prop · GX03100d5 · 2010-04-15 00:00:00 — Diagram 2.6 Effekt av VÅP10 på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män Källor: och egna beräkningar. 2.2.2Reformerna ger samma inkomstökning för kvinnor och män De reformer som genomförts syftar i stor utsträckning till att göra det mer lönsamt att arbeta.29 Den viktigaste reformen för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet är jobbskatteavdraget. Detta är utformat för att minska trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulera till ökad arbetstid genom lägre marginaleffekter för främst låg- och medelinkomsttagare. Det är denna reform som i störst utsträckning påverkar såväl individerna som hushållens ekonomi . De samlade fördelningseffekterna för hela befolkningen redovisas i diagram 2.7. De direkta effekterna bedöms öka den justerade disponibla inkomsten . De långsiktiga effekterna, som uppkommer av att fler kommer i arbete, förväntas huvudsakligen förekomma bland dem med lägst inkomst. 27 De regeländringar som beaktats vid beräkningen av politikens effekter framgår av tabell U.2 i underbilagan. 28 Barnbidraget liksom bostadsbidraget delas lika mellan de vuxna i hushållet i denna beräkning. 29 De förslag som beaktas framgår av underbilagetabell U.2. 2009/10:100 BILAGA 4 Diagram 2.7 Effekter av regeringens politik på justerad disponibel inkomst för olika inkomstgrupper Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1) Individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2) Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Källor: och egna beräkningar. Regeringens politik beräknas öka den individuella disponibla inkomsten med i genomsnitt för gruppen vuxna med en årslön på . De åtgärder som aviseras eller föreslås i anslutning till denna proposition har mycket liten effekt för denna grupp. Diagram 2.8 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för vuxna 2064 år Anm.: Vuxna med årslön > . Källor: och egna beräkningar. Regeringens politik bedöms ha påverkat kvinnor och män i olika utsträckning. Förklaringen är att inkomstsammansättningen ser olika ut för kvinnor och män. Män har i genomsnitt högre löneinkomst än kvinnor och arbetar i större utsträckning heltid. De direkta effekterna av reformerna 20062010 och de aviserade förslagen 20102011 bedöms därför bli något högre för män än för kvinnor, jämfört . Denna skillnad jämnas dock ut i ett lite längre perspektiv då arbetsutbudet kan förväntas öka och medföra att arbetsinkomsterna ökar mer för kvinnor än för män. Sammantaget innebär det att regeringens politik bedöms påverka kvinnor och män ungefär lika mycket, för både män och kvinnor (se diagram 2.9). Diagram 2.9 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för vuxna kvinnor och män Källor: och egna beräkningar. 2.3.3Ökad inkomst för olika individer typfall Jobbskatteavdraget infördes och ger en betydande förstärkning av inkomsten efter skatt. Skattereduktionen för arbetslöshetskassa och fackmedlemskap slopades 2007 och en arbetsmarknadsavgift av varierande storlek infördes för medlemmar i de olika arbetslöshetskassorna. Nettoeffekten innebär en betydande höjning av inkomsten efter skatt för de som har arbete. Tabell 2.6 visar hur mycket skatten har sänkts för ett hushåll med två heltidsarbetande med genomsnittlig lön för yrket. Tabell 2.6 Effekt av regeringens politik för hushåll med två heltidsarbetande 2010. Sänkt skatt jobbskatt 1-4 Källa: Egna beräkningar. Jobbskatteavdraget har större relativ betydelse för personer med låg- och medelhög inkomst (se tabell 2.7). För en person med en relativt låg lön på är avdraget nästan . Redan vid en månadslön strax maximeras avdraget till , vilket innebär att en genomsnittlig månadslön 2010 (beräknad till ) får högsta möjliga jobbskatteavdrag. Tabell 2.7 Jobbskatteavdrag för olika månadslöner 2010 andel av lön, % Anm.: Månadslön 2008 för respektive yrkesgrupp (SSYK) från SCB:s strukturlönestatistik, framskriven med beräknad löneförändring inom sektorn. Källa: Egna beräkningar. För en ensamstående pensionär född höjs 2011 garantipensionen med som en följd av att prisbasbeloppet ökar. Efter skatt innebär det en ökning med . Ett höjt grundavdrag för pensionärer har aviserats , vilket medför lägre skatt för samtliga pensionärer. För denna garantipensionär reduceras skatten med (se tabell 2.8). 2009/10:100 BILAGA 4 Tabell 2.8 Höjt grundavdrag för en person med enbart garantipension Bostadstillägg (BTP) Anm.: Hyra , skatt 31,56, födelseår . Källa: Egna beräkningar. 2009/10:100 BILAGA 4 Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhållsbidrag, återbetalda studielån och återbetalt ekonomiskt bistånd. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hur många personer som ska försörjas på inkomsten. Förekomsten av kollektiva nyttigheter och stordriftsfördelar hos hushåll med flera medlemmar medför att inkomst per person blir missvisande. För att justera för detta används därför en s.k. ekvivalensskala. Regeringen använder PEL- skalan som baseras på norm för ekonomiskt bistånd, kompletterad med en schablonmässig boendekostnad. Ekvivalensskalan skrivs i matematisk form enligt: Konsumtionsvikt = (antal vuxna + 0,7 * antal barn)0,7 Justerad disponibel inkomst (ekonomisk standard): Hushållets disponibla inkomst divideras med konsumtionsvikten enligt ovanstående formel. Genom att justera den disponibla inkomsten för försörjningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Den justerade disponibla inkomsten utgör huvudbegreppet för inkomstfördelningsanalyserna och i bedömningen av de fördelningseffekter som regeringens politik medför. Begreppet är framtaget för att på ett så rättvisande sätt som möjligt spegla den ekonomiska standard som hushållen lever under. Justerad disponibel inkomst och ekonomisk standard används därför synonymt i texterna. Skillnaden mellan (ojusterad) disponibel inkomst och ekonomisk standard kan illustreras med ett enkelt räkneexempel: Exempel: Hushåll 1 består av ett sammanboende par med en disponibel inkomst på . För att beräkna ekonomisk standard för de sammanboende måste deras disponibla inkomst justeras för antalet hushållsmedlemmar. Detta sker genom att inkomsten divideras med tvåpersonhushållets vikt. I det här fallet: 260 000 / 1,62 = 160 500 (där 1,62 = 20,7) Hushåll 2 består av en ensamstående kvinna utan barn. För att den ensamstående kvinnan ska uppnå samma ekonomiska standard som de sammanboende behöver hon ha en disponibel inkomst på , då hennes konsumtionsvikt är ett. Diagram U.1 Antal konsumtionsenheter enligt PEL-skalan Källa: Egna beräkningar. Individens ekonomiska standard: Det inkomstbegrepp som huvudsakligen används är hushållsbaserat, men redovisningen sker i regel på individnivå. Hushållets ekonomiska standard påförs då samtliga hushållsmedlemmar. Individuell disponibel inkomst: För att bl.a. kunna jämföra kvinnors och mäns ekonomiska situation beräknas individuell disponibel inkomst. Det sker genom att summera alla individuella inkomster och fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan kvinnor och män som är sammanboende. Kapitalvinst: Avser uppkommen vinst vid försäljning av värdepapper, utländsk valuta, personlig egendom, andel i handelsbolag, fastighet eller bostadsrätt. Information om kapitalvinster baseras på deklarationsuppgifter. En värdeökning registreras som en inkomst först när tillgången realiserats. Värdeökningar som ackumulerats kan därför komma att registreras som en inkomst under ett enskilt år, medan en värdeökning som faktiskt uppkommit men inte realiserats inte räknas in i den disponibla inkomsten. Denna asymmetri, i kombination med kapitalvinsternas skeva fördelning och kraftigt varierande nivåer över tiden, gör att fördelningen av disponibla inkomster inklusive kapitalvinster blir svårtolkad. För att illustrera kapitalvinsternas betydelse redovisas utvecklingen med och utan kapitalvinster. Om inget annat anges avses justerad disponibel inkomst inklusive kapitalvinster. Deciler: Populationen delas in i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Det mittersta värdet, gränsen mellan den femte och sjätte decilen, utgör medianen i populationen. Percentiler: Som deciler, men populationen delas in i 100 lika stora delar. Hushållstyper: Populationen delas in efter hushållets sammansättning med avseende på hushållsföreståndarens ålder, förekomst av barn och antal vuxna i hushållet. Barn: Enligt SCB:s definition är barn individer i åldern utan egen bostad. Inkomstandelar: För att beskriva utvecklingen i olika delar av inkomstfördelningen används ofta inkomstandelar. Dessa inkomstandelar beräknas som den andel av de totala inkomsterna som en viss grupp, t.ex. en inkomstdecil, förfogar över. Gini-koefficient: är det vanligast förekommande inkomstspridningsmåttet och kan definieras utifrån Lorenz-kurvan. Om befolkningen sorterats i stigande ordning med avseende på inkomsten visar Lorenz-kurvan sambandet mellan den kumulativa inkomstfördelningen och den kumulativa frekvensfördelningen (se diagram U.2 för ett exempel utifrån en fiktiv population). Om perfekt jämlikhet råder så har alla exakt lika stora inkomster, Lorenz-kurvan sammanfaller då med den räta diagonallinjen. Ju mer kurvan avviker från diagonallinjen desto ojämnare är fördelningen. Gini-koefficienten definieras som (dubbla) ytan mellan diagonallinjen och den skattade Lorenzkurvan vilket innebär att den i det första fallet är lika med 0 (maximal jämlikhet) och i det andra fallet lika med 1 (maximal ojämlikhet). 2009/10:100 BILAGA 4 Diagram U.2 Hypotetisk Lorenz-kurva Källa: Egna beräkningar. Mått på ekonomiska drivkrafter Marginaleffekt: Den andel av en marginell inkomstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Beräkning av marginaleffekter har utförts med hjälp av FASIT-modellen, efter en tänkt årlig inkomstökning på . För personer med ekonomiskt bistånd antas att bidraget minskas när löneinkomsten ökar. Individer med sjuk- och aktivitetsersättning antas kunna öka sin arbetstid i den utsträckning som här är aktuell utan att pensionen reduceras. En förändring av den genomsnittliga marginaleffekten kan bero på ändringar i de offentliga systemen men också på att inkomststrukturen förändrats. Genom att antalet individer som t.ex. har olika transfereringar eller som ligger i olika inkomstlägen, och därmed har olika marginalskatter, varierar mellan åren skapas också variationer i de genomsnittliga marginaleffekterna. Detta gäller även om de offentliga systemen skulle vara oförändrade. Resonemanget gäller också den genomsnittliga ersättningsgraden (se nedan). Ersättningsgrad: Den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när individen går från arbete till arbetslöshet eller sjukskrivning. Ersättningsgraden visar hur hushållets ekonomiska standard förändras och är beroende av inkomster från alla i hushållet. Ersättningsgraderna har beräknats med hjälp av FASIT-modellen.30 30 För vidare läsning se bilaga 14 till LU 2003/04, Vem tjänar på att arbeta?, SOU 2004:2. 2009/10:100 BILAGA 4 Lönespridning: Baseras på överenskommen månadslön uppräknad till heltid. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan delvis förklaras av skillnader avseende ålder, utbildningsnivå, arbetstid, sektor och yrke. SCB beräknar därför löneskillnader mellan kvinnor och män där dessa strukturella skillnader rensas bort genom s.k. standardvägning.31 Den återstående oförklarade löneskillnaden kan bero på diskriminering och/eller andra icke observerbara faktorer. Förmögenhetskoncentration: Andel av hela nettoförmögenhetssumman, värderad till marknadsvärde, som ägs av den hundradel av hushållen som har störst förmögenhet. Andel med svag ekonomi: Andelen med svag ekonomi mäts med två olika mått. Ett relativt mått där andelen av samtliga individer som har en ekonomisk standard understigande , eller av medianen definieras som ekonomiska svaga. Därtill används ett absolut mått där andelen som understiger av medianinkomst, uppräknad med prisutvecklingen, definieras som ekonomiskt svaga. Ekonomiskt marginaliserade: Personer som under i rad har fått av sin disponibla inkomst från arbetsmarknadsstöd, sjukförsäkring, sjuk- och aktivitetsersättning, bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd. HEK är en urvalsundersökning som genomförs i huvudsakligt syfte att ge en tydlig bild av den disponibla inkomstens fördelning bland olika hushåll samt för att belysa inkomststrukturen. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Urvalet består av individer som är eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folk- bokförda i landet under undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushållsmedlemmar ingår i undersökningen. Uppgifterna i HEK samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Den senaste versionen av HEK avser 2008 och i fördelningspopulationen ingår cirka 17 000 hushåll. HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. barn som är . Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn som bor lika mycket hos båda föräldrarna räknas in i det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll.32 För att analysera fördelningseffekterna av en regeländring använder Regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för dessa beräkningar ligger HEK-databasen. Modellen tillåter undersökningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter, transfereringar och bidrag. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demografiska förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar marginaleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (inkomstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. Det bör påpekas att FASIT är en statisk modell vilket innebär att den inte tar hänsyn till eventuella beteendeförändringar vid en regeländring. Prognosen för inkomstfördelningen baseras på FASIT-modellen. På grund av eftersläpningen i inkomststatistiken krävs en framskrivning av HEK-data för att möjliggöra analyser av senare 31 För mer läsning om standardvägning vid undersökning av löneskillnader mellan kvinnor och män se , C. och , M. (2006) Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke, . 32 Kosthushållet kan redovisas varför många av de tidsserier som redovisas i propositionen har detta som startår. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsuppgifter33 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bland annat för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. Genom att basera framskrivningen på prognostiserade värden avseende framtida år i stället för kända utfall kan en prognos över inkomstfördelningens utveckling erhållas. Grundläggande antaganden för prognosen är att de samband mellan olika variabler som observeras i data kvarstår och att det ovan beskrivna sättet att framskriva datamaterialet ger en korrekt bild av inkomstfördelningen. Att tillämpa en enkel kvotframskrivning av löneinkomsterna (inom respektive arbetsmarknadssektor) kan tyckas väl förenklat, men preliminära studier av de individuella månadslönernas fördelning och utveckling utifrån strukturlönestatistiken för perioden 19932007 visar inte på några uttalade konjunktureffekter. Ett genomgående resultat från analyser av den historiska inkomstfördelningens utveckling visar också att det i huvudsak är kapitalinkomsterna, och i synnerhet kapitalvinsterna, som driver inkomstspridningen och inte löneinkomsterna (se avsnitt 1.3). Dekomponering av inkomstspridning med avseende på inkomstslag För att möjliggöra analyser av vilka grupper eller inkomstslag som bidrar mest till den observerade inkomstspridningen kan olika dekomponeringar av Gini-koefficienten göras. Gini-koefficienten kan dels skrivas som en summa av komponenter, en för varje inkomstslag som ingår i den justerade disponibla inkomsten. Varje komponent kan i sin tur ut- 2009/10:100 BILAGA 4 tryckas som produkten av den s.k. Gini-korre- lationen, mellan inkomstslaget och den justerade disponibla inkomsten, inkomstslagets eget samt inkomstslagets andel av den totala inkomsten. Om populationen i stället delas in i grupper kan Gini-koefficienten också skrivas som en summa av bidrag från respektive grupp. Dessa bidrag kan vidare delas upp i en del som beror på spridningen inom respektive grupp samt en del som beror på spridningen mellan grupperna. Detta gäller endast (exakt) under förutsättning att gruppernas inkomstfördelningar inte överlappar varandra, vilket gäller om gruppindelningen görs utifrån inkomstdeciler.34 33 Detta gäller antal utbetalade a-kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. 34 För mer formaliserade metodbeskrivningar se , R. I & Yitzhaki, S., 1985. "Income Inequality Effects by Income," , , vol. 67(1), 15156 samt Dagum, C., 1998. A New Approach to the Decomposition of the Ratio. Income inequality, poverty, and economic welfare (pp. Studies in Empirical Economics. 2009/10:100 BILAGA 4 Tabell U.1 Nyckeltal 1991 och 19952009 Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel med svag ekonomi () Ekonomiskt marginaliserade (%) Andel hushåll med ekonomiskt Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel med svag ekonomi () Ekonomiskt marginaliserade (%) Andel hushåll med ekonomiskt Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Källor: och egna beräkningar. Tabell U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 20062011 Reformer föreslagna i anslutning till ekonomiska vårproposition Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt flerbarnstillägg inom barnbidraget Höjda studiemedel (lån och bidrag) Höjt grundavdrag för ålderspensionärer Höjt bostadstillägg (BTP) för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Förhöjt grundavdrag för pensionärer Höjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensionärer/äldreförsörjningsstödet (SBTP/ÄFS) Höjd beloppsgräns för reseavdrag Arbetslöshetsavgift ersätter förhöjd finansieringsavgift Nedsatt sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldraförsäkringen Sänkt ersättningsnivå till sjukfrånvaro Ersättning för deltidsarbetslöshet max för personer utan försörjningsansvar Begränsad avdragsrätt för privat pensionssparande Slopad rätt till skattereduktion för fackförenings- och A-kasseavgift Nedsatt SGI i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldrapenningen Nedsatt SGI i arbetslöshetsförsäkringen Sänkt tak i tillfällig föräldrapenning m.m. Sänkt tak i sjukförsäkringen Höjd beloppsgräns för avdrag för övriga utgifter Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt tak för hyra vid BTP Slopat studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen 2009/10:100 BILAGA 4 Slopad rätt till regionalt grundavdrag av socialavgifter Införd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen (förhöjd finansieringsavgift) Reducerad rätt till skatteavdrag för hem-PC Skatt på trafikförsäkringspremier införs Reducerad fastighetsskatt (begränsning av markvärde)