prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — startades ett projekt inom med inriktning på att skapa ett bättre samarbete mellan företagets alla nyhetsredaktioner och öka andelen regionalt material i riksnyheterna. Rapport 19.30 behöll sin position som det största nyhetsprogrammet i landet. Det totala utbudet av riksnyheter i SVT var . Därutöver har SVT utvecklat nyhetsverksamheten på sin webbplats. SVT producerar och köper in program för barn inom alla genrer. Program för barn sänds på svenska, finska, samiska, meänkieli och teckenspråk. sändes totalt program för barn och unga. Utbudet av program för språkliga och etniska minoriteter uppgick till totalt . När det gäller behoven för personer med funktionsnedsättning arbetar SVT generellt för att göra utbudet tillgängligt för så många som möjligt. Exempelvis textades av förstasändningarna med svenskt ursprung i SVT1 och SVT2 . Dessutom sänds program på teckenspråk med i första hand döva som målgrupp. UR producerar utbildningsprogram och folkbildningsprogram. Utbildningsprogrammen utgjorde av UR:s sändningar 2009. Programverksamheten omfattar utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, vuxenutbildning och högskola inklusive lärarfortbildning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 UR sänder tv och radio på sändningstider som fastställs i överenskommelser med SVT och SR. UR:s webbplats fungerar som en distributionsplattform och informationskanal som ska öka tillgängligheten till UR:s tjänster och produkter. UR sände 2009 totalt tv i SVT1, SVT2, SVTB/Kunskapskanalen och vilket är ungefär samma mängd som föregående år. I radio har antalet timmar däremot minskat, . UR beslutade inför tillståndsperioden 20072009 att minska radioproduktionen till förmån för annan produktion. UR ger i uppdrag att genomföra undersökningar rörande användningen av UR:s material på alla utbildningsnivåer utom högskolan. Enligt den senaste användarundersökningen, som avsåg /2008, nådde UR av alla lärare i och av alla lärare i gymnasieskolan med något material. Utlåningsstatistiken från mediecentralerna visar att utlåningen av fysiska kopior av såväl tvsom radioprogram har minskat. Användningen av UR:s webbplats, inklusive UR Play, ökar dock kontinuerligt liksom uppspelningarna av program i UR:s lösenordsskyddade nätverk. UR:s sändningar av program för språkliga och etniska minoriteter har ökat i tv och minskat i radio 2009. har UR fortsatt dialogen och samverkan med representanter från de nationella minoritetsgrupperna. UR:s sändningar av program för och om personer med funktionsnedsättning har ökat i tv och minskat i radio . Andelen svensktextade program var av det totala utbudet . UR arbetar också med anpassning av webbplatsen för att underlätta främst för användare med läs- och skrivsvårigheter eller synnedsättning. och tv har fram till haft i uppdrag att granska programföretagens redovisningar och bedöma om företagen har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst. rapporter inkom till och avser företagens redovisningar . helhetsbedömning att SR, SVT och UR har fullgjort sina uppdrag. På vissa specifika områden anser nämnden dock att villkoren inte är uppfyllda eller att det råder tveksamhet kring uppfyllelsen. När det gäller SR saknar nämnden bl.a. en redovisning av hur företaget uppfyller kravet att särskilt utveckla programverksamheten för äldre barn och ungdomar, och anser därför att detta villkor inte är uppfyllt. Även hos SVT ser nämnden brister i uppfyllelsen av villkoren avseende utbudet för ungdomar, bl.a. på teckenspråk. Därutöver anses det bl.a. tveksamt om SVT uppfyller villkoret om att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet. När det gäller samtliga företag tar nämnden också upp områden som särskilt bör förtydligas eller följas upp i nästa års redovisningar. Uppdraget att granska programföretagens redovisningar har övertagits av det särskilda beslutsorganet och tv inom Myndigheten för radio och tv. Utifrån rapporter bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen när det gäller de områden där nämnden har pekat på brister, och om det bedöms nödvändigt återkomma till dessa i samband med kontrollstationen 2011. 14.4.2Utbyte av tv-sändningar mellan och Det svenskfinska tv-utbytet bedrivs i enlighet med en princip om ömsesidighet. tillskjuter medel för tillhandahållandet av en svensk programkanal till , för distribution i marknätet av en finsk programkanal i samt för övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . svarar, å sin sida, för motsvarande kostnader för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . har sändningstillstånd för den finska kanalen TVFinland . Sändningsområdet täcker , och . har uppgivit att omflyttningar i sändarnäten i marknätet kommer att påverka tillgängligheten till TVFinland i sändningsområdet. Nya sändare kommer att tillkomma vilket kan antas innebära en ökad tillgänglighet till sändningarna. Detta är i linje med regeringens ambition för det svenskfinska tv-utbytet. 14.4.3 Kommersiell radio och tv trädde den nya radio- och tv-lagen (2010:696) i kraft med ett nytt regelsystem för radio och tv. Därmed är EU- direktivet om audiovisuella medietjänster genomfört som regelverket har uppdaterats och förenklats. Den nya lagen innehåller också regler om ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning när det gäller tv och beställ-tv genom textning, tolkning och liknande. Förenklade och tydligare reklamregler har införts som företagen har fått en större valfrihet när de placerar reklamavbrott och sponsringsmeddelanden. Fortsatt gäller inskränkningar för reklam riktad till barn. Den nya radio- och tv-lagen omfattar även beställtv. Nya regler gör det också möjligt att under ordnade former använda nya reklamtekniker och produktplacering. Genom lagen införs tillståndsplikt för att sända sökbar text-tv. Lagen medger dessutom att tillstånd att sända tv och sökbar text-tv i vissa fall kan överlåtas. För analog kommersiell radio gäller att tillstånd ska fördelas med ett slutet anbudsförfarande i stället för tidigare gällande urval enligt särskilda innehållskriterier. Det ska inte längre ställas några krav på sändning av eget 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 eller lokalt material. Tillståndsperiodens längd är . För befintliga tillståndshavare medges en övergångsperiod med fortsatt rätt att bedriva sändningar i det sändningsområde som tillståndet avser utan särskild ansökan. fick Radio- och i uppdrag att i samverkan med tillgängliggöra fler sändningsområden för analog kommersiell radio. Uppdraget redovisades och resulterade i möjligheten att utlysa nya sändningstillstånd i fjorton områden. Lagstiftningen underlättar för marknadens aktörer och ökar förutsägbarheten. Den nya lagstiftningen ökar möjligheten till yttrandefrihet, mångfald och oberoende genom att förbättra villkoren för de kommersiella aktörerna på marknaden och ge bättre möjlighet att konkurrera, såväl med inhemska som internationella aktörer. ökar tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Dessa förbättringar bidrar till att regeringens mål inom medieområdet nås. 14.4.4Lokal icke-kommersiell radio och tv Närradion är de lokala ideella föreningarnas radio och finns det 886 föreningar som har sändningstillstånd. Dessa fördelas på 148 sändningsorter som i de flesta fall omfattar en kommun. Det finns 25 förordnade lokala kabelsändarföretag i . Genom den nya radio- och tv-lagen (2010:696) underlättas för närradiosändande föreningar bl.a. genom att det s.k. riksförbudet avskaffas. Det innebär att det blir möjligt för tillståndshavarna inom närradion att i den omfattning de önskar sända material som inte har producerats för den egna verksamheten. En annan förbättring är att det blir lättare att få utvidgat sändningsområde. För de lokala kabelsändarföretagen ges bättre förutsättningar att nå ut genom att kabeloperatörerna ska vara skyldiga att till- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 handahålla såväl analogt som digitalt sändningsutrymme för kabelsändarföretagens sändningar. Förändringarna som genomförts i den nya radio- och tv-lagen (2010:696) underlättar för lokal icke-kommersiell radio och tv att möjliggöra för olika intressen och åsikter att göra sig hörda i samhällsdebatten. Dessa förändringar bidrar till att regeringens mål inom medieområdet nås. I propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195) bedömer regeringen att en utveckling av marksänd digital radio bör vara marknadsdriven och förutsätter en samverkan mellan () och den kommersiella radion. SR:s och AB:s (UR) tillstånd att sända digital radio förlängdes . Genom den nya radio- och tv-lagen (2010:696) införs regler om digitala kommersiella radiosändningar. Den myndighet som ger tillstånd att sända analog kommersiell radio ska även ge tillstånd att sända digital kommersiell radio. ska fördela tillstånden med utgångspunkt i att sändningsutrymmet ska kunna tas i anspråk för olika programtjänster så att sändningarna kommer att tillgodose olika intressen och smakriktningar samt av flera programföretag som är oberoende av varandra. Tillståndsperioden ska vara och bortsett från en ansökningsavgift ska någon avgift för digitala kommersiella radiosändningar inte tas ut. En utveckling av digitala radiosändningar ger förutsättningar för ökad konkurrens och mångfald på hela radioområdet. radio- och tv-lagen finns ett regelverk på plats för att en marknadsdriven utveckling ska kunna inledas. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstödet, som lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd, har uppgått till totalt . Driftsstödet har uppgått till och betalats ut till 84 tidningar, varav 23 är hög- och medelfrekventa (37 nr/vecka) och 61 lågfrekventa (12 nr/vecka). I distributionsstöd har utbetalats till 137 tidningar, varav 101 är hög- och medelfrekventa och 36 lågfrekventa. Det totala antalet dagstidningar har ökat något . fanns det 175 unika dagstidningstitlar jämfört med 168 . Dagstidningarnas sammanlagda upplaga har dock minskat under . som får driftsstöd har ökat något. Ökningen har skett inom gruppen endagstidningar. trädde nya villkor för driftsstödet i kraft, vilket bl.a. innebar att kravet på lägsta upplagenivå sänktes från 2 000 till 1 500 exemplar, att stödet för s.k. storstadstidningar sänktes och att stödnivåerna för samtliga övriga tidningskategorier höjdes. Ändringarna har medfört att utgifterna för driftsstödet har ökat med jämfört med . Kostnaderna för distributionsstödet har däremot sjunkit något till följd av lägre upplagor för många tidningar. Europeiska kommissionen har genomfört en granskning av det befintliga driftsstödets förenlighet med . mot bakgrund av denna granskning överlämnade regeringen propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen till (prop. 2009/10:199, bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308). antog propositionen och kommissionen godkände de före- beslutade regeringen om ändringar i pressstödsförordningen (1990:524). Ändringarna träder i kraft . Efter ett antal mycket goda år försämrades dagspressens ekonomiska situation och , bl.a. som en följd av konjunkturnedgången. I detta läge är driftsstödet av stor betydelse för många tidningar. Regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen uppnår målen. De nya villkor för driftsstödet som trädde i kraft har bidragit till att ett antal nya dagstidningar har kunnat etableras med hjälp av stödet. De nya riktlinjer för tillämpning av kravet på eget redaktionellt innehåll som beslutade är viktiga för att säkerställa att det ökade utbudet också innebär en stärkt redaktionell mångfald och att stöd ges till redaktionellt självständiga publikationer. Med de förändringar som har beslutat i behandlingen av propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199) vad gäller tydligare koppling till kostnader och användning av stödet bedömer regeringen att ett effektivt nyttjande av stödet i syfte att uppnå målen säkerställs. Syftet med stödet till radio- och kassettidningar, s.k. taltidningar, är att ge synskadade och andra som inte kan läsa en tryckt tidning möjlighet att ta del av dagstidningarnas innehåll. Vid utgången av 2009 gavs sammanlagt 96 tidningstitlar ut som taltidning, vilket var lika många som 2008. Av dessa var 82 inlästa taltidningar (67 radiotidningar, tio kassettidningar och fem CD-tidningar) och 19 var talsyntes- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tidningar (RATS-tidningar). kom ut som både radio- och talsyntestidning. En tidning kom ut som både radio- och kassettidning. Kostnaderna för taltidningsverksamheten uppgick till , vilket var något lägre än 2008. kostnader var fördelade med för de 82 inlästa taltidningarna, för köp av nya radiotidningsmottagare och för de 19 talsyntestidningarna. Antalet taltidningsabonnenter minskade från 8 772 till 8 694 . Annars har antalet abonnenter ökat . Av abonnenter hade 7 295 radiotidning, 333 kassettidning, 211 cd-tidning och 855 talsyntestidning. Könsfördelningen bland taltidningsabonnenterna är totalt sett relativt jämn, även om män är överrepresenterade när det gäller talsyntestidning. Den regionala spridningen av taltidningar bedöms av vara god. Mer än hälften av landets alla dagstidningar ges ut även som taltidningar. Efter uppdrag av regeringen redovisade och Talboks- och rapporten för ökad tillgänglighet. redovisade, också efter regeringens uppdrag, rapporten för taltidningsverksamheten i . I rapporterna föreslås bl.a. att staten efter en övergångsperiod ska upphöra att ge bidrag till inläsning och redigering av taltidningar och fortsättningsvis endast stödja taltidningar som produceras med talsyntes. Vidare föreslås att post- och radiodistributionen ska upphöra, och att taltidningar och talböcker ska distribueras via Internet i ett samordnat distributionssystem. har sedan den bildades varit knuten till genom ett gemensamt kansli. Med tidens gång och med hänsyn till den teknikutveckling som skett på området har dock kommit att få sin starkaste anknytning till Talboks- och . De båda myndigheterna riktar sig till samma målgrupper, dvs. personer som på grund av någon form av läshinder har behov av särskilt tillgängliga medier i form av litteratur och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 verksamhet har mot denna bakgrund fr.o.m. förts över till Talboks- och . Stödet till radio- och kassettidningar fyller en viktig funktion i samhället genom att garantera utgivning av och tillgång till taltidningar för synskadade m.fl. Flera dagstidningar har visat intresse för att starta taltidning, men har det i brist på tillgängliga medel inte varit möjligt att bevilja nya tidningar stöd. Bland annat mot denna bakgrund och med utgångspunkt i de rapporter som och Talboks- och lämnade , är det angeläget att intensifiera arbetet med att utforma statens framtida engagemang inom taltidnings- och talboksverksamheterna. Det framtida arbetet inom detta område bör bl.a. syfta till att säkerställa den fortsatta tillgången till taltidningar och effektivisera användningen av de statliga medel som anslås för verksamheten. Den genomförda överföringen av verksamheten vid till Talboks- och bedöms bidra till att skapa goda förutsättningar för ett mer samlat grepp kring frågor som rör den framtida teknikutvecklingen inom produktion, distribution och konsumtion av anpassad ljudbaserad information för personer med läshinder, däribland de som konsumerar taltidningar. 14.4.8 Barn och unga i mediesamhället Medier har stor genomslagskraft, vilket är särskilt angeläget att uppmärksamma när det gäller barn och unga. Utgångspunkten för regeringens arbete med att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan är som föreskriver att barn ska ha en generell rätt till yttrande- och informationsfrihet, men skyddas mot information och material som är till skada för deras välfärd. medier gäller olika regelverk och system för skydd av barn och unga. granskar film och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning samt fastställer åldersgränser för de filmer som granskas enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Åldersgränserna sätts utifrån en bedömning av om filmerna kan vålla barn i olika åldersgrupper psykisk skada. Av de långfilmer som granskades blev helt barntillåtna medan av filmerna blev förbjudna att visas för barn . (U 1990:03, Rådet mot skadliga våldsskildringar) arbetar med att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga i enlighet med de tilläggsdirektiv som rådet fick (dir. 2003:75). I regeringens kulturpolitiska proposition Tid för kultur (prop. 2009/10:03) aviserades ett tilläggsuppdrag till om att initiera aktiviteter som syftar till att öka förståelsen för barns och ungas kreativitet och aktiviteter på Internet. Inom ramen för detta tilläggsuppdrag (dir. 2009:103) genomförde tillsammans med en nationell turné med konferensen . Turnén fick ekonomiskt stöd från EU. Konferensen anordnades på fem svenska orter och beräknas totalt ha nått ca 750 personer. startade sitt fjärde EU-finansierade projekt med syfte att skapa en säkrare användning av Internet bland barn och unga. Projektet kommer att pågå under närmare , fram till . Formell partner är Barnens rätt i samhället (), och arbetet sker i samverkan med internetbranschen samt andra myndigheter och organisationer. har fortsatt sitt breda samarbete med branschorganisationer, myndigheter och ideella organisationer kring självreglering, skydd av barn och unga samt gemensamma informationsaktiviteter. Samarbetet resulterade bl.a. i Lugnt, som tilldelats ekonomiskt stöd av . har nytt informationsmaterial tagits fram av , bl.a. korta filmer för upplevelser och diskussion. Rådet har även initierat produktionen av en skolpjäs för barn mellan , Var är ångerknappen!! !, som på en turné mellan skolor i landet har nått 3 800 skolelever och 300 vuxna . har haft regeringens uppdrag att genomföra insatser i syfte att främja det generella förebyggande arbetet mot sexuell exploatering av barn och ungdomar mellan , via Internet och andra interaktiva medier. Inom ramen för uppdraget har myndigheten anordnat en rad utbildningsinsatser och bl.a. utformat ett särskilt metodmaterial, Ses offline?, för lärare och andra som professionellt arbetar med ungdomar i högre årskurser och gymnasiet. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt radio- och tv-lagen (2010:696) får inte tv-program som innehåller verklighetstroget våld eller pornografiska bilder sändas vid vissa tider och på sådant sätt att det finns en betydande risk för att barn kan se dem. och tv, som ingår i Myndigheten för radio och tv, har i uppdrag att i efterhand granska programinslag utifrån både lagstiftningen och sändningstillståndens bestämmelser om bl.a. mediets genomslagskraft. Två av de ärenden som behandlade fälldes med hänvisning till bestämmelserna om mediets genomslagskraft. Frågor om barn och unga i mediesamhället har behandlats i propositionen Filmcensuren för vuxna avskaffas skyddet för barn och unga mot skadlig mediepåverkan stärks (prop. 2009/10:228), som överlämnades till . I propositionen föreslår regeringen att förhandsgranskningen av film avsedd att visas offentligt för vuxna avskaffas. Regeringen föreslår också att avvecklas och bedömer att en ny myndighet bör inrättas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 får till uppgift att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan genom att bl.a. överta verksamhet och att besluta om åldersgränser för film som är avsedd att visas offentligt för barn . 14.4.9Information om utvecklingen inom medieområdet Information om utvecklingen inom medieområdet gör det möjligt att bl.a. följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen. Flera aktörer arbetar med att ta fram information om utvecklingen inom medieområdet. Radio- och har haft i uppdrag att löpande förse med information om utvecklingen inom medieområdet, samt publicera statistik och annan information beträffande ägande- och branschstrukturer, teknik samt ekonomi. Myndigheten publicerar bl.a. den årliga rapporten . Tillsammans med lät myndigheten ta fram rapporten till rörlig bild, som belyser utvecklingen på tv-marknaden med fokus på aktörer, konsumtion, konsumenternas valmöjligheter samt utvecklingen av ny teknik och nya tjänster. och TV har lämnat minst en rapport om radio- och tv-företagens programverksamhet. publicerades rapporten och publicerades Mångfald och kvalitet i . Båda rapporterna har på nämndens uppdrag genomförts av masskommunikation vid (). Radio- och och har avvecklats och myndigheternas samlade verksamhet fördes till den nya Myndigheten för radio och tv. Nordiskt Informationscenter för Medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vid informerar om forskningsresultat på medieområdet. Nordicom tar också fram mediestatistik, bl.a. genom 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 skriften Mediebarometern, som belyser medieanvändning i . Sedan början av 2000- talet utarbetas även en särskild Internetbarometer. Därutöver kartlägger Nordicom mediemarknaden och analyserar aktuella trender inom medieområdet. publicerar , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. publicerar statistik och rapporter om barns och ungas medievanor. Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett organ knutet till , till vilket bidrar med medel. Observatoriet arbetar med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Behovet av kunskap om massmediernas roll i samhället är stort bl.a. eftersom den tekniska utvecklingen, inte minst genom Internets utveckling, leder till en ständig förändring av mediemarknaden. Regeringen bedömer att den uppföljning av medieutvecklingen som sker på mediemyndigheterna och institutionerna är viktig bl.a. för att kunna följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen och ge ett underlag för regeringens ställningstaganden på området. Tillgång till högkvalitativ forskning och dokumentation om medieutvecklingen skapar förutsättningar för beslut som syftar till en starkare mediemarknad präglad av tillgänglighet, mångfald och konkurrens mellan olika medieleverantörer. Under det svenska ordförandeskapet fortsatte diskussionerna om gemensamma initiativ för att öka mediekompetensen inom medlemsstaterna. Europeiska kommissionen presenterade en rekommendation om mediekompetens i den digitala miljön (KOM(2009) 6464). Som ett direkt svar på kommissionens rekommendation antogs rådsslutsatser vid kulturministrarnas rådsmöte . välkomnas kommissionens arbete för att uppmärksamma och främja arbete för att öka mediekompetensen i medlemsstaterna. Slutsatserna poängterar vikten av att branschen engageras, att skolsystemet utnyttjas på bästa sätt och att kommissionen fortsätter att arbeta för att utveckla indikatorer som kan användas för att mäta mediekompetens. Särskilt framhålls att den digitala utvecklingen innebär reella möjligheter för alla, men att olika grupper kan ha olika behov av stöd för att öka tillgängligheten och minska riskerna i den digitala miljön. fortsatte diskussionerna om kreativt innehåll via Internet med utgångspunkt i det meddelande som kommissionen lämnade 2007 (KOM (2007)836 slutlig). publicerade kommissionen ett arbetspapper med reflektioner och idéer om hur arbetet kan utvecklas ytterligare (Creative Content in a Digital Single Market: Challenges for the Future A Reflection Document). Regeringen har inom ramen för ministerrådet välkomnat kommissionens arbete på områdena mediekompetens och kreativt innehåll på Internet. Det är viktigt att framhålla att arbetet på europeisk nivå ska utgå från områden där det finns ett tydligt mervärde i att vidta gemensamma initiativ. arbete på medieområdet är inriktat på att främja yttrandefrihet, fria medier och mediemångfald inom . Medieområdet diskuteras främst inom styrkommittén för medier och nya kommunikationstjänster (CDMC), i vilken deltar aktivt.