tillgängligheten till och användningen av tjänster såsom skattedeklarationer, bygglov, ansökningar till skolor, arbetssökande, kontakter med t.ex. , bibliotekstjänster och förmedling av kulturarvet mm. Mätningen visar även att endast hälften av Internetanvändarna använder Internet för myndighetsinformation. Utvecklingen har varit relativt stillastående . Det är främst de med hög utbildning och god inkomst som använder Internet för att skaffa offentlig information. Bland företagen är användningen högre och uppgår enligt kommissionens mätningar till . Den lagstadgade s.k. samhällsomfattande telefonitjänsten omfattar en anslutning till det allmänna telefonnätet till en fast nätanslutningspunkt i stadigvarande bostad eller fast verksamhetsställe. Anslutningen ska vara utformad så att den medger ett funktionellt tillträde till Internet. I definierades 2004 nivån för ett funktionellt tillträde till Internet till 20 kbit/sek, se 29 a § förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation. Andra länder har gjort andra bedömningar. Exempelvis höjde den finska regeringen nivån till /s . Regeringen avser att höja nivån i (se nedan avsnitt 4.6 Politikens inriktning). gav regeringen i uppdrag att se till att de som har haft tillgång till telefoni men förlorat den får fortsatt möjlig tillgång till telefoni om de begär det. kunde det konstateras att det fortfarande kan utgöra ett problem och att behovet att tillse att möjlighet till telefoni finns kvar. Regeringen gav därför PTS ett förnyat uppdrag och beviljade högst för för att genomföra uppdraget. De personer som berörs är spridda i hela landet i glesbebyggda områden. PTS har på regeringens uppdrag gjort en geografisk kartläggning av bredbandstillgång och användning i . Kartläggningen visar att bredbandstäckningen i är god. av hushåll och arbetsställen har täckning av bredband via trådbundna och/eller trådlösa nät. fortsatte utvecklingen med färre abonnemang för fast telefoni och fler abonnemang för mobil kommunikation och IP- baserad telefoni. Även antalet bredbandsabonnemang fortsatte att öka till cirka 4,3 miljoner. Detta kan i huvudsak förklaras av en fortsatt tillväxt av mobilt bredband (från av samtliga bredbandsabonnemang) och bredband via fiber, som antalet bredbandsabonnemang via det fasta telenätet minskar. Andelen abonnemang med högre överföringshastigheter ökar också. Cirka 9 av 10 abonnemang medger /s eller högre hastighet och av abonnemangen medger överföringshastigheter på /s eller mer. lade Europeiska kommissionen fram förslag till tre nya rättsakter. Ett direktiv om bättre reglering som medför ändringar i ramauktorisations- och tillträdesdirektivet, ett direktiv om medborgerliga rättigheter som medför ändringar i direktivet om samhällsomfattande tjänster (det. s.k. USO-direktivet, Obligation) och e-dataskyddsdirektivet samt en förordning om en ny (Body of European Regulators in , BEREC). Rättsakterna utgör en översyn och uppdatering av befintliga regelverk på EU-nivå för området elektronisk kommunikation, som i i huvudsak är införda genom lagen om elektronisk kommunikation. Syftet med de nya rättsakterna är bl.a. att öka harmoniseringen inom EU för att skapa bättre konkurrens och därmed bättre priser och tjänster för konsumenterna, men också att ge europeiska operatörer lättare att verka i olika länder. Vidare medför rättsakterna att konsumentskyddet på marknaden för elektronisk kommunikation förbättras, särskilt för utsatta grupper, såsom personer med funktionsnedsättning, samt att persondataskyddet ökas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 de nya rättsakterna avslutades genom ett s.k. förlikningsförfarande under det svenska ordförandeskapet. De nya uppdaterade rättsakterna ska vara genomförda i . Regeringen har remitterat en departementspromemoria för detta ändamål (DS 2010:19). Globalt ökar trafiken över mobilnäten mycket kraftigt. Enligt en studie från ökade datatrafiken över mobilnät och datatrafiken är nu större än rösttrafiken. I takt med den snabba utvecklingen av trådlösa tekniker och tjänster ökar efterfrågan på radiofrekvenser i samhället, vilket i sin tur lett till att frekvenser blir alltmer ekonomiskt värdefulla. Värdet av frekvensanvändningen uppskattas till av BNP inom EU (Review Impact Assessment KOM (2007) 1472). Utvecklingen och användningen av radiofrekvenser är en nyckelfråga för den fortsatta utvecklingen av IT och elektronisk kommunikation. Den främsta målsättningen för området är att skapa ett investeringsklimat som underlättar för ny teknik att spridas över landet och som leder till att ett stort utbud av trådlösa tjänster når många användare. Den kommande tilldelningen av det s.k. 800 MHz-bandet () förväntas ge ökade möjligheter till bredbandstjänster åt fler medborgare vilket beror på att detta frekvensband har goda egenskaper för att täcka stor yta och därför är väl lämpat för mobila bredbandstjänster även till glest befolkade områden. En annan viktig förändring är att reglerna för tillståndsgivning för radiofrekvensanvändning har ändrats (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU 18, rskr. 2009/10:297). Det behövdes en modernisering av reglerna för tillstånd att använda radiosändare. För det första görs en rad förenklingar av tillståndsförfarandet i stort, som ska underlätta administrationen för både myndigheten och användare av tillståndspliktiga radiosändare. Utöver det föreslås ändrade bestämmelser för att skapa ett så konkurrensfrämjande och förutsebart system som möjligt. Fördelning av tillstånd ska i högre grad ske genom konkurrensutsatta förfaranden i de situationer där antalet intresserade operatörer är fler än antalet tillstånd att fördela. En ytterligare nyhet är att sådana tillstånd inte ska gå att förlänga. Konkurrens och låga inträdesbarriärer är viktiga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 drivkrafter för långsiktiga investeringar och innovation som utvecklar marknaden. Det ska också gå att hyra ut tillstånd för att på så vis öka användningen och dynamiken på marknaden. Säkra och robusta elektroniska kommunikationer PTS arbete tillsammans med marknadens aktörer och berörda myndigheter för elektronisk kommunikation har bidragit till att de elektroniska kommunikationerna är robustare. Robust och säker elektronisk kommunikation Såväl stat som näringsliv har investerat i krishanteringsförmåga och robusthetshöjande åtgärder. PTS och operatörernas samverkan i ett stort antal projekt har medfört att robustheten för att förhindra och hantera avbrott i näten och krishanteringsförmågan stärkts. I denna samverkan har man fortsatt att utveckla metoder och system för att bl.a. minska avbrottstider och skapa delad lägesbild, samt förbättrat informationen till allmänheten i händelse av allvarliga störningar i elektronisk kommunikation. För att förebygga att kablar grävs av, vilket är en vanlig orsak till avbrott, har PTS tillsammans med marknadens aktörer utvecklat ett informationssystem med uppgifter om kabelförläggningar som på ett enkelt sätt kan delges entreprenörer och andra som utför markarbeten (den s.k. Ledningskollen). PTS arbete för en robust elektronisk kommunikation och ett säkrare Internet sker enligt en strategi och handlingsplan som avser 20092011. PTS arrangerar och medverkar i olika krisledningsövningar för sektorn, såväl nationella som internationella. Ett stabilt och robust Internet Internets infrastruktur har visat sig förhållandevis stabilt och robust, medan slutanvändarens egna och utrustning/terminaler visar på sårbarheter. Attacker mot näten blir mer sofistikerade (trojaner, s.k. botnet etc.) och har ofta ekonomiska drivkrafter. PTS har följt upp slutsatser från kartläggningen av problem omkring kapade datorer i (botnet). PTS har bl.a. inom ramen för det s.k. Integritetsforum tagit initiativ till informationsutbyte m.m. inom branschen för att förbättra säkerheten för Internetanvändare. PTS har utövat fortsatt tillsyn enligt lagen (2006:24) om nationella toppdomäner för på Internet. Händelsestyrd tillsyn genomfördes när en incident som påverkade driftsäkerheten för .sezonen inträffade . Frågorna kring Internets förvaltning har varit mycket aktuella och det svenska ordförandeskapet i EU. behandlades frågan om det nya styrdokumentet Affirmation of Commitments mellan och for Assigned Names and Numbers (ICANN - den organisation som ansvarar för teknisk koordinering av Internets tekniska infrastruktur) som trädde ikraft . En annan fråga som varit aktuell rör () och dess framtid efter de mandat detta forum haft. IGF bildades efter om informationssamhället i syfte att bibehålla en global och kontinuerlig dialog och erfarenhetsutbyte i alla frågor om Internet. ska FN:s generalsekreterare utreda om IGF bör fortsätta. Arbetet inom WSIS (World Summit on the ) och IGF har inneburit framsteg genom att bl.a. beslutsfattare och teknikutvecklare har närmat sig varandra. IGF är det enda globala forum där olika aktörer från olika delar av världen och från olika sektorer kan samlas, diskutera och utbyta erfarenheter utan bindande beslut. Utöver fysiska anslutningar till nät för elektronisk kommunikation krävs också en logisk anslutning genom en s.k. IP (Internet Protokoll) adress. Såväl Europeiska kommissionen som PTS har framhållit vikten av övergång till nästa version av Internetprotokollet IPv6 (KOM(2008) 313). PTS bedömer att de tillgängliga adresserna via IPv4 kommer att ta slut, på vissa håll kanske (Robust elektronisk kommunikation, strategi för åren 20092011 PTS-ER-2009:25). har (Sitic) fortsatt erbjuda tjänster för incidenthantering och teknisk omvärldsbevakning till myndigheter och andra intressenter. Myndigheterna har också erbjudits grundläggande tjänster för insamling och analys av skadlig Internettrafik. De mål som regeringen beslutat för postområdet har uppnåtts. Det framgår av den tillsyn PTS gjort. Samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet. Kravet på daglig, rikstäckande postservice säkerställs genom att i tillståndsvillkor utsetts till den postoperatör som ska svara för den samhällsomfattande posttjänsten. Genom propositionen Ny postlag, som antagits av (prop. 2009/10:216, bet. 2009/10:TU19, rskr. 2009/10:378), införlivas och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster. Direktivet innebär att det monopoliserade området försvinner på den europeiska brevmarknaden. I propositionen föreslås att postlagen (1993:1684) ska ersättas med en ny lag. Dessutom innehåller lagen andra bestämmelser än sådana som följer av postdirektivet. Lagen har också fått en helt annan struktur än den nuvarande postlagen. Den innehåller också ett antal definitioner som är nya i förhållande till nuvarande postlag. I propositionen föreslås att den samhällsomfattande posttjänsten ska ha samma omfattning och kvalitet som . Enligt den nya lagen behöver någon tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten inte utses om tjänsten kan säkerställas på annat sätt och lagens krav på tjänsten uppfylls. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det saknas behov av att finansiera den samhällsomfattande posttjänsten. Den nya lagen innehåller bestämmelser om att prissättningen av den samhällsomfattande posttjänsten ska vara öppen för insyn, icke-diskriminerande och kostnadsorienterad, samt ska främja ett effektivt tillhandahållande av tjänsten. För den eller de som utsetts att tillhandahålla hela eller delar av den samhällsomfattande posttjänsten förtydligas postdirektivets krav på redovisning av tjänsterna. Vidare innehåller lagen vissa bestämmelser om tillgång till postal infrastruktur samt uttryckliga bestämmelser om att alla tillståndshavare ska ha förfaranden för att kunna hantera användarnas klagomål. Lagändringarna trädde i kraft . Antalet hushåll som bara får sin post två till och undantas från daglig 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 utdelning har inte ökat. Från cirka 1 600 hushåll är det 2009 endast 958 hushåll som undantas. Personer med funktionsnedsättning och äldre personer i glesbygd garanteras post- och grundläggande betaltjänster i anslutning till bostaden genom två särskilda upphandlingar. Vad gäller posttjänsterna omfattade upphandlingen totalt 1517 hushåll. Portofri befordran av blindskriftsförsändelser är en annan tjänst på postområdet som ett stort antal personer med funktionsnedsättning får del av. Antalet försändelser uppgick till 1,44 miljoner vilket är en minskning jämfört med . Resultatet av PTS samverkan med berörda handikapporganisationer, teleoperatörer, tillverkare och andra myndigheter utgör underlag för bedömning av vilka förutsättningar och nya behov som personer med funktionsnedsättning har av att nyttja tjänster på postområdet. En analys av effekterna av samgåendet mellan /S har genomförts av postlagsutredning. Utredningen har bl.a. studerat effekterna av regleringen på postmarknaden, den samhällsomfattande posttjänsten och tillgång till den postala infrastrukturen. Utredningen har även analyserat PTS och roll när det gäller konkurrensfrämjande arbete. Analysen redovisades i slutbetänkandet Samgående mellan /S en analys (SOU 2009:100) som överlämnades . Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att ytterligare förändringar i regleringen inte behövs under förutsättning att de förslag som utredningen tidigare lämnat i delbetänkandet En ny Postlag (SOU 2009:82) genomförs. Utredningen konstaterar dock att PTS tillsyn kan bli mer komplicerad och att det är svårt att helt förutse vad samgåendet kommer att betyda för marknaden. Utredningen förordar en vidgad tillsynsroll för sektorsmyndigheten som kan möta eventuella problem som uppstår på marknaden och föreslår att PTS ges en konkurrensfrämjande roll även på postområdet. förslag i delbetänkandet har använts som underlag till regeringens proposition Ny postlag. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I enlighet med propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster (prop. 2006/07:55) tillhandahålls grundläggande betaltjänster efter en upphandling av Ica-Banken och . För personer med funktionsnedsättning och äldre personer i glesbygd har en särskild upphandling genomförts så att grundläggande betaltjänster ska kunna tillhandahållas i anslutning till bostaden, s.k. utsträckt service. Vad gäller de grundläggande betaltjänsterna är det cirka 800 personer som har registrerat sig och har möjlighet att använda de upphandlade tjänsterna som tillhandahålls i lantbrevbäringen. På de 15 orter där betalservice har upphandlats uppskattas antalet användare till drygt 3 000. Förbättrad livskvalitet och förenklad vardag E-inkludering och elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning Ny teknik och nya tekniska lösningar är viktiga verktyg för att förbättra och utveckla befintliga tjänster samt för att etablera nya tjänster för alla människor utifrån deras olika förutsättningar och behov t.ex. personer med funktionsnedsättning. Detta för att underlätta vardagslivet och kunna delta i vårt samhälle men också för att öka möjligheterna till arbete och utbildning. För att öka kännedomen om de tjänster som PTS upphandlar och därigenom nå fler målgrupper har en större informationskampanj genomförts. För att driva på tillgången till och användningen av IT krävs insatser av skilda slag. Det handlar om tillgången till bredband men i allt högre grad handlar det om användbarhet och tillgänglighet till tjänster där människors delaktighet i alla aspekter av informationssamhället måste stå i fokus. Företagens IT-användning och tillgång till bredband Regeringen konstaterar att små företag använder IT i mindre utsträckning än större. Vid jämförelser av mer avancerad IT-användning är har på regeringens uppdrag sammanställt en rapport om småföretagens IT-användning (N2010/3662/ITP). I rapporten framgår att små företag riskerar att underinvestera i IT, bl.a. på grund av bristande kunskap om IT:s möjligheter och begränsad teknisk kompetens. Även bristande utbud av produkter och IT-tjänster anpassade till småföretagens verksamhetsbehov lyfts fram. Små företag har en viktig roll att spela för att upprätthålla en hög sysselsättning och ett dynamiskt näringsliv. Mindre och nya företag bidrar med konkurrens, innovativa lösningar och utgör en viktig komponent för tillväxten och ett fortsatt högt välstånd. är det de mindre företagen som utsätts för ett allt hårdare konkurrenstryck i ett skede där marknader blir öppnare och mer lättillgängliga. Verktyg för att klara dessa utmaningar är IT och Internet. Kommissionen presenterade en rekommendation om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Medlemsstaterna rekommenderas att genomföra åtgärder med bäring på bl.a. intelligent mätning, energisimulering, bredband med hög överföringshastighet, upphandlingsmetoder inom IT samt e- förvaltning. Medlemsstaterna uppmanas att rapportera de insatser som genomförts med anledning av denna rekommendation och därefter . konstaterar i sin rekommendation om informationsteknik och miljön (KOM(2010)61) att en förbättrad användning av IT är en viktig faktor för förbättrad miljöprestanda och kampen mot klimatförändringar. Rekommendationen innehåller uppmaningar till medlemsstaterna att bl.a. samordna IT-politiken med politiken för klimat, miljö och energi för att öka förståelsen för IT:s direkta miljöeffekter, möjliggörande effekter av IT-lösningar i andra sektorer samt systemiska effekter av IT- användning när det gäller socialt och kulturellt beteende. Implementeringen av rekommendationen kommer att vara föremål för en revision efter ikraftträdandet. Den sneda könsfördelningen inom IT- utbildningar och IT-branschen innebär att kvinnors kompetens inte tas tillvara i tillräckligt stor utsträckning inom IT-utveckling och användning, vilket är negativt ur ett kvalitets- och tillväxtperspektiv. Bredband i världsklass och goda möjligheter för hushåll och företag att använda elektroniska samhällstjänster har en fortsatt stark position vad gäller IT-användning och bredband. Användningen är utbredd och toppar flera rankinglistor där IT-utvecklingen i olika länder jämförs. Connectivity Scorecard () ligger på första plats, och har sedan förra mätningen gått om . styrka finns inom både infrastruktur och användning som är spridd inom samtliga sektorer: konsumenter, företag och offentlig sektor. Andra styrkor som lyfts fram är användningen av e-förvaltning, företagens investeringar i hårdvara, mjukvara och i IT-relaterad forskning samt att ligger i framkant vad gäller utbyggnad av fjärde generationens mobilteknik. Även i senaste rankning hamnar på första plats. ligger också främst i såväl () rankning av olika länders IT-utveckling som i EU:s Broadband Perfomance Index, som jämför medlemsstaternas bredbandsutveckling i fråga om bl.a. hastighet, pris, glesbygdstäckning, innovationer och andra socioekonomiska faktorer. PTS bredbandskartläggning visar att täckningen av bredband har ökat . Det handlar främst om att täckningen för fibernät och mobilt bredband via tekniken HSPA har vuxit, från till respektive från till . Andelen hushåll och arbetsställen som är belägna i områden som helt saknar bredbandstäckning har minskat. En närmare analys av studien visar dock att skillnaderna vad gäller täckning och faktisk möjlighet att teckna ett bredbandsabonnemang skiljer sig åt, exempelvis har endast av hushåll och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 arbetsställen faktisk tillgång till ett fibernät. Kartläggningen visar också att täckningsgraden för bredband med lägre överföringshastigheter generellt är god i landet men att täckningsgraden sjunker betydligt för bredband med högre överföringshastigheter. Det är särskilt i glest bebyggda områden som en lägre andel hushåll och arbetsställen har täckning av bredband med hög överföringshastighet. Exempelvis har av hushållen i tätbebyggda områden täckning av bredband med /s eller mer medan motsvarande andel för glest bebyggda områden är . Det innebär att det finns områden där bredbandsinfrastrukturen inte är framtidssäker eftersom den inte kommer att klara de ökade kapacitetskrav som framtida tjänster kräver. Det finns således områden, inte minst i glest befolkade delar av landet, där det kan vara motiverat med statliga insatser. Regeringen genomför också vissa riktade satsningar på infrastruktur för bredband som för beräknas till . Det handlar om åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer samt satsningar på bredband inom landsbygdsprogrammet under utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det finns ett behov av samverkan mellan olika aktörer för att få till stånd investeringar i bredband. Regeringen gav därför PTS i uppdrag att beskriva goda exempel på regionala och lokala initiativ samt privat-offentlig samverkan som har bidragit till utbyggnad av bredband. Rapporten lämnades till regeringen och innehåller både goda exempel och förslag på hur samverkansinitiativ kan främjas. beslutade regeringen dessutom att tillsätta ett Bredbandsforum i syfte att främja utbyggnad av bredband i hela landet. För att stödja forumets arbete inrättades ett administrativt kansli hos PTS. Forumet har tillsatt tre arbetsgrupper som ska fokusera på hur tillgängliga offentliga stödmedel bäst används för att främja bredbandsutbyggnaden i alla delar av landet, hur förutsättningarna för utbyggnad kan förbättras samt synliggöra nyttan med bredband. Elektroniska samhällstjänster och service Det kan konstateras att tillgängligheten till samhällstjänster och service är god i , vilket också stöds av undersökningar gjorda av bl.a. kommissionen. De allra flesta myndigheter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och offentliga aktörer tillhandahåller information och tjänster via sina webbplatser och använder IT i utformningen av den personliga servicen. Det pågår också en utveckling där myndigheter med behov av lokal närvaro tillsammans med kommunerna samverkar kring utvecklingen av offentlig service genom etablering av gemensamma servicekontor. Vid servicekontoren kan medborgare och företag få tillgång till och hjälp med e-tjänster. Regeringens bedömning är att ökad lokal samverkan är nödvändig för att upprätthålla en god offentlig service i hela landet och att den samverkan som inletts bör utvidgas och fördjupas. Då en mycket hög andel av hushållen och företagen i har täckning av bredband har man också möjlighet att använda sig av samhällstjänster och service via bredband.