prop · GX03129 · 2010-03-23 00:00:00 — Vissa brister finns vad gäller kunskap och analys. Behov föreligger att som grund för framtida politikutformning öka kunskapen om remitteringar från till utvecklingsländer och om diasporagrupper och deras bidrag till utveckling. 2.3.3 Skydd och varaktiga lösningar för flyktingar Mål: Varaktiga lösningar på skyddsbehövandes situation För att på ett effektivt sätt ska kunna bidra till att lösa flykting- och internflyktingsituationer krävs insatser inom ramen för såväl det långsiktiga utvecklingssamarbetet som det humanitära biståndet och migrationsområdet, liksom ansträngningar för att öka internationell samverkan. lösningar och gemensamma strategiska insatser kan bidra till att minska bördan för de länder som hyser stora flyktingpopulationer samt även stödja kapacitetsbyggande i dessa länder och bidra till utvecklingen i hela regioner. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -är den fjärde största givaren till UNHCR och stödet bidrar till att möjliggöra organisationens omfattande verksamhet som det internationella samfundets ansvariga organ för flyktingfrågor. UNHCR:s verksamhet omfattar såväl skyddsarbete för flyktingar och interflyktingar och policyarbete i flyktingdrabbade länder för att underlätta för värdregeringar att nå bästa möjliga lösningar. -Under det svenska EU-ordförandeskapet har en gemensam position mellan rådet och nåtts om inrättandet av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor. Inom rådet har förhandlingar drivits framgångsrikt om ett förslag till inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU. Formella beslut förväntas både om stödkontoret och om vidarebosättningsprogrammet. -En överenskommelse har nåtts om Stockholmsprogrammet, som bl. a. omfattar det framtida EU-samarbetet avseende asyl- och migrationspolitik , av vilket bl. a. framgår att de regionala skyddsprogrammen ytterligare ska utvidgas och utvecklas och att den totala vidarebosättningen till EU ska öka. All utveckling Skr. 2009/10:129 på detta område bör enligt programmet ske i nära samarbete med UNHCR och andra relevanta aktörer. -beviljades 1 735 personer s.k. återetableringsstöd för självmant återvändande till ett land där det är svårt att återetablera sig på grund av den rådande situationen. Stödet som tidigare tillämpats för återvändande till , , samt till statslösa palestinier från , kan även beviljas för återvändande till ytterligare 20 länder eller landsdelar, de flesta i . Exempel på resultat för samordning och samverkan -har genom praktiskt agerande visat på vikten av internationell samverkan för att nå lösningar på utdragna flykting- och internflyktingsituationer. har regeringens uppdrag att i nära samråd med UNHCR vidarebosätta flyktingar och skyddsbehövande från flyktingsituationer runt om i världen till genom s.k. vidarebosättning. Den svenska flyktingkvoten för var 1 900 personer som vidarebosattes från främst flyktingsituationerna i och närområden. -har bidragit till ökad samverkan i flyktingfrågor mellan de afrikanska länderna genom finansiellt stöd till genomförandet av AU:s extraordinära toppmöte , om flyktingar och internflyktingar. Konventionen som antogs vid toppmötet är värdefull då den inkluderar internflyktingar som flyktingkategori i formell lag, till skillnad från den status som gruppen nu har genom FN:s vägledande principer för internflyktingar. Exempel på resultat för kunskap och analys -Genom ett aktivt svenskt engagemang kunde UNHCR:s internationella skyddsslutsatser om utdragna flyktingsituationer antas. Slutsatserna är av rådgivande karaktär men har betydelse för tolkningen av internationell humanitär rätt eftersom slutsatserna antas av genom konsensus. -Som ordförande för konsultationsprocesserna för vidarebosättning, Annual Tripartite Consultations on Resettlement (ATCR), har uppmuntrat och med kunskap och erfarenheter bistått länder som står i beredskap att inrätta vidarebosättningspro- gram, som exempelvis , , , och . Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Inom det humanitära området gav UNHCR ett kärnbidrag om . Sida bidrog därutöver med ytterligare humanitärt stöd om . har också bidragit med kärnstöd till (), och till Brookings för deras arbete med skydd av flyktingar -Inom ramen för bilaterala samarbetsstrategier har insatser genomförts i bl.a. och , till förmån för hållbara lösningar på utdragna flyktingsituationer. I detta sammanhang handlar det framförallt om att bidra till skapandet av förutsättningar för frivilligt återvändande och lokal integration. Regeringens bedömning är att skydd och varaktiga lösningar för flyktingar, med inriktning på de tre lösningar på flyktingsituationer som det internationella samfundet arbetar med; lokal integration, frivillig återvandring och vidarebosättning, fortsatt är centralt och därför bör kvarstå som fokusområde. Regeringens samlade bedömning vad gäller bidrag till fokusområdet är följande: Det svenska stödet till olika humanitära organisationer har bidragit till att möjliggöra deras direkta skyddsarbete med att finna varaktiga lösningar för flyktingar och skyddsbehövande. Förhandlingarna på asylområdet inom EU har under det svenska ordförandeskapet gått framåt och konkreta resultat har nåtts på flera punkter, vilket sammantaget tyder på att regeringen kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. På utvecklingsområdet och det humanitära området finns väl utvecklade samarbetsformer internt och internationellt. har ett nära samarbete med UNHCR för vidarebosättning av flyktingar och skyddsbehövande. Den interna samverkan mellan utvecklingsområdet, det humanitära området och migrationsområdet kan dock utvecklas ytterligare, vilket sammantaget tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan. De enskilda departementen och myndigheterna har god kunskap, egen analyskapacitet och ett bra informationsutbyte med andra relevanta aktörer vilket ger goda förutsättningar för väl underbyggda beslut och ett väl fungerade arbete. kan nytta dras av att kunskapen i större utsträckning sprids mellan dessa aktörer, vilket sammantaget visar att regeringen kommit relativt långt vad gäller kunskap och analys. 2.4 Global utmaning: Klimatförändringar och miljöpåverkan Klimatförändringar och miljöpåverkan innebär en stor och växande påfrestning på alla världens länder. De negativa effekterna kommer att påverka de fattigaste och mest sårbara länderna hårdast. Att hantera klimatförändringarnas effekter och negativ miljöpåverkan är därmed nödvändigt för att säkerhetsställa en globalt hållbar utveckling. Inom ramen för är EU:s mål att nå ett globalt och rättsligt bindande avtal som gör att jordens medeltemperaturökning inte överstiger två grader. Detta mål nåddes inte vid i . Köpenhamnsöverenskommelsen innebär en viktig utgångspunkt för fortsatt arbete mot ett nytt heltäckande klimatavtal efter 2012. Betydelsen av hållbar stadsutveckling för klimatfrågan samt Skr. 2009/10:129 sambanden till fattigdomsbekämpning blir allt mer uppmärksammad. Både i och i sker urbaniseringen snabbt, beräknas av befolkning bo i städer. Global urbanisering har stor betydelse för flera aspekter av hållbar utveckling, särskilt som motorer för ekonomisk tillväxt och möjlighet att investera i bl.a. miljömässigt hållbara lösningar för energi- transport- och vattensystem. Det hållbara nyttjandet av naturresurser och den biologiska mångfalden är nära sammanlänkat med säker hantering av kemikalier. Produktion, handel och användning av kemikalier är under stark tillväxt i utvecklingsländer. De positiva ekonomiska effekterna av detta riskerar att undermineras av många länders bristande kapacitet att hantera de komplexa hälso- och säkerhetsaspekterna av kemikaliehantering. Kemikalieindustrin är i hög grad global och motsvarar motsvarar av den totala världshandeln. 2.4.1 Klimat - anpassning och utsläppsminskningar Mål: Begränsning av globala utsläpp av växthusgaser och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer Utsläppen av växthusgaser påverkar klimatet oavsett var på jorden de sker. Klimatförändringarna undergräver möjligheterna att minska den globala fattigdomen och uppnå en hållbar utveckling. Den politiska mobiliseringen för att motverka klimatförändringen och hantera oundvikliga negativa effekter var betydande , både på nationell och internationell nivå, och prioriteras fortsatt mycket högt av . Trots detta lyckades inte världens länder nå en överenskommelse om att begränsa klimatförändringarna. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -spelade en betydande roll som EU-ordförande i de internationella klimatförhandlingarna. Under ledning av flyttades EU:s positioner fram. Bland annat preciserade EU sin syn på vilka insatser som är nödvändiga för utvecklingsländers anpassning, vilket fick genomslag i förhandlingarna. Förhandlingsområdet REDD+, som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser som orsakas av avskogning och ett icke hållbart skogsbruk, vidareutvecklades. Vikten av kapacitetsbyggande för att kunna tackla klimatförändringarna fick också gehör som en viktig tvärgående fråga. -I rådsslutsatser om klimat och utveckling förtydligade EU bl.a. att klimatförändringarna kommer att innebära nya kostnader för utvecklingsländer och att insatser för fattigdomsbekämpning och av millenniemålen inte får äventyras. vidare hur klimatåtgärder i utvecklingsländer kunde stödjas med särskilt fokus på de minst utvecklade och mest sårbara I åtog sig de utvecklade länderna att bidra med för anpassning Skr. 2009/10:129 och utsläppsminskningar. Vidare antog utvecklade länder målsättningen att mobilisera till 2020 till klimatåtgärder i utvecklingsländer. kommer att bidra med ca i finansiellt stöd under 2010-2012. -Regeringen presenterade en sammanhållen klimat- och energipolitik i två propositioner. Bland annat föreslogs ett mål om utsläppsminskning av växthusgasutsläpp som ej omfattas av EU:s handelssystem till 2020 och ett samlat åtgärdsprogram för att uppnå målet. -har aktivt stött utvecklingen av ett 10-årigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion (HKP), inom den så kallade Marrakechprocessen, bl.a. genom en internationell arbetsgrupp för livsstilar som genomfört projekt i 43 utvecklingsländer i syfte att påverka inriktningen av politiken och identifiera verktyg för att förändra ohållbar konsumtion och livsstilar. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Hanteringen av klimatförändringen omfattar flera politikområden. Inom ramen för arbetet med de internationella klimatförhandlingarna har svensk samordning skett på flera nivåer. Samordningen har bland annat bidragit till att utvecklingsperspektivet har förstärkts och tydliggjorts i de svenska förhandlingspositionerna. Relevanta myndigheter och civila samhället har genom regelmässiga avstämningar bidragit till de svenska positionerna. -På EU-nivå har samordnat arbetet inför och vid klimatförhandlingarna i , och i övriga sammanhang där representerat EU, exempelvis inom for Energy and Climate. Exempel på resultat för kunskap och analys -Ett nära samarbete finns mellan och relevanta myndigheter, t.ex. , och , i de internationella klimatförhandlingarna. Rapporter som svenska ambassaderna regelbundet sänt om klimatrelaterade frågor har bidragit till tillgången till relevant information för förhandlingarna. -Miljö och klimat har på flera sätt en tydlig koppling till fred och säkerhet. arrangerade en konferens om miljö, klimatförändringar och säkerhet. Syftet med konferensen var att fördjupa kunskapen om kopplingen mellan dessa områden och att diskutera möjliga lösningar, samt att genom en ökad förståelse för orsakssambanden bättre rikta in de svenska åtgärderna. -Världens matproduktion beräknas stå för av de totala utsläppen av klimatpåverkande gaser. Regeringen anordnade , tillsammans med , en konferens om klimatsmart mat som tog upp frågan om minskad klimatpåverkan i livsmedelssektorn utan att begränsa målet om fri och öppen handel. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Genom stöd till konventionen om biologisk mångfald (CBD), kommissionen för genetiska resurser (CGRFA) vid FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, det internationella fördraget om växtgenetiska resurser (ITPGR) samt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet bidrar till åtgärder som syftar till att bevara, hållbart nyttja och rättvist fördela vinster och nyttan av biologisk mångfald och ekosystemtjänster. -Genom både finansiellt och kunskapsmässigt stöd bidrar till förbättrad gemensam förvaltning av gränsöverskridande/delade vattenresurser i och eftersom klimatförändringen huvudsakligen visar sig genom förändrade vattenflöden. Regeringen bedömer att stöd till klimatanpassning i utvecklingsländer och globala utsläppsminskningar fortsatt är centralt för att fattigdomsbekämpning och rättvis och hållbar global utveckling ska respekteras och förstärkas inom arbetet med utmaningen klimatförändringar och miljöpåverkan. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Det finns flera exempel på att regeringen konsekvent prioriterat och omsatt målet för fokusområdet i utformningen av den nationella och europeiska klimatpolitiken, vilket tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Samordning sker på flera nivåer och med relevanta aktörer, vilket tyder på att regeringen kommit långt vad gäller samordning och samverkan. Att regeringen initierat en internationell kommission om klimatförändring och utveckling samt medverkat i genomförande av ett antal klimatrelaterade konferenser är exempel på att regeringen har kommit långt gällande kunskap och analys. Exempel: Kommissionen om klimatförändringar och utveckling Regeringen initierade en internationell kommission om klimatförändring och utveckling. Kommissionen studerade anpassning till klimatförändringarna och dess koppling till riskreducering i utvecklingsländerna, med fokus på den mänskliga dimensionen och hur sårbara människors och samhällens motståndskraft kan stärkas. överlämnades kommissionens rapport till FN:s generalsekreterare under mötet med FN:s kommission för hållbar utveckling (Commission on Sustainable Development, CSD) i . Rapporten drar slutsatser av relevans för utvecklingssamarbete under ett föränderligt klimat samt ger konkreta rekommendationer om hur det internationella samfundet kan skapa institutionella ramverk för att stärka sårbara människors och samhällens motståndskraft. FN:s generalsekreterare planerar, i enlighet med rekommendationer, att upprätta en högnivåpanel för att studera frågan om klimat och utveckling och nära sammanlänkade frågor. Kommissionens rapport var även central för policyutveckling under det svenska EU-ordförandeskap och utgjorde ett viktigt bidrag till och gemensamma skrivelse om klimatförändringar och utveckling samt för rådsslutsatser om klimatförändringar och utveckling. Mål: Att användningen av farliga kemikalier i utvecklingsländerna ska minska och att omhändertagandet av farliga avfall ska förbättras Genom att en växande andel av användningen och produktionen av farliga kemikalier sker i fattiga länder med bristfällig kontroll ökar riskerna för att hanteringen ger upphov till allvarliga hälso- och miljöproblem. Bristande kunskaper och svag kontroll kan även resultera i minskad handel och lägre tillväxt. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -Vid det fjärde partsmötet i om långlivade organiska föroreningar (COP4, ) nåddes enighet om utfasning av ytterligare nio mycket farliga ämnen inkluderande PFOS, efter aktivt arbete av . Beslutet förväntas bidra till minskade utsläpp av dessa skadliga ämnen som bryts ner långsamt i miljön. -Vid den andra partskonferensen för den globala kemikaliestrategin beslutades om ett internationellt samarbete för att uppnå förbättrad information om varors innehåll av farliga ämnen. har tagit en ledande roll i det arbetet. -har verkat för att ett rättsligt bindande instrument för kvicksilver förhandlas fram till utgången av . Vid beslutades att inleda förhandlingarna. Det första förhandlingsmötet kommer att hållas i . -antogs EU:s växtskyddsförordning. Förordningen innehåller strikta beslutskriterier för hälsa och miljö samt regler om substitutionsprincipen, vilka båda är viktiga principer i arbetet för att minska riskerna med och vid användning av bekämpningsmedel. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Den svenska samordningen för det internationella arbetet med en säker kemikaliehantering sker på flera nivåer. På tjänstemannanivå arrangeras regelmässigt samordning mellan olika departement och relevanta myndigheter, såsom Kemikalieinspektionen, och i viss utsträckning Sida. -Den rapportering som erhållit från Kemikalieinspektionen kring hur myndigheten, inom ramen för den egna verksamheten och i samarbete med andra aktörer, har arbetat för att bidra till genomförandet av politiken för global utveckling har bidragit till att stärka arbetet med fokusområdet. Exempel på resultat för kunskap och analys -har, inom ramen för den globala kemikaliestrategin, inför förhandlingar om en rättsligt bindande kvicksilverkonvention, initierat och finansierat en rad studier och projekt, bl.a. en studie om bättre tillgång till information om kemikalier i varor, handel med varor innehållande tungmetaller, samt en studie om kostnaden för uteblivna åtgärder inom kemikalieområdet. Dessa har bidragit med viktig kunskap i arbetet nationellt, inom EU och i de internationella förhandlingarna. -I samband med förhandlingarna av EU:s kemikalielagstiftning Reach gjordes en rad analyser bl.a. gällande konsekvenser för utvecklingsländerna. Analysen visade att förändringen vid en ev. lagstiftning, för de flesta utvecklingsländer skulle vara hanterbar, och att fördelar skapas med anledning av bättre tillgång till information om ämnens egenskaper. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Sida och Kemikalieinspektionen samarbetar bilateralt, regionalt och globalt på kemikalieområdet. Genom bland annat det svenska samarbetet har antagit en ny kemikalielagstiftning. Både och har dessutom bildat nya myndigheter för kemikaliekontroll. Ett förslag till reviderad kemikalielagstiftning har tagits fram i . Det svenska samarbetet har även bidragit till att och utvecklat vägledningsdokument för länder som vill stärka sin kemikaliekontroll, samt uppbyggd övervakning av långlivade ämnen i , -Genom svenskt stöd till det nya partnerskapsprogrammet Action on (), under , tas verktyg fram för att stödja utvecklingsländerna i ett miljöriktigt omhändertagande av använd och uttjänt datorutrustning. Regeringen bedömer att kemikaliehantering är en fortsatt central del i arbetet med klimatförändringar och miljöpåverkan. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Att arbetar för minskad användning av farliga kemikalier i samtliga länder tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Samordning sker på flera nivåer och med relevanta aktörer, vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan, men det finns behov av att ytterligare öka samverkan för att stärka utvecklingspotentialen inom området. har initierat flera studier om kemikalieanvändning och dess påverkan på utvecklingsländer vilket är exempel på att regeringen har kommit långt gällande kunskap och analys. Mål: Att urbanisering sker på ett hållbart sätt och bidrar till långsiktig utveckling och fattigdomsminskning Mer än hälften av jordens befolkning bor nu i områden och en stor del av energiförbrukning, miljöproblem, och i ökad utsträckning den globala fattigdomen koncentreras till städer. kan städer vara resurseffektiva centra för ekonomisk tillväxt och ökad tillgång till samhällstjänster och därigenom bidra till lösningar på både fattigdoms- och miljöproblematik. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -Genom konceptet SymbioCity har svenskt kunnande inom miljöteknik och hållbar stadsutveckling presenterats internationellt. Arbetet genomförs i samverkan mellan flera olika departement, myndigheter, kommuner och företag och med som samordnare. Exempel på länder där SymbioCity presenterats är , , , , , och . -Genom bilaterala samarbetsavtal kring hållbar stadsutveckling, förnybar energi och miljöteknik med bland andra och har kunskapsöverföring och miljöteknikexport främjats. -Inom FN-systemet har UN-Habitat ansvar för frågor som rör hållbar stadsutveckling. En viktig fråga som verkat för med gott resultat är att driva på genomförandet av institutionella reformer inom Habitat vilket förväntas leda till ökad effektivitet. Som en följd av detta pågår bland annat ett arbete med att reformera den interna styrningen inom Habitat. -Regeringen har givit i uppdrag att utveckla ett pilotprojekt för hållbar infrastrukturutveckling med fokus på fattiga befolkningsgrupper i södra . Exempel på resultat för samordning och samverkan -Det svensk-kinesiska miljötekniksamarbetet och den särskilde samordnaren som tillsatts för ändamålet har bidragit till ökad samverkan mellan företag och myndigheter, större kontaktyta mot kinesiska motparter och en ökad svensk export. Regelbunden samverkan kring miljöteknik mellan Miljö-, Närings- och , på såväl politisk som tjänstemannanivå, förväntas främja ett mer effektivt och samstämmigt agerande gentemot potentiella samarbetsparter i också andra tillväxt- och utvecklingsländer. -Finansieringen av CENTEC, ett center för miljöteknik, har breddats och samfinansieras nu av Sida och . CENTEC har till uppgift att identifiera och utveckla strategiska demonstrationsprojekt i samt förmedla medverkan av svenska företag i projekten såväl som att vara en plattform för dialog med kinesiska beslutsfattare om policy, standarder och tekniska lösningar för att främja utvecklingen av hållbara områden. Exempel på resultat för kunskap och analys -Det svenska EU-ordförandeskapets högnivåkonferens and the , med deltagande av bland andra , , och samt EU:s medlemsstater, har bidragit till att lyfta stadsfrågornas globala betydelse för hållbar utveckling och klimatutmaningen inom EU. -Regeringen höll i samverkan med och samt med deltagande av bland andra företrädare för och ett seminarium om hållbar stadsutveckling i anslutning till klimattoppmötet i . -Konceptet SymbioCity har använts i ett flertal länder som ett led i en kunskapsuppbyggnad. Konceptet understryker vikten av ett helhetstänkande och att skapa synergier. Utifrån en förståelse kring problemen och möjliga lösningar kan företag och organisationer gå vidare och erbjuda sina tjänster till en kommun, en myndighet eller ett företag. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Genom ett programavtal med UN-Habitat stödjer FN- organets genomförande av Medium-Term Strategic Implementation Plan för arbete inom stadsplanering, markanvändning, bostadsfinansiering, säkrare städer och institutionsutveckling i utvecklingsländer. Avtalet gör det möjligt att föra dialogen tillsammans med andra givarländer på det mer översiktligt strategiska planet istället för projektnivån. -Genom ett samarbete med om stöd till har stött arbete, med betoning på kapacitetsutveckling, om vatten och sanitet i stadsmiljöer som är extremt undermåliga. Förbättrade lösningar inom området bidrar till avsevärt förbättrade livsförutsättningar för fattiga människor. Regeringen anser att hållbar stadsutveckling fortsatt ska vara ett fokusområde i arbetet med klimatförändringar och miljöpåverkan eftersom en stor del av jordens befolkning och miljöpåverkan är koncentrerad till städer, i ökad utsträckning även i utvecklingsländer. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: