prop · GX03216 · 2010-05-07 00:00:00 — Förslaget medför därför inga statsfinansiella kostnader. Som utpekad tillhandahållare av en samhällsomfattande posttjänst, har (Posten) inte heller framfört önskemål om finansiering. Ytterligare en faktor som påverkar de statsfinansiella konsekvenserna vad gäller den samhällsomfattande posttjänsten är de effekter som kan uppnås genom samgåendet mellan /S. Genom samgåendet förväntas ökade volymer och finansiella resurser på lång sikt värna den samhällsomfattande posttjänsten. Samgåendet kommer att stärka förmågan att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten med fortsatt hög kvalitet, tillgänglighet och lönsamhet (prop. 2007/08:143 s. 12). Inte heller i övrigt torde utredningens förslag medföra några konsekvenser som måste finansieras i särskild ordning av staten. Den nya postlagen skapar förutsättningar för att stärka de mindre post- operatörernas ställning på marknaden. Genom att den samhällsom- fattande posttjänsten garanteras och att konkurrensen på marknaden förbättras kommer såväl företag som konsumenter och övriga användare att gynnas av de nya reglerna. Förslagen kan få effekter för postoperatörernas och konkurrensförmåga eftersom förslagen bl.a. syftar till att effektivare konkurrens på marknaden. av alla försändelser på brevmarknaden och är störst av post- operatörerna med drygt 24 000 anställda. Därefter följer som hanterar av försändelserna med ca 1 500 anställda. Därutöver finns ett trettiotal mindre företag som bedriver postverksamhet. Av dessa har tretton företag 1-4 anställda och nio före- tag saknar helt anställd personal. Förslagen bedöms inte påverka före- tagens administrativa kostnader och inte heller medföra andra kostnader eller förändringar i verksamheten. Vad gäller kravet på olika konton för de produkter och tjänster som ingår i den samhällsomfattande post- tjänsten och de som inte gör det, anför PTS att Posten har en intern redovisning som uppfyller sådana krav. Förslaget torde därför inte medföra några ytterligare kostnader för Posten. Förslaget om en möjlighet att förena tillstånd att bedriva postverksam- het med en skyldighet att medverka vid eftersändning av postförsändelser på villkor som är skäliga, konkurrensneutrala och icke-diskriminerande utanför operatörers eget utdelningsområde, bör påverka de små före- tagens förutsättningar eftersom kostnaderna för eftersändning genom bestämmelsen bör minska jämfört med då i många fall i det närmaste fullt porto erläggs. Mot bakgrund av att det i praktiken är Posten som utför eftersändningarna riskerar Posten visst inkomstbortfall. Genom att kravet på mottagarlösen tas bort ur postlagen blir post- operatörnas hantering av obeställbara brev enklare för postoperatörna och därigenom minskar den administrativa börda som hanteringen är förknippad med. Förslagen om klagomålshantering bör inte föranleda några ökade kostnader då detta krav redan är inskrivet i postopera- törernas tillståndsvillkor. Sammantaget kommer förslagen att stärka de mindre postoperatörernas ställning på marknaden. Posten som är utsedd att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten kommer inte att påverkas i nämnvärd utsträckning. När det gäller kostnader för landsting och kommuner bedömer utredningen att förslaget inte kommer att ha några nämnvärda konsekvenser annat än de som uppkommer för samtliga användare av posttjänster, dvs. den samhällsomfattande posttjänsten garanteras och förutsättningarna för konkurrensen på marknaden förbättras. Inte heller bedöms förslagen ha några andra konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, sysselsättningen, brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, den offentliga servicen i olika delar av landet, jämställdheten mellan män och kvinnor och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. För att göra lagens struktur lättillgänglig har den delats in i fyra olika kapitel. Det första kapitlet innehåller inledande bestämmelser. Därefter följer ett kapitel med bestämmelser om postverksamhet och efter det ett kapitel med bestämmelser om samhällsomfattande posttjänst och andra posttjänster. Det sista kapitlet innehåller gemensamma bestämmelser om postverksamhet och samhällsomfattande posttjänst m.m. Inledande bestämmelser Lagens tillämpningsområde 1 § I denna lag finns bestämmelser om postverksamhet och samhällsomfattande posttjänst. Paragrafen, som anger lagens innehåll, är ny i förhållande till postlagen (1993:1684), härefter benämnd lag. 2 § I denna lag betyder användare: varje fysisk eller juridisk person som i egenskap av avsändare eller mottagare har nytta av att en posttjänst tillhanda- hålls, brev: en adresserad försändelse som är innesluten i kuvert eller annat omslag och som väger högst samt vykort, brevkort och liknande försändelser, obeställbart brev: ett brev som 1.inte kan delas ut till mottagaren, 2.är ofrankerat eller otillräckligt frankerat, eller 3.har återsänts från en postförvaltning eller ett befordringsföretag iutlandet till det postbefordringsföretag som befordrade brevet från , postförsändelse: en adresserad försändelse som väger högst och som överlämnas i den slutliga form i vilken den ska trans- porteras av en tillhandahållare av posttjänster, postnummersystemet: ett system av sifferserier som för postbe- fordringsändamål används för att dela in landet i postnummer- områden, postverksamhet: regelbunden insamling, sortering, transport och utdelning av brev mot betalning, posttjänst: insamling, sortering, transport och utdelning av postför- sändelser mot betalning. samhällsomfattande posttjänst: en posttjänst som ska finnas i hela landet, som är av god kvalitet och som innebär att alla användare kan ta emot postförsändelser och till rimliga priser för befordran kan avlämna sådana försändelser. Paragrafen innehåller ett antal olika definitioner dels års lag, dels vissa nya definitioner. Definitionen av användare är ny i förhållande till lag och motsvarar i huvudsak definitionen i artikel 2.17 postdirektiv. I stället för begreppet adressat som används i postdirektivet har begreppet mottagare valts i den nya lagen eftersom detta begrepp redan före- kommer lag. Definitionen av brev motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 § andra stycket lag. Innebörden av termen förklaras närmare i prop. 1993/94:38 s. 152, där det bl.a. framgår att med brev avses adresse- rade försändelser som är inneslutna i kuvert eller annat omslag samt vissa öppna försändelser, som vykort, brevkort och liknande. Definitionen av obeställbart brev motsvarar delvis 8 § lag. Kravet i 8 § 2 lag på att mottagaren inte har löst ut brevet (s.k. mottagarlösen) för att det ska anses som obeställbart har inte tagits med i den nya lagen. Det är respektive postoperatörs ansvar att avgöra vilka brev som är ofrankerade eller otillräckligt frankerade och som därmed ska skickas tillbaka till avsändaren i enlighet med 2 kap. 9 §. Även om skyldigheten att låta mottagaren lösa ut brevet har tagits bort i den nya lagen finns det inget som hindrar att postoperatören ändå delar ut brevet till mottagaren utan lösen, alternativt erbjuder mottagaren att lösa ut brevet. Om mottagaren i sådana fall inte löser ut brevet och postopera- tören inte vill dela ut det ofrankerade eller otillräckligt frankerade brevet utan lösen, måste försändelsen hanteras enligt bestämmelserna för obeställbara brev. Begreppet postförsändelse används lag utan att definieras närmare. Definitionen av postförsändelse motsvarar delar av definitionen i artikel 2.6 postdirektiv. Syftet med att definiera begreppet är att tydliggöra skillnaden mellan postförsändelse och brev, då regel- bunden befordran av brev utgör postverksamhet som är tillståndspliktigt enligt 2 kap. 1 § i den nya lagen. I begreppet postförsändelse ingår för- utom brev exempelvis även böcker, kataloger, tidningar och tidskrifter samt paket. Definitionen av postnummersystemet motsvarar 3 a § första stycket lag. En närmare redogörelse för begreppet finns i prop. 1998/99:95 s. 15 f. och 29 där det bl.a. anges att postnummersystemet är utformat för postbefordring och inte primärt för andra ändamål. Vad som avses med postbefordran anges i prop. 1993/94:38 s. 151 f. och beskrivs nedan under definitionen av postverksamhet. I 3 § första stycket lag definieras postverksamhet som regel- bunden befordran av brev mot avgift. 1993/94:38 s. 151 f. anges att i postbefordran ingår traditionellt uppsamling, sortering, transport och utdelning av postförsändelser. Det är i första hand utdelningen distri- butionen och hur denna är utformad som avgör om det är fråga om postbefordran. Vidare framgår att postverksamhet endast är sådan verk- samhet där befordringen sker med viss regelbundenhet, dvs. är i något avseende tidtabellsbunden eller följer ett fastlagt utdelningsschema. Utdelning efter detta fastlagda mönster ska i princip ske oberoende av hur många försändelser det råkar finnas vid varje särskilt tillfälle. För att dessa grundläggande moment i postverksamhet ska framgå direkt av lagen har definitionen av postverksamhet ändrats. Av definitionen fram- Prop. 2009/10:216 går att med postverksamhet avses regelbunden insamling, sortering, transport och utdelning av brev mot betalning. Definitionen motsvarar delvis definitionen av posttjänster postdirektiv i och med att samma moment ingår i postverksamhet som i direktivets definitioner av posttjänster, men bibehåller dagens krav på regelbundenhet och kravet på att det sker mot betalning. Syftet med den nya definitionen är inte att ändra innebörden av begreppet postverksamhet utan endast att på ett tydligare sätt ange vilka moment som ingår i postverksamhet. Definitionen av posttjänst är ny i förhållande till lag och motsvarar definitionen i artikel 2.1 postdirektiv. Kravet att det ska ske mot betalning har lagts till. Posttjänst är till skillnad mot post- verksamhet inte endast begränsat till befordran av brev, som får väga högst , utan omfattar postförsändelser som väger högst . Det krävs inte tillstånd för att utföra posttjänst utan tillståndsplikten enligt 2 kap. 1 § i den nya lagen omfattar bara postverksamhet. Begreppet post- tjänst används vid bestämmandet av vad som avses med samhällsom- fattande posttjänst i 3 kap. 1 § i den nya lagen. Definitionen av samhällsomfattande posttjänst motsvarar i huvudsak 1 § första och andra meningen lag och anger det övergripande målet med den posttjänst som ska finnas i landet. Vissa redaktionella ändringar har gjorts av begreppet samhällsomfattande posttjänst i förhållande till lag för att bättre anpassa begreppet till artikel 3 postdirektiv. Den samhällsomfattande posttjänsten omfattar såväl nationella som gränsöverskridande posttjänster, jfr artikel 3.7 postdirektiv. Bestämmelsen om rimliga priser motsvaras av artikel 12 första strecksatsen postdirektiv. Vad som avses med rimliga priser beskrivs närmare i prop. 1997/98:127 s. 27. Efter påpekande från Lagrådet finns definitionen av samhällsomfattande post- tjänst bland övriga definitioner i paragrafen. Tillstånd att bedriva postverksamhet 1 § Tillstånd enligt denna lag krävs för att bedriva postverksam- het. Tillstånd ska beviljas endast om sökanden kan antas komma att bedriva postverksamhet på det sätt som anges i 6 §. Paragrafen, som utformats enligt Lagrådets förslag, motsvarar med viss redaktionell och språklig justering 4 § och 5 § andra stycket lag. 2 § Frågor om tillstånd prövas av den myndighet som regeringen bestämmer (tillståndsmyndigheten). Paragrafen motsvarar 4 a § lag. 3 § ska efter ansökan meddela förhands- besked om huruvida det behövs tillstånd enligt 1 § för en viss verk- Ett förhandsbesked gäller och under de förut- Prop. 2009/10:216 sättningar i övrigt som anges i beskedet. Paragrafen motsvarar 4 b § lag. I paragrafen har endast gjorts vissa redaktionella ändringar. 4 § Tillstånd enligt 1 § att bedriva postverksamhet får förenas med villkor om skyldighet för tillståndshavare att 1.på ett visst sätt fullgöra vad som föreskrivs i 6 §, 2.tillhandahålla hela eller delar av den samhällsomfattande post- tjänsten enligt 3 kap. 1 § och på ett visst sätt fullgöra vad som före- skrivs där och i 3 kap. 2 §, 3.årligen offentliggöra uppgifter om antalet klagomål och hur klagomålen har behandlats, 4.i verksamheten ta hänsyn till de behov personer med funktions- nedsättning kan ha av särskilda posttjänster, och 5.beakta totalförsvarets behov av posttjänster under höjd bered- skap. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om tillståndsvillkoren. Paragrafen innehåller bestämmelser om de tillståndsvillkor som ett tillstånd att bedriva postverksamhet kan förenas med. Första stycket första och andra punkterna motsvarar med vissa redak- ändringar 5 b § första stycket 1 och 2 lag. Genom första punkten kan tillståndsmyndigheten för tillståndshavarna närmare ange hur kraven i 6 § på tillförlitlighet och integritetsskydd ska fullgöras, anpassat till de individuella förutsättningarna för varje operatör. Hänvisningen i punkten till tillförlitlighet och integritetsskydd anges i prop. 1997/98:127 s. 35 inrymma en möjlighet för tillståndsmyndigheten att i tillståndsvillkoren kunna ställa krav på att operatörerna utformar rutiner för att ta emot klagomål från kunder. Skyldigheten för tillstånds- havare att ha en klagomålshantering framgår numera direkt av 4 kap. 10 §. Enligt andra punkten får tillståndsmyndigheten för att försäkra användarna tillgång till en samhällsomfattande posttjänst, förena ett tillstånd att bedriva postverksamhet med villkor om skyldighet att tillhandahålla hela eller delar av den samhällsomfattande posttjänsten. Skillnaden mot punktens motsvarighet lag, trots att lagtexten förutom vissa redaktionella ändringar i stort är likalydande, är att enligt lag skulle en tillhandahållare alltid utses att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, se härom närmare i prop. 1997/98:127 s. 47. Enligt postdirektiv får en tillhandahållare utses (se artikel 4 och skäl 23 till postdirektiv). Punkten har behandlats närmare i avsnitt 8.2.2. Av första stycket tredje punkten, som är ny i förhållande till lag, framgår att tillståndsmyndigheten i tillståndsvillkoren kan föreskriva att tillståndshavaren ska offentliggöra uppgifter om antalet klagomål och hur klagomålen har behandlats. som utsetts att tillhandahålla hela eller delar av den samhällsomfattande Prop. 2009/10:216 posttjänsten följer enligt 4 kap. 11 § en skyldighet att offentliggöra upp- gifter om antalet klagomål och hur klagomålen har behandlats. Därmed behöver skyldigheten att offentliggöra uppgifter inte föreskrivas i till- ståndsvillkor för dessa utsedda tillståndshavare. Genom punkten kan i tillståndsvillkor föreskrivas att andra tillståndshavare, än den eller de som är utsedda att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, ska offentliggöra uppgifter om antalet klagomål och hur dessa har behandlats. Att i tillståndsvillkor föreskriva denna skyldighet har ansetts möjligt även enligt lag, men har inte framgått uttryckligen av lagtexten utan genom uttalanden i förarbetena (prop. 1997/98:127 s. 35). Regleringen har behandlats närmare i avsnitt 11.3.1. Första stycket fjärde och femte punkterna motsvarar med vissa redaktionella ändringar 5 b § första stycket 3 och 4 lag. Andra stycket motsvarar med vissa redaktionella ändringar 5 b § andra stycket lag. 5 § Tillståndsvillkor ska gälla för en bestämd tid och får meddelas i samband med att tillstånd beviljas, i samband med att giltighetstiden för ett tidigare meddelat villkor löper ut eller när det annars finns särskilda skäl. Tillståndsvillkor får ändras endast enligt förbehåll i ett meddelat villkor eller sedan tillståndshavaren har medgivit detta och sedan andra tillståndshavare vars verksam- het direkt påverkas av ändringen har fått möjlighet att yttra sig. Paragrafen motsvarar med viss språklig justering 5 c § lag. 1997/98:127 s. 48. Om tillståndet att bedriva postverksamhet förenas med villkor om skyldighet för en tillståndshavare att tillhanda- hålla samhällsomfattande posttjänst enligt 3 kap. 1 § postlagen och tillståndshavaren inte haft denna skyldighet i gällande tillståndsvillkor, ligger det i sakens natur att tillståndshavaren bör ges rimlig tid att inrätta sin verksamhet så att de bestämmelser i lagen som gäller för en utsedd tillhandahållare av samhällsomfattande posttjänst kan efterlevas, t.ex. kraven på redovisning i 3 kap. 2 §. Allmänna krav på postverksamhet m.m. 6 § Postverksamhet ska bedrivas så att den tillgodoser rimliga krav på tillförlitlighet och så att skyddet för avsändarnas och mottagarnas personliga integritet upprätthålls. Paragrafen motsvarar med vissa språkliga justeringar 5 § första stycket lag. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. 7 § Förlust av brev, skada på brev eller försening av brev ger avsändaren rätt till ersättning från postbefordringsföretaget endast om det har avtalats mellan företaget och avsändaren. Paragrafen motsvarar med viss redaktionell ändring 6 § lag. 2009/10:216 enlighet med Lagrådets påpekande har i paragrafen förtydligats att rätten till ersättning gäller för avsändaren. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om och i vilken utsträckning det ska framgå av ett brev vem som har befordrat det. I paragrafen har endast redaktionella ändringar gjorts i förhållande till 7 § lag. 9 § Ett obeställbart brev ska om möjligt skickas tillbaka till avsändaren. Om avsändarens adress inte är känd ska brevet sändas till tillståndsmyndigheten. Detta gäller dock inte vykort, brevkort och liknande försändelser som inte är inneslutna i kuvert eller annat omslag. Paragrafen motsvarar med vissa språkliga justeringar 9 § lag. Definitionen av brev omfattar vykort, brevkort och liknande försändelser även om de inte är inneslutna i kuvert eller annat omslag. Av tredje meningen följer dock att paragrafen endast omfattar sådana vykort, brevkort eller liknande försändelser som är inneslutna i kuvert eller annat omslag. 10 § Ett obeställbart brev som är inneslutet i kuvert eller annat omslag får öppnas endast av tillståndsmyndigheten och endast om omslaget saknar sådana uppgifter om avsändaren som möjliggör att brevet kan skickas tillbaka till denne. Paragrafen motsvarar med viss språklig justering 10 § lag. 11 § Ett obeställbart brev som öppnats får inte undersökas närmare än som behövs för att det ska kunna skickas tillbaka till avsändaren. Om mottagaren, men inte avsändaren, framgår av brevets innehåll, får brevet sändas till mottagaren. Utöver vissa språkliga justeringar har en ändring skett i paragrafen i förhållande till dess motsvarighet i 11 § lag. lag fick inte brevet undersökas närmare än som behövdes för att det skulle kunna återställas till avsändaren eller, när det gällde brev som var obeställbara för att de inte kunde delas ut till mottagaren, för att de skulle kunna delas ut till mottagaren. Enligt denna paragraf ska undersökningen av det öppnade brevet i första hand ske för att få kännedom om vem som är avsändare, för att kunna skicka tillbaka brevet till denne. Först om avsändaren inte framgår av brevets innehåll, men mottagaren är känd, får brevet sändas till mottagaren. Undersökningen av ett öppnat brev ska begränsas till vad som behövs för att brevet ska kunna skickas tillbaka i första hand till avsändaren och i andra hand till mottagaren. är att brev som öppnats inte ska läsas utan endast ögnas igenom och att Prop. 2009/10:216 undersökningen ska avslutas så snart de sökta uppgifterna erhållits. 12 § Öppnade brev som är obeställbara ska förvaras hos tillståndsmyndigheten. Förvaringstidens längd bestäms av myndigheten. Innehåll som inte tål lagring eller som består av trycksaker, reklamblad eller liknande som kan antas sakna värde får förstöras. Paragrafen motsvarar med viss redaktionell och språklig justering 12 § lag. Andra stycket har utformats enligt Lagrådets förslag. 13 § Ett öppnat brev som inte har kunnat lämnas ut tillfaller staten vid förvaringstidens utgång. Skriftliga meddelanden ska då förstöras. Annat innehåll än giltigt svenskt betalningsmedel ska säljas om det är lämpligt och en försäljning inte kan antas kränka någons personliga integritet. I annat fall ska innehållet förstöras. Innehåll som inte kan säljas och därmed ska förstöras får i stället skänkas till välgörande ändamål, om det inte kan antas kränka någons personliga integritet. Första och andra styckena i paragrafen motsvarar med vissa redaktio- nella ändringar 13 § lag. Andra stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Tredje stycket, som är nytt i förhållande till lag, reglerar vad myndigheten får göra med innehåll i öppnade brev som inte kan säljas och som därmed ska förstöras. får i dessa fall skänka innehållet till välgörande ändamål, om det bedöms kunna ske utan att någons personliga integritet kränks. Ändringen har tidigare behandlats i avsnitt 7. 14 § Den som i postverksamhet har fått del av eller tillgång till någon av de uppgifter som anges i 13 får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon därigenom har fått veta. De uppgifter som omfattas av tystnadsplikten är 1.uppgifter som rör ett särskilt brev som befordras inom verksamheten, 2.andra uppgifter som rör en enskild persons förbindelse med verksamheten när det gäller befordran av brev, eller 3.uppgifter som handlar om att kvarhålla eller beslagta för- sändelser enligt 27 kap. . Tystnadsplikten enligt första stycket 1 och 2 gäller inte i för- hållande till avsändaren och mottagaren av brevet. För uppgifter om en enskild persons adress gäller tystnadsplikt endast om det kan antas att ett röjande av adressen skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 19 § i 1993 års I första stycket första punkten och i andra stycket har i förhållande till lag ordet brevförsändelse ändrats till brev för att överens- stämma med definitionen i 1 kap. 2 §. 15 § Den som bedriver postverksamhet och har fått del av eller tillgång till uppgifter som avses i 14 § första stycket ska på begäran lämna uppgifter 1.om en enskilds adress, telefonnummer eller arbetsplats till en myndighet som i ett särskilt fall behöver en sådan uppgift för del- givning enligt delgivningslagen (1970:428), om myndigheten finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl, 2.om en enskilds adress till om myndig- heten behöver uppgiften i exekutiv verksamhet och myndigheten finner att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende, 3.om en enskilds adress till om verket behöver upp- giften i verksamhet som avser kontroll av skatt eller avgift eller i utredning om rätt folkbokföringsort enligt folkbokföringslagen (1991:481) och verket finner att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende, 4.om en enskilds adress till eller Pensions- myndigheten om dessa behöver uppgiften för kontroll av rätten till ersättning och myndigheten i fråga finner att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende. Den som bedriver postverksamhet ska, enligt vad som anges i första stycket, på begäran även lämna uppgifter som rör misstanke om brott till åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 20 § lag. 16 § Den som bedriver postverksamhet enligt denna lag ska trots 14 § bistå vid kontroll avseende postförsändelse enligt tullagen (2000:1281) eller lagen (1996:701) om befogen- heter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Detta gäller dock endast kontroll som rör misstanke om narkotikabrott. Paragrafen motsvarar 20 a § lag. I paragrafen har endast mindre språkliga och redaktionella ändringar skett.