prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — Uppgifter om en persons etnicitet, eller uppgifter som tillsammans kan avslöja ett etniskt ursprung, kan dock förekomma i en handling som har lämnats in till myndigheten i ett ärende. Direktsökning i det registrerade materialet på grundval av etnicitet är dock inte tillåten. är tveksamt till användandet av födelseland som sökbegrepp. Detta sökbegrepp bör enligt förbundet användas med mycket stor försiktighet, om ens över huvudtaget. Regeringen delar uppfattningen att användningen av födelseland som sökbegrepp bör vara restriktiv. Det kan dock vara berättigat att använda sig av födelseland som sökbegrepp t.ex. vid framställning av statistik som syftar till att göra jämförelser i sysselsättningsgrad mellan personer födda i och utlandsfödda personer. Sökbegrepp och åtkomst till uppgifter Datainspektionen kan inte tillstyrka förslaget om utvidgade sökbegrepp om inte den interna åtkomsten till systemen regleras i förordning. Inspektionen anser att myndigheter bör ha ett system för behörighetsstyrning genom vilket åtkomstmöjligheterna tekniskt begränsas så mycket som det är faktiskt och praktiskt möjligt med hänsyn till den aktuella verksamheten och känsligheten hos personuppgifterna. Därutöver anser inspektionen att myndigheter ska begränsa obehörig åtkomst genom fungerande rutiner, informationsinsatser till anställda samt rutiner för åtkomstkontroll. Vid behandling av känsliga personuppgifter ställs särskilt höga krav på den tekniska och organisatoriska säkerheten. Det åligger Arbetsförmedlingen att utforma sina rutiner och system så att den samlade tillgången till och spridningen av känsliga personuppgifter blir så liten som möjligt. Därigenom kan onödiga intrång i den personliga integriteten undvikas. Arbetsförmedlingens skyldigheter i detta avseende följer redan av bestämmelserna i 11 §. Någon lagändring bedöms således inte nödvändig i denna del. Regeringen delar dock Datainspektionens uppfattning att Arbetsförmedlingen har arbetat med för vida behörigheter i sina datasystem. Arbetsförmedlingen har dock inlett ett arbete med att se över både behörighetstilldelningen och nuvarande arbetsmetoder och rutiner ur ett integritets- och säkerhetsperspektiv. Ut- gångspunkten för arbetet är att systemstöd och arbetsrutiner ska vara utformade så att varje enskild handläggare enbart får tillgång till de uppgifter som är nödvändiga för att han eller hon ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Nya rättsliga möjligheter att behandla känsliga personuppgifter kommer enligt Arbetsförmedlingen inte heller att tas i anspråk förrän myndigheten har rutiner och tekniska lösningar på plats för att kunna garantera en fullgod datasäkerhet och ett fullgott integritetsskydd. Det är av yttersta vikt att Arbetsförmedlingen har sina nya system och arbetsrutiner på plats . Regeringen följer därför noggrant Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla nya sådana system och rutiner. Beroende på hur arbetet fortskrider kan det också bli aktuellt att på det sätt Datainspektionen önskar meddela ytterligare föreskrifter om åtkomst och behörighetstilldelning m.m. i förordning. Regeringens förslag: De nya reglerna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft några synpunkter på datumet för ikraftträdandet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Regeringen bedömer att tidigast möjliga datum för ikraftträdande är . Några övergångsbestämmelser bedöms inte nödvändiga. I paragrafen finns bestämmelser om lagens tilllämpningsområde. Ändringen i första stycket är endast redaktionell och är således inte avsedd att innebära någon förändring i sak. Genom ändringen i andra stycket vidgas lagens tillämpningsområde, som är begränsat till Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet, till att även omfatta behandling av personuppgifter i samband med handläggning av två nya typer av ärenden som inte anses vara arbetsmarknadspolitisk verksamhet. Det handlar om ärenden om ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare samt om ärenden om mottagande för bosättning enligt förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Av andra stycket andra meningen följer att i den mån tillämpningsområdet för en bestämmelse i lagen är begränsat till behandling av personuppgifter i arbetsmarknadspolitisk verksamhet, ska denna begränsning inte gälla i förhållande till ovan nämnda ärendetyper. Som exempel kan nämnas bestämmelsen i 4 § 1 enligt vilken Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om det behövs för handläggning av ärenden. Bestämmelsen i andra stycket andra meningen innebär att Arbetsförmedlingen vid tillämpningen av paragrafen ska bortse från att den enligt ordalydelsen är begränsad till ärenden inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och även tillämpa bestämmelsen vid handläggningen av de ovan nämnda ärendena. Att märka är att handläggningen av ärenden om etableringsplan är att anse som arbetsmarknadspolitisk verksamhet. Dessa ärenden omfattas således redan av första stycket. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Paragrafen är ny, men bestämmelsen i första stycket motsvarar tidigare 1 § tredje stycket. Bestämmelsen i andra stycket upplyser om att det i förordning kan finnas undantag från bestämmelsen i första stycket. Regeringen kan exempelvis föreskriva att viss typ av behandling av personuppgifter inte får utföras om den enskilde motsätter sig behandlingen eller att det för viss typ av behandling ska krävas ett uttryckligt samtycke från den enskilde. Bestämmelsen har införts efter synpunkter från bl.a. Paragrafen innehåller en uppräkning av de ändamål för vilka Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter inom den egna verksamheten (de s.k. primära ändamålen). Ändringen i andra punkten innebär att två nya tillåtna ändamål för behandlingen av personuppgifter har lagts till. För det första ska Arbetsförmedlingen få behandla personuppgifter om det behövs för publicering av information om kompletterande aktörer. Med begreppet kompletterande aktörer avses i denna lag samtliga externa leverantörer av tjänster som på uppdrag av Arbetsförmedlingen bedriver arbetsmarknadspolitisk verksamhet eller annan verksamhet beträffande vissa nyanlända invandrare. Till dessa leverantörer hör exempelvis jobbcoacher, etableringslotsar och externa utbildningsanordnare. För det andra ska Arbetsförmedlingen få behandla personuppgifter om det behövs för publicering av arbetssökandes ansökningar om anställning. Med ansökningar om anställning förstås sådana handlingar eller uppgifter som normalt ingår i en ansökan om anställning, t.ex. kontaktuppgifter, meritförteckning och personligt brev. Ändringarna i första och tredje punkterna är endast redaktionella och innebär således inga ändringar i sak. I paragrafen regleras för vilka ändamål Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom andra myndigheters och organs verksamheter (de s.k. sekundära ändamålen). Ändringarna i paragrafen innebär att uppräkningen av tillåtna ändamål har utvidgats med tre nya ändamålsbestämmelser. Enligt första stycket punkten 6 får Arbetsförmedlingen behandla personuppgifter för att till- handahålla de uppgifter till som verket behöver som underlag för beslut om bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Det handlar om uppgifter om namn och personnummer samt om uppgifter om att en ansökan om ersättning har lämnats in, vilken ersättning som har beviljats och under vilken tidsperiod och i vilken omfattning ersättning lämnas. Enligt första stycket punkten 7 får Arbetsförmedlingen vidare behandla personuppgifter för att tillhandahålla den information om arbetssökande m.fl. som behövs inom de kompletterande aktörernas verksamhet, inbegripet etableringslotsarnas verksamhet enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (angående begreppet kompletterande aktörer, se kommentaren till 4 §). Enligt andra stycket första meningen får Arbetsförmedlingen också behandla personuppgifter för att tillhandahålla information till eller regeringen. Behandling av personuppgifter är vidare tillåten för fullgörande av uppgiftslämnande till annan i enlighet med lag eller förordning. Med annan avses både myndigheter och enskilda, men bestämmelsen torde ha störst betydelse för Arbetsförmedlingens möjligheter att behandla personuppgifter för att lämna uppgifter till andra myndigheter. Genom bestämmelsen garanteras att lagens reglering av de sekundära ändamålen överensstämmer med regleringen i tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Arbetsförmedlingen får enligt bestämmelsen behandla personuppgifter för att fullgöra uppgiftslämnande så länge uppgiftslämnandet är förenligt med annan författningsreglering. Bestämmelsen innebär bl.a. att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter om det behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra en författningsreglerad uppgiftsskyldighet gentemot någon annan myndighet eller något annat organ. Med uppgiftsskyldighet förstås sådana sekretessbrytande bestämmelser som avses i 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen. Bestämmelsen ger också Arbetsförmedlingen möjlighet att exempelvis behandla personuppgifter om det behövs för att fullgöra en sådan skyldighet att lämna ut uppgifter till en annan myndighet som följer av 6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen. En sådan skyldighet föreligger dock endast om inte hinder mot utlämnande möter på grund av sekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga gång. Det har slutligen också klargjorts att den s.k. finalitetsprincipen i 9 § första stycket d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204) får tillämpas vid sidan av ändamålsbestämmelserna i lagen (andra stycket andra meningen). Personuppgifter kan således även få behandlas för andra ändamål än dem som uttryckligen nämns i lagen under förutsättning att ändamålet inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Enligt 9 § andra stycket personuppgiftslagen ska behandling av personuppgifter för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål inte anses oförenlig med de ändamål för vilka uppgifterna samlades in. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar olika personalkategorier hos Arbetsförmedlingen får medges tillgång till personuppgifter. Den ändring som har gjorts i första stycket har samband med att Arbetsförmedlingen utgör en sammanhållen myndighet och innebär ingen ändring i sak. Genom ändringen i första stycket får Arbetsförmedlingen möjlighet att medge direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Hänvisningen till ändamålsbestämmelsen i 5 § innebär dock att detta endast gäller personuppgifter som behöver som underlag för beslut om bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. eller om ett uppgiftslämnande kan anses förenligt med något av ändamålen i 5 § andra stycket. Ändringen i andra stycket innebär att Arbetsförmedlingen får medge en enskild person direktåtkomst till uppgifter om arbetsgivare och kompletterande aktörer i en arbetsmarknadspolitisk databas. Möjligheten till direktåtkomst gäller dock endast sådana uppgifter om arbetsgivare och kompletterande aktörer som Arbetsförmedlingen har valt att publicera med stöd av ändamålsbestämmelsen i 4 § 2. Ändringen i tredje stycket innebär att Arbetsförmedlingen även har möjlighet att medge arbetsgivare som söker arbetskraft direktåtkomst till sådana ansökningar om anställning som har publicerats med stöd av 4 § 2. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 I paragrafen regleras under vilka förutsättningar Arbetsförmedlingen får använda vissa typer av uppgifter som sökbegrepp vid sökning i en databas eller i ett register. Enligt huvudregeln är det förbjudet att använda känsliga eller ömtåliga personuppgifter som sökbegrepp (jfr 9 §). Detsamma gäller för uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden samt för uppgifter om att en enskild vårdats med stöd av socialtjänstlagen eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (jfr 10 §). har det funnits undantag från det ovan nämnda förbudet beträffande kod för funktionshinder. Funktionshinderkod har bl.a. fått användas som sökbegrepp för att underlätta förmedling av arbete åt personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Ändringen i andra stycket innebär att undantaget från huvudregeln vidgas till att även omfatta kod för andra typer av hälsotillstånd. De tillåtna ändamålen vidgas också till att omfatta sökning i syfte att underlätta planering av insatser. Kod för funktionshinder har redan tidigare även fått användas för framställning av avidentifierad statistik. Ändringen i tredje stycket innebär att kod för både hälsotillstånd och funktionshinder därutöver får användas som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning och utvärdering. Även kod för arbetsmarknadspolitiskt program eller insats samt för sökandekategori eller anvisningsgrund får användas som sökbegrepp för dessa syften. Det bör dock noteras att en användning av nämnda sökbegrepp även förutsätter att själva syftet med behandlingen av dessa uppgifter ligger inom ramen för något av ändamålen i 4 och 5 §§. Att märka är att det endast är de sökbegrepp som får användas för de ändamål som anges i andra stycket som kommer att kunna användas av en arbetsförmedlare i den dagliga förmedlings- och programverksamheten. De sökbegrepp som anges i tredje stycket får endast användas av de personalkategorier som arbetar med just uppföljning, utvärdering och statistik m.m. Detta följer av Arbetsförmedlingens skyldighet enligt 11 § att se till att åtkomst till personuppgifter ska vara förbehållen de personalkategorier inom myndigheten som på grund av sina arbetsuppgifter behöver tillgång till uppgifterna. Ändringarna utgör sådana ändamålsbegränsningar som i sig inte påverkar Arbetsförmed- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 lingens skyldighet att på begäran av en enskild sammanställa personuppgifter till en allmän handling som ska lämnas ut om inte uppgifterna är sekretessbelagda (jfr ovan under rubriken om sökbegrepp). 4.6.5Sjukskrivnas återgång till arbete har sjukfrånvaron minskat kraftigt. Den reformerade sjukförsäkringen har medfört att färre personer är sjukskrivna och att den genomsnittliga sjukfallslängden blivit kortare. innebär införandet av rehabiliteringskedjan en ambitionshöjning med avseende på möjligheten att ta tillvara varje persons förmåga att arbeta. För många sjukskrivna behöver vägen tillbaka till arbetslivet gå via byte av arbetsuppgifter och arbetsgivare. Det är viktigt att samverkan mellan fungerar väl vid övergången från sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande. Regeringen anser att denna samverkan har utvecklats mycket positivt . Med anledning av förändringarna inom sjukförsäkringen avser regeringen att uppdra åt Arbetsförmedlingen och att gemensamt analysera hur samverkan mellan myndigheterna fortsatt bör utformas inom ramen för tillgängliga resurser för att stödja den enskildes återgång till arbete. Utgifterna för den nationella handlingsplanssamverkan mellan uppgick till , varav Arbetsförmedlingens utgifter var . har totalt avsatts för samverkan. föreslår regeringen att avsätts för ändamålet under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. 4.6.6Felaktiga utbetalningar och kontroll Allmänhetens förtroende för välfärds- och trygghetssystemen är viktigt för att upprätthålla legitimiteten i dessa system. Regeringen anser därför att arbetet med att säkerställa att utbetalning sker till rätt person i rätt tid ska vara fortsatt prioriterat. Både Arbetsförmedlingens och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens arbete med att säkerställa riktiga utbetalningar och med att motverka bidragsbrott ska utvecklas ytterligare. Generella åtgärder som syftar till att förebygga felaktiga utbetalningar redovisas under Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 12.4 Arbete mot felaktiga utbetalningar. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 5 915 169 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 993 516 tkr prisnivå. 4Motsvarar 5 985 125 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader och viss medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2013. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tjänsteexporten finansieras av SIDA och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. utnyttjade Arbetsförmedlingen av anslagskrediten. Regeringen anpassar arbetsmarknadspolitiken utifrån de ljusare utsikterna i ekonomin. Arbetslöshetsnivån kommer dock att vara fortsatt hög och andelen långtidsarbetslösa har ökat till följd av konjunkturnedgången. Därför bedömer regeringen att det finns behov av att även 2011 förstärka Arbetsförmedlingen för att säkra kvaliteten i matchningsarbetet och arbetet för att hjälpa dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, bl.a. personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Anslaget ökas därför med 2011. Vidare föreslås under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser att Arbetsförmedlingen även får disponera medel för jobbcoacher i egen regi (se avsnitt 4.7.3). Anslaget ökas med med anledning av nya uppgifter till följd av reformen som ska påskynda etableringen för vissa nyanlända invandrare (se avsnitt 4.4.14). beräknas ökningen uppgå till och till åeligen. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet uppförda anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskas med motsvarande belopp. När lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare träder i kraft övergår det huvudsakliga ansvaret för arbetet med bosättning från till Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen kommer därmed att ansvara för att vid behov anvisa plats för bosättning i en kommun till de nyanlända som har rätt till en etableringsplan. överförs därför från det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:1 . Till följd av lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen, som trädde i kraft , får vissa tillkommande uppgifter och initiala kostnader. överförs därför till det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 1:17 . överförs från anslaget till det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Anledningen är att avgiftsfinansieringen av verksamhetsstödet upphör och ersätts med anslagsfinansiering. Överföringen motsvarar den avgift myndigheten tidigare betalat. Därutöver minskas anslaget med i enlighet med vad som aviserats i tidigare budgetpropositioner. Anslaget ska täcka Arbetsförmedlingens kostnader för de aviserade och föreslagna ändringarna i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (se avsnitt 4.6.4). Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 5 . Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20102014, för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till andra anslag Förslag/ beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndighetens förvaltningsutgifter. Vidare minskas anslaget 2014 med 8 787 tkr 2014 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att ett e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.7.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålen för anslaget är bidrag till arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och utvecklingser- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sättning för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetskassor samt statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna påverkas främst av antalet arbetslösa med arbetslöshetsersättning, omfattningen av programmen samt ersättningsnivåerna. Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Syftet är att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. fick i genomsnitt knappt 118 000 personer arbetslöshetsersättning i samband med heltidsarbetslöshet, vilket var en ökning med 44 000 personer jämfört med . fick i genomsnitt knappt 48 000 deltidsarbetslösa eller tillfälligt timanställda arbetslöshetsersättning , vilket var en minskning med drygt 14 000 personer jämfört med . utbetalades totalt i arbetslöshetsersättning, vilket var en ökning med totalt jämfört med . De ökade utgifterna beror främst på att arbetslösheten ökat. respektive 2010 har regeringen, med stöd av 93 a § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, lämnat ett bidrag om respektive till små arbetslöshetskassor för att kompensera deras höga administrativa kostnader per medlem. Dessutom har bidrag om lämnats till arbetslöshetskassorna för att kompensera för ökade kostnader till följd av ökat elektroniskt informationsutbyte. Utgifterna beräknas uppgå till . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för arbetslöshetsersättning att minska med 2010, med 2011, med 2012, med 2013 och med 2014. uppgick antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning, till i genomsnitt 121 000 personer , vilket var en ökning med nästan 50 000 personer jämfört med . Aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning lämnades till i genomsnitt 105 000 personer , vilket var en ökning med 43 000 personer jämfört med . Skillnaden mellan antalet deltagare och antalet ersättningstagare förklaras av att ersättningen betalas ut i efterskott. var det drygt 9 000 programdeltagare i genomsnitt som inte uppbar aktivitetsstöd. Dessa personer deltog huvudsakligen i program av typen arbetslivsinriktad rehabilitering. En stor del av dessa deltagare fick sin försörjning via det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Antalet deltagare i program som berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning uppgick till i genomsnitt nästan 181 000 personer , vilket var en ökning med drygt 76 000 personer jämfört med . Antalet programdeltagare som inte uppbar aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning var i genomsnitt 8 000 personer .