prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — Studier av bl.a. SCB, och Europeiska kommissionen visar däremot att själva användningen är förhållandevis låg. Detta tyder på att ytterligare åtgärder krävs för att de samhällsvinster som en ökad e-förvaltning kan leda till ska bli verklighet. En förutsättning för att medborgare och företag ska kunna använda förvaltningens e- tjänster är att det finns ett system för elektronisk identifiering och signering, så kallade e- legitimationer. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en nämndmyndighet för samordning av statens och kommunernas hantering av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering. Nämnden ska kunna inleda sin verksamhet (dir 2010:69). E-delegationen har i sitt betänkande (SOU 2010:20) även föreslagit att en förvaltningsgemensam Mina sidor för privatpersoner bör utvecklas för att göra det enklare för medborgarna att hitta till tjänsterna och få en översikt över sina ärenden. Regeringen bedömer att E-delegationens arbete är viktigt för att öka medborgarnas och företagens användning av samhällstjänster och service. (För mer information, se UO02.) Vad gäller framtida användningsområden för samhällstjänster och service kommer dessa att öka. Inte minst kommer en växande och åldrande befolkning att ställa andra krav på vård och omsorg. Allt fler äldre vårdas i hemmet och då är tillgången till elektroniska kommunikationstjänster viktiga. kommer behovet av en Internetanslutning att öka för t.ex. övervakning, larm m.m. Inom ramen för den lagstadgade lägsta nivån av elektroniska kommunikationstjänster finns även tillgång till ett funktionellt tillträde till Internet. Såväl den tekniska utvecklingen som användningen och efterfrågan på tjänster förändrar förutsättningarna för användarna. Det finns därför behov av att kontinuerligt ompröva vad som ska anses utgöra ett funktionellt tillträde till Internet. Denna fråga har regeringen tidigare behandlat i Bredbandsstrategi för , en promemoria (N2009/9769/ITP) och propositionen Tillgängliga elektroniska kommunikationer (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr.2009/10:297). Dagens nivå för funktionellt tillträde till Internet fastställdes då en uppringd förbindelse via det kopparbaserade telenätet utgjorde . Dagens former för anslutning till Internet tillåter betydligt högre hastigheter . Uppskattningsvis av alla Internetanvändare i använder en anslutning som medger minst /s. En hastighet på kbit/s kan därför inte längre varken anses tillräcklig för att tillgodose behovet av elektroniska bastjänster i samhället eller motsvara det majoriteten använder i fråga om tillträde till Internet. Regeringen bedömer därför att det finns skäl som talar för en höjning av funktionellt tillträde till Internet till /s. Se vidare nedan under avsnitt 4.6 Politikens inriktning. Det pågår en teknikförändring inom sektorn för elektronisk kommunikation vilket bl.a. medför att delar av det kopparbaserade telenätet avvecklas då det har tjänat ut. I vissa fall ersätts det kopparbaserade nätet med andra tekniker. I glest bebyggda områden är förutsättningarna för nya investeringar i trådbunden teknik låga. De allra flesta hushåll som blir av med telefoni via det kopparbaserade nätet får tillgång till telefoni av någon kommersiell operatör via trådlösa nät, men det finns också personer som riskerar att bli helt utan telefoni. Bedömningen från branschhåll är att ett några få hushåll under åtminstone de kommande fem åren kommer vara i behov av statlig upphandling. Arbetet med att få marknaden för elektronisk kommunikation att fungera effektivare fortsätter. Efterfrågan på mobilitet och bandbredd hos samhällets användare ökar kraftigt. Dessa trender och samhällets beroende av att kunna använda sig av elektroniska kommunikationer ställer krav på att regleringen är rätt utformad. Eftersom målet är att enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer och ges största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet, krävs en helhetssyn på de olika verktyg som förhandsregleringen erbjuder. PTS tillämpar regelverket på området. Många av PTS åtgärder påverkar marknaden indirekt och medan andra kan få effekt mer omgående. På flera områden är det dessutom svårt att peka på att det enbart är PTS åtgärder som har lett till en viss förändring av marknadsutvecklingen. I dessa fall måste en bedömning göras om marknaden utvecklas i positiv eller negativ riktning, och om PTS bör stärka eller dra ner på sina åtgärder som en följd av detta. Konkurrensen utvecklas positivt och det finns enligt PTS bedömning endast behov av förhandsreglering på ett antal grossistmarknader. För att uppnå mobilitet och bandbredd är radiofrekvenser en nödvändig insatsvara. Radiofrekvenser är en värdefull och knapp resurs i samhället. Det är därför angeläget att regelsystemet för tillstånd att använda radiosändare bidrar till ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt, varför en utredning tillsattes 2007. En del av de utredningsförslag som lades i betänkandet Effektivare signaler (SOU 2008:72) har regeringen valt att gå vidare med i ett första skede. Sammanfattningsvis finns behov av en moderniserad och mer ändamålsenlig lagstiftning om tillstånd att använda radiosändare. Sammantaget är bedömningen att regelsystemet behöver göras tydligare, mer teknikneutralt och mer konkurrensfrämjande. Regeringen konstaterar i propositionen Tillgängliga elektroniska kommunikationer (2009/10:193) att förvaltningen av radiofrekvenser bör bli effektivare och mer förutsägbar för att kunna möta den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En bärande tanke i de uppdaterade EU- direktiven, som är styrande inom området, är att harmonisera regelverkens tillämpning inom EU. En ökad harmonisering skapar förbättrad förutsägbarhet på marknaden vilket gynnar företagens investeringsbenägenhet och konkurrens. Detta är i slutändan gynnsamt för konsumenterna. I PTS rapport tillgång till bredband genom frekvenstilldelning (N2010/4898/ITP) som överlämnades till regeringen , är utgångspunkten att privatpersoner, företag och andra organisationer i ökande grad är beroende av tillgång till Internet för att på ett fullgott och effektivt sätt kunna delta i samhället. Även om bredbandstäckningen är god över lag finns det fortfarande hushåll och företag som saknar bredbandstillgång. Det är inte sannolikt att samtliga hushåll och företag i på kommersiell väg kommer få tillgång till bredband. PTS avser därför att delvis villkora tilldelningen av det s.k. 800 MHz-bandet med ett dynamiskt täckningskrav. PTS föreslår en modell för täckningskrav vars nivå går att justera och som är flexibel vad gäller identifiering av de bostäder och verksamhetsställen som saknar täckning. Säkra och robusta elektroniska kommunikationer Robust och säker elektronisk kommunikation Samhällets beroende av Internet och elektronisk kommunikation ökar och de elektroniska kommunikationsnäten utvecklas och ökar ständigt i omfattning och utbredning. Detta kan i sin tur leda till en ökad sårbarhet. Robusthets- och krishanteringsarbetet inom sektorn för elektronisk kommunikation baseras på samverkan och ömsesidigt förtroende mellan privata och offentliga aktörer. Detta samarbete behöver upprätthållas och vidareutvecklas, såväl centralt som lokalt, för att vidmakthålla krishanteringsförmåga och robusthet. Åtgärder för robust elektronisk kommunikation kräver både framförhållning och kontinuitet. Samma sak är nödvändig för att vidmakthålla den offentlig-privata samverkan som byggts upp . Vidare innebär samhällets ökande beroende av bredband att omfattningen av åtgärderna bör ses över. Regeringen har därför givit PTS i uppdrag att analysera och ge förslag till hur arbetet med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 robusta elektroniska kommunikationer kan vidareutvecklas för att motsvara samhällets och samhällsviktiga användares långsiktiga behov av robusta elektroniska kommunikationer (myndighetens regleringsbrev ). För att inte hämma Internets utveckling och tillgång till nya tjänster är det nödvändigt med en övergång till den nya versionen av Internet protokollet IPv6. Ett stabilt och robust Internet För att komma till rätta med IT-relaterade hot och sårbarheter krävs insatser från såväl individer, företag som samhället, både hemma och globalt. Det är viktigt att skilja på Internet som kommunikationsmedel och på de tjänster som nås via nätet. Insatser kan avse såväl att skydda utrustning och system som själva handhavandet och access till information likväl som att vid upphandlingar ställa relevanta krav. Det kan röra sig om att använda säkerhetscertifierad utrustning och system, kryptering m.m. till att stänga av datorn när den inte används. Användare behöver i många fall ökad kunskap. Myndigheterna är ålagda att bedriva ett systematiskt informationssäkerhetsarbete i enlighet med ett standardiserat ledningssystem (). Risk- och sårbarhetsanalyser ska lämnas och även avse IT-hanteringen. Säkerhetsstandarden DNSSEC förhindrar bl.a. att webbsidor blir kapade genom att en tredje part verifierar domännamn. var först i världen med att använda standarden, som kom 2007. Utvecklingen går emellertid långsamt, trots informationsinsatser från PTS m.fl., och standarden används endast av ett fåtal kommuner och myndigheter. Målen för postområdet förändras inte genom propositionen Ny postlag och kraven på kvalitet och omfattning kvarstår oförändrade (prop. 2009/10:216). Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. har brevvolymerna minskat kraftigt för huvudaktörerna på den svenska postmarknaden, som är och . Det huvudsakliga skälet till detta är den försämrade ekonomiska konjunkturen. Även konkurrens från elektroniska kommunikationer har bidragit till nedgången inte minst genom att administrativ post i allt större utsträckning skickas via elektroniska kommunikationskanaler. Det finns dock fortfarande ingenting som tyder på någon betydande förändring av konkurrenssituation på den svenska postmarknaden. Den trend mot en ökad internationalisering av postmarknaden som kunde skönjas har åtminstone tillfälligt bromsats upp av den stora volymnedgången på postmarknaden. Även om förändringar på den internationella postmarknaden kan komma att påverka konkurrenssituationen på den svenska marknaden, så finns det inget som talar för att Posten AB:s dominerande ställning kommer att rubbas. Antalet serviceställen har minskat något och uppgår nu till totalt 2076 st. Vad gäller pristaket för enstaka försändelser höjdes priset till för ett 20-gramsbrev. De skyddsintressen som motiverade införandet av ett pristak på vissa försändelser bedöms kvarstå. Prisregleringen på postmarknaden är därför kvar i oförändrad form. När det gäller PTS åtgärder på postområdet för personer med funktionsnedsättning bedöms servicen motsvara användarnas behov. Någon ändrad inriktning på åtgärderna är därför inte aktuell. PTS tillsyn, inklusive myndighetens hantering av obeställbara brev, har bidragit till en god kvalitet i postoperatörernas verksamhet och en väl fungerande nationell postmarknad. Trots minskande brevvolymer har antalet obeställbara brev ökat . huvudsakliga slutsats är att inga ytterligare åtgärder behövs om de förslag som föreslagits i delbetänkandet, SOU 2009:82 En ny postlag, genomförs. Vidare föreslår utredningen att PTS bör ges en konkurrensfrämjande roll på postområdet. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . Syftet med upphandlingen av de grundläggande betaltjänsterna är att samhällets behov ska tillgodoses. bevakning har, trots brister i underlaget, visat att det finns vissa problem t.ex. vad gäller landsbygdsföretagens hantering av dagskassor. bedömning finns det behov av att stimulera framväxten av marknadsdrivna lösningar i dessa områden. Det finns även skäl att utreda och analysera hur grundläggande betaltjänster ska tillhandahållas efter när den avtalade tiden för upphandlingen löper ut. Regeringen har därför givit PTS sådana uppdrag. har lämnat revisionsberättelse utan invändning till PTS, dvs. har bedömt att PTS årsredovisningen för i allt väsentligt är rättvisande. Från en demokratisk synvinkel är det avgörande att medborgarna har tillgång till Internet och väl fungerande elektroniska kommunikationer. Alla ska kunna ta del av de möjligheter som den tekniska utvecklingen medger oavsett t.ex. ålder, kön eller funktionsnedsättningar. Teknikens värde för demokrati, politiskt deltagande och yttrandefrihet måste värnas. Goda elektroniska kommunikationer underlättar vardagslivet och är en förutsättning för att företagare ska kunna bedriva verksamhet i hela landet. Internet är viktigt för att främja ett ökat företagande och kan också stärka konsumenternas ställning på marknaden. Befintliga affärsmodeller och strukturer utmanas, vilket bidrar till hållbar tillväxt, innovation och konkurrenskraft i alla delar av landet, såväl i landsbygder som i tätorter. Användning av IT kan bidra till att klimatmål uppnås och ge miljöförbättringar inom flera samhällsområden och framförallt inom byggande, energi och transporter. Regeringens politik på området syftar till att tillvarata alla de möjligheter som finns. Det gäller både för och för utvecklingen inom EU. Under ordförandeskap i EU var en IT-politik för hela EU en av prioriteringar. Den diskussion och de slutsatser som då antogs har bidragit till att Europeiska kommissionen nu presenterat En digital agenda för . Agendan är ett av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 flaggskeppsinitiativen inom ramen för för smart och hållbar tillväxt för alla, 2020. Den digitala agendan för ska påskynda utbyggnaden av höghastighetsinternet och utnyttja fördelarna med en digital inre marknad för hushåll och företag. En digital agenda för har en stark position att försvara. Vid internationella jämförelser ligger sammantaget ofta i den absoluta toppen bland uppkopplade nationer. Det finns dock områden där vi ligger mindre bra till. presterar jämförelsevis sämre än många europeiska länder vad gäller IT-användning i små och medelstora företag samt nyttjande av elektronisk handel hos befolkningen och i företag. Det finns även indikationer på att IT-användningen i skolan är lägre än i flera andra europeiska länder. Många länder tar nu ambitiösa initiativ för att ta till vara IT:s möjligheter att långsiktigt stärka sin konkurrenskraft. ställning är således inte given. Regeringen arbetar för att nå målet om att alla hushåll och företag ska ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Detta ställer krav på en hög tillgång till bredband i alla delar av landet. Men det finns också behov av en samlad strategi för hur vi kan få en större andel av befolkningen att använda digitala tjänster, inte minst bland de grupper som har en mycket låg användningsgrad. Hur vi i tillägnar oss potentialen hos IT har betydelse för vår långsiktiga konkurrenskraft, hållbar tillväxt och innovationsförmåga. Utvecklingen av informationssamhällets teknik, IT-användning och den fördjupade digitaliseringen av samhället står enligt EU (SEC(2010) 627) för en betydande del av tillväxtökningen som sker och (ICT Outlook ) menar att den representerar en växande arbetsmarknad. Till de positiva effekterna ska också läggas den betydelse som digitalisering har för att minska koldioxidutsläpp (SMART 2020) och för socialt och demokratiskt deltagande i samhället (Study on the social impact of ICT, 2010). Regeringens ambition är att ska vara ledande vad gäller att använda IT för att nå politiska mål för tillväxt, social välfärd, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 demokrati och klimatförbättring. Regeringens roll i sammanhanget är att utöva ledarskap och tillgodose behov av ändamålsenlig reglering samt ge bra förutsättningar för marknaden att erbjuda lösningar. Regeringen har tagit initiativ inom flera politikområden, bl.a. genom handlingsplan för elektronisk förvaltning, bredbandstrategi för och nationell IT-strategi för vård och omsorg. För att ta tillvara möjligheter som digitaliseringen av samhället erbjuder kommer regeringen att i dialog med berörda aktörer ta fram en sammanhållen strategi En digital agenda för . Agendan syftar till att bättre utnyttja statens befintliga resurser och samordna åtgärder kring behov som är gemensamma för regeringens initiativ på IT området, t.ex. säkerhet, infrastruktur, kompetensförsörjning, tillit, tillgänglighet, användbarhet, standarder, entreprenörskap och innovation. Den Europeiska kommissionens strategi för 2020 och flaggskeppsinitiativet Digital agenda för , innebär en uppväxling av ambitionsnivån för utbyggnad och användning av IT inom EU. har haft och bör ha en ledande roll i EU:s arbete på området. Den nationella politiken ska dra nytta av och bidra till att uppfylla europeiska prioriteringar. En ambitiös och framtidsinriktad digital agenda för ska svara mot de mål som formulerats för Digitala agenda för och som syftar till att möta målen i strategin EU2020 för smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Förbättrad livskvalitet, förenklad vardag och hållbar tillväxt E-inkludering och elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning Alla ska kunna använda informations- och kommunikationsteknik. Att inkludera människor med sämre förutsättningar att använda IT är viktigt. Tillgängligheten och användbarheten till offentliga webbplatser ska öka. Kunskapen och beställarkompetensen kring tillgänglighet och användbarhet ska stärkas i anslutning till offentliga upphandlingar av e-tjänster. Företagens IT-användning och tillgång till bredband åtgärder för en ökad kvalificerad IT- användning i småföretag. Det kan vara relevant med begränsade insatser från statens sida i syfte att främja småföretagens möjligheter att använda sig av kvalificerad IT. Regeringen avser därför att med utgångspunkt i den rapport (N2010/3662/ITP) som sammanställt på uppdrag av regeringen utreda behovet av ett handlingsprogram för en ökad kvalificerad IT- användning i småföretag. Insatserna ska ske inom ramen för redan avsatta anslagsmedel på området. IT ska användas för miljöförbättringar. beslutade regeringen om IT för en grönare förvaltning agenda för IT för miljön 2010- 2015. Se även avsnitt 4.4.2 Resultatredovisning. Syftet med agendan är att öka myndigheternas användning av miljöanpassad IT som ett effektivt verktyg i miljöarbetet. Statlig förvaltning ska föregå med gott exempel i sin användning av miljöanpassad IT och dra nytta av IT:s möjligheter att t.ex. ersätta en del resor. Genom offentlig upphandling av IT har staten en stor påverkan på marknaden för miljöanpassade produkter och tjänster. Myndigheter bör så långt möjligt ta miljöhänsyn i sina upphandlingar och avrop på IT-området. I enlighet med regeringens strävanden under det svenska ordförandeskapet ingår IT för miljön i den Europeiska kommissionens strategi EU2020. Bristande jämställdhet på IT-området innebär nackdelar för såväl branschen som går miste om kvinnors kompetens som för de kvinnor som inte ser möjligheterna med IT-yrken. En ökad mångfald har visat sig leda till produktivitetsvinster, vilket hela samhället kan dra nytta av. Därför är det viktigt att fortsätta arbeta för en ökad jämställdhet inom IT- området, både på utbildnings- och branschnivå. Åtgärder på området kan komma att bli aktuella bl.a. inom ramen för arbete (se avsnitt 4.4.1 ovan). Bredband i världsklass och goda möjligheter för hushåll och företag att använda elektroniska samhällstjänster Dagens samhälle är helt beroende av elektroniska kommunikationstjänster och tjänsterna kommer att öka ytterligare i betydelse. En stor del av den utveckling som äger rum handlar om ökad effektivitet, interaktivitet och platsoberoende. Dessa förändringar driver på den tekniska utvecklingen och kraven på kapaciteten i näten. ska ha bredband i världsklass och alla hushåll och företag, såväl i landsbygder som i tätorter, bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. För att uppnå detta krävs en god tillgång till bredband och att följer med i den pågående teknikutvecklingen mot bredbandsinfrastrukturer som klarar allt högre överföringshastigheter. Men det räcker inte med att ha tillgång till bredband utan det är också viktigt att få med sig alla de som inte använder Internet. Genom att främja användningen kan fler medborgare och företag dra nytta av fördelarna med IT och bredband. Regeringen kommer att verka för att målen för tillgänglighet som anges i regeringens bredbandsstrategi uppnås. Utgångspunkten är att bredband ska tillhandahållas av marknadens aktörer. Statens roll är att se till att marknaden fungerar effektivt och att marknadsaktörerna ges goda förutsättningar för sin verksamhet i hela landet. kommer regeringen arbeta vidare med de insatsområden och prioriterade frågor som identifierades i bredbandsstrategin. Ett viktigt verktyg är Bredbandsforum som inrättades för att främja utbyggnaden av bredband i hela landet. Bredbandsforum ska vara en arena för diskussion, kunskapsutbyte och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Syftet är att tillsammans hitta konstruktiva lösningar som bidrar till utbyggnaden av bredband för att nå målen i regeringens bredbandsstrategi. Arbetet med Bredbandsforum startade och kommer att följa bredbandsstrategin. Som stöd i forumets arbete har ett administrativt kansli inrättats hos PTS. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 riktade satsningar på bredband med hög överföringshastighet i områden som saknar kommersiella förutsättningar för utbyggnad (se avsnitt 4.4.2 ovan). Marknaden för elektronisk kommunikation ska utvecklas i riktning mot en långsiktigt hållbar konkurrens. Med hållbar konkurrens menas en situation där marknadens behov av regleringsingripanden hålls till ett minimum och där det gradvis utvecklas fungerande köp- och säljrelationer mellan aktörerna på marknaden. En viktig del av den politiska ansträngningen för att åstadkomma bättre fungerande marknader för alla och långsiktigt hållbar konkurrens, är ett snabbt och korrekt genomförande av det s.k. telekompaketet med ändrade EU-regler för den elektroniska kommunikationssektorn. De nya uppdaterade rättsakterna ska därför genomföras i . I takt med den snabba framväxten av teknik och trådlösa tjänster ökar efterfrågan på radiofrekvenser i samhället. I sin tur leder det till att frekvenser blir alltmer ekonomiskt värdefulla. Värdet av frekvensanvändningen uppskattas till av BNP inom EU. Radiofrekvenser har en mängd olika användningsområden som av olika anledningar är viktiga för samhället. Intresset för att effektivt hushålla med denna värdefulla naturresurs ökar. En god resurshushållning innebär bl.a. att olika användningsområden av radiofrekvenser kan behöva vägas mot varandra för att eftersträva en samhällsmotiverad sund användning. Regeringen verkar för ett effektivt frekvensutnyttjande bl.a. inom ramen för Östersjöstrategin. Bredbandsstrategins mål om att ska ha bredband i världsklass kommer att kräva att såväl trådbundna (fiber) som trådlösa accessmetoder används och kompletterar varandra. Nästa generations trådlösa system, vars utbyggnad har påbörjats i , kommer att tillhandahålla betydligt mer kapacitet och därmed påskynda utvecklingen av mer kapacitetskrävande tjänster. Detta kommer bl.a. att kräva mer frekvensutrymme. Mot denna bakgrund har regeringen i bredbandsstrategin bl.a. framhållit betydelsen av att PTS aktivt verkar för att genomföra planerade nytilldelningar i t.ex. frekvensbanden , samt och att tillståndsvillkoren blir så teknikneutrala som möjligt. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Användningen av radiofrekvenser är en nyckelfråga för den fortsatta utvecklingen av elektroniska kommunikationstjänster, och därmed för hela samhällets utveckling mot ett för alla tillgängligt informationssamhälle. Marknadsutvecklingen kommer att följas utifrån målen i bredbandsstrategin.