prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Granskningen visar också att lärosätenas uppföljning av sina insatser för att främja studenternas anställningsbarhet är outvecklad och att den arbetsmarknadsrelaterade informationen till blivande studenter är otillräcklig. Inom ramen för granskningen har fyra lärosäten granskats i särskild ordning. Dessa är , , och . i fyra separata delrapporter. Till granskningen hör även en sammanställning av enkätundersökning till samtliga lärosäten samt en studie om arbetsmarknadsrelaterad information till blivande studenter. Regeringen bereder frågan. RiR 2009:29 Gäststudenter i högre utbildning har granskat regeringens och berörda myndigheters ansvar för att uppehållstillstånd för studier nyttjas för sitt avsedda syfte. Granskningen visar att de två processerna för antagning och prövning av uppehållstillstånd är åtskilda och samverkan samt informationsutbytet begränsat mellan berörda myndigheter. slutsats är att hanteringen av gäststudenter från tredje land är en tvärsektoriell fråga där samordningen mellan myndigheter behöver förbättras väsentligt. anser att regeringen bör tydliggöra myndigheternas uppdrag om utredning, uppföljning och kontroll av uppehållstillstånd för studier. anser också att berörda myndigheter kan förbättra sin samverkan för att effektivisera handläggningen och minska riskerna för att uppehållstillstånden används felaktigt. Regeringen gjorde i propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65) bedömningar som innebär att samordningen mellan de berörda myndigheterna bör öka och riskerna för att uppehållstillstånd används felaktigt minskar. Propositionen har behandlats av (bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Efter behandling beslutade regeringen om ändringar i förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. Ändringen innebär bl.a. att universitet och högskolor ska meddela om att en studieavgiftsskyldig student har antagits till utbildning samt om en sådan student som antagits inte har registrerat sig på utbildningen. Regeringen initierade etablerandet av Forum för internationalisering (dnr. U2008/4073/UH) med syfte att främja samarbete och samordning mellan de myndigheter som på olika sätt arbetar med internationalisering och högre utbildning. I regleringsbreven för avseende 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 respektive Internationella programkontoret för utbildningsområdet har regeringen gett de båda myndigheterna i uppdrag att alternera som ordförande i forumet. RiR 2010:4 Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning har granskat konsekvenserna av regeringens styrning och uppföljning av klassificering av kurser vid universitet och högskolor. Klassificeringen är av stor betydelse för tilldelningen av resurser till lärosätenas grundutbildning. Enligt visar granskningen att lärosätena klassificerar kurser på olika sätt och utifrån olika principer samt att lärosätena förändrat sin klassificering av kurser till utbildningsområden med högre ersättningsbelopp. Enligt har regeringen inte gett tillräcklig vägledning till lärosätena om hur de ska klassificera kurser som uppföljning av lärosätenas klassificering av kurser inte varit ändamålsenlig. Enligt bedömning har regeringen och bidragit till att lärosätena klassificerar kurser olika och att de därmed kan få olika ersättning för likvärdiga kurser. anser att regeringen bör se över systemet med klassificeringen av kurser för att skapa transparenta villkor för ersättning till lärosätena. rekommenderar också att utveckla sin uppföljning av lärosätenas klassificering av kurser. Regeringen ser det som angeläget att slå fast att de principer för resursfördelning som fastslogs genom beslut om propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) fortfarande gäller. Klassificeringen av kurser ska enligt nämnda proposition ske utifrån ämnesinnehåll. Sedan publicerades har regeringen tagit upp frågan på samtliga universitets och högskolors myndighetsdialoger. Regeringen bereder frågan. RiR 2010:17 i tider av kraftiga värdeförändringar har granskat om kapitalförvaltningen vid statligt bildade stiftelser har hanterats på ett kvalificerat sätt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fokuserar på beredskap inför och hantering av kapitalförvaltningen i åtta stiftelser med kraftiga värdeförändringar åren kring 2008. övergripande slutsats är att såväl styrelser som ledningar i flera stiftelser kan förbättra sin beredskap, även om sex av åtta stiftelser bedöms ha haft en god beredskap för kraftiga värdeförändringar. huvudintryck är att stiftelserna har haft en ändamålsenlig hantering av kapitalförvaltningen med kraftiga värdeförändringar. Enligt bedömning bör styrelsen inte delegera ansvar för beslut av principiell och strategisk betydelse för stiftelsens kapitalförvaltning i den omfattning som skett. Styrelsen bör inte delegera beslut om avkastningsmål, om att fastställa högsta tillåtna risk i förvaltningen eller om att fastställa förvaltningens förslag till strategier. lyfter fram regeringens ansvar för att se till att det sker en återkommande utvärdering av kapitalförvaltningen i de granskade stiftelserna. har beslutat att ge ökad frihet till flertalet av de granskade stiftelserna genom att regeringen endast ska utse två styrelseledamöter. Förändringen innebär enligt att regeringens möjligheter att utkräva ansvar av styrelsen begränsas. Regeringen bereder frågan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Globaliseringen är inget hot den ger nya möjligheter, om vi ser dem och utnyttjar dem. Utvecklingen innebär att vi har fått nya konkurrenter. Om och dess olika delar ska kunna hävda sig i den allt hårdare internationella konkurrensen behöver vi ha ett utbildningsväsende av god kvalitet. Vår tids stora utmaningar möts bäst med mer kunskap. Men utbildning är också viktig för sin egen skull. Människan växer med kunskap. Genom att ge alla tillgång till en bra utbildning och kunskap uppväger vi för skillnader i livsvillkor och förutsättningar och ökar därmed rättvisan. förbättras barns och ungas framtida möjligheter att få arbete och kunna försörja sig. Det är därför regeringen föreslår en bred framtidsinvestering i kunskapsnationen . Totalt vill regeringen göra följande satsningar perioden 20102014, omfattande totalt . -Den största satsningen någonsin på lärlingsutbildning: 30 000 lärlingsplatser inrättas i gymnasieskolan och 5 900 inom vuxenutbildningen. -Ett lärarpaket med fortsatt lärarlyft, stärkt pedagogiskt ledarskap, vidareutbildning av obehöriga lärare, stärkt kompetens hos sfilärare och forskarskolor för lärare. -Utvärdering av elevernas kunskaper med tidigare betyg och fler nationella prov. -Stöd till elever som behöver extra hjälp i skolarbetet genom en förlängd läsa-skriva- räkna-satsning och en förlängd satsning på sommarskolor. -En fortsatt kamp mot diskriminering och mobbning genom förebyggande insatser, bland annat genom stärkt arbete med skolans värdegrundsuppdrag. -Stärkt undervisning i matematik, naturvetenskap och teknik genom en förlängd satsning i matematik, teknik och naturvetenskap, fler lektionstimmar i matematik i och en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. -Mer kreativa och företagsamma elever med en satsning på entreprenörskap och skapande verksamhet i skolan. -Möjlighet för vuxna att ställa om för ett -Bättre skolor i utsatta områden genom incitament till skolor som utvecklar sitt arbete och blir bättre på att ge elever goda kunskaper. -Möjlighet för arbetslösa ungdomar som saknar fullständig gymnasieutbildning att komplettera sin utbildning genom att ytterligare 1 750 platser inom vuxenutbildning inrättas. -Mer kunskaper om reformernas genomslag och fungerande evidensbaserade arbetssätt och metoder genom en ny utvärderingsfunktion inom utbildningsområdet fr.o.m. . -Stärkt elevhälsa genom en riktad satsning 20122013. Inom högre utbildning och forskning fortsätter de kraftfulla satsningarna . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen anser att det är angeläget att den redan aviserade resursförstärkningen fullföljs men även att ersättningssystemen såväl i forskning som i grundutbildning i högre utsträckning än premierar kvalitet. För att uppnå målet om en högskola i världsklass anser regeringen också att arbetet med att öka lärosätenas självständighet bör fortsätta. -Resurserna till forskning beräknas ha ökat med 2012 . sker, som tidigare aviserats, en ökning med sammanlagt som fördelas dels till lärosätenas direkta forskningsanslag, dels till de strategiska satsningarna. -En riktad kvalitetsförstärkning för utbildningar inom samhällsvetenskap och humaniora inleds 2012. Ersättningsbeloppen per helårsstudent ökar för att t.ex. möjliggöra högre lärartäthet. -Avgifter införs för tredjelandstudenter . En väsentlig del av de resurser som frigörs ska användas för att finansiera den kvalitetspremie som införs 2013 för de utbildningar på grundnivå och avancerad nivå som får det högsta omdömet i utvärderingar. -Förbättrad ekonomi för studenterna genom att studiemedlets lånedel höjs med per studiemånad . Till allt detta ska läggas det arbete som regeringen redan har inlett för mer kunskap och ett bättre utbildningsväsende. Regeringen har påbörjat och genomfört en rad åtgärder för att förbättra utbildningssystemets olika delar under 20072010, däribland höjda studiemedel, en ny lärarutbildning, en gymnasiereform, en ny skollag, införande av en lärarlegitimation och en omläggning av svensk grundskola. blir två av de mest reformintensiva åren i svensk utbildningshistoria. Det kommer dock att dröja innan resultaten av regeringens satsningar kan utläsas. Eleverna som gör nationella prov i årskurs 3 i lämnar gymnasieskolan först . Det krävs långsiktighet, fokus och visioner för att höja resultaten i , minska utslagningen från gymnasieskolan och förbättra kvaliteten inom högskolan. Regeringen har lagt om svensk skolpolitik. En ny skollag, en ny gymnasieskola, nya läroplaner med kursplaner i och motsvarande skolformer samt en betygsskala med fler steg är några av de reformer som just nu genomförs eller som kommer att genomföras . Lärarens kompetens och undervisningens utformning är i hög grad avgörande för elevernas studieresultat och möjlighet att tillgodogöra sig rätten till utbildning. Läraren gör skillnad det är därför regeringen vidtagit flera åtgärder för att lyfta lärarkårens kompetens. Steg 1: Locka duktiga personer till lärarutbildningarna Lärarens egen kompetens är betydelsefull för elevernas resultat. Det gäller därför att kunna locka högpresterande ungdomar med ett genuint intresse för pedagogik och lärande till lärarutbildningarna. genomför regeringen en informationskampanj för att marknadsföra den nya lärarutbildningen och för att göra läraryrket mer attraktivt. Som regeringen aviserat i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) ska avsättas för kampanjen . beräknar regeringen att avsätts för detta ändamål. Steg 2: Se till att lärarutbildningen håller hög kvalitet Lärarutbildningens kvalitet och kravnivåer har betydelse för rekryteringen till lärarprofessionen. Dessutom visar forskningen att lärarnas kunskaper i sitt ämne, i ämnesdidaktik och i pedagogik påverkar elevernas resultat. I avsnitt 4.3.8 beskrivs regeringens insatser för att förbättra lärarutbildningen. Steg 3: Ge lärarna fortbildning Lärarutbildningen är grunden för lärarens yrkesverksamma liv. Vidare måste det finnas både fortbildning och karriärvägar som uppmuntrar läraren att gå vidare i sin professionella utveckling. Det s.k. lärarlyftet är den största statliga fortbildningssatsningen . Under 20072010 har totalt avsatts för att ge behöriga lärare möjlighet att förstärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens. Satsningen har utvecklats positivt och uppföljningar visar att lärarlyftet har bidragit både till lärarnas kunskapsutveckling och till att förbättrat undervisningen. Regeringen vill därför fortsätta satsningen, men ändra inriktningen mot lärare som undervisar i andra ämnen än de har behörighet för och som därför behöver komplettera sin utbildning. Regeringen föreslår att avsätts för lärarlyftet 2011 och beräknar att , respektive avsätts , 2013 och 2014. Det finns många personer som är verksamma som lärare i skolan, trots att de saknar en lärarexamen. För dessa pågår en särskild utbildningsinsats. Detta beskrivs mer utförligt i avsnitt 4.3.8. Steg 4: Fler vägar till utveckling och karriär En möjlig karriärväg för lärare, som regleras i skollagen, är att bli utnämnd till lektor. Regeringens satsning på forskarskolor för lärare, inom ramen för lärarlyftet, har gett fler chansen att genomgå forskarutbildning och därmed bli lektorer. Forskarskolorna stärker också den verksamhetsnära forskningen på skolans område (se även avsnitt 4.3.8). Denna satsning bör även fortsätta under 20112014. Läraryrket ska vara ett fritt akademiskt yrke, där professionell reflektion och utveckling av undervisningen är huvuduppdraget. Med frihet kommer också ansvar. Skolan finns för att eleverna ska kunna tillägna sig kunskaper och färdigheter. Det bör därför finnas tydliga system och instrument för ansvarstagande och ansvarsutkrävande på alla nivåer i skolväsendet. Det ska även löna sig att vara en bra lärare och att bli en bättre lärare. Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp för att analysera hur ett stimulansbidrag kan utformas som ska utgå till kommuner eller skolor som inför lönesättningsmodeller som belönar lärare som särskilt bidrar till elevernas förutsättningar att lära och nå goda resultat. har satsats på det s.k. förskolelyftet. Syftet med satsningen är att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligas i läroplanen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen föreslår att avsätts för förskolelyftet även . Regeringen avser att utvärdera förskolelyftet och därefter ta ställning till satsningens framtid. Steg 5: Alla elever ska undervisas av legitimerade och behöriga lärare Lärarnas utbildning och kompetens är, som tidigare nämnts, avgörande för skolans kvalitet. Regeringen anser därför att alla elever ska få undervisning av lärare som både har utbildning för den undervisning de ska bedriva och legitimation som innebär att de har visat att de är lämpliga för yrket. Yrkeslegitimationer för lärare och förskollärare är en viktig del av arbetet för att stärka dessa yrkens identitet. Regeringen har beslutat om propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (/11:20). I propositionen föreslås att nyutexaminerade lärare och förskollärare ska genomgå en ettårig introduktionsperiod. ska läraren eller förskolläraren ha en tidsbegränsad anställning och får stöd av en . Rektor eller förskolechef ska intyga att läraren eller förskolläraren genomfört en godkänd introduktion. Efter detta ska läraren eller förskolläraren kunna ansöka om legitimation hos en skolmyndighet. Vissa arbetsuppgifter ska endast få utföras av legitimerade lärare och förskollärare. Av legitimationen ska det framgå i vilken verksamhet eller vilka skolformer, årskurser och ämnen läraren eller förskolläraren är behörig att undervisa. Detta stärker rättssäkerheten och möjligheten att åtnjuta rätten till utbildning för eleverna. Dessutom ska endast legitimerade lärare eller förskollärare kunna tillsvidareanställas och utnämnas till lektorer. Grov oskicklighet, grova brott eller missbruk ska kunna leda till indragen legitimation. Beslut om återkallelse, eller varning, ska fattas av . Systemet föreslås införas fullt ut fr.o.m. , men med övergångsbestämmelser för betygssättningen . Regeringen föreslår att ca avsätts för administration av systemet med yrkeslegitimationen för lärare och förskollärare och beräknar att avsätts . Därefter beräknar regeringen att avsätts för ändamålet varav en större del till kommunsektorn i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 enligt med den kommunala finansieringsprincipen. Steg 6: Satsa på det pedagogiska ledarskapet i skolan Ledarskapet är avgörande för en skolas kvalitet. Rektorn är som högsta chef för en skola ytterst ansvarig för skolans resultat och arbetsmiljö. Flera undersökningar visar att elever når högre resultat i skolor där rektorerna utövar ett aktivt pedagogiskt ledarskap och för en dialog med lärarna om undervisningen. har rektorerna inte alltid de kunskaper som behövs för att utöva ett aktivt ledarskap. Regeringen har därför skärpt kraven på huvudmännen att de ska se till att alla nytillträdda rektorer går den nya statliga befattningsutbildningen för nyanställda rektorer. Utöver den statliga rektorsutbildningen vill regeringen ge rektorerna möjlighet att fortbilda sig i styrnings- och ledarskapsfrågor så att de kan utveckla sitt pedagogiska ledarskap. Regeringen föreslår därför att avsätts för ett särskilt rektorslyft. 4.1.2Höga kunskapskrav och positiva förväntningar på alla elever Genom kan vi skapa ett mer jämlikt och rättvist . Regeringens vision är ett samhälle där alla barn och ungdomar kan åtnjuta rätten till utbildning, skapa mening i livet och möta utmaningar oavsett föräldrarnas sociala bakgrund, studietraditioner eller ekonomiska situation. En förutsättning för att nå dit är att ställer höga kunskapskrav, men också har positiva förväntningar på alla elever och att stöd sätts in . ska den individuella utvecklingsplanen innehålla skriftliga omdömen. Skolan får själv välja hur dessa omdömen ska utformas. När betygen avskaffades på låg- och mellanstadium fick det negativa konsekvenser för många barn inte minst för barn från hem utan studietraditioner. För att förbättra uppföljningen, och därmed möjligheten att fånga upp elever som behöver extra stöd, vill regeringen införa tidigare betyg. Med tidigare betyg förbättras även informationen till föräldrarna om hur det går för deras barn i skolarbetet. Regeringen har överlämnat propositionen Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219) till . Enligt propositionen ska betyg fr.o.m. årskurs 6 i och motsvarande skolformer införas fr.o.m. . betyg innebär en större arbetsbelastning för lärarna. Det kommer också att finnas behov av fortbildningsinsatser. Regeringen föreslår därför att avsätts för detta ändamål . , 2013 respektive beräknar regeringen att 74, 133 respektive avsätts. Av dessa medel avser 2012 och ersättning till kommunsektorn, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Ersättningen avser de merkostnader som uppstår vid införandet av reformen och den nya uppgift som hanteringen av betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer innebär. Regeringen anser att de ekonomiska konsekvenserna av reformen bör följas och analyseras i samråd med berörda aktörer. Som har beslutat ska en betygsskala med sex steg användas i det offentliga skolväsendet (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Betygen A till E betecknar godkända resultat och F betecknar icke godkänt resultat. Om det på grund av elevens frånvaro inte går att bedöma hans eller hennes kunskapsutveckling i ämnet, ska detta markeras med ett horisontellt streck. I särskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda ska betyg inte sättas på icke godkända resultat. Den nya betygsskalan avses successivt införas med början /12. Betygsskalan avses också att gälla för betygen i årskurs 6 och motsvarande skolformer från och med . Kontinuerlig uppföljning och utvärdering är nödvändigt i ett mål- och resultatstyrt skolväsende. De nationella proven ger lärare ytterligare redskap i undervisningen och skapar förutsättningar för nationell likvärdighet och en rättvis betygssättning. Därför anser regeringen att nationella prov bör ges i fler ämnen och i fler årskurser än . genomför eleverna i årskurs 3 nationella prov i svenska, svenska som andraspråk och matematik. De tidigare frivilliga nationella proven i årskurs 5 har blivit obligatoriska. Med anledning av att nya kursplaner samt nya kunskapskrav för årskurs 6 införs, kommer dessa prov att ges i årskurs 6 fr.o.m. . Utöver svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik genomför eleverna i årskurs 9 även nationella prov i de naturorienterande ämnena. Regeringen avser att gå vidare med arbetet att stärka uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling genom att införa nationella prov i fler ämnen i årskurs 6 och 9. Vidare måste de nationella proven i gymnasieskolan anpassas till den reformerade gymnasieskolan. För dessa ändamål föreslår regeringen att avsätts och beräknar att 88 respektive avsätts , varav som kompensation till kommunerna för de merkostnader som beräknas uppstå i samband med proven. beslutade om riktlinjer för nya läroplaner för skolan i enlighet med regeringens proposition Tydligare mål och kun- 2008/09:87, 2008/09:UbU9, 2008/09:189). skolform i det obligatoriska skolväsendet , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan ska ha en egen samlad läroplan. Läroplanen ska innehålla skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kursplaner för respektive skolform. Beredningen av de nya läroplanerna pågår inom . För samtliga skolformer ska också utarbeta kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurserna 3 och 6 samt kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i årskurs 9 i och motsvarande skolformer. De nya läroplanerna avses successivt införas med början /12. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram kunskapskrav för årskurs 6 i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och motsvarande skolformer i enlighet med den nya betygsskalan. De implementeringsinsatser som beslutade om ska fortgå (U2010/259/S). Regeringen föreslår att avsätts samt beräknar att avsätts 2012 för dessa insatser. betyg och fler nationella prov gör det möjligt för lärarna att upptäcka och följa upp de elever som inte uppnår godkända resultat i undervisningen. Dessa elever måste också få stöd för att kunna komma i kapp. finns ett särskilt stimulansbidrag för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Det är elever i tidigare årskurser som ligger i riskzonen för att inte nå målen som är den prioriterade gruppen, men statsbidraget får även användas för äldre elever i behov av särskilt stöd och vissa kompetenshöjande insatser. har regeringens uppdrag att utvärdera statsbidraget. En delredovisning av uppdraget lämnades . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen föreslår att den pågående satsningen förlängs med . föreslår regeringen att avsätts samt beräknar att avsätts för detta ändamål. Sommarskola finns för att ge elever som inte nått målen för utbildningen i grund- och gymnasieskolan under läsåret möjlighet att nå dessa . Kommuner och fristående skolor kan ansöka om medel för detta hos . Totalt har regeringen satsat ca på sommarskolor 2006- 2010. Regeringen föreslår att den tillfälliga utbyggnaden av sommarskolan förlängs till 2011. Bättre undervisning i matematik, naturorientering och teknik Internationella kunskapsmätningar visar att svenska elevers kunskaper i matematik och naturorienterande ämnen har försämrats. visar ett antal nationella attitydundersökningar att elevernas intresse när det gäller dessa ämnen är svagt och dessutom tenderar att minska ju äldre eleverna blir. Detta är mycket oroande eftersom kunskaper och intresse när det gäller dessa ämnen är avgörande 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för svensk industris försörjning av kvalificerade medarbetare. Regeringen avser därför att föreslå tre insatser för att komma till rätta med dessa problem. För det första bör den garanterade undervisningstiden i matematik utökas med under tre årskurser i . Regeringen avser att låta undersöka i vilka årskurser en sådan utökning borde ge störst effekt och hur reformen i övrigt bäst kan utformas. Regeringen beräknar att kostnaden för detta, vid ett införande , blir 2013 och , varav den allra största delen består av ersättning till kommunsektorn. För det andra ska den nu pågående satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) förlängas . Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål 2011 och beräknar att avsätts .