prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Drygt 1,4 miljoner personer har studieskulder till CSN på tillsammans . CSN bedömer de osäkra fordringarna till . CSN ad- ministrerar flera olika typer av lån som skiljer sig åt från finansierings- och redovisningssynpunkt. Lånen kan delas in i två huvudkategorier. på 59 000 lån med 82 000 låntagare. Av det utlå- nade beloppet bedöms som osäkra fordringar. Även hemutrustningslånen finansieras genom lån i RGK. Den ränta som RGK debiterar CSN belastar anslaget Hemutrustningslån på statsbud- geten. Regeringen fastställer vilken ränta som CSN ska betala till RGK. Räntan baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskuldsväxlar och statsobligationer . Regeringen fastställer också vil- ken ränta som låntagarna ska betala till CSN. -Lån som beviljats . Dessa har fi- Låntagarnas räntebetalningar till CSN redovisas nansierats via anslag på statsbudgeten. netto mot anslaget Hemutrustningslån. Låntagarnas återbetalningar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. -Lån som beviljats . Dessa finansieras via upplåning i RGK. Den ränta som CSN betalar till RGK be- lastar anslaget Studiemedelsräntor m.m. på statsbudgeten. Räntebetalningar från lån- tagarna till CSN redovisas mot statsbud- geten via inkomsttitel. CSN:s låntagare betalar en ränta som motsvarar av CSN:s upplåningsränta i RGK. Denna ränta fastställs av regeringen och baseras på den ovägda genomsnittsräntan för emission av statsskuldväxlar och statsobligatio- ner . Avdraget på från räntan kompenseras av att lånta- garna inte medges avdrag för räntekostnader på studielån i sina självdeklarationer. Därmed blir nettoeffekten för staten som helhet neutral. Om en låntagare inte betalar hela räntekost- naden läggs den obetalda räntan till kapitalskul- den . Dessa kapitaliserade räntor har dock inte lånats upp hos RGK. När studielån skrivs av på grund av dödsfall, uppnådd åldersgräns etc. amorterar CSN av sin skuld till RGK med motsvarande belopp. Medel tas från statsbudgeten via anslaget Studiemedels- räntor m.m. Avskrivning av kapitaliserade räntor leder däremot inte till någon avräkning mot statsbudgeten utan reducerar CSN:s myndig- hetskapital. beviljar CSN lån till flyktingar för inköp av hemutrustning. De utestående lånen var fördelade Vid eftergift av hemutrustningslånen ska CSN:s skuld till RGK minska. Den del av efter- giften som motsvaras av en skuld till RGK be- lastar ovan nämnda anslag. Eftergift av kapitali- serade och upplupna räntor reducerar CSN:s myndighetskapital i likhet med studielånen. För vissa infrastrukturprojekt har ge- nom särskilda beslut gett RGK i uppdrag att ställa ut lån till statliga eller privata bolag. Det gäller byggandet av och Botniaba- nan samt de svenska landanslutningarna till Öre- sundsbron. Vid slutet av 2009 var utlånade till dessa projekt. Lånet till var . Återbetalning av lånet kommer att finansieras via avgifter som betalas av . Dessa avgifter belastar anslag på statsbudgeten. Eftersom återbetalningen av lånet till i praktiken finansieras direkt med anslagsmedel bedöms inte lånet ha någon kreditrisk, varför ingen kreditriskavgift tas ut. Lånet till för finansiering av de svenska landanslutningarna till var . Återbe- talningen av lånet, liksom Konsor- tiets egna obligationslån, ska finansieras med in- täkter från . Som tidigare nämnts garanteras Konsortiets obliga- tionslån solidariskt av den svenska och den danska staten. Värdet på lånet är nedskrivet med för framtida kreditförluster. Lånet till A-Train, det privata företag som byggt och driver , är ett villkorslån på . I stället för vanlig återbetalning äger staten rätt till en årlig vinstdelning när de privata ägarna fått en viss på förhand bestämd avkastning på sitt insatta kapital. Värdet på lånet är nedskrivet med för fram- tida kreditförluster. RGK har lämnat royaltylån till och om för delfinansiering av utvecklingskostnaderna, avseende vingbalkar respektive flygmotorkom- ponenter, till den nya superjumbon . På uppdrag från regeringen lämnade RGK ytterligare ett lån om 0,3 miljarder till Aero. Även detta är en delfinansiering av kostnader för att utveckla delar till flyg- motorer. Återbetalningarna är beroende av försälj- ningsintäkterna i de olika projekten. RGK be- dömer inte att det finns något ned- skrivningsbehov i utlåningen. Lån till exportfinansiering och fordonsindustrin bemyndigade reger- ingen att bevilja AB () en låneram för finansieringen av långfristiga kre- diter intill ett belopp om högst i RGK. SEK utnyttjade inte låneramen . Den bidrog dock till att underlätta företagets utlåning till exportindustrin och den har förlängts . bemyndigade reger- ingen att, i enlighet med riktlinjer om statligt stöd, ge så kallade undsätt- ningslån på maximalt till fö- retag inom fordonsindustrin som befinner sig i ekonomiska svårigheter. sättningslån men inget beviljades ett lån. Det be- ror på att villkoren för lånen är strikta. Bland an- nat gäller att de ska återbetalas och att fullgoda säkerheter ska ställas för lånen. beslutade att tillsammans med de övriga nordiska länderna ska ge rätt att låna totalt . andel i lånet är , varav betalades ut . Ytterligare utbetalningar förväntas . ska börja amortera på lånet 2014 och det ska vara återbetalt 2021. Tillsammans med de övriga nordiska länderna och ska låna ut sammanlagt till . andel uppgår till högst . Inga utbe- talningar skedde . Övriga lån med kreditrisk Övrig utlåning omfattar lån utgivna av Sida, Till- växtverket, , Kammarkolle- giet samt länsstyrelserna. Totalt uppgår dessa lån till varav , motsvarande av beloppet, bedöms som osäkra fordringar. Dessa lån finansieras via anslag på statsbud- geten. Framtida kreditförluster är därmed redan finansierade. Låntagarnas betalningar av räntor och amorteringar redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Störst är Sidas utlåning på , varav avser biståndskrediter för finansiering av infrastruktur och är villkorslån för näringsutveckling och kapitalmarknadsut- veckling. De osäkra fordringarna bedöms till , motsvarande av utlånat belopp. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU 7 Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Regeringens intygande avseende EU-medel Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamäs- sig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. I detta avsnitt lämnar regeringen dels ett inty- gande avseende EU-medel, dels en redovisning av samtliga EU-medel som redovisas över stats- budgeten (EU-medel som avser både innevar- ande och tidigare fleråriga budgetram samt de direkta medel som hanteras av svenska myndig- heter). Därtill redovisas Europeiska revisions- rättens granskningar avseende genomförandet av EU-budgeten 2008. Intygandet, som omfattar de EU-medel som hänförs till innevarande fleråriga budgetram 20072013, innehåller en räkenskapssamman- ställning av återflödet från EU-budgeten. Anled- ningen till att intygandet begränsas till denna pe- riod är tillkomsten av ny rättslig grund (ett ram- verk för intern styrning och kontroll). Genom ramverket lämnar ansvariga myndigheter en för- säkran till regeringen som möjliggör utfärdandet av ett nationellt intygande. Regeringens inty- gande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningen av myndigheternas räken- skaper och den interna styrningen och kontroll- en. Regeringens intygande avseende EU-medel innehåller en årlig räkenskapssammanställning över medel mottagna från EU:s budget samt en redogörelse för hur dessa medel har använts. Med EU-medel avses i detta sammanhang de medel som förvaltas inom ramen för delad för- valtning mellan medlemsstaten och Eu- ropeiska kommissionen, vilka redovisas på stats- budgetens anslag och inkomsttitlar. Intygandet, som ingår som en del i årsredovisningen för staten, överlämnas till , med kopia till Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen huruvida EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande samt intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryg- gande intern styrning och kontroll av EU-med- len. Räkenskaperna som ligger till grund för sammanställningen är upprättade enligt god redovisningssed och har varit föremål för Riks- revisionens granskning. Regeringens intygande syftar dels till att öka insyn i hur fullgör sitt för- valtningsansvar och hur tilldelade EU-medel an- vänds, dels till att stärka den interna styrningen och kontrollen vid de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. Regeringens över- gripande ambition är att skapa ett effektivt för- valtnings- och kontrollsystem kring EU-medlen i syfte att med rimlig säkerhet tillförsäkra de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Verksamheten för innevarande fleråriga bud- getram har fortfarande varit i en re- lativt tidig fas men jämfört med , då den nästan enbart avsåg jordbruksfonderna, har ut- betalningarna ökat från flera fonder. De fleråriga och årliga programmen fastställdes för flertalet fonder men utbetalning- arna har ändå varit begränsade. Utbetalningarna från föregående fleråriga budgetram (20002006) har minskat gradvis och fasas ut (strukturfondspro- grammen slutredovisas ) medan ut- 7.2Ansvarsfördelningen inom den betalningarna avseende innevarande fleråriga Regeringen är inför ansvarig för hur den styr riket. Regeringen är redovisningsskyldig inför för statens medel och de övriga tillgångar som står till dess disposition. Regeringen lämnar en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen inne- håller konsoliderade resultat- och balansräk- ningar samt finansieringsanalys avseende samt- liga statliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen samt de fonder och andelar i bolag som myndigheterna innehar. avgift till och återflödet från EU-bud- geten redovisas i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna i årsredovisningen för staten. Regeringen har i hög grad delegerat besluts- fattandet bl.a. avseende genomförande av EU- program till förvaltningsmyndigheterna, som är regeringens organ för att verkställa den fastlagda politiken. och regeringen beslutar om inriktningen och förutsättningarna för den stat- liga verksamheten och vilka verksamhets- och ansvarsområden som tilldelas myndigheterna. Myndigheterna har sedan långtgående befogen- heter i sitt dagliga och operativa arbete. Det är dock regeringens uppgift att styra myndig- heterna och försäkra sig om att myndigheterna fullgör sitt verksamhetsansvar. 7.3Räkenskapssammanställning av EU-medel för perioden 2013 Räkenskapssammanställningen av EU-medel omfattar en resultaträkning, en balansräkning samt en kassamässig redovisning av utfall på an- slag respektive inkomsttitlar. budgetram kommer att öka. har en- dast mindre belopp utbetalats från den föregå- ende budgetramen. Eftersom intygandet omfattar de medel som hänförs till innevarande fleråriga budgetram, kommer därför i princip samtliga EU- medel att omfattas av intygandet. om- fattar intygandet i huvudsak medel från jord- bruksfonderna, men även betydande belopp från regionala utvecklingsfonden. Genom medlemskapet i EU hanterar svenska myndigheter olika typer av medel från och till EU:s budget. De medel som erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsak- ligen från och struktur- fonderna, dvs. Europeiska regionala utveck- lingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfon- den (ESF). får också stöd till transeuro- peiska nätverk samt forsknings- och utbild- ningsprogram. För den senare bidragskategorin ligger dock ansvaret för att administrera och för- valta dessa medel på kommissionen och andra institutioner inom EU och inte på medlemssta- ten. Det är enbart de medel som erhåller och som förvaltas gemensamt med kommissio- nen som omfattas av regeringens intygande. Ett delat förvaltningsansvar innebär i korthet att kommissionen har det yttersta ansvaret för för- valtningen av EU:s budget men att medlemssta- ten är ansvarig för att nationellt bygga upp ett förvaltnings- och kontrollsystem som garanterar en sund ekonomisk förvaltning av EU:s medel. På de områden där det föreligger ett delat för- valtningsansvar mellan och kommissio- nen finns på resultaträkningens intäktssida (EU- budgetens utgiftssida) för fleråriga budgetramen 20072013 totalt nio myndigheter som är ut- sedda att vara förvaltande myndigheter. Nedan redogörs för de olika fonderna. Stödet till jordbruket består i innevarande fler- åriga budgetram 20072013 av två fonder Eu- ropeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för lands- bygdsutveckling (EJFLU). Statens jordbruks- verk () är förvaltande myndig- het samt utbetalande organ för båda fonderna och har därmed det yttersta ansvaret för att dessa medel används på ett korrekt och effektivt sätt. Attesterande organ är Ekonomistyrnings- verket (ESV). EGFJ finansierar bl.a. olika direktstöd till jordbrukare samt interventioner i syfte att stabi- lisera jordbruksmarknaden. EJFLU ska både främja miljön och verka för ökad konkurrens- kraft och livskvalitet på landsbygden. Antalet strukturfonder i innevarande program- period 20072013 är två, ERUF och ESF. Strukturfonderna ska bidra till att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan regioner och innevånare. I är ERUF uppdelad i åtta regionala program och tio territoriella program medan ESF består av ett nationellt program. För varje program finns förvaltande myndighet, atteste- rande myndighet och revisionsmyndighet. Den förvaltande myndigheten har ansvaret för att det operativa programmet förvaltas och genomförs på ett effektivt och korrekt sätt. Den förvaltande myndigheten betalar även ut strukturfondsmed- len till de slutliga stödmottagarna. Den attesterande myndigheten gör en be- dömning om kostnaderna är stödberättigande och intygar inför kommissionen att utgiftsdekla- rationen är korrekt. För ERUF är förvaltande och attesterande myndighet för åtta regionala program samt ett territoriellt program. I ytterligare fyra territoriella program är förvaltande och attesterande myndigheter svenska, Länsstyrelserna i , Västerbottens15 respektive . 15 i ansvarar för två program. För ESF är Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) förvaltande och attesterande myndighet. ESV är revisionsmyndighet för ESF och de ERUF-program som förvaltas i . Ramprogram för solidaritet och hantering av mi- grationsströmmar För att ge finansiellt stöd till asyl- och migra- tionspolitiken i EU har ett ramprogram för soli- daritet och hantering av migrationsströmmar in- rättats under den fleråriga budgetramen 2007 2013 och omfattar fyra olika fonder: Europeiska flyktingfonden (20082013), Europeiska fonden för de yttre gränserna (20072013), Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (20072013) samt Europeiska återvändandefon- den (20082013). Fonderna kan användas för att finansiera samarbetsprojekt som rör flyktingmottagning, gränskontroll, integration respektive återvän- dande. Europeiska flyktingfonden (20052010), som beslutades under den föregående fleråriga budgetramen, inkluderas inte i intygandet på grund av att medlen inte omfattas av det delade förvaltningsansvaret mellan medlemsstat och kommission. är ansvarig myndighet för att sköta de nationella insatser som får stöd från flyktingfonden samt återvändandefonden i en- lighet med tillämplig gemenskapslagstiftning och principen om en sund ekonomisk förvaltning. Svenska är ansvarig myndighet för integrationsfonden och för gränsfonden. ESV är revisionsmyndighet för samtliga fonder inom ramprogrammet. Stödet till fiskerinäringen består i innevarande programperiod av en fond, Europeiska Fiskeri- fonden (EFF). är förvaltande och attesterande myndighet för fonden och ESV är revisionsmyndighet. Resultaträkningen visar i sammandrag återflödet från EU-budgeten och dess användning. Redo- visningen görs i periodiserade termer, dvs. kost- naderna och intäkterna redovisas det år de är hänförliga till. Tabell 7.1 Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 Intäkter av bidrag från EU Summa intäkter av bidrag från EU m.m. Intäkter återflöde från EU-budgeten De intäkter som redovisas avser till övervägande del medel från jordbruksfonden för finansiering av gårdsstöd och andra stöd till jordbruket. redovisar intäkter på . Huvuddelen av beloppet avser gårdsstöd och drygt en tiondel avser medel från landsbygdsfonden. redovisar bidrag från regionala utvecklingsfonden på och Svenska bidrag från socialfonden på . Mindre belopp om sammanlagt redovisas av , i och . Kostnader användningen av de medel som er- hållits från EU-budgeten redovisar lämnade bidrag på , till största delen för gårdsstöd och i övrigt främst medel enligt EJ- FLU. Utöver redovisar fram till och därefter bidrag på till företag, myndigheter och övriga organisationer m.m. finansierade från ERUF. Svenska redovisar lämnade bidrag finansierade från ESF på . Dessutom redovisar , Migrations- verket samt i läm- nade bidrag med mindre belopp. Jordbruksver- ket, , Svenska samt redovisar administrativa kostnader finansierade med EU-medel på sammanlagt . Balansräkningen visar i sammandrag fordringar och skulder avseende medel från EU-budgeten och dess användning, baserat på vad berörda myndigheter tagit upp i sina årsredovisningar. Tabell 7.2 Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 Summa skulder och kapital Fordringarna avser främst fordringar på EGFJ för i första hand gårdsstöd utbetalat med samt fordran på EJFLU med . Övriga myndigheter re- dovisar upplupna bidragsintäkter på sammanlagt . Skulderna avser oförbrukade bidrag på . Hela beloppet avser förskott från EJFLU till . Öv- riga myndigheter redovisar förutbetalda intäkter på sammanlagt . 7.3.3Redovisning på statsbudgeten kassamässig Redovisningen på statsbudgeten görs i kas- samässiga termer, dvs. då be- talning sker. I tabell 7.3 redovisas utfall per an- slag och inkomsttitel avseende den aktuella fleråriga budgetramen 20072013. Tabell 7.3 Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 20072013 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Europeiska socialfonden m.m. för perio- Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jord- Från EG-budgeten finansierade struktur- stöd till fisket m.m. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finan- Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Övriga bidrag från EU:s jordbruks- Övriga bidrag från EG Netto anslag/inkomsttitlar Inkomsterna avser främst gårdsstöd och för- skottsmedel från EJFLU som liksom övriga jordbruksstöd ovan (inkomsttitel ) redovisas av . Bidrag från EFF redovisas av . Bidrag från ERUF redovisas av och i . Bidrag från ESF redovisas av Svenska . Stöd till sockernäringen redovisas av . Utgifterna på anslag avser i första hand gårds- stöd och djurbidrag samt åtgärder för landsbyg- dens miljö och struktur som redovisas av Jord- bruksverket. Även utgifterna för intervention och exportbidrag redovisas av . Bland övriga utgifter är det i första hand Till- växtverket som redovisar stöd från ERUF. Svenska redovisar stöd från ESF. 7.4Ansvariga myndigheters samt revisionens bedömningar och iakttagelser 7.4.1Myndighetsledningarnas intygande och bedömning av räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen Nedan följer en sammanfattning av ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar av räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen avseende EU-medel. I årsredovisningen intygar Jordbruks- verkets ledning, dvs. generaldirektören, att års- redovisningen ger en rättvisande bild av verk- samhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Vidare bedöms den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten vara betryggande. Förutom att lämnar en be- dömning samt ett intygande enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetun- derlag utfärdar generaldirektören vid myndig- heten en särskild försäkran enligt rådets förord- ning (EG) nr 1290/05 för EGFJ och EJFLU. Försäkran ingår som en del i de räkenskaper som lämnar för räkenskapsåret (16 till ) till kommis- sionen, och som därefter granskas av ESV. Av försäkran framgår att generaldirektören på heder och samvete bekräftar att räkenskaperna ger en sann, fullständig och korrekt bild av ut- gifterna och intäkterna under räkenskapsåret. I synnerhet har alla skulder, förskott, säkerheter och lager registrerats i räkenskaperna, och alla inkomster som rör EGFJ och EJFLU har kredi- terats till rätt fonder. Vidare har ett system in- förts vid myndigheten som med rimlig säkerhet kan garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, inbegripet att bidrags- ansökningarna uppfyller krav för stödberättig- ande och, när det gäller EJFLU, att förfarandena för tilldelning av stöd förvaltas, kontrolleras och dokumenteras i enlighet med gemenskapsreg- lerna. Ansvariga myndighetsledningar vid Tillväxtver- ket, Svenska , Länsstyrelserna i Jämt- lands, och inty- gar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställ- ning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betryggande. Ramprogram för solidaritet och hantering av mi- grationsströmmar Ansvariga myndighetsledningar vid Migrations- verket, Svenska samt Rikspolisstyrel- sen intygar att respektive årsredovisning ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens eko- nomiska ställning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betryggande vid , Svenska samt . Generaldirektören vid intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställ- ning. Därtill bedöms den interna styrningen och kontrollen vara betryggande vid myndigheten. Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i . ESV granskar de EU- program och fonder där ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning och genomförandet av effektiva kontroller är delat mellan svenska myndigheter och kommissionen. ESV lämnar för varje program/fond en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlå- tande. I det följande redovisas de väsentligaste iakttagelserna från respektive fond/program. Som attesterande organ lämnar ESV ett utlå- tande om årsräkenskaperna. Utlåtandet omfattar även ett utlåtande om de interna kontrollens effektivitet. Revisionen avser årsredovisningen för EGFJ och EJFLU. ESV anser att redovisningarna för EJFLU samt EGFJ som översänts till kommissionen är rättvisande och korrekta i alla väsentliga avseen- den vad gäller de utgifter som belastat fonderna och gör bedömningen, efter granskningen av överensstämmelse med ackrediteringskriterierna, att de interna kontroll- förfarandena fungerat tillfredsställande. ESV:s bedömning grundar sig, enligt EU:s regel- verk, på genomfört granskningsarbete . På grund av att de åtta regionala struktursfondsprogrammen inte helt kommit igång och att få eller inga utgifts- deklarationer lämnats till kommissionen har inga granskningar skett av redovisade kostnader hos stödmottagare. De bedömningar som ESV avger grundar sig därmed enbart på de systemrevisioner som genomförts . Inom de territoriella programmen Interreg IVA ÖresundKattegatSkagerrak, Norra periferin och BotniaAtlantica har det inte heller, på grund av ovan nämnda orsaker, funnits förutsättningar att slutföra några system- revisioner.