prop · GX0396 · 2010-02-09 00:00:00 — Kostnaden kan uppskattas till exklu- sive mervärdesskatt per skylt. Denna kostnad kan förväntas slå i högre grad mot företag med färre apotek än de som kan köpa in större kvanti- teter, eftersom inköpspriset för skyltarna sannolikt är lägre ju fler skyltar som köps in. Dessutom tillkommer arbetskostnader för montering och Prop. 2009/10:96 bygglov. Apoteken kommer dock inte att ha några kostnader för att be- vaka varumärket eller driva eventuella processer mot intrångsgörare eftersom detta blir en uppgift för . Någon licensavgift kommer heller inte att utgå. 12.1.3Konsekvenser för det offentliga har tagit fram licensavtal som ska gälla tills lagreg- leringen är på plats och ansvarar också för framtagande av de avtal som ska gälla härefter. De avtal som har ingåtts före lagändringen kan näm- ligen behöva justeras när lagen har trätt i kraft. bör reglera aktörernas möjligheter att använda symbolen, utöver lagens krav. Läke- medelsverkets kostnader för framtagandet av licensavtal har beräknats till . får också en ny uppgift i att bedriva tillsyn över symbolen. Den föreslagna regleringen innebär att öppenvårdsapotekens användning av symbolen tillsynas enligt lagen (2009:366) om handel med läkemedel samt att andra näringsidkares eventuella användning av symbolen beivras enligt reglerna i varumärkeslagen (1960:644). Som har påpekat i sitt remissvar kommer att ha kostnader för bevakning av sin rätt och eventu- ellt för processer mot intrångsgörare. Dessutom tillkommer kostnader för upprätthållande av skyddet för varumärket. Detta innebär att varumärkes- registreringen måste förnyas samt att innehavaren gör verk- ligt bruk av varumärket, 25 a § varumärkeslagen. Kostnaden för ansökan om förnyelse för skydd i en klass uppgår till . För varje klass utöver den första tillkommer . ökade arbetsbörda avses finansieras med medel som avsatts i statsbudgeten för omregleringen av apoteksmarknaden en- ligt budgetpropositionen (prop. 2008/09:1). Några licensavgifter bör, som tidigare nämnts, inte tas ut. 12.2Förslaget om tillverkning av extemporeläkemedel De krav som gäller för extemporetillverkning, såsom reglerna om god tillverkningssed och bestämmelserna i läkemedelsstandard ska givetvis även framöver gälla för tillverkning av sådana läkemedel. Dessa regler syftar till säkerhet och kontroll av produkterna och deras hantering och användning. Priset på läkemedlen bestäms, efter ansökan, av Tandvårds- och läke- medelsförmånsverket. I den mån regleringen innebär att tillverkningen, bl.a. genom ökad konkurrens, kan effektiviseras bör denna kunna få en prispressande effekt. 12.2.2Konsekvenser för marknaden och näringsidkarna sker tillverkning av extemporeläkemedel främst vid duktion (). Den föreslagna regleringen bedöms underlätta för andra aktörer att komma in på marknaden. Det skapas där- med möjligheter för företagen som inte finns . Detta bör gynna kon- kurrensen på marknaden. Denna bedömning delas av Företagarna som anför att förslaget medför nya administrativa kostnader men att det får anses uppvägas av att marknaden öppnas upp för aktörer som vill fungera som extemporeapotek. Ett tillståndsförfarande framstår därmed som rim- ligt. Aktörerna kommer att behöva ansöka om tillstånd hos Läkemedels- verket för tillverkningen. Ansökningsförfarandet kommer att fordra administrativa resurser hos företagen, när det gäller insatser för att sam- manställa den information som krävs för ansökan. Storleken av de administrativa kostnaderna är dock svåra att i detalj beräkna , eftersom det inte är klart vilka krav kommer att ställa på en ansökan, se mer nedan. Det kan dock konstateras att de uppgifter som behöver lämnas vid tillståndsansökan är lika för alla sökande oavsett företagsstorlek. I det följande beskrivs närmare det innehåll i tillståndsansökan som är sannolikt att anta. Det är dock viktigt att påpeka att som kraven som följer av att ansöka om tillstånd leder till kostnader för företagen skapas möjligheter för företag att verka som inte existerar. Vissa uppgifter och handlingar kommer att krävas angående sökanden såsom sökandens namn eller, om sökanden är en juridisk person, firma och postadress samt i tillämpliga fall kopia av registreringsbevis för bolag. Det kan också komma att krävas uppgift om ansökan avser tillverkning av visst läkemedel, viss typ av läkemedel eller läkemedel i allmänhet samt vilken läkemedelsform eller läkemedelsformer som tillverkningen avser. För att kunna pröva en ansökan kan det antas att kommer att behöva information om var tillverkningen ska ske samt vilka lokaler och vilken utrustning som avses att användas. Det kan också antas att ansökan kommer att behöva innehålla förslag på sakkunnig person. Regeringen har i propositionen Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145 s. 411) bedömt de administrativa lönekostnaderna för att ansöka om tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument till cirka 20 per apotek. Kostnaderna för en sådan ansökan som är i fråga bedöms bli lägre. tillstyrker förslaget i promemorian men menar att konse- kvensutredningen är bristfällig. Rådet anför att konsekvensutredningen inte närmare belyser företagens kostnader i samband med extemporetill- verkning. Det saknas även en uppskattning av antalet företag som kommer att beröras av förslaget. Den som ansöker om tillstånd för tillverkning av läkemedel ska enligt 25 § läkemedelslagen (1992:859) betala en ansökningsavgift. Så länge tillståndet gäller ska årsavgift betalas. Detta gäller även för tillverkning av extemporeläkemedel. Det är regeringen som bestämmer storleken på avgifterna. Av förordningen (1993:595) om avgifter för den statliga kon- trollen av läkemedel framgår att ansökningsavgiften för tillstånd att till- verka läkemedel uppgår till samt att årsavgiften för sådan till- verkning uppgår till med tillägg om för fler än tre Prop. 2009/10:96 läkemedelsformer. Då avgiften bestäms bör det beaktas att det samlade avgiftsuttaget motsvarar kostnader. är det, förutom öppenvårdsapoteken och sjukhus- apoteken, APL som tillverkar extemporeläkemedel. Hur många extem- poreapotek som etableras på marknaden framöver är svårt att bedöma. Regeringen gör den bedömningen att det i vart fall inte kommer att nyetableras särskilt många extemporeapotek eftersom den svenska marknaden är förhållandevis begränsad. 12.2.3Konsekvenser för det offentliga Det föreslås att inrättningarna för tillverkning av extemporeläkemedel, av patientsäkerhetsskäl, ska vara bemannade med en eller flera farmaceuter. Det ska även fortsättningsvis vara öppenvårdsapoteken som sköter såväl recepthanteringen som utlämnandet av läkemedlet. Även sjukhusapo- teken sköter recepthantering och utlämnande av läkemedel (Se Läke- medelsverkets föreskrifter [LVFS 2008:9] om anmälan om sjukhusens Regeringen har i propositionen Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145) uttalat att (APL) bör avyttras från . Genom den föreslagna regleringen kan APL ansöka om tillstånd för tillverkningen. får nya uppgifter i att administrera och bedöma ansökningar om tillverkning av extemporeläkemedel på andra platser än sjukhusapotek eller öppenvårdsapotek samt utöva tillsyn. Verket kan komma att behöva revidera de föreskrifter som reglerar tillverkning av läkemedel. Även Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter (TLVFS 2009:3) om handelsmarginal för läkemedel och andra varor som ingår i läkemedelsförmånerna kan behöva justeras. Som nämnts ovan finansieras genom års- och ansökningsavgifter. Den ökade arbetsbördan påverkar därför inte stats- budgeten. Enligt 25 § läkemedelslagen (1992:859) ska den som ansöker om tillstånd för tillverkning av läkemedel betala en ansökningsavgift. Så länge tillståndet gäller ska årsavgift betalas. Det är regeringen som be- stämmer storleken på avgifterna. Det samlade avgiftsuttaget bör mot- svara kostnader. Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets eventuella ökade kostnader till följd av förslaget bedöms bli marginella. 12.3Förslaget om uppgifter för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn Öppenvårdsapoteken är skyldiga att rapportera administrativa uppgifter till . Det är t.ex. fråga om uppgift om huruvida förskrivningen är med eller utan förmån och om utbyte skett vilket läkemedel som bytts ut och mot vilket läkemedel. administrativa uppgifter ingår även sådana uppgifter som måste regi- Prop. 2009/10:96 streras för att recept och blanketter som används för flera uttag ska kunna sparas elektroniskt samt sådana uppgifter som behövs för administra- tionen av högkostnadsskyddet. Uppgifterna registreras i receptregistret som förs av . Expedierande personal på öppen- vårdsapoteken har direktåtkomst till receptregistret för bl.a. expediering av läkemedel. I samband härmed har personalen tillgång till bl.a. administrativa uppgifter. Genom förslaget kommer uppgifterna att lämnas ut ur receptregistret för ytterligare ett ändamål, nämligen redovisning av uppgifter för Tand- vårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) tillsyn över utbyte av läke- medel enligt 21 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. TLV kommer enligt förslaget att få tillgång till uppgift om inköpsdag, vara, mängd, kostnad, kostnadsreducering enligt lagen om läkemedels- förmåner m.m. samt administrativa uppgifter för sin tillsyn. Uppgifterna kommer att redovisas per öppenvårdsapotek. Däremot kommer inga upp- gifter som kan hänföras till enskilda att få redovisas för ändamålet. 12.3.2Konsekvenser för marknaden och näringsidkarna anför att , för att kunna lämna administrativa uppgifter, kommer att behöva hämta in uppgifterna från företagen. vill därför göra regeringen uppmärksam på att detta kan komma att öka den administrativa bördan för företagen, vilket rimmar illa med regeringens ambition att minska den administrativa bördan . Öppenvårdsapoteken ska lämna de uppgifter som anges i 8 § lagen (1996:1156) om receptregister till . Detta innebär att öppenvårdsapoteken ska lämna administrativa uppgifter till bolaget. Förslaget innebär därmed ingen ökad administrativ börda för öppenvårdsapoteken. () föreslås få tillgång till uppgifterna för sin tillsyn över bestämmelserna om utbyte av läke- medel enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Att bestäm- melserna om utbyte efterlevs har stor betydelse för priskonkurrensen på läkemedelsmarknaden eftersom utbytesreglerna är avsedda att åstad- komma prispress på parallellimporterade läkemedel och generiska läke- medel. Genom den föreslagna regleringen får TLV möjlighet att upprätt- hålla och bedriva en effektivare tillsyn över att öppenvårdsaktörerna tillämpar reglerna på rätt sätt. 12.3.3Konsekvenser för det offentliga () har enligt 25 § lagen om läkemedelsförmåner m.m. rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. Som nämnts ovan har dock regeringen i propositionen Omreglering av apoteksmarknaden (prop. 2008/09:145 s. 317) konstaterat att det inte är tillräckligt att myndigheten i efterhand får tillgång till uppgifterna från de enskilda öppenvårds- Förslaget innebär att de uppgifter TLV får från enligt 18 § lagen (1996:1156) om receptregister Prop. 2009/10:96 kompletteras med administrativa uppgifter. Genom förslaget får myndig- heten möjlighet att analysera om öppenvårdsapoteken expedierar de billigaste utbytbara läkemedel som finns tillgängliga. Myndigheten kommer även att kunna analysera om utbytet förhindrats av förskrivaren eller av patienten. Att bestämmelserna om utbyte av läkemedel efterlevs har betydelse för det offentligas kostnader för läkemedelsförmånerna. TLV har beräknat vinsterna av ökad följsamhet till . innebär förslaget att vissa ytterligare upp- gifter ska överföras till TLV för dess tillsyn. Dessutom ska uppgifterna redovisas per öppenvårdsapotek. Inga uppgifter som kan hänföras till en- skilda ska redovisas för ändamålet. Kostnaden för redovisningen bedöms bli marginell. Genom förslaget klargörs att tillståndshavaren själv även kan vara läke- medelsansvarig på . Klargörandet bedöms som viktigt för de små företagens möjligheter att verka på marknaden. Att tillståndshavaren själv kan vara läkemedelsan- svarig minskar inträdeshindren och möjliggör även för mindre aktörer att etablera sig på apoteksmarknaden. Förslag till lag om ändring i läkemedelslagen I paragrafen regleras tillstånd för tillverkning av läkemedel. stycket föreslås en ny bestämmelse enligt vilken en inrättning kan få till- stånd av för tillverkning av läkemedel för ett visst till- fälle (s.k. extemporeläkemedel). Vid sådan tillverkning ska inrättningen vara bemannad med en eller flera farmaceuter. Bestämmelser om att även öppenvårdsapoteken och sjukhusapoteken ska vara bemannade med farmaceuter finns i lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Med farmaceut avses enligt föreskrifter (LVFS 2009:13) om förordnande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit, den som är behörig att utöva yrke som apotekare eller receptarie enligt 3 kap. 4 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och Av andra stycket framgår att det för tillverkning av extemporeläke- medel på öppenvårdsapotek eller sjukhusapotek inte heller i fortsätt- ningen kommer att krävas något särskilt tillstånd från . Andra krav på öppenvårdsapoteken och sjukhusapoteken finns i lagen om handel med läkemedel. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. 13.2Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister I paragrafen regleras för vilka ändamål personuppgifterna i receptregi- stret får behandlas samt vilka begränsningar som gäller för register- användningen. I tredje stycket föreslås det en komplettering så att det för ändamålet registrering och redovisning av uppgifter för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn över utbyte av läkemedel enligt 21 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. (p. 10) inte får redovisas några uppgifter som kan hänföras till en enskild person. Uppgifterna måste dock ha en sådan specificering att de kan användas för ändamålet. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. I paragrafen regleras Apotekens Service AB:s uppgiftsskyldighet från receptregistret till (). Det föreslås att bolaget även ska lämna ut administrativa uppgifter. Med sådana uppgifter avses uppgifter såsom huruvida förskrivningen är med eller utan förmån och om utbyte enligt lagen (2002:160) om läke- medelsförmåner m.m. skett vilket läkemedel som bytts ut och mot vilket läkemedel bytet har skett. I begreppet administrativa uppgifter in- går även sådana uppgifter som måste registreras för att recept och blan- ketter som används för flera uttag ska kunna sparas elektroniskt. Det rör sig således om samtliga uppgifter som enligt före- skrifter (LVFS 2009:13) om förordnande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit, behövs för att en giltig förskrivning ska föreligga. Be- greppet omfattar också sådana uppgifter som behövs för administrationen av högkostnadsskyddet (se prop. 2008/09:145 s. 443). Det klargörs också att redovisningen ska ske per öppenvårdsapotek. Öppenvårdsapotekens uppgiftsskyldighet till framgår av lagen (2009:366) om handel med läkemedel (2 kap. 6 § 5). För vilka ändamål personuppgifterna i receptregistret får behandlas och vad receptregistret får innehålla regleras i lagen (1996:1156) om recept- register (6 § 10 respektive 8 §). Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. 13.3Förslag till lag om ändring i lagen (2009:366) om handel med läkemedel 2 kap. 6 § I paragrafen anges de krav som ställs på den som har tillstånd enligt 2 kap. 1 § att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument. Det föreslås ett förtydligande i punkten 4 så att det inte ska råda några tvivel om att tillståndshavaren även kan vara läkemedelsansvarig för öppenvårdsapoteket. Det föreslås att en ny punkt 12 införs med ett krav på tillståndshavaren att ha varumärket för öppenvårdsapotek (den s.k. apotekssymbolen) väl synligt på . har genom registrering av varu- märket hos ensamrätt till symbolen. För att få rätt att använda symbolen och kunna uppfylla kravet måste till- ståndshavaren ingå ett licensavtal med . Bestämmelser om hur symbolen närmare ska användas bör regleras på en lägre norm- nivå än lag, se förslaget till 2 kap. 11 § 5. Bestämmelsen är kopplad till 2 kap. 4 § vilket innebär att den som ansöker om tillstånd ska visa att den har förutsättningar att uppfylla kravet att använda symbolen. Sökanden bör t.ex. kunna visa att den är beredd att ingå licensavtalet med . Uppfylls inte kravet har möjlighet att vid sin tillsyn meddela förelägg- anden eller förbud, som kan kombineras med vite, och i yttersta fall åter- kalla tillståndet att bedriva detaljhandel med läkemedel enligt bestäm- melserna i 7 kap. och 8 kap. lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslagen behandlas i avsnitten 5.3 och 8. 2 kap. 11 § I paragrafen återfinns bemyndiganden knutna till kravkatalogen i 2 kap. 6 §. Det föreslås att en ny punkt 5 införs med ett bemyndigande för rege- ringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela före- skrifter om användning av det varumärke som avses i 2 kap. 6 § 12, t.ex. i fråga om storleken på skyltar och placering av symbolen. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget behandlas i avsnitt 5.3. Nuvarande lydelseYrkesmässig tillverkning av läkemedel och mellanprodukter får bedrivas endast av den som har tillstånd. Utan sådant tillstånd får läkemedel för ett visst tillfälle tillverkas på apotek. Författningsförslag i promemorian Vissa apoteksfrågor Ds 2009:49 Förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859) Härigenom föreskrivs att 16 § läkemedelslagen (1992:859) ska ha följ- ande lydelse. Yrkesmässig tillverkning av läkemedel och mellanprodukter får bedrivas endast av den som har tillstånd. En inrättning som har Läkemedels- verkets tillstånd att tillverka läke- medel för ett visst tillfälle (extem- poreapotek) ska vid sådan tillverk- ning vara bemannad med en eller flera farmaceuter. Vid tillverkning av läkemedel för ett visst tillfälle på öppenvårds- apotek eller sjukhusapotek krävs inte något sådant tillstånd som anges i första stycket. Bestämmelser om tillstånd till maskinell dosdispensering på öppen- vårdsapotek finns i 6 kap. lagen (2009:366) om handel med läkemedel. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:368. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister Härigenom föreskrivs att 6 och 18 §§ lagen (1996:1156) om recept- register ska ha följande lydelse. Personuppgifterna i receptregistret får behandlas om det är nödvändigt för 1.expediering av läkemedel och andra varor som förskrivits, 2.registrering av underlaget för tillämpningen av bestämmelserna om läkemedelsförmåner vid köp av läkemedel m.m., 3.debiteringen till landstingen, 4.ekonomisk uppföljning och framställning av statistik hos , 5.registrering och redovisning till landstingen av uppgifter för eko- nomisk uppföljning och framställning av statistik, 6.registrering och redovisning till förskrivare, till verksamhetschefer enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och till läkemedels- kommittéer enligt lagen (1996:1157) om läkemedelskommittéer av upp- gifter för medicinsk uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring i hälso- och sjukvården, 7.registrering och redovisning till av uppgifter för epidemiologiska undersökningar, forskning och framställning av statistik inom hälso- och sjukvårdsområdet, 8.registrering av recept och blanketter som används för flera uttag, samt registrering av dosrecept och elektroniska recept, 9.registrering och redovisning till av uppgifter om enskild läkares eller tandläkares förskrivning av narkotiskt läkemedel, för styrelsens tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, och 10.registrering och redovisning av uppgifter för Tandvårds- och läke- medelsförmånsverkets tillsyn över utbyte av läkemedel enligt 21 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Behandling av personuppgifter för ändamål som avses i första stycket 2 och 8, med undantag för registrering av elektroniska recept, får endast ske i fråga om den som har lämnat sitt samtycke till behandlingen. För ändamål som avses i första stycket 3 får uppgifter som kan hänföras till en enskild person inte omfatta annat än inköpsdag, kostnad, kostnads- reducering och patientens personnummer. För ändamål som avses i första För ändamål som avses i första stycket 4, 6 och 9 får inga upp- stycket 4, 6, 9 och 10 får inga upp- gifter redovisas som kan hänföras gifter redovisas som kan hänföras till en enskild person. till en enskild person. enligt första stycket 5 får inte om- enligt första stycket 5 får inte om- fatta några åtgärder som innebär fatta några åtgärder som innebär 1 Senaste lydelse 2009:370. att uppgifter som kan hänföras till att uppgifter som kan hänföras till enskild patient redovisas. enskild patient redovisas. Dock får uppgifter som kan hän- Dock får uppgifter som kan hän- föras till en enskild förskrivare föras till en enskild förskrivare ingå i redovisning enligt första ingå i redovisning enligt första stycket 6 till samma förskrivare stycket 6 till samma förskrivare och till verksamhetschefen vid den och till verksamhetschefen vid den tjänstgör samt i redovisning enligt tjänstgör samt i redovisning enligt första stycket 9 till . första stycket 9 till . Förskrivningsorsak får redovisas endast för de ändamål som avses i första stycket 5 och 6. ska, för det ändamål som avses i 6 § första stycket 10, till Tand- vårds- och läkemedelsförmåns- verket lämna ut uppgifter om inköpsdag, vara, mängd, kostnad och kostnadsreducering enligt lagen (2002:160) om läkemedels- förmåner m.m. ska, för det ändamål som avses i 6 § första stycket 10, till Tand- vårds- och läkemedelsförmåns- verket lämna ut administrativa uppgifter, uppgifter om inköpsdag, vara, mängd, kostnad och kostnadsreducering enligt lagen (2002:160) om läkemedelsför- måner m.m. redovisat per öppen- vårdsapotek. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2009:370. Förslag till lag om ändring i lagen (2009:366) om handel med läkemedel Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (2009:366) om handel med läkemedel ska ha följande lydelse. Den som har tillstånd enligt 1 § att bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument ska 1.ha lokalen bemannad med en eller flera farmaceuter under öppet- hållandet, 2.bedriva verksamheten i lokaler som är lämpliga för sitt ändamål, 3.tillhandahålla samtliga förordnade läkemedel, och samtliga för- ordnade varor som omfattas av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., 4.till sitt förfogande ha en läkemedelsansvarig, 5.vid expediering av en förskrivning lämna de uppgifter som anges i 8 § lagen (1996:1156) om receptregister till Aktie- bolag, 6.ha ett elektroniskt system som gör det möjligt att få direktåtkomst till uppgifter hos , 7.till lämna de uppgifter som är nöd- vändiga för att bolaget ska kunna föra statistik över detaljhandeln, 8.utöva särskild kontroll (egenkontroll) över detaljhandeln och han- teringen i övrigt och se till att det finns ett för verksamheten lämpligt egenkontrollprogram, 9.på begäran utfärda intyg enligt 3 a § lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, 10. på begäran erbjuda konsu- 10. på begäran erbjuda konsu- menter delbetalning av läkemedel menter delbetalning av läkemedel och varor som omfattas av lagen och varor som omfattas av lagen om läkemedelsförmåner m.m., och om läkemedelsförmåner m.m., tion och rådgivning om läkemedel, tion och rådgivning om läkemedel, vård till konsumenter samt se till vård till konsumenter samt se till att informationen och rådgiv- att informationen och rådgiv- ningen endast lämnas av personal ningen endast lämnas av personal med tillräcklig kompetens för upp- med tillräcklig kompetens för upp- 12. ha ett av registrerat varumärke för öppen- vårdsapotek väl synligt. Denna lag träder i kraft .