prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — att regeringen utnämnt National Basin Authority (NGBRA) som en kontrollerande och samordnande myndighet med ansvar för att skydda floden . En oberoende utvärdering har konstaterat att insatsen resulterat i effekter på lång sikt och rapportering i media har vittnat om att insatsen nått uppsatta mål. Resultat av stödet till Tarun har uppnåtts till stor del tack vare ett gediget samarbete på lokal nivå. Det lokala ägarskapet har varit av stor vikt för hållbar hantering av vattenresurserna genom att invånarna själva står för underhåll av vattenstrukturerna. Sida har bidragit med ett institutionellt stöd på . Den totala budgeten uppgår till . Ecosanres 2, 20062010 En insats inom området vatten som bedömts ha låg måluppfyllelse och kostnads effektivitet är insatsen »Ecosanres 2, 20062010«, vilken är andra fasen av ett program som initierades av Sida 2001 genom . Ecosanres 2, 20062010 i mindre utvecklade länder för att bidra till bättre hälsa, Utveckla och demonstrera hållbara sanitetslösningar i mindre utvecklade län- der för att bidra till bättre hälsa, jämställdhet, fattigdomsreducering och bättre miljökvalitet. För att uppnå målet har man samverkat med olika regionala organisationer som arbetar med hållbarhetsfrågor inom sanitet, s.k. kunskapsnoder. KunskapsnoderharetableratsochutvecklatsiåttaavSverigessamarbets länder, vilka är lokaliserade i väl fungerande institutioner. Enligtenhalvtidsutvärdering2008harinsatsenletttillattdetfinnsenökad kompetens och inflytande globalt om ekologisk sanitet och dess betydelse. De kunskapsnoder som har kommit igång med projekt har biståtts av de länder de är baserade i under genomförandet av projektet. Länderna har bidragit i olika grad till nodernas verksamhet. Nodernas arbete är generellt djupt förank- rat i respektive nationell kontext. I har t.ex. hela etableringsprocessen av noden samt aktiviteterna gjorts i nära samarbete med Ministeriet för vatten och sanitet. På har noden ett mycket nära samarbete med Hälso- ministeriet. I södra är noden etablerad i välrenommerade Water Research Commission vars främsta fokus inte är utan övriga länder i södra REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Dess regionala karaktär gör att noden inte verkar i den nationella kontexten på samma sätt som övriga noder. Projekten arbetar exempelvis med att demonstrera olika ekosanitetslös- ningar, sprida information genom elektronisk och tryckt media, etablera, koordinera och underhålla nätverk för hållbar sanitet, samt ge rådgivande service. I flera fall har noderna engagerats av sina respektive länder med att organisera workshops och konferenser. Kunskapsnoderna ska etableras genom en transparent och deltagaraktiv process. Etableringen har varit en utmaning och har lyckats, dock med en viss försening. Även halvtidsutvärderingen anger att programmet framskri- der väl men förseningar och oväntade kostnader har påverkat etableringen av kunskapsnoderna. Den totala kostnaden för programmet är samt en extra insats om för att slutföra och överlämna pilotprojekt. Sida finansierar hela programmet. Utvecklingen inom jord- och skogsbruk är tydligt relaterad till fattigdoms- minskning, direkt genom livsmedelstrygghet, sysselsättning och inkomst och indirekt genom ekonomisk tillväxt. Jordbruk och skogsbruk kan bidra till en hållbar miljö och minskade klimateffekter. Stöden till jord- och skogsbruk går ofta till marknadsutveckling, bondeorga- nisationer, rådgivningsinsatser samt till lokala processer för att stärka folkligt deltagande. Ett hållbart jord- och skogsbruk med fokus på ägande- och nyttjande- rättigheter genomsyrar insatserna. Urvalet inom området jord- och skogsbruk består av tre insatser. Ett av pro- jekten har som mål att bättre hantera naturresurser och tillgång till mark medan de andra två ska öka kapacitet och kunskap om hållbart skogsbruk genom utbildningsinsatser samt introducera och implementera skogscertifiering. Redovisade resultat från insatserna är bland annat nya partnerskap som har bildats för ekonomisk utveckling på landsbygden samt stora skogsarealer som har blivit certifierade enligt (medlemsorganisation för certifiering av skogsbruk och skogsprodukter). En insats som har bedömts ha hög måluppfyllelse är »Skogsprogrammet i Ryssland«. Programmet påbörjades och pågår till mitten av 2010. Överföra och utveckla ny kunskap om hållbart skogs- bruk samt sprida denna kunskap främst i nordvästra REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Överföra och utveckla ny kunskap om hållbart skogsbruk genom »Pskovs modellskog« samt att sprida denna kunskap främst i nordvästra . Regionalaskogsnormerharutarbetatsinomramenförmodellskogenförden fullständiga cykeln av åtgärder i ett modernt hållbart skogsbruk. Cykeln utgörs av en fullständig uppsättning av åtgärder som vidtas under ett skogs- bestånds omloppstid. Novgorods och län har utarbetats. En del regionala skogsnormer har godkänts på federal nivå för vidare testning. Enoptimeradskogsplaneringiformavenekonomisktbaseradplanerings- modell för hållbart skogsbruk har tagits fram och testas . Lisino, har inletts, där modellskogsytor har anlagts i utbildningssyfte. Som ett resultat har eleverna fått tillgång till ett bra undervisningsmaterial i form av demonstrationsytor och därtill knutna moderna läroböcker. utarbetat en rysk-svensk skogsstrategi för tidsperioden 20092012. Inom ramen för strategin har fyra gemensamma arbetsgrupper bildats som arbetar med konkreta skogsfrågor. Detta talar för att program- met inte bara har haft omedelbara effekter utan även kan förväntas ha effek- ter på . Programmet startade som den ryska skogsreformprocessen kom igång. Programmet har legat några steg före denna process och kun- nat tillgodose de behov som uppstått, allteftersom reformprocessen fortsatt. Programaktiviteterna har varit väl förberedda, haft konkreta mål och varit väl dokumenterade. Aktiviteterna har riktats mot de som har haft intresse och möjligheter att åstadkomma förändringar. Programmets implementering har dock inte varit helt problemfri, bland annat har viss ryckighet uppstått tids- mässigt till följd av försenad lagstiftning och chefsbyten. Sidas stödjer hela programmet vilket uppgår till . En insats som har bedömts ha tillfredställande måluppfyllelse och kostnads effektivitet är »Community Land Use Fund«. rättigheter till mark för människor som bor i rurala samhällen i , Manica och Cabo Delgado provin- REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Stärka gemensamma rättigheter till mark för människor som bor i rurala samhällen i samt Manica och Cabo Delgado provinserna i . Fokus ligger på kapacitetsutveckling för gränsdragning och registrering av kollektiva markinnehav på bynivå i enlighet med gällande marklagstiftning. Programmet syftar även till att utöver legalisering av landrättigheter, ge rådgiv- ning och kapacitetsutveckling på lokal nivå för markplanering samt jämställd produktiv användning av naturresurser. Halvtidsutvärderingen visar att programmet har uppnått både prestatio- ner och effekter på kort och medellång sikt. Under den initiala fasen av pro- grammet investerades mycket tid i att etablera system och rutiner för projekt- hantering och uppföljning. En oklar målformulering i projektets inledningsfas bidrog till förseningar och förändringar i projektets inriktning och genom förande. Ett system för att hantera programmet och genomföra projekt har etablerats. Kapacitetsbyggandeaktiviteterhargenomförtsförpersonalinomprogram- met, samarbetspartner som genomför aktiviteter, personal i offentlig sektor och människor i byar där programmet genomförs. Utbildningarhargenomförtsförattstärkakunskapenpåolikanivåerom lagar och regelverk kring markrättigheter och uthållig naturresurshantering. Effekterpåkortochmedellångsiktärbättreorganiseringavmänniskori rurala samhällen, stärkta landrättigheter, minskat antal konflikter kring land och naturresursanvändning och förbättrad kapacitet hos privata sektorn att utföra tjänster. 20 är under utveckling. Det tog att utveckla projekt i samband med programmets start, finns en tydlig trend mot ett ökat antal nya projekt. EttsamarbetsavtalharingåttsmedMillenniumChallengeCorporationsom avser att tillämpa samma metodik i sitt arbete med landrättigheter i ytter ligare tre provinser i norra . Genom denna koordinering kom- mer programmet täcka totalt sex provinser i landet. Implementeringen av programmet i de tre nya provinserna med finansiering från Corporation kan dra lärdom av hur programmet har implemente- rats i de tre första provinserna och på så sätt bli mer kostnadseffektivt. Behov av kapacitetsutveckling i landrättigheter och relaterade frågor inte bara för bybor och samarbetsorganisationer, utan även för personal inom program- met underskattades under projektets initiala fas och bidrog till högre kostnader för utbildning än planerat. Kostnaderna bedöms dock ha betalat sig i ökad kapacitet av berörda parter vilket ger goda förutsättningar för den långsiktiga måluppfyllelsen. Den totala kostnaden för det ursprungliga projektförslaget var cirka 40 mil- joner kronor där Sidas del var . Det svenska avtalet avslutades och utbetalat belopp vid avtalets upphörande var . REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT 2.3.3 Klimatanpassning och utsläppsminskning Klimatfrågan har blivit en viktig del av det miljörelaterade utvecklingssam arbetet, framförallt sedan regeringen beslutade om miljö och klimat som en tematisk prioritering. uppgick Sidas totala miljö- och klimatstöd till (tabell 2.1), av vilket har beräknats utgöra klimatrelaterat stöd (tabell 2.2). Av de 25 slumpmässigt utvalda insatserna har (20 stycken) bedömts ha potential att bidra till klimatanpassning eller till utsläppsminsk- ning. Av dessa finns ett antal insatser som anges ha relevans både för klimatan- passning och för utsläppsminskning. Det är dock fler insatser som uppges ha potential att kunna bidra till klimatanpassning än till utsläppsminskning. Ovan angivna inriktning stämmer väl överens med klimatbiståndet i stort där tyngdpunkten ligger på anpassningsåtgärder (tabell 2.2). Av de 25 slump- mässigt utvalda insatserna är exempel på insatser som bedöms ha direkt koppling till klimatanpassning stödet till Ecosanres 2 som ska utveckla och demonstrera hållbara sanitetslösningar samt basstödet till GWPO () som syftar till att stödja sociala, ekonomiska och miljömässiga förändringsprocesser i utvecklingsländer för att bidra till en hållbar hantering av vattenresurser. Inom programmet Ecosanres är klimatanpassningsåtgärder en integrerad del av programmet som ska säkra ett fungerande jordbruk och tillgång till mat i samband med torka. Programmet bidrar till produktiva sanitetssystem, det vill säga sanitära lösningar som kombineras med jordbruk och vattenresurshante- ring för att öka avkastningen för småbönder. Vad gäller stödet till GWPO så fokuserar programmet på integrerad vatten- och resurshantering. En betydande del av programmet handlar om att minska risken för klimatchocker, till exempel vattenbrist genom att med integrerad vattenresurshantering utveckla hållbara lösningar som ökar vattentillgången, bland annat för människor i regionen runt . Av de utvalda projekten kan stöd till Lviv stad i nämnas som exempel på en insats som har bidragit till minskade utsläpp. Där har man byggt två nya biologiska reningsverk, i vilka energieffektiv utrustning har installerats som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och minskade för- oreningar av vattenrecipienten. Ett annat exempel är revideringen av miljölag som fastställer utsläppskriterier och olika typer av miljöskydd i syfte att mildra effekter av klimatförändringar. Vidare är stödet till programmet för regionala luftföroreningar i utveck- lingsländer (Programme on in Developing Countries, RAPIDC) ett exempel på en insats som anses kunna bidra till utsläpps- minskningar av växthusgaser. Framförallt avses dock de gaser som kommit mindre i fokus i nuvarande internationella diskussioner men som ändå har konsekvenser för global uppvärmning, bland annat kväveföreningar och flyk- tiga organiska ämnen. Sidas stöd till organisationer som för miljö och utveckling (, IIED), Världsnaturfonden och () har också bidragit till olika klimatrelaterade aktiviteter. Stödet till IIED har bland annat REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT bidragit till studier för att hantera klimatförändringar, vilka pekar på behovet av att arbeta med utsläppsminskning parallellt med anpassningsåtgärder. Stödet till Världsnaturfonden har bland annat bidragit till reviderad lagstift- ning som främjar användningen av förnyelsebara energikällor (till exempel i ) och därmed bidrar till minskade koldioxidutsläpp. Insatsen har även bidragit till genomförda åtgärder för minskad avskogning med syfte att behålla skogarna som kolsänkor samt till utbildning av civila samhället i hur det kan påverka beslutsfattare att minska utsläpp och vidta klimatanpassningsåtgärder. Stora delar av stödet till SEI rör klimatrelaterad forskning och utveckling av lösningar kopplade till både förebyggande åtgärder och anpassningsåtgärder. SEI har till exempel assisterat enskilda länder inför de internationella klimat- förhandlingarna genom att formulera förhandlingsunderlag. Ett exempel är de positionspapper för utvecklingsländerna inför klimatkonventionens 15:e parts- möte i som togs fram i samarbete med G77-gruppen samt UN-DESA (UN Departement of Economic and Social Affairs). Urvalet om 25 insatser representerar såväl bilaterala, regionala som globala insatser, de flesta med målsättningen att stärka kapacitet och kunskap inom miljöområdet för att främja hållbar utveckling. Insatserna har överlag syftat till att öka kunskap och kapacitet att hantera olika miljöfrågor. Resultat i form av ökad kunskap eller ökad kapacitet har dock varit svår att följa upp och redovisa. Det finns flera exempel på konkreta resultat på prestationsnivå, bland annat etableringen av utvecklingscentra, upprättande av lagar och förordningar på miljöområdet samt utveckling av miljövänlig teknik. Det är få insatser som har haft genomslag i samarbetsländernas politik för miljömässigt hållbar utveckling. Detta kan emellertid knappast förväntas eftersom samtliga insatser antingen har avslutats eller fortfarande pågår. Att förankra miljöfrågor i olika fora är en tidskrävande process. De insatser som bedömts ha hög måluppfyllelse och där effekter har kunnat noteras på kort eller medellång sikt, har ofta varit inriktade på konkreta behov och genomförts via det civila samhället eller legat mycket nära nationellt drivna processer. I dessa fall bygger genomförandet av insatserna på ett efter- frågestyrt samarbete med tydligt ägarskap för frågorna. De insatser som har bedömts ha låg måluppfyllelse har däremot ofta drabbats av utdragna och tids- krävande genomförandeprocesser som till en del förklarats av en avsaknad av drivande aktörer med tydlig rollfördelning. 2.4Utvärderingar från det bilaterala utvecklingssamarbetet Detta avsnitt innehåller sammanfattningar av några utvärderingar inom områ- det miljö och klimat och baseras på redovisning från Sida. Relevanta utvärde- ringar har samlats in från Sidas sekretariat för utvärdering, Sidas interna nät- verk samt från OECD-DAC:s databas. Denna sammanställning omfattade 18 REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT För att genomföra uppgiften anlitade Sida en konsult som gjorde en kort sammanfattning av innehållet i de 18 utvärderingarna som identifiera- des och en bedömning av insatsernas samlade resultat i förhållande till Sidas utvärderingskriterier (relevans, måluppfyllelse och kostnadseffektivitet). De utvärderingar som ingår i urvalet täcker ett bredare tematiskt område än de 25 slumpmässigt utvalda insatserna som redovisades ovan (som fördelades på områdena miljöförvaltning, energi, vatten samt jord- och skogsbruk). Även områden såsom urban utveckling, luftföroreningar och sanitet är inkluderade i detta urval. Utvärderingarnas innehåll och kvalitet varierar kraftigt. I flera fall saknas information om omfattningen av det svenska stödet, den totala kostnaden eller stöd från andra finansieringskällor. Resultatredovisningen i utvärderingarna har vägts samman enligt Sidas utvärderingskriterier (relevans, måluppfyllelse och kostnadseffektivitet). De utvärderade insatserna har därefter klassificerats på en tregradig skala: mycket tillfredställande resultat, tillfredställande resultat och ej tillfredställande resultat. Flertalet utvärderingar (13 stycken) redovisar tillfredsställande resul- tat, tre utvärderingar bedöms redovisa mycket tillfredställande resultat och två utvärderingar ej tillfredsställande resultat hos de utvärderade insatserna. I följande avsnitt redovisas sammanfattningen av de tre utvärderingar som bedömts visa på mycket tillfredställande resultat samt de två utvärderingar som redovisar ej tillfredställande resultat. Exempel på utvärderade insatser med mycket tillfredställande resultat Vattenkraftverket i är egentligen en satsning på infrastruktur, men dess miljöeffekter bedöms vara avsevärda. Vattenkraftverket byggdes och genererade elektri- citet . genererade kraftverket av avsedd produktion, men orsaken var historiskt låga vattenflöden i berörda floder som i sin tur var förorsakade av minskat snöfall i den bakom liggande bergskedjan. 2006 fullbordades den transmissionslinje som samman- kopplar kraftverket med elnätet i norra och därmed bedömer utvärde- ringen att avsedda resultat har uppnåtts »för överskådlig framtid«. Miljöeffekterna i form av utfasning av värmekraftverk med brunkol som bränsle uppskattas bland annat motsvara en minskning på kol- dioxid . De tekniska lösningarna har visat sig hållbara. En jordbävning i projektområdet med gav knappt några spår alls i konstruktionen. Detta är en av de största svenska biståndsinsatserna . Det svenska stödet uppgick till totalt penningvärde och utgjorde av den ursprungliga projektkostnaden. Kostnads effektiviteten bedöms som rimlig. Det finansiella stödet till denna insats är närmast obetydlig då det svenska stödet uppgick till . Det var en smalt REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT inriktad insats med målet att bidra till att underlätta anpassningen till på kemikalieområdet för , och inför dessa länders anslutning till EU. Insatsen genomfördes med stöd av Kemikalie inspektionen. Utvärderingen är kortfattad men bedömer att insatsens målsättning har uppfyllts. Alla tre länderna har lyckats väl med att genomföra nödvändig EU- anpassad lagstiftning, att stärka berörda institutioner och att anvisa tillräckliga resurser för kemikaliekontroll. Insatsens resultat bedöms som hållbara, även om det hade varit bättre om den akademiska utbildningen i toxikologi och relaterade ämnen hade stärkts ytterligare. Den tredje framgångsrika insatsen i urvalet som enligt utvärderingen bedöms ha lett till utmärkta resultat är »institutet . är ett regionalt insti- tut för forskning och högre utbildning inom miljö och lantbruk i . stöd till påbörjades , men precisa uppgifter om detta saknas i utvärderingen som har gjorts gemensamt för alla externa finansiärer. stöd är endast en mindre del av den externa finansieringen men har till skillnad från de flesta andra stöd, till stor del varit icke öronmärkt. , med säte i , har utvecklats till en mycket framstående insti- tution på sitt område och är ledande i regionen vad gäller utveckling av metoder för landsbygdsutveckling och miljövård. anses vara den främsta institu- tionen för högre utbildning inom miljö- och lantbruk i . Man har framstående laboratorier och genbanker för kaffe och kakao, två viktiga grödor för småbrukare i regionen, där man i flera avseenden är världsledande. Finansiell hållbarhet är en svaghet hos . Budgetstödet från externa finansiärer minskar medan det bundna projektstödet ökar. Detta är dock ett problem som delar med forskningsinstitut världen över. Exempel på utvärderade insatser med ej tillfredställande resultat Insatsen »Avfallshantering i Tegucigalpa« föranleddes av orkanen som kraftigt förvärrade en redan prekär situation vad gäller avfallshantering och tillgång till dricksvatten. Samarbete inleddes mellan renhållningsförvaltning och den motsvarande myndigheten i . Utvärderingen noterar en ökning av insamlingen av avfall och säger att detta »sannolikt« är ett resultat av projektet. Förberedelser vidtogs för privatisering av avfallshanteringen, men kontraktering av entreprenör genomfördes inte under projektets gång. Vissa förbättringar i hanteringen av sjukhusavfall noteras, liksom vissa positiva attityder till insamling av avfall i några stadsdelar. Med undantag för förbättrad hantering av sjukhusavfall är resultatens håll- barhet dock svag. Eftersom all personal i offentliga myndigheter i byts ut efter politiska maktskiften och ett sådant ägde rum i samband med kommunalval strax efter insatsens avslutande, blev de bestående resultaten begränsade. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Utvärderingen anger att två av tre målsättningar delvis har uppnåtts medan den tredje målsättningen inte alls har uppnåtts. Avsikten var att fördela ekologiskt hållbara toaletter till 1 000 hushåll, men man har endast nått cirka 150 hushåll. En viktig orsak är att man inte lyckats ta fram lämpliga prototyper. Projektet skulle utveckla fem prototyper och man har lyckats med en, vilken dessutom är alldeles för dyr. Relevansen är god men hade varit bättre om man gjort en mer ingående aktörsanalys. Samarbetsmyn- digheten i har inte visat något ägarskap, dess förståelse av fördelarna med ekologiska toaletter är ännu dålig och en allmän acceptans saknas. Möjlig- heterna att skapa förbättringar för jordbruket genom utnyttjande av urin som näringsmedel togs inte till vara. Utvärderingen rekommenderar dock ett visst fortsatt stöd med syfte att åstadkomma en bättre avslutning. I annat fall finns risk att begreppet ekologisk sanitet hamnar i vanrykte och att framtida sats- ningar därav försvåras. 2.5Resultat från multilaterala utvecklings organisationer och I detta avsnitt tar regeringen upp fyra multilaterala organisationer/fonder inom miljö- och klimatområdet (GEF, CTF, , LDCF) som fick högst bas- budgetstöd eller motsvarande av samt de fyra största multi- laterala mottagarna av basbudgetstöd inom svenskt bistånd totalt (UNDP, , /och ). För respektive organisation görs en kort beskrivning av organisationens mandat på miljö- och klimatområdet samt den svenska finansieringen. Därefter redovisas en bedömning av organisationens relevans och effektivitet, vilket även påverkar de resultat deras verksamhet har på miljö- och klimatsituationen i de områden de verkar. Vidare redovisas ett insatsexempel per organisation samt resultat från eventuella utvärderingar. Utvecklingsbankerna har många gemensamma nämnare och redovisas därför samlat i avsnitt 2.5.5. Den globala miljöfondens (Global Environment Facility, GEF) mandat är att bidra till global miljönytta genom att betala merkostnaden för att projekt i utvecklingsländer ska bli mer miljövänliga. GEF är finansiell mekanism för flera miljökonventioner, främst klimatkonventionen (United Nations Frame- work Convention on Climate Change, UNFCCC), konventionen om biologisk mångfald (CBD) och om långlivade organiska sub- stanser (POPS). Eftersom GEF är en finansieringsmekanism utan egen fält- verksamhet är det andra organisationer som genomför projekten, medan GEF:s roll är begränsad till att vara samordnare, policyskapare, övervakare, resurs mobiliserare och beslutsinstans. Utvecklingsländer som anslutit sig till dessa konventioner får ansöka om stöd från GEF. Stödet kanaliseras genom någon av GEF:s tio genomförarorganisationer. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT handlingar med biståndsgivarna om verksamhetens inriktning. För inneva- rande period (GEF 4), 2006-2010, har GEF en volym om . För denna påfyllnad har utfäst ett bidrag på sammanlagt , dvs. motsvarande av den totala budgeten. Sedan verksamheten inleddes har GEF betalat ut till miljöinsatser i utvecklingsländer.