prop · GY031d10 · 2010-10-12 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:000) om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584)........................................................ Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ............................................. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen................................ Åtgärder som bidragit till sjukfrånvarons utveckling......................... Inspektionen för socialförsäkringen.................................................... Omställningskrav i sjukförsäkringen................................................... 3.7.2Beslut om sjukpenning har tillräckliga 3.7.3En förändrad sjukskrivningsprocess tillämpningen av ett nytt 3.7.4Svenska trygghetssystem utomlands och CSN:s utbetalningar och fordringshantering...................................... Från många till en sammanslagningar av myndigheter.................... Inspektionen för socialförsäkringens årsredovisning 2009................ Förslag till regeländringar..................................................................... Sjukpenning m.m. för arbetslösa.......................................................... 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.............................................. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m............................................ 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m......................................................... 3.10.5 1:5 Ersättning för kroppsskador........................................................... 3.10.61:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen .............................................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet.............................................................. Härledning av ramnivån 20112014. trygghet vd sjukdom och handikapp................................................................... 3.3Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. trygghet vid sjukdom och handikapp.................................................................. 3.5Antal pågående sjukfall per 1 000 försäkrade. Antal startade och andel kvarvarande sjukfall 20062009 ................................. Antal avslag samt indrag 20062009......................................................... 3.8Antal personer som nådde maximal tid i sjukförsäkringen 2009/2010.............................................................................................................. Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.............................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Sjukpenning och Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................ Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m............................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Aktivitets- och Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättningar................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Handikappersättningar.......... Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. ....................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Arbetsskadeersättningar Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för kroppsskador.......................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Ersättning för Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård .......................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 .................. Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen.............................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Inspektionen för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.1 Ohälsotalet januari 2000juli 2010. 3.2Ohälsotalet vad avser sjukfall respektive län och (sorterat efter nivå 2006)...................................................................................... 3.3 Antal pågående sjukfall januari 1998maj 2010................................................... 3.4Antalet sjukfall som passerat jan 1994apr 2010. 3.5Frånvaro från arbetet på grund av egen sjukdom som andel av antalet anställda i åldern .......................................................... 3.6Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning januari 2003juli 3.7Andelen personer i befolkningen () som uppbar en sjuk- och 3.8Nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar jan 2003juni 2010. 3.9Diagnosfördelning av nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar 2009 i Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättning per 1000 i Antalet nybeviljade med aktivitetsersättning fördelat på nedsatt arbetsförmåga och förlängd skolgång.................................................................. Andel av nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar på grund av psykisk 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring isocialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.9), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2010:000) om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) (avsnitt 2.2 och 3.9), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ingå ekonomiska åtaganden, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 1 (avsnitt 3.10.1), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.10.7), 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård 2. tillfällig föräldrapenning i särskilda situationer när någon avstår från förvärvsarbete för att vårda barn eller i samband med att ett barn har avlidit (13 kap.). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 11 kap. 2, 10 och 12 §§, 13 kap. 1, 2 och 36 §§, 26 kap. 22 §, 28 kap. 5 och 6 §§, 31 kap. 10 § samt 47 kap. 15 § ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas fyra nya paragrafer, 13 kap. 2 a, 31 e och 31 f §§ samt 27 kap. 11 a §, dels att det närmast före 13 kap. 31 e § ska införas en ny rubrik av följande lydelse. Föräldrapenningsförmåner lämnas i följande former: 1. föräldrapenning för vård av barn med anledning av barns födelse eller vid adoption av barn (12 kap.), och 2. tillfällig föräldrapenning i särskilda situationer när någon avstår från förvärvsarbete för att vårda barn (13 kap.). Föräldrapenningsförmåner får inte lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid i annat fall än som anges i 12 kap. 6 och 7 §§ samt 13 kap. 10, 11, 13, 26 och 30 §§. För tillfällig föräldrapenning gäller även 13 kap. 3 §. Tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 31 e § får lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid. Detta gäller dock inte om det har funnits hinder för en sådan anmälan eller det finns särskilda skäl för att förmånen ändå bör lämnas. Vidare gäller detta inte i fråga om sådan tillfällig föräldrapenning som avses i 13 kap. 31 e §. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Föräldrapenningsförmåner får inte lämnas för tid innan anmälan gjorts till . Detta gäller dock inte om det har funnits hinder för en sådan anmälan eller det finns särskilda skäl för att förmånen ändå bör lämnas. I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om rätten till tillfällig föräldrapenning i 29 §§. Vidare finns bestämmelser om tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption i 10-15 §§, vård av barn som inte har fyllt i 16-21 §§, vård av barn som har fyllt i 22-25 §§, vård av barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade i 2629 §§, vård av allvarligt sjukt barn i 30 och 31 §§, utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning vid förälders sjukdom eller smitta i 31 a31 d §§, -tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit i 31 e och 31 f §§, -beräkning av antalet dagar med rätt till tillfällig föräldrapenning i 32 §, -beräkning av tillfällig föräldrapenning i 33-38 §§. Rätt till tillfällig föräldrapenning Rätt till tillfällig föräldrapenning har en försäkrad förälder som avstår har en försäkrad förälder som avstår från att utföra förvärvsarbete i sam- från att utföra förvärvsarbete i sam- band med ett barns födelse eller be- band med ett barns födelse eller be- hov av vård. hov av vård eller i samband med att ett barn har avlidit. Tillfällig föräldrapenning lämnas i de fall och under de närmare förutsättningar som anges i detta kapitel. Särskilda bestämmelser om rätt till tillfällig föräldrapenning när denna förmån lämnas till en försäkrad som är arbetslös finns i 36 § 2. när den försäkrade är arbetslös och anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt är beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. Om det som föreskrivits skulle framstå som oskäligt, får kalenderdagsberäknad tillfällig föräldrapenning ändå lämnas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit Föräldrar till ett barn som inte har fyllt har rätt till tillfällig föräldrapenning när de avstår från att utföra förvärvsarbete i samband med att barnet har avlidit. Tillfällig föräldrapenning enligt 31 e § lämnas under per förälder och barn. Förmånen lämnas tidigast från och med dagen efter den då barnet har avlidit och senast för den dag som infaller efter den dag då barnet har avlidit. Hel tillfällig föräldrapenning ska för dag motsvara kvoten mellan beräkningsunderlaget och 365, varvid beloppet avrundas till närmaste hela krontal och avrundas uppåt 1. när den försäkrade ska få tillfällig föräldrapenning för tid då annars graviditetspenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning skulle ha lämnats, och 2. när den försäkrade är arbetslös och söker arbete i enlighet med 28 kap. 6 § första stycket 1. För en försäkrad som avses i 28 kap. 6 § första stycket 1 eller 2, och som under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin inte får studiesociala förmåner för studier som avses i 11 §, gäller vid sjukdom det som anges i andra stycket. 1 Senaste lydelse 2010:423. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Under studieuppehållet ska sjukpenning beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av 4-7, 9 och 10 §§ om sjukpenningen då blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt 19 §. Särskilda bestämmelser om rätt till sjukpenning under de första 14 dagarna i en sjukperiod när denna förmån lämnas till en försäkrad som är helt eller delvis arbetslös finns i 28 kap. 6 § tredje stycket. 1. i en 1. i en sjukperiod enligt 27 kap. 10 och sjukperiod enligt 27 kap. 10 och 11 §§, om inte annat följer av 6 § 2.under studietid som avses i 27 kap. 12 §, 3.under tid med periodiskt ekonomiskt understöd som avses i 27 kap. 13 §, 4.under deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program som avses i 27 kap. 5.under behandling eller rehabilitering som avses i 27 kap. 15 §, och 6.under plikttjänstgöring som avses i 27 kap. 16 §. Det som föreskrivs i första stycket gäller endast till den del sjukpenningen motsvarar sjukpenninggrundande inkomst av anställning. Om den försäkrade har inkomst även av annat förvärvsarbete, ska sjukpenningen kalenderdagsberäknas i den delen. Sjukpenning ska alltid kalenderdagsberäknas när den försäkrade 1. är helt eller delvis arbetslös och 1. är helt eller delvis arbetslös, om inte annat följer av tredje stycket, beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den be- 2.får sjukpenning för tid då han eller hon annars skulle ha fått graviditetspenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning, eller 3.är egenföretagare och har en sjukpenninggrundande inkomst som består av endast inkomst av annat förvärvsarbete. Om sjukpenning till en familjehemsförälder ska beräknas på grundval av en sjukpenninggrundande inkomst som omfattar ersättning för vården, ska sjukpenning som motsvarar denna ersättning kalenderdagsberäknas. För en försäkrad som avses i första stycket 1 lämnas kalenderdagsberäknad sjukpenning i en sjukperiod endast om den försäkrade är anmäld som arbets- Närståendepenning ska arbetstidsberäknas enligt 28 kap. 1218 §§ för hela den tid som förmånen avser när ersättning lämnas på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av anställning. Detta gäller dock inte i fall som avses i 6 § samma kapitel, då närståendepenning i stället ska kalenderdagsberäknas enligt 10 och 11 §§ i det kapitlet. Vad som föreskrivs i 28 kap. 6 § tredje stycket om när kalenderdagsberäknad sjukpenning lämnas till en arbetslös försäkrad i en sjukperiod, tillämpas i fråga om närståendepenning för hela den tid som förmånen avser.13 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 sökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt är beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. Om det som föreskrivits skulle framstå som oskäligt, får kalenderdagsberäknad sjukpenning ändå lämnas i sjukperioden. Hel rehabiliteringspenning för dag motsvarar kvoten mellan -den försäkrades beräkningsunderlag enligt 28 kap. 7 § 1 eller 2 och Vid beräkningen ska bestämmelserna i 27 kap. 2124 a, 26 och 32 §§ samt 28 kap. 10 § tillämpas. Vid beräkningen ska bestämmelserna i 27 kap. 2124 a, 26 och 32 §§ samt 28 kap. 10 och 11 §§ tillämpas. Närståendepenning ska arbetstidsberäknas enligt 28 kap. 1218 §§ för hela den tid som förmånen avser när ersättning lämnas på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av anställning. Detta gäller dock inte i fall som avses i 6 § samma kapitel, då närståendepenning i stället ska kalenderdagsberäknas enligt 10 och 11 §§ i det kapitlet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:000) om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 8 § föräldraledighetslagen (1995:584) i stället för dess lydelse enligt lagen (2010:000) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2009/10:222 Föreslagen lydelse En arbetstagare har rätt till ledighet då han eller hon 1. får tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. socialförsäkringsbalken, 2. skulle ha haft rätt till tillfällig 2. skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. föräldrapenning enligt 13 kap. 10-31 §§ samma balk, om arbetstaga- 10-31 §§ eller 31 e och 31 f §§ samma ren inte omfattats av bestämmel- balk, om arbetstagaren inte om- serna i 37 kap. 3 § balken, eller fattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § balken, eller 3. skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 8 eller 9 § samma balk, om barnets förälder inte omfattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § balken. En förälder som behöver vårda sitt barn när den ordinarie vårdaren blivit sjuk eller smittad har rätt till ledighet även om föräldern inte har rätt till tillfällig föräldrapenning på grund av att 1.barnet är yngre än , eller 2.barnet är yngre än och föräldern omfattas av bestämmelserna i 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken. 1 Senaste lydelse 2009:1051. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp omfattar sjukpenning, samverkansmedel, rehabiliteringspenning, medel för och köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m., medel för företagshälsovård och rehabiliteringsgaranti, närståendepenning, aktivi- tets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbets- och kroppsskador samt bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvården. Utgiftsområdet innefattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Ersättning vid sjukdom och handikapp 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning för kroppsskador 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom Summa Ersättning vid sjukdom och handikapp 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Totalt för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2009 och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. beräknas utgifterna bli vilket är lägre än budgeterat. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vd sjukdom och handikapp Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Tabell 3.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. är målet för utgiftsområdet att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Detta mål innebär mer specifikt att: -sjukfrånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, -regionala skillnader i sjukfrånvaron ska minska, -nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med genomsnittet för länder med motsvarande system och motsvarande förmåner inom EU och . Resultatredovisningen inleds med en redovisning av sjukfrånvarons utveckling och därefter de åtgärder som bedöms ha bidragit till denna utveckling. För att mäta måluppfyllelsen används ett antal resultatindikatorer. Indikatorerna är valda efter hur väl de beskriver måluppfyllelsen om att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Följande indikatorer används: -Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning -Inflödet till sjukförsäkringen -Utvecklingen av sjukfallslängder -Utflödet från sjukförsäkringen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.4.2Sammanfattande bedömning av rehabiliteringen har förstärkts genom den s.k. Regeringens mål om att sjukfrånvaron ska ligga på en långsiktigt låg och stabil nivå är på väg att uppfyllas. I takt med att sjukfrånvaron har minskat har även de regionala skillnaderna minskat betydligt. I ett internationellt perspektiv ligger den svenska sjukfrånvaron alltmer i linje med genomsnittet för jämförbara länder inom EU och . Sjukfrånvaron har minskat kraftigt . Antalet personer som uppbär sjukpenning har minskat och sjukskrivningstiderna har förkortats. Antalet personer med sjukersättning minskar och minskningstakten kommer att öka framöver. Det beror förutom på rent demografiska faktorer även på utfasningen av tidsbegränsad sjukersättning och att antalet nybeviljade sjukersättningar varit och kommer att vara lågt. Däremot har inte antalet personer som beviljas aktivitetsersättning minskat. Dessutom är kvinnor fortfarande sjukskrivna i större omfattning än män, även om skillnaderna minskar. Regeringens sjukförsäkringsreform har bidragit till den minskade sjukfrånvaron. Regeringens grundläggande linje har varit att stärka arbetslinjen. Med denna utgångspunkt har åtgärder vidtagits för att förkorta sjukskrivningstiderna och genom tidiga och aktiva insatser stödja återgång i arbete. Sammantaget bedömer regeringen att syftet med sjukförsäkringsreformen är på god väg att uppfyllas. Sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv genom att det införts fasta tidpunkter för prövning av arbetsförmågan, den s.k. rehabiliteringskedjan. Förutsägbarheten i sjukskrivningsprocessen har också ökat. Såväl som andra berörda aktörer som den enskilde, arbetsgivaren och hälso- och sjukvården har blivit mer aktiva för att nödvändiga insatser ska vidtas inom ramen för tidsgränserna. Genom den s.k. sjukskrivningsmiljarden och med hjälp av det försäkringsmedicinska beslutsstödet har tidiga insatser kunnat främjas. Samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen respektive hälso- och sjukvården har förbättrats. är den aktör som i första hand har svarat för genomförandet av det nya regelverket. Trots den korta tid som haft för att genomföra förändringarna och tillämpa det nya regelverket bedömer regeringen att uppdraget klarats på ett i huvudsak bra sätt. Även har haft central betydelse för genomförandet av reformen. Det gäller särskilt Arbetsförmedlingens insatser inom ramen för den arbetslivsintroduktion som införts hos Arbetsförmedlingen för personer som lämnar sjukförsäkringen efter att ha uppburit ersättning . Ohälsotalet sammanfattar hela sjukförsäkringens volym. Talet visar det genomsnittliga antalet dagar som utbetalats från sjuk- och rehabiliteringspenning samt sjuk- och aktivitetsersättning per person i befolkningen . till ohälsotalets sammansättning består av sjukfrånvaron av personer som har sjuk- och aktivitetsersättning. Ohälsotalet nådde sin högsta nivå och har därefter minskat . Ohälsotalets minskningstakt är på årsbasis. minskade ohälsotalet från 35,8 . Minskningen härrörde i lika delar från sjukfallsvolymen och volymen sjuk- och aktivitetsersättning. En enhet i ohälsotalet motsvarar 16 000 helårsarbetskrafter. Ohälsotalets minskning motsvarar därmed 80 000 helårsarbetskrafter. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.1 Ohälsotalet januari 2000juli 2010. Ohälsotalet varierar både med ålder och kön. Ju högre ålder, desto högre ohälsotal. Kvinnor har totalt sett ett ohälsotal som är högre än männens. Tabell 3.4 Ohälsotalet . har ohälsotalet minskat i alla åldersgrupper. I åldersgruppen är ohälsotalet högst, vilket framför allt beror på att en betydligt högre andel personer uppbär sjukersättning. De regionala skillnaderna i sjukfrånvaro har minskat. I diagram 3.2 visas sjukfallsdelen av ohälsotalet per län (dvs. sjuk- och aktivitetsersättning är borttagen). Två tidpunkter redovisas, . Vad som tydligt framgår är att nivån på sjukfrånvaron har minskat i samtliga län, som skillnaden mellan länen har reducerats. Diagram 3.2 Ohälsotalet vad avser sjukfall respektive län och (sorterat efter nivå 2006) 06 01 09 14 13 07 03 län 21 05 12 län 18 län 04 24 17 10 19 08 län 20 22 23 Även ISF drar slutsatsen att de regionala skillnaderna minskat i takt med att den absoluta nivån på försäkringsnyttjande sjunkit (Rapport 2010:6). Bland annat konstateras att den regionala spridningen av sannolikheten att bli sjukskriven i minst har minskat kontinuerligt även sedan hänsyn tagits till sådana faktorer som bedöms påverka individers arbetsförmåga, och även i relativa termer.