prop · GX03218 · 2010-05-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:218 Ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden ersätts av en ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden. Den nuvarande lagen har i huvudsak gällt oförändrad . Den ger omfattande befogenheter att inhämta uppgifter och dess tillämpning har i regel varit okontroversiell. Lagen är emellertid inte väl anpassad till konkurrenslagen (2008:579) och även i övrigt i behov av en modernisering. Det föreslås därför att den nuvarande lagen ersätts med en ny uppgiftsskyldighetslag. Den nya uppgiftsskyldighetslagen syftar till att tillgodose de behov av uppgifter rörande marknads- och konkurrensförhållanden som har för att främja en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet samt en effektiv offentlig upphandling. Den ska inte tillämpas vid utredning i enskilda ärenden enligt konkurrenslagen eller upphandlingslagstiftningen. Den nya uppgiftsskyldighetslagen är inte avsedd att ge Konkurrens- verket utökade befogenheter i förhållande till vad som torde följa redan av den nuvarande lagen. De föreslagna ändringarna är i förhållande till nuvarande uppgiftsskyldighetslag genomgående närmast av en förtyd- ligande karaktär. Lagen och följdändringar med anledning av denna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden............................. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1970:417) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1978:160) om Ärendet och dess beredning.............................................................. Utveckling och nuvarande ordning................................................... En ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och Behovet av reviderad lagstiftning .................................... Andra myndigheter än ........................ 5.5Avgränsningen mot konkurrenslagen och 7.1Förslaget till lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden........................... 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:417) om 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:160) om Bilaga 1 Sammanfattning av rapporten............................................... Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrens- förhållanden, 2.lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m., och 3.lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar. 2.1Förslag till lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden Härigenom föreskrivs följande. 1 § För att tillgodose de behov av uppgifter om marknads- och konkurrensförhållanden som har för att främja en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet och en effektiv offentlig upphandling får ålägga 1.ett företag eller någon annan att tillhandahålla uppgifter eller hand- lingar, eller 2.en kommun eller ett landsting som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur att redovisa kostnader och intäkter i verksam- heten. Ett åläggande gäller , om något annat inte bestäms. 2 § Uppgiftsskyldigheten enligt denna lag omfattar inte 1.utredning i enskilda ärenden som rör tillämpning av konkurrens- lagen (2008:579), 2.utredning i enskilda ärenden som rör tillämpning av lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, lagen (2007:1092) om upphand- ling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster eller lagen (2008:962) om valfrihetssystem, 3.överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare om lön eller andra anställningsvillkor, 4.företagshemligheter av teknisk natur, 5.skriftlig handling vars innehåll kan antas vara sådant att en advokat eller en advokats biträde inte får höras som vittne om innehållet, och som innehas av advokaten eller biträdet eller den till förmån för vilken tystnadsplikten gäller. 3 § Den som är uppgiftsskyldig enligt denna lag får inte betungas onödigt. 4 § Ett åläggande enligt 1 § får förenas med vite. Detta gäller dock inte om åläggandet riktar sig mot någon i dennes egenskap av upphandlande myndighet enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling eller upp- handlande enhet enligt lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Talan om utdömande av vite som förelagts med stöd av denna lag förs av vid tingsrätt. är alltid behörig att pröva en sådan talan. 5 § Beslut av om åläggande enligt 1 § får överklagas Prop. 2009/10:218 hos . tillämpas lagen (1996:242) om domstolsärenden. I fråga om rättegångs- kostnader tillämpas dock 31 kap. . 1.Denna lag träder i kraft , då lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden ska upphöra att gälla. 2.Beslut som har meddelats enligt den upphävda lagen ska fortfarande gälla. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. handlägger mål och ärenden enligt 1.konkurrenslagen (2008:579), 2.marknadsföringslagen (2008:486), 3.lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, 4.lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, 5.lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsument- myndigheter och konsumentorganisationer, 6.försäkringsavtalslagen (2005:104), 7.lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., 8.lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, 9.lagen (2010:000) om luft- transporter, och 10.lagen (1986:436) om näringsförbud. Bestämmelserna i 1422 §§ till- lämpas inte i mål eller ärenden enligt konkurrenslagen, marknads- föringslagen, försäkringsavtals- lagen, lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., lagen om franchisegivares in- formationsskyldighet, lagen om lufttransporter eller lagen om näringsförbud. I mål enligt mark- nadsföringslagen, försäkring- savtalslagen eller lagen om fran- chisegivares informationsskyldig- het tillämpas inte heller 13 a §. I stället gäller bestämmelserna i dessa lagar. 9.lagen (2010:000) om luft- transporter, 10.lagen (1986:436) om näringsförbud, och 11.lagen (2010:000) om upp- giftsskyldighet i fråga om mark- nads- och konkurrensför- hållanden. Bestämmelserna i 1422 §§ till- lämpas inte i mål eller ärenden enligt konkurrenslagen, marknads- föringslagen, försäkringsavtals- lagen, lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., lagen om franchisegivares in- formationsskyldighet, lagen om lufttransporter, lagen om närings- förbud eller lagen om uppgifts- skyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden. I mål enligt marknadsföringslagen, försäkringsavtalslagen eller lagen om franchisegivares informations- skyldighet tillämpas inte heller 13 a §. I stället gäller rättegångs- reglerna i dessa lagar. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1978:160) om vissa rörledningar ska ha följande lydelse. som har påkallat transport är som har påkallat transport är skyldiga att på anfordran till- skyldiga att på anfordran till- handahålla den myndighet som har handahålla den myndighet som har att pröva frågor enligt 8 § de att pröva frågor enligt 8 § de tekniska och ekonomiska uppgifter tekniska och ekonomiska uppgifter som behövs för prövningen. som behövs för prövningen. sådan anfordran får förenas med I fråga om denna uppgifts- Den som är uppgiftsskyldig skyldighet skall 47 och 12 §§ enligt första stycket får inte lagen (1956:245) om uppgifts- betungas onödigt och är inte skyldighet rörande pris- och skyldig att röja företagshemlig- heter av teknisk natur. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1982:486. Ärendet och dess beredning gav in rapporten till ny lag om uppgiftsskyldighet rörande marknads- och konkurrensförhållanden till . I rapporten föreslogs att lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden skulle ersättas av en ny lag. Inom upprättades en konsekvensutredning med utgångspunkt i rapportens förslag. Rapporten och konsekvensutredningen har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Näringsdeparte- mentet (N2009/6925/MK). Till denna lagrådsremiss fogas en samman- fattning av rapporten som bilaga 1, rapportens lagförslag som bilaga 2 och en förteckning över remissinstanserna som bilaga 3. Under beredningen av ärendet har det också förekommit underhands- kontakter med och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.4, 5.6 och i författningskommentaren. Utöver de ändringar som motiveras av Lagrådets yttrande har redaktio- nella ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissen. Vidare har tidpunkten för lagförslagens ikraftträdande ändrats till . 4 Utveckling och nuvarande ordning Uppgiftsskyldighetslagen kom till 1956. fungerade lagen framför allt som ett instrument som gav dåvarande och , senare och , (SPK) möjlighet att inhämta närmare uppgifter om pris- och konkurrensförhållanden i olika branscher, avsedda att tjäna som underlag för verkets utrednings- och publiceringsverksamhet. Här märks bl.a. utredningar som låg till grund för överväganden om vidare åtgärder av dåvarande Näringsfrihets- ombudsmannen (NO) med stöd av konkurrensbegränsningslag och senare konkurrenslag. Verket utförde i stor utsträckning också bredare branschutredningar samt prisundersökningar, särskilt med inriktning på dagligvaruhandeln. Uppgifter inhämtade med stöd av lagen låg också till grund för det kartellregister som fördes av SPK. Kartellregister fördes också, inom respektive myndighets ansvars- område, av Bankinspektionen och liksom sedermera . Sammanslagningen 1992 av SPK och NO till nuvarande medförde inga ändringar av uppgifts- skyldighetslagen. Förhållandet mellan konkurrenslagen och uppgiftsskyldighetslagen berördes i förarbetena till konkurrenslag. SPK framhöll såsom remissinstans att uppgiftsskyldighetslagen behövdes även i fortsättningen för utredningsverksamhet. Regeringen anslöt sig till detta synsätt och uttalade att det kommer att finnas ett behov för att samla in uppgifter om konkurrensförhållanden även när det gäller annat än utredningar enligt konkurrenslagen. Detta gäller särskilt vid utredningar som tar sikte på avreglering och konkurrens- förhållanden inom offentlig sektor (prop. 1992/93:56, s. 54). Mot denna bakgrund behölls uppgiftsskyldighetslagen i huvudsak oförändrad. Begränsningen att lagen gäller för näringsidkare och avser konkurrensförhållanden inom näringslivet behölls. Skyldigheten att föra kartellregister och möjligheten att tillämpa lagen på förhållanden utom landet avskaffades. I lagstiftningsärendet förutskickade regeringen att omfattningen av uppgiftsskyldigheten utanför konkurrenslagens område skulle övervägas i särskild ordning. Regeringen har dock inte initierat någon sådan utredning. har uppgiftsskyldighetslagen inte ändrats. Funktionsfördelningen i förhållande till konkurrenslagen berörs närmare nedan i avsnitt 5.5. bedriver en omfattande undersökningsverksamhet rörande konkurrensförhållanden i näringslivet vid sidan av verkets tillämpning av konkurrenslagen (2008:579). Denna verksamhet dokumenteras i stor utsträckning i rapporter och liknande som verket successivt offentliggör. Vid sidan av rapporter med denna bredare uppläggning förekommer utredningar med en mer specifik inriktning. Uppgiftsskyldighetslagen ger en vidsträckt befogen- het att anmana näringsidkare att lämna uppgifter om i anmaningen närmare angiven konkurrensbegränsning, som rör näringsidkarens verksamhet och gäller förhållanden i , samt i övrigt om priser, intäkter, kostnader, vinster m.m. som inverkar på prisbildningen. I praktiken synes företagen regelmässigt tillhandahålla de uppgifter som begär inom ramen för verkets undersökningsverksam- het. Det kan påpekas att känsliga uppgifter om bl.a. företagens affärs- och driftsförhållanden som förekommer i tillsyns- och utredningsverksamhet omfattas av sekretess enligt 30 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Det har varit ovanligt att behövt rikta formella anmaningar till företag med åberopande av uppgiftsskyldighetslagen för att få in erforderliga upp- gifter. Om en näringsidkare inte efterkommer en anmaning att lämna uppgifter kan emellertid tvinga fram att uppgifterna lämnas genom att förena uppgiftsskyldigheten med ett vitesföreläggande (6 §). När det gäller uppgiftsskyldighet fungerar sålunda uppgifts- skyldighetslagen som ett komplement till konkurrenslagen. Tillämpningen av uppgiftsskyldighetslagen synes över åren att ha varit i allt väsentligt okontroversiell. SPK och senare har inte behövt utnyttja befogenheten att tvinga fram att uppgifter lämnas genom att utfärda vitesföreläggande. Några domstolsärenden som rört frågor om utdömande av viten som förelagts enligt lagen finns således inte. Beslut att anmana en näringsidkare att lämna uppgifter enligt lagen kan överklagas till regeringen. Också här saknas praxis i allt väsentligt. Enligt 1 § förordningen (1988:1404) med vissa föreskrifter enligt lagen Prop. 2009/10:218 (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensför- hållanden får inhämta uppgifter enligt lagen i fråga om sådan verksamhet som är föremål för myndighetens tillsyn och får inhämta sådana uppgifter i fråga om fjärrvärmeverksamhet. Dessa myndigheters uppgiftsinhämtande behandlas vidare i avsnitt 5.2. 5En ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden 5.1Behovet av reviderad lagstiftning Regeringens förslag: Lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden ska ersättas med en ny lag. Rapportens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna tillstyrker rapportens förslag eller lämnar det utan erinran. anfört att den gällande, klart föråldrade lagen bör upphävas och ersättas med nya regler endast när det praktiska behovet i dagens utrednings- verksamhet påvisats och preciserats. Företagarna har, under åberopande bl.a. av att det finns oklarheter i rapportens lagförslag med avseende på bestämmelsernas räckvidd, förordat att förslaget inte genomförs. har avstyrkt rapportens förslag. Skälen för regeringens förslag: ska enligt förordningen (2007:1117) med instruktion för , utöver de uppgifter som följer av konkurrenslagen m.fl. lagar, uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet, lämna förslag till konkurrensutsättning och till regelreformering samt följa upp utvecklingen på konkurrensområdet. också tillsynsmyndighet på upphandlingsområdet enligt upphandlings- lagarna, dvs. lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och även lagen (2008:962) om valfrihetssystem och ska enligt sin instruktion verka för en effektiv upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. För att kunna fullgöra sina uppgifter har behov av att kunna ålägga ett företag eller någon annan att tillhandahålla uppgifter eller handlingar också när verksamheten inte är inriktad på enskilda ärenden som rör en tillämpning av konkurrenslagen eller upphandlings- Detta kan särskilt vara fallet vid sektorsundersökningar, såsom utredningar som är inriktade på en bredare genomlysning av konkurrensförhållanden inom en viss bransch eller sektor inom närings- Uppgiftsskyldighetslagen har gällt i huvudsak oförändrad i över femtio har konkurrenslagstiftningen genomgått djup- gående förändringar, både genom ändringar i den inhemska lagstift- ningen och som konsekvens av att EU:s konkurrensrätt numera är fullt ut Det står klart att den nuvarande uppgiftsskyldig- Prop. 2009/10:218 hetslagen inte är väl anpassad till konkurrenslagen. terminologiskt men på vissa punkter även innehållsmässigt. har, som ovan anförts, uppgifter på marknads- och konkurrensområdet som sträcker sig utöver tillämpningen av konkurrenslagen och har behov av att kunna infordra uppgifter, t. ex. vid sektorsundersökningar. Verket kan härvid stödja sig på uppgiftsskyldighetslagen, men det synes lämpligt att lagens räckvidd blir tydligare angiven. Av de skäl som redovisats är det tydligt att uppgiftsskyldighetslagen fortfarande fyller ett klart behov för . Lagen behöver emellertid moderniseras, särskilt för att vara anpassad till den nu gällande konkurrenslagen. För att uppnå detta är det lämpligast att införa en ny uppgiftsskyldighetslag. Det bör understrykas att den föreslagna nya lagen inte är avsedd att ge utökade befogenheter eller arbetsuppgifter i förhållande till vad som torde följa redan av den nuvarande lagen. De föreslagna ändringarna är genomgående närmast av en förtydligande karaktär. Frågan om bestämmelsernas räckvidd behandlas nedan i avsnitt 5.3. Regeringens bedömning: Det föreligger inget behov av att låta andra myndigheter än få inhämta uppgifter enligt bestämmelserna i den nya lagen. Rapportens förslag: I rapporten föreslås att andra myndigheters än tillämpning av lagen regleras genom förordning. Remissinstanserna: och Energimarknadsinspek- tionen har under hand förklarat att de inte har behov av att kunna tillämpa de uppgiftsskyldighetsbestämmelser som ska ersätta lag. Skälen för regeringens bedömning: Av 1 § förordningen (1988:1404) med vissa föreskrifter enligt lagen (1956:245) om uppgifts- skyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden följer att Finans- inspektionen får inhämta uppgifter enligt uppgiftsskyldighetslagen i fråga om sådan verksamhet som är föremål för myndighetens tillsyn. Energi- marknadsinspektionen får, enligt samma bestämmelse, inhämta uppgifter i fråga om fjärrvärmeverksamhet. I bestämmelsen sägs vidare att får inhämta uppgifter i fråga om näringsverksamhet i övrigt. förde Bankinspektionen och kartellregister såvitt avsåg respektive myndighets ansvarsområde. Den uppgiften övertogs därefter av som förde ett sådant register . Med en sådan uppgift föll det sig naturligt att myndigheterna också hade möjlighet att inhämta uppgifter enligt lagen. Vid avskaffandet av systemet med kartellregister 1993 bibehölls emellertid, som framgått, den förordningsreglering enligt vilken Prop. 2009/10:218 får inhämta uppgifter enligt lagen. har, under beredningen av ärendet, uppgett att lag, såvitt kunnat utrönas, inte har tillämpats av inspektionen sedan i vart fall 1993. Som ett led i omregleringen av el- och fjärrvärmemarknaderna gavs behörighet att inhämta uppgifter enligt lag i fråga om fjärrvärmeverksamhet. Denna behörighet har därefter överförts till när denna myndighet inrättades . trädde fjärrvärmelagen (2008:263) i kraft. I den före- skrivs i 53 § att tillsynsmyndigheten, dvs. , har rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. Bland annat ska fjärrvärmeföretag lämna uppgifter om drifts- och affärsförhållanden i fjärrvärmeverksamheten. En sådan begäran får förenas med vite. Det framstår mot den angivna bakgrunden som klart att varken eller numera har något behov av att kunna tillämpa de bestämmelser om uppgiftsskyldighet som ska ersätta lag. Det har inte heller framkommit att någon annan myndighet, förutom , har ett sådant behov. Av 9 § första stycket lagen (1978:160) om vissa rörledningar följer att för viss prövning får inhämta tekniska och ekonomiska uppgifter. Enligt 9 § andra stycket ska vissa angivna bestämmelser lag tillämpas i fråga om denna uppgiftsskyldig- het. Regeringen behandlar denna fråga i avsnitt 7.3. Regeringens förslag: Uppgiftsskyldighet enligt den nya lagen ska avse sådana uppgifter om marknads- och konkurrensförhållanden som har behov av för att främja en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet och en effektiv offentlig upphandling. Rapportens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: har anfört att det vore önskvärt med en ytterligare precisering i lagen för att klargöra när och på vilket sätt kan använda sig av den. Skälen för regeringens förslag: lag omfattar enligt 1 § sådana uppgifter som erfordras för att främja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållanden inom näringslivet. Det framgår av lagtexten och lagförarbetena att denna bestämning är avsedd att uppfattas brett. Den begränsning som kommer till uttryck är att lagen inte får komma till användning för att inhämta uppgifter i annat syfte än det i lagtexten angivna (prop. 1956:148, s. 56 f., , Konkurrenslagstiftningen 1985, s. 427). Det framgår av 1 och 3 §§ att uppgiftsskyldigheten omfattar konkurrensförhållanden och konkurrensbegränsningar i vid mening och således inte endast sådana konkurrensbegränsningar i form av konkurrensbegränsande avtal och förfaranden, missbruk av dominerande ställning och koncentrationer som omfattas av konkurrenslagen och motsvarande EU-rättsliga bestämmelser. Med konkurrensbegränsning förstås i nuvarande uppgiftsskyldighetslag varje förhållande som innebär eller har till följd att konkurrensen inom näringslivet inte är fullkomligt fri och ohämmad (prop. 1956:148, s. 60). Lagen omfattar således även sådan påverkan på konkurrensförhållanden inom näringslivet som hänger samman med utformningen av offentliga regleringar, offentliga företags verksamhet, konkurrenseffekter av statsstöd, konkurrenseffekter knutna till tillämpning av upphandlingslagstiftning m.m., allt dock med den begränsningen att det endast är näringsidkare i lagens mening som är uppgiftsskyldiga. Vem som är näringsidkare enligt lagen och detta begrepps lämplighet behandlas nedan. Att lagtexten särskilt nämner prisförhållanden hänger samman med att lagen tillkom i samband med avvecklingen av krigs- och efterkrigsårens priskontrollagstiftning. Det ansågs i dåvarande läge vara en central uppgift för och att bedriva prisövervakning och informera om prisutvecklingen, särskilt på konsumentområdet. I dagens situation är prisförhållanden självklart fortfarande viktiga. Från uppgifts- och utredningssynpunkt lägger man dock inte samma vikt vid priset, sett isolerat, utan priset är att bedöma mot bakgrund av marknads- förhållandena i övrigt på den aktuella marknaden. I en reviderad upp- giftsskyldighetslag ter sig därför lämpligare att tala om marknadsför- hållanden än enbart om prisförhållanden. Som framgått har räckvidden av den gällande uppgiftsskyldighetslagen en relativt oprecis utformning. Det skulle vara till fördel såväl för näringslivet som för om räckvidden kunde ges en mera tydlig avgränsning. bör inte en sådan precisering leda till att tillämpningen av lagen försvåras av bristande flexibilitet. uppgifter preciseras i verkets instruktion. Verket är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och den offentliga upphandlingen. Verket ska enligt 2 § förordningen (2007:1117) med instruktion för verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. I instruktionen nämns de lagar verket har att tillämpa. Härutöver har verket enligt 4 § instruktionen bland annat till uppgift att uppmärk- samma hinder mot en effektiv konkurrens i offentlig och privat verksam- het, lämna förslag till konkurrensutsättning och till regelreformering, följa upp utvecklingen på konkurrensområdet samt samla in och bearbeta uppgifter för statistikändamål.