prop · GY031d6 · 2010-10-12 00:00:00 — två lätta mekaniserade bataljoner, en luftburen bataljon, I fråga om uppbyggnad av insatsförbanden redovisar Försvarsmakten att målen har uppnåtts. I fråga om hemvärnsförbanden redovisas dock att målen i huvudsak har uppnåtts. har bl.a. följande materiel tillförts arméstridskrafterna: personterrängbil TLC105 () försedda med min- och splitterskydd, automatkarbin AK5 C och ammunition till eldhandvapen och granatspruta. De min- och splitterskyddade fordon som tillförts förbättrar skyddsnivån för förbanden och förbättrar förutsättningarna att delta i insatser internationellt. Tillförseln av personterrängbil TLC105 innebär att tidigare fordon kan ersättas. Likaså innebär leveransen av nya automatkarbiner att automatkarbiner av äldre modell kan fasas ut. Därutöver har ett antal modifierade C, inklusive bärgningsbandvagn 90 C och personterrängbil 6 tillförts insatsen i (ISAF). Detta har inneburit att skyddsnivån vid insatsen har förbättrats. har ett mekaniserat kompani med 30 dagars beredskap varit anmält till internationella styrkeregister. 3 Chemical, Biological, Radiological and Nuclear (kemiska-, biologiska- och radiologiska stridsmedel samt kärnvapen). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 följande förband med 90 dagars beredskap varit anmälda till internationella styrkeregister: en mekaniserad bataljon, en lätt mekaniserad bataljon samt Därutöver har en strategisk reserv av kompanistorlek funnits tillgänglig . Under det svenska EU-ordförandeskapet kompletterades denna med ytterligare ett kompani. Reserven har delvis utnyttjats till nödvändiga tillfälliga förstärkningar till insatsen i . Enligt regeringens bedömning har inriktningen för markstridsförbanden i stort sett följts och läget bedöms sammantaget som godtagbart. Uppsättandet av användbara och tillgängliga arméförband för flexibla bataljonsstridsgrupper är prioriterat i omställningen av försvaret i enlighet med den bedömning som regeringen redovisat till (prop. 2008/09:140). Bataljonsstridsgrupperna bör vara fördefinierade, vilket innebär att varje bataljonsstridsgrupp bör omfatta en angiven manöverbataljon och angivna funktions- och förstärkningsförband. Vid insats sätts en bataljonsstridsgrupp samman utifrån den enskilda insatsens krav. Förmågan att snabbt kunna genomföra insats inom ramen för en bataljonsstridsgrupp bygger på att de fördefinierade förbanden är samövade. Förbandsutvecklingen inom arméstridskrafterna mot den nya insatsorganisationen bör enligt regeringens bedömning i huvudsak vara avslutad vid utgången av 2014. I takt med att rekryteringen på frivillig grund av soldater och gruppchefer fortskrider, ny materiel tillförs och övningsverksamhet genomförs ökar förbandens användbarhet och tillgänglighet. Rekryteringen till förbanden bör utformas på ett sådant sätt att förmågan till insatser inte går ner . Mot denna bakgrund kommer det att vara nödvändigt att prioritera uppsättandet av de sju manöverbataljonerna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten har föreslagit att ett förband inrättas, särskilt inriktat mot statsceremoniell verksamhet och annan bevakningsverksamhet (livbataljonen). Åtgärden syftar till att organisera den statsceremoniella verksamheten på ett mer ändamålsenligt sätt. Enligt regeringens bedömning kan inrättandet av förbandet motiveras av behovet att säkerställa både den statsceremoniella verksamheten och möjligheterna att genomföra insatser med övriga förband, då de stående och kontrakterade förbanden befinner sig i en rekryterings- och uppbyggnadsfas. Mot bakgrund av livbataljonens uppgifter kommer förbandet i likhet med de nationella skyddsstyrkorna främst vara utformat för nationell beredskap. Utöver de ordinarie uppgifterna avses förbandet även kunna användas för vissa nationella insatsuppgifter vid höjd beredskap. , när huvuddelen av de stående och kontrakterade förbanden blivit uppfyllda av rekryterad personal, avser regeringen att genomföra en förnyad prövning av frågan om en ändamålsenlig lösning av den statsceremoniella verksamheten. Regeringen bedömer att inrättandet av livbataljonen inte medför några merkostnader totalt sett. Regeringens utgångspunkt är att förbanden i insatsorganisationen ska vara uppfyllda i fråga om materiel och personal. Fram till dess att samtliga befattningar kunnat bemannas med rekryterad personal bör tidigare värnpliktsutbildade kvarstå som krigsplacerade i förbanden. På motsvarande sätt bör befintlig materiel tilldelas förbanden i avvaktan på att nödvändig materiell förnyelse kan ske, t.ex. i fråga om hjulgående splitterskyddade fordon. Även militär personal som utbildats och rekryterats på frivillig grund bör i enlighet med lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt skrivas in för värnplikt och krigsplaceras, så att det finns tillräckligt med krigsplacerad personal för att uppfylla insatsförbanden, förbandsreserven och en personalreserv. Omsättningen och förnyelsen av materiel inom arméstridskrafterna bör syfta till att stödja utvecklingen och uppsättandet av användbara och tillgängliga förband . Prioriterade områden är bl.a. anskaffning av splitterskyddade hjul- gående fordon (AWV) till de lätta mekaniserade manöverbataljonerna och ledningsmateriel för att möjliggöra att samtliga förband kan utföra tilldelade uppgifter. Avseende hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna bör den materiella förnyelsen fortgå i fråga om bl.a. personlig utrustning, fordon och kommunikationsutrustning. I fråga om ledningssystem bör i första hand anskaffningen av mängdmateriel för kommunikation prioriteras. kommer de första leveranserna att ske av taktisk obemannad flygande farkost (TUAV) och det renoverade och modifierade artillerisystemet Haubits 77 B (). I takt med den tyngdpunktsförskjutning som ska ske från tunga och medeltunga stridsfordon till lättare splitterskyddade fordon reduceras antalet stridsfordon till det antal som motsvaras av förbandens behov. De stridsvagnar och som inte behövs i insatsorganisationen överförs till förbandsreserven. har följande förband vidmakthållits: en marin basbataljon. Försvarsmakten redovisar att målen i Deltagande i insats- och övningsverksamhet internationellt, inkl. minröjningsoperationerna i , har ytterligare höjt förmågan hos de stridskrafterna att upprätthålla beredskap samt delta i insatser internationellt. Verksamhet med anställda soldater och sjömän har gett värdefulla erfarenheter inför kommande personalförsörjningssystem. har även Försvarsmaktens redarfunktion etablerats. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har bl.a. följande större materielsystem tillförts eller modifierats och tillförts marinstridskrafterna: två korvetter av Visbyklass, ett minröjningsfartyg av Kosterklass, tre svävare (varvid systemet är slutlevererat), Bataljonen tillförs skyddade fordon för att skapa taktisk landrörlighet. Den amfibiska manöverbataljonen ska utvecklas i nära samverkan med övriga manöverbataljoner. Införandet av korvett typ fortsätter och uppgradering av sjöinformationsutgör ett värdefullt tillskott i marinens insats- var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: del av en amfibiebataljon. Av dessa deltog korvettförbandet bestående av , och i EU:s insats utanför , . Regeringen anser att inriktningen av marinstridskrafterna i stort följts och läget bedöms som godtagbart. Marinstridskrafternas utveckling mot att i huvudsak utgöras av stående och tillgängliga förband slutförs . Genom övningsverksamhet internationellt och deltagande i insatser bör Försvarsmakten fortsätta utveckla sin förmåga att verka inom ramen för en multinationell sjöstyrka. Marinstridskrafterna ska med ytstridsfartyg, minröjningsfartyg, ubåtar, amfibie- och sjöinformationsförband vidmakthålla och utveckla förmågan till kvalificerad ytstrid, ubåtsjakt, minröjning, luftförsvar och underrättelseinhämtning. Förmåga att påverka mål på och under havsytan samt i amfibisk miljö, förmåga till sjöminröjning, luftförsvar, och underrättelseinhämtning vidmakthålls. Sjörörligheten och möjligheten till sjöbasering vidmakthålls för att de ovan nämnda förmågorna primärt ska kunna nyttjas i vårt närområde för att skydda svenska intressen till havs. Marinstridskrafterna ska även kunna delta i lämpliga insatser utanför vårt närområde i syfte att tillsammans med andra bidra till skydd av sjöfart och annan maritim verksamhet. Vidare bör amfibiebataljonen fortsätta arbetet med omorganisationen till en amfibisk Regeringen bedömer att förmågan till bl.a. kvalificerad ytstrid, ubåtsjakt samt minröjning i takt med att allt fler fartyg införs, successivt kommer att öka. Till 2014 ska, enligt Försvarsmaktens planering, samtliga fem fartyg av Visby-klass att ha levererats till Försvarsmakten. Halvtidsmodifieringen av minröjningsfartyg typ Landsort kommer att slutföras . Fartygstypen kallas efter genomförd halvtidsmodifiering minröjningsfartyg typ Koster. slutförs arbetet med produktdefinitionsfas för nya stödfartyg. Med hjälp av stödfartyg vidmakthålls och utvecklas sjörörligheten och möjligheten till sjöbasering vidmakthålls för att möta behovet av insatsförmåga i närområdet. Stödfartyg ökar den operativa nyttan av befintliga fartyg och förband jämfört med . Arbetet med att ersätta två ubåtar typ med två ubåtar av nästa generation fortsätter. De nya ubåtarna beräknas levereras till Försvarsmakten respektive 2019. För två ubåtar typ påbörjas arbetet med halvtidsmodifiering. Arbetet med att ersätta det befintliga signalspaningsfartyget fortsätter. Det nya signalspaningsfartyget kommer att levereras till Försvarsmakten . Amfibiebataljonens materiella förnyelse anpassas till omorganisationen mot en amfibisk manöverbataljon. har bl.a. följande flygförband vidmakthållits: en stridslednings- och luftbevakningsbataljon, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fyra stridsflygdivisioner JAS 39, en transportflygdivision (Tp 84), en central transportflygdivision (Tp (S 102B). Målsättningarna för flygvapenförbanden har i allt väsentligt uppnåtts med undantag för stridslednings- och luftbevakningsbataljonen. Osäkerhet inför framtida omstruktureringar har påverkat produktionen i stridslednings- och luftbevakningsbataljonen. Begränsad tillgång på personal inom flera personalkategorier har medfört att färre flygstridsledda pass har kunnat genomföras än planerat. Flygvapenförband deltog bl.a. i de internationella övningarna Cold Response i , Northern i och Loyal Arrow i . Övningarna genomfördes med gott resultat. Flygvapenförband har vidare deltagit i den nationella beredskapsövningen och genomfört kontinuerlig gränsöverskridande övningsverksamhet med flygförband från i och i . Stridsflygdivisionerna har bl.a. utvecklat förmågan till lufttankning och påbörjat övning med ny utrustning för mörkerflygning. Målen för flygtidsproduktionen har i huvudsak uppnåtts. Fem stycken JAS 39 C/D har levererats till Försvarsmakten. Omskolning till JAS 39 C/D har genomförts på F 21 flygflottilj. Försvarsmakten har fattat ett inriktningsbeslut om avvecklingen av JAS 39A/B innebärande att kvarvarande flygplan planeras utgå ur insatsorganisationen och avvecklas helt till utgången av 2012. Försvarsmakten har genom transportflygdivisionen genomfört insats i med en enhet Tp 84 och markpersonal för taktisk flygtransport för den internationella säkerhetsstyrkan ISAF. Den samlade förmågan till flygtransporter har ökat i och med att Försvarsmakten gått med i det multinationella samarbetet Strategic Airlift Capability (SAC) som driver de tre militära transportflygplanen C-17 Globemaster. ska, när samarbetet uppnått full operativ kapacitet, få tillgång . Det svenska flyguttaget i SAC uppgick . förhållandevis låga uttaget var att SAC- samarbetet fortfarande inte uppnått full förmåga vad avser tillgång på flygplan och piloter. är även medlem i (). uppgick Försvarsmaktens uttag av flygtid i . var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: en stridsflygdivision JAS 39 ett transportflygförband Tp 84 ett signalspaningsflygplan S 102B. Regeringen bedömer att inriktningen av flygstridskrafterna i stort har följts. Läget bedöms som godtagbart med undantag för stridslednings- och luftbevakningsbataljonen. Regeringen avser mot bakgrund av detta att särskilt följa läget inom Försvarsmaktens stridslednings- och luftbevakningsfunktion. Flygstridskrafterna ska i huvudsak utgöras av stående förband och ska primärt utveckla förmågan att verka i och i vårt närområde. Försvarsmaktens förmåga att lösa konflikter över hela konfliktskalan bör utvecklas t.ex. genom internationella övningar. En generell ökning av antalet flygtimmar bör eftersträvas med särskilt fokus på de stridsflygdivisioner som har lägst beredskap. En högre andel flygstridsledda pass ska eftersträvas. utvecklas samverkan mellan kring en gemensam luftlägesbild genom (). Detta stärker förmågan och beredskapen att hantera incidenter. förbättras förutsättningarna för bl.a. gemensamma flygövningar mellan norska och svenska flygförband. Vid sidan av detta har regeringen fastställt att förmågan att med flyg genomföra transporter till och från, samt inom ett operationsområde, ska vidmakthållas och utvecklas. Försvarsmaktens förmåga att genomföra insats tillsammans med andra nationer kan bl.a. utvecklas genom ytterligare fördjupat nordiskt och internationellt samarbete. slutförs införandet av den materiel och de funktioner som utgör materielsystemversion 19, MS19 inom Gripensystemet. vidtas även åtgärder för att vidmakthålla funktionen stridsteknisk ledning genom införandet av interoperabla datalänkar. Detta ökar flygförbandens interoperabilitet och förbättrar förutsättningarna för att ge och ta emot stöd. Efter beslut med anledning av regeringens budgetproposition har Försvarsmakten medgivits att beställa materielsystemversion 20 av JAS 39 C/D, MS20. Denna materielsystemversion som bl.a. omfattar införandet av en lätt GPS-styrd bomb med allväderskapacitet samt åtgärder för att förbättra egenskyddet planeras att införas . Därutöver har beslut om anskaffning av en ny långräckviddig flygburen radarjaktrobot, METEOR, fattats. Denna robot kommer att ersätta befintlig radarjaktrobot med början . Regeringen bedömer att detta leder till en förstärkning av Gripensystemets förmåga. har helikopterbataljonen varit under fortsatt utveckling. Målsättningarna för förbandet har inte uppnåtts, vilket främst beror på att förseningar i leveranserna av helikoptersystemen och påverkat förbandsuppbyggnaden och möjligheterna att genomföra insatser. Flygräddningsverksamheten har i huvudsak genomförts enligt plan. Försvarsmakten förfogar nu över samtliga de 20 helikoptrar som beställts. har levererats och genomgår anpassningar för Försvarsmaktens deltagande med en helikopterenhet i den internationella säkerhetsstyrkan i . Regeringen bedömer att inriktningen av helikopterförbanden i stort har följts. Läget bedöms dock som icke godtagbart. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen tillsatte en särskild utredare (2008:07) med uppgift att se över hur förmågan att understödja Försvarsmaktens insatsförband med helikoptrar ska bibehållas respektive förbättras, samt vilka krav det ställer på dimensioneringen och organisation av helikopterförbanden (dir. 2008:118, samt tilläggsdirektiv 2008:148, 2009:27, samt 2010:13). Försvarsmaktens helikopterresurser (SOU 2010:50). Slutbetänkandet har remissbehandlats. Regeringen har, med stöd av bemyndigande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348), beslutat om anskaffning av ett nytt medeltungt helikoptersystem. I såväl försvarsutskottets yttrande (2009/10:FöU2y), som finansutskottets betänkande (2009/10:FiU21), framfördes att regeringen bör återkomma till med en redovisning för hur helikopterverksamhetens operativa förmågor ska byggas upp. Regeringen konstaterar härvidlag att åtgärder vidtagits för att öka tillgången till medeltung helikopterkapacitet i till genom att tillförs insatsen . Anskaffningen av ett nytt medeltungt helikoptersystem medger en förlängning av bidraget med en helikopterenhet i , genom att helikopterförbanden får ökad kapacitet att kontinuerligt understödja övriga insatsförband vid insatser internationellt. Vidare möjliggörs en ökad rörlighet för förbanden i insatsförsvaret. Det nya helikoptersystemet avses långsiktigt vara operativt parallellt med och . Regeringen har i proposition 2008/09:140 Ett användbart försvar (bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) gett sin syn på principerna för den framtida personalförsörjningen. En bärande princip är att den ska bygga på frivillighet. Förändringarna inom personalförsörjningsområdet är av stor omfattning och kommer att ta tid att genomföra i sin helhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den tillsatta (Fö 2009:03) ska bland annat lämna förslag till regeringen vad avser en säker bemanning av insatser, ge förbättrade möjligheter till tidsbegränsad anställning samt ge förutsättningar för att anställa soldater och sjömän. Utredaren ska slutredovisa sitt uppdrag . Regeringen anser att beslut med anledning av proposition 2008/09:140 samt proposition 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (bet. 2009/10:FöU08, rskr. 2009/10:269) sammantaget innebär att förutsättningar har skapats för att nu påbörja reformeringen av personalförsörjningssystemet. finns avtal mellan parterna på det statliga avtalsområdet för att anställa soldater och sjömän som tjänstgör kontinuerligt. Vidare har Försvarsmakten infört ett krav på internationell arbetsskyldighet för alla befattningar i insatsorganisationen. Personalförsörjningen ska utgå från behov föranledda av insatsorganisation 2014, varvid uppbyggnaden av insatsorganisationens operativa förmåga ska prioriteras. Den uppfyllnad av insatsorganisation 2014 som påbörjats bör påskyndas. Regeringen kommer noggrant att följa övergången från det gamla utbildningssystemet som byggde på plikt till det nya frivilliga utbildningssystemet. Härvid är det av största vikt att den nya tremånadersutbildningen med efterföljande kompletterande utbildning startar . Totalförsvarsplikt, rekrytering och grundutbildning påbörjade cirka 7 300 totalförsvarspliktiga värnpliktsutbildning vid Försvarsmakten. Andelen som avbröt grundutbildningen var , vilket är något lägre än den nivå som gällt . Av de som påbörjade grundutbildning var andelen kvinnor , vilket är den högsta andelen . Antalet kvinnor som påbörjat grundutbildning har ökat från cirka 420 till cirka 640. har alla kvinnor i årsklassen bjudits in att svara på den webbaserade lämplighetsundersökningen som föregår mönstringen/antagningsprövningen. Jämfört med antalet kvinnor som tidigare ansökte om att få antagningspröva har fem gånger fler kvinnor svarat på lämplighetsundersökningen. har lämplighetsundersökt drygt 16 000 kvinnor som anmält intresse för antagningsprövning och 71 000 mönstringspliktiga män. Av dessa har cirka 19 400 män genomgått mönstring och cirka 2 200 kvinnor antagningsprövats. Antalet kvinnor som genomgått antagningsprövning har ökat med jämfört med . Av de som 2009 skrevs in för värnpliktsutbildning är andelen kvinnor . Regeringen ser positivt på den stora ökningen av antalet och andelen kvinnor som genomgår lämplighetsundersökning, antagningsprövning och skrivs in för värnpliktsutbildning. Enligt regeringens bedömning är den positiva utvecklingen till stor del ett resultat av den ovannämnda satsningen att bjuda in samtliga kvinnor i åldersklassen att delta i den webbaserade lämplighetsundersökningen. har tillförts ca för att finansiera denna satsning som tidigare beskrivits i budgetpropositionerna (se prop. 2006/2007:1, Utgiftsområde 6, s. 59 och prop. 2007/2008:1, Utgiftsområde 6, s. Regeringens bedömning: Den nya grundläggande militära utbildningen på frivillig grund bör vara fullt utbyggd . Från och med bör huvuddelen av den militära personal som väljer att ta anställning i Försvarsmakten eller tjänstgöra i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna rekryteras från den nya utbildningen. Samtliga förband i insatsorganisationen samt förbandsreserven bör vid varje givet tillfälle vara uppfyllda i fråga om krigsplacerad personal. Därutöver ska det antal krigsplaceras som behövs i en personalreserv. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen lämnade propositionen (2009/10:160) Modern personalförsörjning för ett användbart försvar vissa frågor om Försvarsmaktens personal till . Propositionen innehöll bl.a. förslag till ändringar i lagen om totalförsvarsplikt m.m. samt regeringens bedömningar avseende utformningen av den framtida rekryteringen och grundläggande utbildningen av militär personal. Till grund för regeringens förslag låg bl.a. slutbetänkandet från Utredningen om totalförsvarsplikten Totalförsvarsplikt och frivillighet (SOU 2009:63). Med anledning av propositionen beslutade om ändringar i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt m.m. (bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisade kompletterande budgetunderlag med utgångspunkt från de bedömningar regeringen redovisade i propositionen. redovisade Försvarsmakten hur den nya frivilliga utbildningen bör kvalitetssäkras. kommer Försvarsmakten att redovisa myndighetens förslag till hur medinflytandearbetet för rekryter bör organiseras på central nivå inom myndigheten. Regeringen beslutade att ge Försvarsmakten och i uppdrag att genomföra nödvändiga åtgärder med anledning av de lagändringar beslutat om. Enligt uppdraget ska Försvarsmakten rekrytera till en cirka lång frivillig militär grundutbildning samt genomföra denna. Utbildningen ska vara utformad i enlighet med regeringens bedömningar i avsnitt 4.7 i prop. 2009/10:160. Enligt regeringens mening är det angeläget att Försvarsmakten prioriterar uppbyggnaden av den nya frivilliga militära grundutbildningen för att svara mot det rekryteringsbehov som finns hos förbanden i insatsorganisationen. genomför Försvarsmakten denna utbildning för cirka 800 personer, främst syftande till att möta rekryteringsbehovet inom hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. erbjuds de totalförsvarspliktiga som före lagändringen varit inskrivna för värnplikt att fullfölja utbild- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ningen på frivillig grund. planerar Försvarsmakten att genomföra den nya utbildningen för cirka 1 900 personer. De totalförsvarspliktiga som före lagändringen var inskrivna för värnpliktsutbildning erbjuds att i stället genomföra den nya långa utbildningen. Enligt regeringens bedömning bör den nya frivilliga militära grundutbildningen kunna vara fullt utbyggd . Från och med bör även majoriteten av den militära personal som väljer att ta anställning i Försvarsmakten eller tjänstgöra i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna rekryteras från den nya utbildningen. För att säkerställa ett tillräckligt rekryteringsunderlag bör utbildningen bedrivas och på flera olika platser i landet. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att i budgetunderlaget redovisa myndighetens bedömning av utbildningsbehovet i fråga om den frivilliga militära utbildningen utifrån det samlade rekryteringsbehovet av militär personal. Av redovisningen ska särskilt framgå myndighetens motiverade bedömning av utbildnings- och rekryteringsbehovet i fråga om kontrakterade och stående förband, officersutbildning och hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. För att möta rekryteringsbehoven fram till dess att den nya utbildningen är fullt utbyggd bör Försvarsmakten göra särskilda insatser för att rekrytera militär personal till insatsförbanden bland tidigare värnpliktsutbildade. I detta sammanhang vill regeringen särskilt lyfta fram betydelsen av rekryteringen till hemvärnet. kommer det enligt regeringens bedömning vara nödvändigt att bedriva viss grundläggande militär utbildning som direkt syftar till att möta hemvärnets behov av personal. Även på kan viss direktutbildning till hemvärnet vara motiverad, bl.a. mot bakgrund av hemvärnets särskilt starka behov av att kunna rekrytera i alla delar av landet.