prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — Samhällsekonomi och 2 finansförvaltning 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Förslag till riksdagsbeslut .................................................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ................................ Den finansiella krisens konsekvenser för finansiella sektorn............. Analys och slutsatser ............................................................................ Den årliga revisionen ............................................................................ Effektivitetsrevisionens granskningsrapporter och 2010 .......... Regeringens ambitioner inom finansmarknadsområdet..................... Den statliga förvaltningens organisation och kostnader.................... Resultat avseende statsförvaltningens utveckling............................... Förvaltningens effektivitet och rättssäkerhet ..................................... 3.4.2Förvaltningens nytta för medborgare, näringsliv och Redovisning av vissa förvaltningspolitiska åtgärder ........................... Resultat avseende vissa myndigheter inom utgiftsområdet ............... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ..................... 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse..... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Effektiv offentlig upphandling............................................................................. Analyser och slutsatser .......................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................. 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor ............................................................. 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m ......................................................... Prognos ................................................................- och uppföljningsverksamhet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Analys och slutsatser ............................................................................ Analys och slutsatser .......................................................................... Analys och slutsatser .......................................................................... Kapitalhöjningar i vissa internationella finansiella institutioner ..................... Analys och slutsatser .......................................................................... Kapitalhöjning i Europeiska ()................ Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken (NIB) ..................... 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter ........................................... Kredit till annan stat........................................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 God redovisningssed för företag och organisationer ....................................... Analys och slutsatser........................................................................... Analys och slutsatser........................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och Precisering av ramförändringar för utgiftsområdet................................................ Anslagsutveckling för 1:1 Statskontoret................................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Statskontoret .............................. Anslagsutveckling för 1:2 Kammarkollegiet........................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Kammarkollegiet........................ Anslagsutveckling för 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen.... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Verksamhetsstöd för den Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Anslagsutveckling för 1:8 ............................................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 ......... Anslagsutveckling för 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:17 gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse ........................................................ Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt ......................................................... Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2008 och 2009..................................................... Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2008 och 2009 ....................................................................................................... Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall .......................................... Antal behörigen inledda anmälningsärenden hos 2008 Genomsnittsålder för respektive kompetenskategori och för samtliga Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön....... Anslagsutveckling för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor........................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor........ Anslagsutveckling för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. ................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Härledning av anslagsnivån 20102014, för 1:5 Statliga tjänstepensioner Nyckeltal för SCB:s verksamhet.............................................................................. Anslagsutveckling för 1:9 ................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:9 ............... Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år........................ Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år........................ Anslagsutveckling för 1:6 ..................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 ................... Anslagsutveckling för 1:7 ..................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 .................. Statens byggnader, mark och annan fast egendom.................................................. Uppgifter om det ekonomiska läget för ............................. Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV ....................................................... Investeringsplan för 20112013 ......................................... pågående och planerade investeringar över 20 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för ...................... Anslagsutveckling för 1:10 Bidragsfastigheter ........................................................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:10 Bidragsfastigheter ..................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Investeringsplan för 20112013........................................... pågående och planerade investeringar över 20 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för ....................... Procentuell fördelning av kostnader..................................... Antalet anmälda ärenden till .......................... Uppfyllelsegrad av serviceåtagande.......................................................................... Genomsnittlig handläggningstid för tillstånds- och Anslagsutveckling för 1:11 ...................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:11 ................... Anslagsutveckling för 1:16 Finansmarknadsforskning........................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:16 Finansmarknadsforskning........ Antalet betalningar samt kostnader för betalningar i statens betalsystem........ Lån med kreditrisk hos .......................................................... Översikt, stabilitetsfonden ....................................................... Anslagsutveckling för 1:12 .................................................... garanti- och kreditverksamhet ............................................ In- och utlåningsverksamheten i Statens internbank.......................................... Insättningsgaranti och investerarskydd ............................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:12 ................. Anslagsutveckling för 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter ........................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:14 Vissa garanti- och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Ekonomiska nyckeldata 20092012 ........................................................ Anslagsutveckling för 1:13 ................................................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:13 ............. Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna (2009).......................... Anslagsutveckling för 1:15 ......................................................... Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel ..... Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:15 ...................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 19992009........................................ Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid uppdelat på kön och ålder 2008 och 2009........................................................................................................ Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 2000 Andelen anställda inom olika åldersgrupper i staten 2004 och 2009 ..................... 10.1 Omfattning av åtagandet inom garantiprogrammet under förutsättning att inga nya garantier ställs ut. 12.1 ägarkapital i NIB, och , före och efter de föreslagna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter (avsnitt 3.8.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst under 20122016 (avsnitt 3.8.3), 3.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen (avsnitt 5.6.2), 4.godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112013 (avsnitt 8.5.1), 5.bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån intill ett belopp av 12 i för investeringar i fastigheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 8.5.1), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 8.5.2), 7.godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112013 (avsnitt 8.5.3), 8.bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån intill ett belopp av 9 i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 8.5.3), 9.bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 11.5), 10.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Europeiska () och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp om högst (avsnitt 12.5.1), 11.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Nordiska Investeringsbanken (NIB) och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till NIB som inklusive 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp om högst 1 (avsnitt 12.5.2), 12.godkänner ändringen av stadgarna i NIB som innebär att kapitalstocken ökar i enlighet med kapitalhöjningen under p. 11 (avsnitt 12.5.2), 13.för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition (anslagen 1:11:14, 1:16 och 1:17), enligt följande uppställning: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 14.bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av (avsnitt 15.5.1), 15.för anvisar ett anslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för enligt följande uppställning: Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse 1 Anslag avsett för . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I utgiftsområdet ingår i likhet statlig förvaltningspolitik (avsnitt 3), offentlig upphandling (avsnitt 4), statliga arbetsgivarfrågor (avsnitt 5), statistik samt prognos- och uppföljningsverksamhet (avsnitt 67). Vidare ingår fastighetsförvaltning (avsnitt 8), tillsyn m.m. (avsnitt 9), finans- och skuldförvaltning (avsnitt 10), Kredit till annan stat (avsnitt 13) samt normgivning i redovisningsfrågor (avsnitt 14). Några mindre förändringar av utgiftsområdets innehåll är att gemensamma e-förvaltnings- projekt av strategisk betydelse och verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen föreslås få egna anslag (avsnitt 3). Vidare hanteras hela den statliga inköpssamordningen under utgiftsområdet (avsnitt 4). Andra förändringar är att finansmarknadsforskning föreslås få ett eget anslag (avsnitt 9), att Sjunde AP-fondens kreditbehov hanteras under utgiftsområdet (avsnitt 11) och att ett nytt avsnitt om kapitalhöjningar i vissa finansiella institutioner tillkommit (avsnitt 12). Utgiftsområdet omfattar ett femtontal förvaltningsmyndigheter under regeringen, ett tiotal nämnder m.m. och under (avsnitt 15). I en bilaga redovisas statsförvaltningens utveckling . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter 1:17 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av 2010 01:03 Avveckling av Verket för 2008 01:04 Täckning av merkostnader för lokaler 2003 01:06 Folk- och bostadsstatistik Totalt för UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utgiftsområdets utfall uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten och (5,) högre än 2008. Den främsta förklaringen till det högre utfallet är att utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten och (5,) högre än 2008. Vissa manuellt utbetalda förmåner blev något högre än väntat och såväl förmånsutbetalningarna som antalet förmånstagare har ökat . En annan förklaring är utfallet på för äldreanslaget (2003) 1:6 Folk- och bostadsstatistik. En tredje förklaring är att utfallen för de tre anslagen 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling m.m., 1:9 och 1:11 inkluderar de sammanlagt som anvisades på tilläggsbudget (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311 och prop. 2009/10:2, bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:43). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Förändring till följd av: Pris- och löne omräkning 2 Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Tabell 2.3 Precisering av ramförändringar för utgiftsområdet FI, intern. RK, Etos-projekt upphör RK, E-delegation och SCB, kvalitetsarbete, -3,9 Samtjänstlagen (KamK) ESV FUT o EU-revision -0,5 -0,5 -0,5 avräkn, prel PLO När det gäller föreslagna anslagsförändringar och beräknade anslag för 20122014 framgår av ovanstående tabell att utgifterna för statliga tjänstepensioner svarar för mer än tre 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fjärdedelar av förändringen av utgiftsområdets ram 20112014 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Förutom en ökning på grund av förändrade makro- och volymantaganden, ökar utgifterna även med till följd av att löser in delar av sin pensionsskuld i den statliga försäkringsrörelsen. Det innebär att betalar en engångspremie som redovisas mot inkomsttitel och att förmånerna som omfattas av inlösen därefter belastar anslaget. Andra stora förändringar är att utgifterna för bidragsfastigheter minskar mindre än beräknat 2011. Vidare har tre nya anslag för finansmarknadsforskning, gemensamma e-förvaltnings- projekt av strategisk betydelse och verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen tagits upp på statsbudgeten. Det senare anslaget finansieras till cirka hälften inom utgiftsområdet och till hälften från övriga utgiftsområden. Utgiftsområdets sammansättning i realekonomiska termer är oförändrat . Totalt utgörs av transfereringar och av verksamhetskostnader. Utgifter för investeringar utgör av utgiftsområdet. har beslutat om ett nytt mål för förvaltningspolitiken inom utgiftsområde 2 (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Målet är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Ett mål för det finansiella systemet beslutades av efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 2, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:147). Enligt detta gäller att: -det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, -reglering och tillsyn ska bidra till förtroendet för den finansiella sektorn, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 -tillsynen ska bedrivas effektivt, -statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt, och -kostnaderna för statsskulden ska långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Turbulensen på de finansiella marknaderna och dess inverkan på samhällsekonomin har fortsatt att prägla utgiftsområdet. Detta framgår särskilt av avsnitt 2.4.2, 2.6.1 och 913. Omfattningen och innehållet i statens egen verksamhet har redovisats i skrivelsen Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101). Resultatredovisning har även lämnats i skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 20052009 (skr. 2009/10:104), i skrivelsen Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2009/10:130), i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315) samt i skrivelsen Villkoren för kredit till m.m. (skr. 2009/10:244). Den övriga resultatredovisningen görs i avsnitt 2.4.2 och avsnitt 315. Utgiftsområdets personalram har minskat med knappt 300 årsarbetskrafter på grund av avvecklingen av och Verket för förvaltningsutveckling. Personalramen uppgick till 3 700 årsarbetskrafter, motsvarande ca 4 000 anställda, varav () svarade för en tredjedel. Fördelningen mellan kvinnor och män är den samma som för staten som helhet (kvinnor och män). Närmare hälften av personalen finns inom , jämfört för staten som helhet. Personalstyrkan har en något högre genomsnittlig lön, högre medelålder () samt fler tillsvidareanställda och heltidsanställda än staten som helhet. Personalomsättningen var någon procentenhet högre, men sjukfrånvaron något lägre än genomsnittet för staten. Skillnaderna mellan enskilda myndigheter inom utgiftsområdet är stora, t.ex. varierade sjukfrånvaron mellan 1,54,. 2.4.1Den finansiella krisens konsekvenser för finansiella sektorn Regeringen vidtog kraftfulla åtgärder för att hantera effekterna av den globala finansiella krisen. presenterade regeringen en omfattande stabilitetsplan med såväl omedelbara åtgärder som en omfattande stödlagstiftning (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17). Dessa åtgärder, tillsammans med likviditetsstöd, har varit avgörande för att återställa förtroendet för den finansiella sektorn. Insättningsgarantin har höjts till , eller ett belopp motsvarande om det är högre. Syftet var att stärka insättarnas förtroende och bidra till en stabil inlåning. Ett arbete pågår för att göra ytterligare förbättringar i insättningsgarantin. Bland annat ska utbetalningarna påskyndas och spararna få förbättrad information. Beloppsgränsen för insättningsgarantin kommer att harmoniseras inom EU till . För att underlätta finansieringen för solventa institut införde regeringen genom förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. ett garantiprogram för medelfristig upplåning. I korthet innebär programmet att staten, mot en avgift, åtar sig att infria ett instituts förpliktelser om det inte kan betala sina långivare. Programmet har en ekonomisk ram på och har förlängts t.o.m. . skärptes villkoren för garantier i enlighet med riktlinjer, vilket minskar risken för att användningen av statliga garantier får snedvridande effekter på konkurrensen. Utnyttjandet av statliga garantier var stort , men allt eftersom den finansiella oron avtagit har de utestående bankgarantierna minskat. uppgick det garanterade beloppet till , att jämföra med när utnyttjandet var som störst. Alla institut har lämnat programmet och därmed sker ingen nyupplåning. , , , , och deltagit i programmet. Även förordningen (2009:46) om kapitaltillskott till solventa banker m.fl. har förlängts och gäller t.o.m. . Kapitaltillskottsprogrammet omfattar maximalt och har fram till bara utnyttjats i samband med Nordeas nyemission . Förutsättningar för en avveckling av stödåtgärderna Garantiprogrammet tillkom för att återställa funktionen på den privata marknaden för lån mellan och till banker som till följd av finanskrisen inte fungerade. av normalisering på de finansiella marknaderna försämrades situationen abrupt till följd av den statsfinansiella situationen i , och några andra sydeuropeiska länder. Framför allt drabbades bankerna i euroområdet, men det blev generellt dyrare och svårare för banker att få tillgång till längre finansiering. Svenska banker framstår som kapitalstarka i ett internationellt perspektiv och har begränsade exponeringar mot de EU-länder som har de största statsfinansiella problemen. kan bankerna påverkas av marknadsoron genom indirekta kanaler och smittoeffekter, vilket gör läget svårbedömt. Om bankerna möter svårigheter att få tillgång till längre finansiering skulle det kunna medföra en begränsning av utlåningen till allmänheten. Regeringens bedömning var därför att det finns ett värde i att ha kvar stödprogrammen som en beredskapsåtgärd inför en eventuell försämring av läget. Även om programmen inte utnyttjas utgör den en trygghet för bankernas långivare. Programmen bör dock enligt regeringens mening fasas ut när situationen så tillåter. Detta bör ske gradvis och i samråd med andra EU-länder enligt de principer om avveckling av stödåtgärder som antogs av EU:s finansministrar () . Verksamheten inom utgiftsområdet har med enstaka undantag bedrivits planenligt, inom