prop · GX03202 · 2010-04-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:202 Auktorisation och tystnadsplikt för patentombud Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag till en ändring i 36 kap. 5 § rätte- gångsbalken med innebörden att de som i särskild ordning auktoriserats som patentombud och deras biträden inte ska få höras i rättegång om förtrolig information som de i sin yrkesutövning fått kännedom om och som rör patenträttsliga angelägenheter. Vidare lämnas förslag till en ny lag om auktorisation av patentombud. finns för ett patentombud, som inte är advokat, ingen lagstadgad reglering av tystnadsplikt för sådant ombudet fått kännedom om i anslut- ning till ett patentärende. Det finns heller inga bestämmelser som hindrar att ett patentombud i en rättsprocess hörs om sådana uppgifter. Avsak- naden av sådana bestämmelser medför en konkurrensnackdel för svenska patentombud i förhållande till andra yrkesaktörer som omfattas av sådana regler, exempelvis svenska advokater och patentombud från andra länder. Det innebär också att det förstärkta skyddet för tystnadsplikt som gäller för behöriga svenska patentombud i registreringsförfarandet enligt den europeiska patentkonventionen inte kan upprätthållas i en svensk patent- rättslig process samt att svenska patentombud riskerar att behandlas på ett mindre förmånligt sätt i patenträttsliga processer i anglosaxiska rätts- system. Ett vittnesundantag måste vara grundat på fasta förpliktelser och ett regelverk som utlöser disciplinförfarande i fall av misskötsamhet. För att kretsen av patentombud som ska omfattas av ett vittnesundantag enkelt ska kunna avgränsas föreslås att en offentligrättslig ordning för aukto- risation införs. I propositionen föreslås också att godkänner att staten kvar- står som medlem i European Business Register European Economic Interest Grouping. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om auktorisation av patentombud ............. Förslag till lag om ändring i .................. Ärendet ...........................................................och dess beredning 4.3Behovet av en auktorisationsordning för De nordiska länderna och EU.......................................... Regler om tystnadsplikt m.m. enligt den europeiska Etiska regler och disciplinåtgärder ................. Ett förstärkt sekretesskydd.............................. Auktorisation av patentombud ....................................................... Ny lag om auktorisation av patentombud........................ 7.2En fristående statlig för auktorisation och tillsyn inrättas...................................... Begreppet patenträttsliga angelägenheter........................ Patentombuds kompetens och lämplighet ....................... 7.6Det disciplinära förfarandet och patentombuds Vittnesplikten för auktoriserade patentombud ............................... Sekretess med hänsyn till skydd för enskilds ekonomiska ställning eller personliga förhållanden ........................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. Economic Interest Grouping .......................................................... Ekonomiska och andra konsekvenser av regeringens förslag ........ Allmänt om föreslagen lagstiftning ................................. 12.2Statsfinansiella konsekvenser av föreslagen 12.3Konsekvenser för svenska patentombud av 12.4Statsfinansiella konsekvenser av fortsatt medlemskap i Economic Interest Grouping ............................................ Förslaget till lag om auktorisation av patentombud ......... Förslaget till lag om ändring i .............. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Auktorisation av patentombud (2007:27)................................................ Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna ..................................... Bilaga 4 Sammanfattning av rapporten auktorisation av (Statskontorets rapport 2009:5) ............................................ Bilaga 5 Sammanfattning av promemorian Förslag till organisationslösning för statlig auktorisation av Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om auktorisation av patentombud, och 2.lag om ändring i , dels godkänner 3.att staten kvarstår som medlem i European Business Register European Economic Interest Grouping (avsnitt 11). 2.1Förslag till lag om auktorisation av patentombud Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om auktorisation av patent- ombud och om uppgifter. 2 § I denna lag avses med 1. patenträttsliga angelägenheter: angelägenheter som rör a)en uppfinnings patenterbarhet, b)ansökan om patent samt andra förfaranden rörande patent inför en myndighet eller organisation, c)ett patents giltighet, ett patents eller en patentansökans skyddsom- fång, intrång i patent och bättre rätt till ett patent eller en patentansökan, och d)förberedelser och uppträdande inför domstol i patenträttsliga mål och ärenden, 2. patentombud: en fysisk person som yrkesmässigt lämnar biträde i patenträttsliga angelägenheter, och 3. auktoriserat patentombud: ett patentombud som har auktoriserats enligt denna lag. 1.pröva frågor om auktorisation av patentombud, 2.föra register över auktoriserade patentombud, 3.utöva tillsyn över auktoriserade patentombud, 4.pröva frågor om disciplinära åtgärder mot auktoriserade patent- ombud, och 5.verka för att god patentombudssed utvecklas och följs. Närmare föreskrifter om meddelas av rege- ringen. 4 § För auktorisation krävs att en sökande 1.inte är underårig, försatt i konkurs eller underkastad näringsförbud, 2.inte har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 3.har lämplig teoretisk examen och yrkeserfarenhet, 4.har avlagt godkänt kunskapsprov för auktorisation, 5.är verksam som patentombud, och 6.är redbar och i övrigt lämplig att verka som patentombud. Om det finns särskilda skäl, får i enskilda fall Prop. 2009/10:202 besluta om undantag från kraven i första stycket 35. 5 § Ett auktoriserat patentombud ska iaktta god patentombudssed. 6 § Ett auktoriserat patentombud får inte obehörigen röja eller använda vad ombudet har fått kännedom om i sin yrkesutövning. Ombudet ska se till att ombudets biträden iakttar motsvarande tyst- nadsplikt. 7 § Ett auktoriserat patentombud ska lämna de uppgifter som nämnden behöver för att utöva tillsyn. Om det för ett auktoriserat patentombud inträffar någon omständighet som innebär att förutsättningarna enligt 4 § första stycket är uppfyllda, ska ombudet genast meddela detta till . 8 § ska upphäva auktorisationen för ett patent- ombud om ombudet begär det eller om ombudet inte längre uppfyller kraven för auktorisation enligt 4 § första stycket 15. I sistnämnda fall får nämnden om det finns särskilda skäl underlåta upphävande. Ett beslut om upphävande av auktorisation gäller . 9 § ska upphäva auktorisationen för ett auktori- serat patentombud om ombudet 1.inte längre uppfyller kraven enligt 4 § första stycket 6, 2.inte betalar föreskrivna avgifter till , eller 3.annars inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag. Om det finns särskilda skäl, får i stället meddela en varning. får helt underlåta att vidta åtgärd om det finns synnerliga skäl. Ett beslut om upphävande av auktorisation gäller . 10 § beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 11 § Den som obehörigen utger sig för att vara auktoriserat patent- ombud döms till böter. 12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om auktorisation av patentombud. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden enligt denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som vid ikraftträdandet bedriver yrkes- verksamhet i som i huvudsak bestått i att biträda med patent- rättsliga angelägenheter och som för ikraftträdandet finns upptagen på Europeiska patentverkets lista över behöriga ombud eller är enskild medlem i , får auktoriseras trots att kraven i 4 § första stycket 3 och 4 inte är uppfyllda. Detta gäller dock endast om ansökan om auktorisation lämnas in till före . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § ska ha följande Den som till följd av 15 kap. 1 eller 2 §, 16 kap. 1 § eller 18 kap. 5, 6 eller 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller någon bestämmelse, till vilken det hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om uppgiften utan att den myndighet, i vars verksamhet uppgiften har inhämtats, har gett sitt till- stånd. Advokater, läkare, biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesut- övning har anförtrotts dem eller såvitt avser patenträttsliga ange- som de i samband därmed har lägenheter enligt 2 § 1 lagen erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tyst- patentombud, får höras som vitt- nen om något som i denna deras Den som till följd av 24 kap. yrkesutövning har anförtrotts dem eller som de i samband därmed har lagen inte får lämna uppgifter som erfarit, endast om det är medgivet i avses där får höras som vittne om lag eller den, till vars förmån tyst- dem endast om det är medgivet i gäller, samtycker till lag eller den till vars förmån Den som till följd av 24 kap. lagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekre- tessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1. advokater och deras biträden, dock ej försvarare, i mål angående brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 1 Senaste lydelse enligt proposition 2009/10:182 Advokaters vittnesplikt och andra processrättsliga frågor. 2.andra än försvarare och advokater samt deras biträden i mål Prop. 2009/10:202 angående brott som avses i 10 kap. 21 och 23 §§ offentlighets- och 3.den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant sam- fund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om för- hållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Auktorisation och tystnadsplikt för patentombud bemyndigade regeringen chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheten till förstärkt skydd för tystnadsplikten för de yrkesgrupper som yrkesmässigt sysslar med patenträttslig rådgivning. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Auktorisation av patentombud (2007:27). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (dnr N2007/5924/MK). fick Statskontoret ett uppdrag av regeringen att se över kostnader och organisationslösning för auktorisation av patent- ombud. En sammanfattning av Statskontorets rapport auktorisa- tion av patentombud alternativa organisationslösningar (Statskontorets rapport 2009:5) finns i bilaga 4. Med anledning av rapporten har en promemoria med förslag till organisationslösning för statlig auktorisation av patentombud upprättats inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2009/5849/MK). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag, se avsnitt 7.4, 7.6 och författningskommentaren. Därutöver har vissa redaktionella ändringar genomförts i förhållande till lagrådsremissen. har i skrivelse av till regeringen inkommit med en hemställan om medgivande till fortsatt medlemskap i (EBR EEIG) (dnr N2010/1700/MK). Patent spelar en viktig roll när det gäller innovationer och ekonomiskt agerande. Genom patentskyddet ges förutsättningar för företagen att i högre utsträckning exploatera och kommersialisera sina innovationer både nationellt och internationellt. Det är från ett tillväxtperspektiv Prop. 2009/10:202 mycket viktigt att verka för att innovationer leder till fler realiserbara affärsidéer, fler företag, utveckling av befintliga företag och ökad syssel- sättning. Det är i dessa sammanhang därför mycket viktigt med ett bra och fungerande patentsystem med tillgång till bra rådgivning främst från patentombud och jurister. De patenträttsliga frågor som företag kommer i kontakt med är ofta komplicerade och kräver i allmänhet tillgång till högt kvalificerad expertis. Inte sällan finns behov av såväl tekniskt kunnande som juridiskt kunnande, och det normala är att företags patent- rättsliga arbete utförs av patentombud som arbetar på advokatbyråer, patentbyråer eller vid industriföretagens patentavdelningar. Ofta handlar det om ett samarbete mellan civilingenjörer och jurister. Det är normalt fråga om civilingenjörer inom visst tekniskt område, andra akademiker med naturvetenskaplig examen och jurister specialiserade på immaterial- rätt. Det patenträttsliga arbetet har stor bredd och ett patentombuds arbets- uppgifter är mycket varierande. En viktig del är själva handläggnings- arbetet av patentansökan. Ofta börjar ett patentombud med att hjälpa uppfinnare att genomföra en nyhetsgranskning. Detta förklaras av att ett grundläggande inslag i den patenträttsliga lagstiftningen är att en upp- finning måste vara ny, alltså inte vara en del av redan känd teknik, för ansökan om patent. När en uppfinning gjorts utvärderar patentombudet den i förhållande till vad som är känd teknik och utarbetar på grundval därav en patent- ansökan. Den första patentansökan är prioritetsgrundande, och kan följas av ansökningar i andra länder med åberopande av prioritet. När ansökningarna granskats och bedömts av berörda patentmyndigheter utfärdar dessa förelägganden, som ska besvaras. blir det ett eller två förelägganden innan ett patent godkänns eller får avslag. Efter ett godkännande kan invändningar göras av tredje part, och ett beslut i invändningsärendet kan i överklagas hos Patentbesvärsrätten med Regeringsrätten som överinstans. Ifrågasättande av ett beviljat patents giltighet kan ske i allmän domstol. För nationella patent- ansökningar i andra länder och regioner samverkar ofta det svenska patentombudet med lokala patentombud, advokater och andra jurister i motsvarande instanser. En annan viktig del av ett patentombuds arbete är att utarbeta och fullfölja patentstrategier, som innefattar frågeställningar om vad som ska uppnås med ett patent, hur företaget ska agera med sina patent, hur företaget ska agera i förhållande till tredje parts patent, intrångsmål, medverkan vid licensförhandlingar och var patent ska sökas m.m. Avslutningsvis kan även nämnas att ett patentombuds arbete omfattar rådgivning i angränsande frågor rörande utövningsskyldighet, föran- vändarrätt, kompletterande skyddsrätter såsom oregistrerade och regi- strerade mönster, bruksmodeller (utility models), varumärken och liknande. I svensk lagstiftning finns inte någon särskild ordning för auktorisation av patentombud. Inte heller finns för sådana ombud någon lagfäst tystnadsplikt motsvarande vad som gäller för advokater. Bransch- organisationer som (), () och har ingen lagreglerad behörighet och rätt att auktorisera patent- ombud, utan den utbildning och diplomering som dessa organisationer står bakom har sin grund i privaträttsliga arrangemang. En grundprincip i svensk processrätt är att en person är skyldig att inställa sig som vittne vid domstol och där avlägga vittnesmål. Vittnes- plikten regleras i 36 kap. 1 § och har i princip företräde framför en avtalad eller lagfäst tystnadsplikt som kan åvila ett vittne. Personer som tillhör vissa yrkesgrupper, bl.a. advokater, får dock inte höras om något som de i sin yrkesutövning har blivit anförtrodda eller som de i samband därmed har fått veta, ett s.k. frågeförbud (36 kap. 5 § andra stycket ). Av 38 kap. 2 § följer vidare en motsvarande begränsning i skyldigheten att tillhandahålla handlingar (edition). Patentombud finns inte med bland de yrkeskate- gorier som omfattas av frågeförbud och begränsningar i editionsplikten. Lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter ger ett visst skydd för en näringsidkares förtroliga information. Av 36 kap. 6 § rättegångs- balken framgår att ett vittne får vägra att avge en utsaga genom vilken en yrkeshemlighet skulle uppenbaras, om det inte förekommer en synnerlig anledning att vittnet hörs därom. På motsvarande sätt krävs det synner- liga skäl för editionsföreläggande ska få avse en handling genom vilken en företagshemlighet kan uppenbaras (se 38 kap. 2 och 8 §§ rättegångs- balken). Ett visst skydd för en näringsidkares företagshemligheter ges således både i och utanför rättegångssituationer. Ett sekretesskydd som ofta aktualiseras i patentintrångsmål i , men också i andra länder, är det så kallade attorney-client privilege. Syftet med detta sekretesskydd är att säkerställa att en fullständig och öppen kommunikation mellan juridiska ombud och deras klienter kan ske. Det amerikanska sekretesskyddet ger en advokat (attorney) möjlig- het att inför eller i samband med en rättegång vägra att lämna ut viss information som en klient har gett ombudet i förtroende. Sekretesskyddet aktualiseras om det har funnits ett syfte hos klienten att söka rättsligt råd eller rättslig hjälp. Således ska advokaten ha fått informationen i egen- skap av juridisk rådgivare och det är den informationen som har ett sam- band med en rådgivning som omfattas av sekretesskyddet. Amerikanska domstolar accepterar numera att kommunikation med amerikanska patentombud som är patent attorneys omfattas av sekretesskyddet. Det har även förekommit att amerikanska domstolar utvidgat attorney-client privilege till att omfatta förtrolig kommunikation med andra amerikanska patentombud, även sådana som inte är jurister (patent agents). Vissa domstolar har vidare accepterat att kommunikation med utländska patentombud (både jurister och icke-jurister) omfattas av sekretess- skyddet. Vid revisionen av den europeiska patentkonventionen (EPC) uppmärk- sammades de problem som uppkommit för europeiska patentombud, s.k. epi-ombud, i samband med rättegångar i . Mot den bakgrunden har Prop. 2009/10:202 artikel 134 a.1 d tagits in i den reviderade konventionen (EPC 2000) där det skapas en möjlighet för den europeiska patentorganisationens förvaltningsråd att besluta om tystnadsplikt för patentombud som är behöriga vid det europeiska patentverket (EPO) och om rätt för ombuden att vägra röja information i förfaranden hos EPO. Med stöd av artikeln har i tillämpningsföreskrifterna till EPC 2000 det också tagits in en sekretessbestämmelse som ger patentombud ett skydd mot att behöva avslöja information som förekommit i kontakten mellan patentombudet och klienten (se regel 153). Väsentligt är att sekretessbestämmelsen gäller endast vid förfaranden hos EPO. Nationella domstolar behöver inte iaktta sekretessprivilegiet. Sekretesskyddet vid EPO ger alltså ett mer långtgående skydd för förtrolig information än motsvarande regler i svensk rätt. 4.2.1 Auktorisation och tillsyn Tillsynen över svenska advokater utövas av () och har karaktären av självreglering men med inslag av offentlig tillsyn. Regler om advokater och finns i . Av dessa framgår att advokattiteln är skyddad och att endast den som är ledamot i får kalla sig advokat. För att en person ska antas som ledamot i måste vissa krav vara uppfyllda (8 kap. 2 § första stycket 25 ). Advokat- samfundets stadgar fastställs av regeringen. Samfundet strävar bl.a. efter att vidmakthålla en etiskt och professionellt hög kvalitet inom kåren. Den verksamhet som bedrivs av advokater är alltså strikt reglerad och föremål för tillsyn av styrelse och disciplinnämnd. För att bli medlem i krävs en högskoleutbildning i juridik. Förutom högskoleexamen ska sökanden ha utövat väl vitsordad praktisk juridisk verksamhet, varav arbete som anställd hos advokat alternativt utövat egen verksamhet. Vidare krävs att sökanden genomgår en advokatexamensutbildning i regi och avlägger en särskild advokatexamen. En utbildningsnämnd hos ansvarar för utbildningens innehåll samt genom- förandet av utbildning och examination. För underkända examina är utbildningsnämnden överklagandeinstans. Om en person är auktoriserad som advokat i en annan stat inom Europeiska unionen (EU), Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i får medge undantag från de antagningskrav som avser kunskapsprov och utbildning. Vidare gäller att en auktoriserad advokat i en annan stat inom EU som utövar stadig- varande advokatverksamhet i under sitt hemlands titel, ska vara registrerad hos (8 kap. 2 § ). En ansökan om inträde i eller en registrering ska prövas av samfundets styrelse (8 kap. 3 § ). Ett beslut att avslå en ansökan får överklagas till (8 kap. 8 § rätte- En enskild som är missnöjd med en advokat kan vända sig till advokat- Prop. 2009/10:202 samfundet med sina klagomål. Brott mot god advokatsed prövas av samfundets disciplinnämnd eller styrelse, och kan utgöra grund för disciplinära ingripanden såsom varning, erinran eller straffavgift (8 kap. 7 § andra och tredje styckena ). I vissa fall kan även uteslutning eller upphävande av registrering förekomma (8 kap. 7 § första stycket ). Vilka sanktioner som kommer ifråga beror på både vad som hänt och om det skett uppsåtligt eller oaktsamt. Justitiekanslern () utövar också tillsyn över advokatväsendet som företrädare för det allmänna, och får i denna egenskap del av alla beslut i disciplinärenden från (jfr 42 och 45 §§ i advokatsam- fundets stadgar). JK har möjlighet att klaga på ett beslut från det att JK tog del av beslutet (8 kap. 8 § och 42 § i stadgar). Med hänsyn till JK:s roll är det i mera principiella frågor som JK kan ha anledning att överklaga ett beslut till . JK får också begära åtgärd hos advokat som åsidosätter sin plikt och hos styrelse mot den som är behörig att vara advokat (8 kap. 6 § tredje stycket ). För att någon ska kunna verka som patentombud i ställs, som redan nämnts, inte några särskilda krav på utbildning, föreningstillhörig- het eller auktorisation. Det finns dock flera föreningar som patentombud kan vara medlemmar i, bl.a. () och (). För att bli medlem i dessa föreningar krävs enligt föreningarnas stadgar att en sökande arbetar med immaterialrättsliga frågor vid exempelvis en patentbyrå eller ett företag. Medlemskapet i SIPF riktar sig inte till någon särskild yrkeskategori och det finns inga krav på att en sökande ska upp- fylla särskilda teoretiska eller praktiska utbildningskrav.