prop · GX03129 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringen har tagit nya initiativ genom bl.a. bilaterala samarbetsavtal och det s.k. SymbioCity som har bidragit till att fokusområdets problematik har uppmärksammats, vilket tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Samordning och samverkan mellan relevanta aktörer har ökat, men det finns utrymme för att ytterligare stärka ett integrerat perspektiv på stadsutveckling och öka samverkan, vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan. har lyft fram stadsfrågornas globala betydelse för hållbar utveckling och klimatpåverkan vid ett antal konferenser och seminarier vilket tyder på att regeringen har kommit långt gällande kunskap och analys. 2.5 Global utmaning: Konflikter och sviktande situationer I stater som befinner sig i konflikt- eller postkonfliktsituationer saknar regeringen ofta förmåga att möta befolkningens grundläggande behov. Staten har svårt att kontrollera territoriet och det finns ofta parallella säkerhetsstrukturer i landet. Dessa länder utgör ofta svaga rättsstater. Ofta finns ett demokratiskt underskott och kränkningar av mänskliga rättigheter. I konflikt- och postkonfliktländer utgör återgång till väpnad konflikt, eller risken för återgång till en konflikt, ett av de allvarligaste hoten mot fattigdomsbekämpning och utveckling. Den finansiella och ekonomiska krisen har visat att dessa länder är särskilt utsatta. Avtagande tillväxt kan innebära destabilisering och återfall till väpnad konflikt. Dagens konflikter är komplexa och ställer nya krav på det internationella samfundet. Tiden är förbi då man mestadels skickade militär trupp för att skilja stridande parter åt. präglas insatsernas utformning och sammansättning ofta av hänsyn till att de mål som ska uppnås berör både säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter. beslutar om multifunktionella mandat som syftar till att säkra freden och stärka hela samhällen med både militära och civila insatser. Konflikter medför enormt lidande och särskilt utsatta är kvinnor och barn. Ekonomisk utveckling och framväxten av socialt välstånd försvåras eller omintetgörs. Instabilitet innebär i sin tur flyktingströmmar, miljöförstöring och i vissa fall även terroristverksamhet. Konflikter förvärras och förlängs ofta av den illegala handeln med vapen som drabbar hela regioner. I krigets spår växer den organiserade brottsligheten, inte minst drog- och människohandeln. Detta är ofta en konsekvens av att konflikter slår ut centrala rättsstatsfunktioner. Ingen del av världen förblir opåverkad. och drabbas av krig och konflikter långt bortom vårt närområde. Mål: En legitim säkerhetssektor under demokratisk kontroll i konflikt-, och postkonfliktländer såväl som i sviktande situationer För att nå en framgångsrik fattigdomsbekämpning i konfliktdrabbade länder krävs varaktig fred och en fungerande säkerhetssektor. Att stärka säkerhetssektorstrukturer som inbegriper polisväsendet och övriga delar av rättsväsendet, försvarsmakten liksom förvaltning och översyn av säkerhetssektorn utgör en viktig del i politik. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -Arbetet med säkerhetssektorreform (SSR) är komplext och involverar många aktörer och verktyg. Samordning av erfarenheter är av stor vikt. Regeringen initierade under EU-ordförandeskapet ett analysinstrument för planering och genomförande av EU:s SSR- ledde en arbetsgrupp bestående av representanter från rådssekretariatet, och Resultatet är en s.k. Guiding Framework for EU Skr. 2009/10:129 SSR Assessment. Detta verktyg skapar förutsättningar för EU:s medlemsländer att planera och genomföra SSR-insatser på ett mer samordnat sätt inom EU. -Genom utbildnings- och träningsinsatser till stöd för SSR i , , , på samt inom ramen för uppbyggnaden av AU:s kapacitet till internationell krishantering har bl.a. bidragit till kapacitetsbyggnad, rådgivning och kunskapsspridning. I bidrar svenska utbildnings- och samverkansgrupper genom militär rådgivning till att bygga upp och stödja den afghanska armén, som en del i att kunna lämna över ansvaret för säkerhetssektorn till den afghanska förvaltningen. -personella stöd till internationell civil krishantering, inom ramen för SSR-insatser i vid bemärkelse, har bl.a. bestått av politiska rådgivare, kriminalvårdspersonal, genderexperter, poliser, domare, tulltjänstemän och åklagare som har bl.a. utfört rådgivning och utbildning i över 25 missioner. -Ett formellt samverkansavtal som har upprättats mellan FN och för den polisiära verksamheten ger bättre förutsättningar för samverkan mellan brottsbekämpning och FN:s fredsbevarande operationer. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Samverkan inom den nationella kontaktgruppen för SSR, som samordnas av , inbegriper myndigheter som är aktiva inom militär, polis, rättsväsende och bistånd. Dessa har bidragit till ökad beredskap och samstämmighet hos relevanta svenska myndigheter att arbeta med SSR-frågor. -På uppdrag av regeringen utvärderar en styrgrupp för SSR med representanter för , och inkommande önskemål om svensk medverkan i SSR-insatser. Exempel på resultat för kunskap och analys -Den av regeringen tillsatta utredningen om det svenska rättsväsendets deltagande i internationella uppdrag lämnade sitt betänkande (SOU 2009:76) med förslag på hur rättsväsendets deltagande i internationella uppdrag kan stärkas för att på så sätt bidra till engagemang när det gäller civil krishantering och internationellt utvecklingssamarbete. -genomförde den nationella kontaktgruppen för SSR en s.k. scoping study i . Studien baserades på kontaktgruppens verktyg för behovsanalys med förstudie, kartläggning av den politiska kontexten, identifiering av SSR-relevanta aktörer samt identifiering av möjligheter för att bidra till en SSR-process. -har , vid sidan av det arbete som pågår för att utbilda polis, militär och kriminalvårdspersonal, också utvecklat ett väl fungerande utbildningssystem för SSR för att utbilda egen och internationell personal. kontinuerligt och det efterstävas allt mer att utbilda personer på försöker inom SSR-området att ta metodutveckling har även använts av bl.a. FN och AU, vilket också stärkt roll som en viktig partner inom SSR i internationella sammanhang. bidrog med stöd till FN på utbildningsområdet för att utveckla FN:s förmåga att bidra med kriminalvårdspersonal i fredsbevarande insatser. höll den första konferensen i sitt slag för FN:s bidragande länder på kriminalvårdsområdet. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Sida är aktiva i bl.a. , , och vad gäller SSR-insatser. Dessutom är Sida engagerade inom säkerhetssektorn i enskilda program och projekt inom bl.a. rättsväsendet, bl.a. i och och inom polisväsendet genom samarbete med i bl.a. , och . -Inom transitionell rättvisa, som kan ses som en del av SSR, har Sida gett stöd till bl.a. Det svenska engagemanget i dessa har länder har bidragit till ökad förståelse för SSR-reformer i ett stort antal länder. Regeringen har bland annat ökat fokus på SSR inom samarbetsstrategier vilket lett till ökad policykapaciteten på Sida inom området. Regeringens bedömning är att säkerhetssektorreformer fortsatt är centralt för att ska bidra till en legitim säkerhetssektor under demokratisk kontroll i konflikt-, och postkonfliktländer såväl som i sviktande situationer och därmed förbättra förutsättningarna för fattigdomsbekämpning och utveckling. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Det finns flera tydliga exempel på att regeringen konsekvent prioriterat och omsatt säkerhetssektorreform i relevant politikutformning vilket visar att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Det finns etablerade och väl fungerande beredningsgrupper inom vilket tyder på att regeringen kommit långt vad gäller samordning och samverkan. God kunskap finns om fokusområdet och myndigheter involveras i stor utsträckning, vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt gällande kunskap och analys. 2.5.2 Kvinnor, fred och säkerhet Mål: Förbättra situationen för kvinnor i konflikt- och Kvinnors aktörsroll beaktas inte tillräckligt i de flesta fredsprocesser och inte heller kvinnors roll och särskilda utsatthet under väpnade konflikter. har prioriterat dessa frågor i utrikespolitiken vilket har medfört ökad kunskap, och större insikt om svårigheter och möjligheter att genomföra FN:s säkerhetsrådsresolutioner , 1820, Skr. 2009/10:129 1888 och 1889. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -uppdaterade handlingsplan för genomförandet av 1325 och kvinnor fred och säkerhet, bidrar till att stärka uppnåendet av såväl kvalitativa som kvantitativa mål avseende svenskt deltagande av fler kvinnor i internationella insatser inte minst vad gäller kvinnors deltagande i civila insatser. -Regeringen har prioriterat att öka antalet kvinnor bland de poliser som deltar i internationella fredsfrämjande insatser. Drygt var fjärde utlandsstationerad polis är nu kvinna, vilket är en fördubbling . Polisen utbildar s.k. kontingentschefer, som deltar i insatser med särskilt ansvar för svenska sekunderade poliser, att uppmuntra och stödja kvinnor att söka ledande positioner inom insatserna. I FN är den näst högsta polischefen en kvinna sekunderad av . -En stor del av regeringens ansträngningar består i att göra resolution till en naturlig del i planering, utformning, genomförande och utvärdering av EU:s civila och militära krishanteringsinsatser. Detta har bl.a. bidragit till att EU antagit en samlad ansats för genomförande av resolutionerna och 1820. Ett särskilt dokument har antagits rörande planering och genomförande av insatser inom den Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. -Svensk polis har i utbildningsinsatser för FN-poliser från bidragit till kurser särskilt fokuserade på att få fler kvinnor att delta i fredsoperationer. Exempel på resultat för samordning och samverkan -En arbetsgrupp inom har upprättats för att stärka genomförandet och samverkan av resolution . Samverkan sker även mellan , berörda myndigheter och aktörer i det civila samhället. Den förbättrade samverkan har resulterat i större ägarskap för genomförandet av resolutionen samt en tydligare rollfördelning mellan olika aktörer. Bra exempel på myndighetssamverkan är samarbetet mellan Försvarsmakten, Myndigheten för samhällskydd och beredskap (MSB), , Polisen och organisationen till Kvinna. Tillsammans har dessa genomfört gemensamma kurser för personal som ska tjänstgöra som jämställdhetsrådgivare i internationella insatser. -Genom handlingsplanen för resolution har samverkan utökats till att även omfatta myndigheter och frivilligorganisationer som bedriver relevant forskning, utbildar och sänder ut personal till internationella insatser. Exempel på resultat för kunskap och analys -Myndigheten för samhällsskydd och beredskapsarbete med resolution /kvinnor, fred och säkerhet har resulterat i en markant ökning , från 2008 till 37 procent kvinnor som rekryterades till resurspoolen, samt dock i Skr. 2009/10:129 mindre grad, en ökning av andelen kvinnor i insatser. och finansieringen av jämställdhetsrådgivare i EU:s insats EUFOR /har bidragit till att kunskap och erfarenheter har återförts till Försvarsmaktens internationella arbete. -MSB anordnade ett större samlat erfarenhetsåterföringsseminarium för insatspersonal som varit på insats , där arbetet med genusperspektiv i insatsverksamheten var ett huvudtema. Liknande seminarier kommer att hållas ca vid behov, t.ex. i samband med större insatser. MSB:s seminarium ledde till en rad konkreta rekommendationer, bland annat att EU ska utveckla specifikt tränings/utbildningsmaterial om resolution och 1820 som ska kunna användas av alla EU:s medlemsstater i deras missionsförberedande utbildningar. -Under det svenska EU-ordförandeskapet anordnades ett seminarium i om utbildningsaspekter av resolutionerna och 1820 inom den Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken med fokus att stärka utbildningen för personal inför och under uppdrag i EU:s krishanteringsinsatser. Seminariet identifierade behov av att utveckla utbildningsmaterial om resolutionerna /1820 som skall kunna användas av alla EU:s medlemsländer i deras utbildningar. Ett annat seminarium anordnades om arbetet med de nationella handlingsplanerna . Förutom EU-länder var även FN, AU, och enskilda organisationer inbjudna. Båda dessa seminarier har bidragit till att göra EU bättre rustat att hantera genomförandet av resolution . Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -I ett antal strategier för samarbetsländer för utvecklingssamarbetet i konflikt- och postkonfliktländer har resolution specifikt lyfts fram som en prioritering. I dessa länder har antalet riktade insatser inom resolution ökat, och praktiska instrument och instruktioner tagits fram om hur 1325 ska lyftas fram i dialogen med relevanta aktörer. Detta har resulterat i att har bättre möjligheter att främja kvinnor och flickors säkerhet i länderna. Regeringens bedömning är att fokusområdet kvinnor fred och säkerhet fortsatt är centralt för att förbättra kvinnors situation i konflikt- och postkonfliktländer och därmed förbättra förutsättningarna för fattigdomsbekämpning och utveckling. av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Handlingsplanen för resolution och regeringens tydliga prioriteringar för att inkludera frågor om kvinnor, fred och säkerhet i relevant politikutformning tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. inom och myndigheter har fått särskilda uppdrag för att arbeta med fokusområdet. Utrymme finns att förbättra samordningsformerna ytterligare men regeringen bedömer att man ändå kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan. god kunskap finns om för fokusområdet relevanta politiska avvägningar och myndigheternas expertis involveras i stor utsträckning vilket tyder på Skr. 2009/10:129 att regeringen kommit långt gällande kunskap och analys inom området. 2.5.3 Från konflikt till långsiktig hållbar utveckling Mål: Att bidra till att överbrygga gapet mellan konflikt och långsiktigt hållbar utveckling Perioden efter konflikt är full av utmaningar men också möjligheter och det är viktigt att alla aktörer som verkar parallellt med varandra i en konflikt- eller post-konfliktsituation är väl samordnade nationellt såväl som internationellt. Detta är en stor utmaning i perioden efter en konflikt inte minst då insatserna måste komma snabbt. måste det finnas en långsiktig plan för att de kortsiktiga insatserna ska möjliggöra stabilitet och utveckling på . Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -Det svenska EU-ordförandeskapet tog initiativ till ett möte om medling för EU:s särskilda sändebud med syfte att stärka EU:s medlingskapacitet och i förlängningen bättre bistå med förtroendeskapande åtgärder i ett tidigt skede av en konflikt. EU:s utrikesministrar antog som resultat av detta ett konceptdokument och förslag för hur EU:s dialog- och medlingskapacitet bör stärkas. -företrädare har i sammanhang rörande den svenska insatsen i konsekvent lyft fram samspelet mellan säkerhets- och utvecklingsutmaningar. Vikten av en allomfattande ansats har bl.a. betonats där en kombination av politiska, civila, utvecklings- och militära instrument krävs för att det internationella samfundets arbete ska lyckas, liksom samordning mellan instrument och mellan olika organisationer på plats. Fortsatt stöd till den afghanska regeringen i dess strävan efter ett stabilt och säkert samhälle har lyfts fram som nödvändigt i syfte att möjliggöra effektiva återuppbyggnadsinsatser, starkare tillväxt och en hållbar social och ekonomisk utveckling. -Regeringen har under EU-ordförandeskapet i olika fora presenterat förslag på ökat engagemang för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken hos nationella aktörer inom rätts- och inrikesområdet. Detta har resulterat i att rådet för rättsliga och inrikes frågor antog en övergripande rapport om utveckling och stärkande av samarbetet mellan rättsliga och inrikes frågor och civil krishantering inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. -Inom EU har varit drivande för att EU:s uppförandekod om vapenexport skulle antas som gemensam ståndpunkt, vilket skedde 2008. Tillämpningen av denna ståndpunkt bidrar till att viktiga aspekter vägs in i de bedömningar som görs vid vapenexport, t.ex. vad gäller situationen för de mänskliga rättigheterna och hur vapenimporten påverkar förutsättningarna för hållbar utveckling i har varit aktivt dels för att den tidigare Skr. 2009/10:129 uppförandekoden skulle antas som en gemensam ståndpunkt, dels för att den ska tolkas och tillämpas på ett enhetligt sätt av EU:s medlemsstater. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Regeringen har påbörjat inrättandet av en samverkansfunktion inom och med berörda myndigheter för att stärka den civil-militära samverkan i samband med svenska bidrag till insatser internationellt. Ett första konstituerande möte har genomförts där bland annat stod på dagordningen. Dessa möten kommer framgent att genomföras på regelbunden basis. En förbättrad samordning innebär att den samlade effekten av vårt bidrag blir större och utvecklingsmålen blir lättare att uppnå. -Under det svenska EU-ordförandeskapet antogs en handlingsagenda för demokratistöd i EU:s yttre förbindelser. EU kan därigenom bidra mer effektivt till demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter, inledningsvis i tio pilotländer. Förutsättningarna för en interregional dialog om demokrati ska utredas och EU:s dialog med samarbetsländer om mänskliga rättigheter ska stärkas. Ett exempel där detta blir relevant är där bl.a. en kombination av politiska, civila, utvecklings- och militära instrument krävs för att det internationella samfundets arbete med att stödja den afghanska regeringen i dess strävan mot rättvis och hållbar utveckling och ett stabilt och säkert samhälle ska lyckas. Exempel på resultat för kunskap och analys -En särskilt satsning för att öka den svenska och internationella kunskapsbasen för motverkandet av våldsinriktad radikalisering och grogrunder för terrorism har genomförts. Regeringen har under det svenska EU-ordförandeskapet tagit fram en skrift med titeln . Det har resulterat i att den svenska synen på utmaningen har klargjorts och skriften har även utgjort inspiration och underlag för diskussion inom EU och andra fora. -har inom ramen för stabilitetsinstrument (IFS) särskilt drivit ett ökat fokus på insatser kring radikalisering och terrorism i , , , samt . Den svenska skriften ovan och särskilda engagemang i EU kring frågorna, har skapat en god kunskapsbas för vidare arbete med bekämpning av grogrunder för terrorism och radikalisering. -2009 fick i uppdrag att utveckla ett analysverktyg för identifiering av rättsaspekter och behov kring offentlig förvaltning i konflikt- och postkonfliktsituationer. Syftet med analysverktyget är att det ska utgöra ett stöd för internationella aktörer och nationella myndigheter i konfliktdrabbade stater. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Sedan landfokuseringen genomfördes har tolv samarbetsstrategier tagits fram för länder i konflikt- eller post- Dessa strategier, och processerna kring deras framtagande, utgör ett sätt för alla involverade svenska aktörer att beakta läget i berörda länder samt att identifiera såväl kortsiktiga som långsiktiga behov. -Inom on Conflict and Fragility (INCAF) leder en särskild arbetsgrupp som 2011 kommer att ta fram vägledande internationella rekommendationer för finansiering i transitionssammanhang. Som ett resultat av det svenska engagemanget stod biståndsministern värd för en internationell kunskapspanel vid FN tillsammans med Demokratiska republiken utvecklingsminister och representanter från FN och . Arbetsgruppen har varit till nytta vid framtagandet av svenska nationella handlingsplaner och styrdokument för utvecklingssamarbete i konflikt- och postkonfliktländer. Regeringens bedömning är att fokusområdet från konflikt till långsiktig hållbar utveckling är fortsatt centralt för att överbrygga gapet mellan konflikt och långsiktig hållbar utveckling. Däremot bör fokusområdet omformuleras och avgränsas till att lyda Från konflikt till stabil fred och långsiktig hållbar utveckling. En avgränsning av fokusområdet möjliggör att fokus läggs på stabilisering av fred i samband med konflikter eller då risk för konflikt, eller återfall i konflikt föreligger. En sådan avgränsning av fokusområdet möjliggör en bättre resultatstyrning för de olika politikområden som samverkar i sådan kontext. Målet Att överbrygga gapet mellan konflikt och utveckling kvarstår men med tydlig fokus på stabil fred som främsta förutsättning för att långsiktig hållbar utveckling ska kunna äga rum. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringens arbete för att alla aktörer i en konflikt eller post- konfliktsituation är väl samordnade såväl nationellt som internationellt är exempel på hur regeringen prioriterat fokusområdesmålet i relevant politikutformning. Det finns emellertid utrymme för ytterligare styrdokument och strategier relevanta för fokusområdet vilket tyder på att regeringen har kommit relativt långt vad gäller politikens utformning och utförande. Beredningsgrupper och samrådsfunktioner inom har upprättats vilket tyder på att regeringen har kommit relativt lång vad gäller samordning och samverkan. God kunskap finns om utmaningar med engagemang i konflikt- och postkonfliktländer och myndigheter involveras i stor utsträckning vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt gällande kunskap och analys. Exempel: Samlad EU-politik för initierade och fick under EU-ordförandeskapet gehör för en samlad regional ansats för EU:s relation till länderna på , som antogs av . Situationen på är instabil till följd av bräcklig fred och pågående konflikter, såväl inom som mellan länderna i regionen. Trots att val och folkomröstningar planeras i många av länderna på råder ett demokratiskt underskott med åsidosatta mänskliga rättigheter. Med utgångspunkt i en djupare analys av bakomliggande och pådrivande orsaker till konflikterna på betonar EU:s nya policy vikten av en regional helhetssyn parad med lokalt ansvarstagande. Policyn lyfter fram fyra prioritetsområden för ett ökat EU- engagemang: Medlingsinsatser och konfliktlösning, genomförande och övervakning av fredsavtal, allmänna val och politiska processer för en demokratisk utveckling samt att åtgärder för att minska klimatförändringarnas ofta förödande effekter på lokala Allt fler konflikter i regionen har sin upprinnelse i konkurrens om begränsad tillgång på vatten och mark. Genom antagandet av denna nya policy har EU lagt grunden för att förnya och fördjupa sitt engagemang på och för att samordna sina insatser inom relevanta politikområden som fred och aktörssamverkan och fördjupad dialog. 2.6 Global utmaning: Smittsamma sjukdomar och andra hälsohot Generellt sett har människors hälsa världen över förbättras avsevärt under . Hälsoläget karakteriseras dock av ökade skillnader i många låg- och medelinkomstländer, såväl inom som mellan länder. En påtaglig trend är att sjukdomsbilden förändrats och att människor i ökande grad drabbas av icke smittsamma sjukdomar, som utgör av den globala sjukdomsbördan. Svårigheterna att säkra god hälsa för människor som lever i fattigdom återspeglas i att de tre av FN:s millenniemål som rör hälsa också släpar efter mer än övriga fem. Det gäller särskilt fortsatt hög barna- som mödradödlighet, framför allt i söder om . Globala hälsofrågor får successivt allt större politisk uppmärksamhet och resurser. Kunskapen om frågornas komplexitet ökar bl.a. genom rapporter från WHO som visar hur t.ex. ekonomiska och sociala faktorer och könsbaserad diskriminering är avgörande för människors hälsa globalt.