prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Delmålet innebär att uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, inte är större än att det möjliggör en storlek och samman- sättning av fiskbestånden som ger förutsättningar för att ekosystemets grundläggande sammansättning och funktion bibehålls. Bestånden ska ha återuppbyggts till nivåer betydligt över biologiskt säkra gränser. Delmålet uppnåddes inte till 2008. Fisket är generellt sett fortfarande alltför omfattande. Betydande åtgärder har vidtagits för att reducera såväl fiskeansträng- ningen som fiskeflottans kapacitet. Bland annat har ett antal större trålare skrotats med hjälp av medel från den Europeiska fiskerifonden och i det pelagiska fisket (fiske efter sill, skarpsill, makrill och tobis) har över- förbara individuella kvoter som gäller införts. Åtgärder har även vidtagits för att minska bifångsterna i fisket genom selektiva redskap, realtidsstängningar och andra fiskeregleringar. Torskbeståndet i östra visar tecken på återhämtning, bl.a. till följd av krafttag mot det orapporterade fiske som ägt rum. Stora rovfiskar är viktiga för att reglera hela ekosystem, däribland skarpsill. I ett regeringsuppdrag till undersöks om minskade bestånd av gädda, abborre och sik har direkt samband med ökade bestånd av skarpsill vad gäller konkurrens om födan. Vidare undersöks den even- tuella kopplingen mellan ökade bestånd av skarpsill och övergödningen av . Läget för flera arter av torskfiskar och plattfiskar i och är fortfarande kritiskt enligt det internationella havsforskningsrådet ICES. Mot den bakgrunden har bl.a. EU:s fleråriga förvaltningsplan för torsk i området reviderats och och har infört ett fiskeförbud i södra . Flera lokala bestånd av torsk har dock redan utrotats på och högst två återstår. Bristen på torsk har sannolikt bidragit till att förändra ekosystemet genom ökad mängd skaldjur. Amerikansk hummer har påträffats längs kusten, vilket inger farhågor för genetisk påverkan och spridning av främmande sjukdomar och parasiter. bestånd av lax ökar till följd av bl.a. det förbud EU har in- fört mot drivgarnsfiske och nationella åtgärder i lek- och uppväxtområ- den. Europeiska kommissionen arbetar med ett förslag till flerårig plan för lax i . Delmålet är relevant även för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag, se kapitel 14. Delmål 6 om begränsning av buller och andra störningar från båttrafik Delmålet innebär att buller och andra störningar från båttrafik ska vara försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kust- Delmålet är möjligt att nå . holms, och har tillsammans bildat sju hän- synsområden, varav fyra i befintliga naturreservat. mindre hänsynsområde i . områden planeras att bildas i och . Övriga län har antingen bedömt att det f.n. inte finns behov av sådana områden eller att de vill avvakta en utvärdering av det gjorda Avsaknad av störande buller höjer ett områdes rekreationsvärde. synsområdena innebär inga ytterligare föreskrifter, utan bygger på att människor som vistas i områdena visar extra hänsyn på flera olika sätt och håller en låg bullernivå. Delmål 7 om minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg Delmålet innebär att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg minimeras och är försumbara genom att lagstiftningen skärps och Delmålet bör kunna nås inom tidsramen. Antalet oljeutsläpp har mins- kat inom svenskt ansvarsområde . flygövervakning, de riktade operationerna med flyg och fartyg, samt den internationella samarbetet fortsätter att ge resultat. En rad åtgärder har också vidtagits för att inom Helcom-området minska antalet operationella utsläpp. En effekt av att har klassats som ett särskilt känsligt havsområde av den internationella sjöfartsorganisa- tionen IMO tycks vara att antalet fartyg som inte följer rekommenda- tionen att undvika Hoburgs bank och minskade Omfattningen av utsläpp av kemikalier är mycket liten. utsläpp bör därför också bedömas som små. Däremot har risken för olyckor ökat p.g.a. den ökande trafiken med Ett antal riskreducerande åtgärder har redan införts och fler kommer att genomföras. 16.3 Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård krävs fortsatta insatser för att skydda miljöer och kust- och skärgårdsområden samt ytterligare åt- gärder inom fisket för att anpassa uttaget av fisk och minska bi- fångsterna. Vidare är åtgärder för att uppnå åtaganden i det inter- nationella samarbetet, t.ex. åtgärder i Helcoms aktionsplan för Öster- sjön, och genomförandet av EG:s direktiv, av stor betydelse. Fortsatt EU-samarbete och internationellt samarbete är en grund- läggande förutsättning för att målet ska kunna nås, liksom insatser under flera andra miljökvalitetsmål, framför allt Ingen övergödning och Giftfri miljö. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- ingens. redovisar åtgärdsförslagen i strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Regeringen har valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta propositioner och avser att återkomma med en skrivelse om havsmiljö . Remissinstanserna: föreslår att re- striktioner för vattenskotrar och fritidsbåtar införs för hänsynsområden. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen En sammanhål- len svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) behandlar regeringen insatser som bidrar till att miljökva- litetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård kan nås. För att nå miljökvalitetsmålet krävs fortsatta insatser för att skydda miljöer och kust- och skärgårdsområden samt ytterligare åtgärder inom fisket för att anpassa uttaget av fisk och minska bifångsterna. Vidare är åtgärder för att uppnå gjorda åtaganden internationellt, t.ex. åtgärder i aktionsplan för (Helcom Baltic Sea Action Plan, 2007), och genomförandet av och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ram- direktiv om en marin strategi) av stor betydelse. Fortsatt EU-samarbete och internationellt samarbete är avgörande för att målet ska kunna nås, liksom insatser för att flera andra miljökvalitetsmål ska kunna nås, fram- för allt Ingen övergödning och Giftfri miljö. Vi avser att återkomma till med en separat redogörelse av in- satser som krävs för att målet ska kunna nås i en skrivelse om havsmiljö . De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finansie- ras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Vi har valt att redovisa ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet i en skrivelse om havsmiljö som vi avser att presentera . De samhällseko- nomiska konsekvenserna kommer även de att redovisas i den skrivelsen. Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Myllrande våtmar- ker att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i land- skapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Bakgrunden redovisas i kapitel 16 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 125 ff., bet. 2001/02: MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt fem delmål om en nationell strategi för skydd och skötsel, om skydd av våtmarker i myrskyddsplanen, om skogsbilvägar, om våtmarker i odlingslandskapet samt om åtgärdsprogram för hotade arter (prop. 2004/05:150 s. 143ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 17.1Precisering av miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär att: -i hela landet finns våtmarker av varierande slag, med bevarad biologisk mångfald och bevarade kulturhistoriska värden, -viktiga ekosystemtjänster hos våtmarker som kollagring, vat- tenrening, vattenhushållning, biologisk produktion samt möjligheter till anpassning till ett förändrat klimat vidmakt- hålls, -hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras, -främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota eller utarma den biologiska mångfalden introduceras inte, -torvbrytning sker inte på platser med höga natur- eller kultur- värden eller på ett sådant sätt så att det leder till stora negativa effekter på den biologiska mångfalden, -våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter, vägbyggen och annan exploatering och värdefulla våtmarkers värden upprätthålls eller restaureras, och -våtmarkernas värde för friluftsliv värnas. bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Skillnaden är att regeringen föreslår en ny precisering om viktiga eko- systemtjänster för våtmarker. Vidare föreslås ett tillägg i preciseringen om skydd mot exploatering. Remissinstanserna har inte kommenterat frågorna. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 Prop. 2009/10:155 s. 125 ff. samt Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 05:150 s. 144). Vi föreslår en ny precisering om att viktiga ekosystemtjänster hos våtmarker som kollagring, vattenrening, vattenhushållning, biologisk produktion samt möjligheter till anpassning till ett förändrat klimat vid- makthålls. Skälet är våtmarkernas betydelse för biologisk mångfald och deras förmåga att minska halter av näringsämnen i vattnet, utjämna vattenflöden och dessutom innehåller särskilt myrarna stora lager av bundet kol. Dikas våtmarker kan torv och andra organiska jordar brytas ned, vilket ökar avgången av växthusgaser. Det är därför av stor vikt att olika typer av våtmarker bevaras eller restaureras över hela landet så att viktiga ekosystemtjänster bevaras eller stärks. Dessa tjänster har be- tydelse för en rad andra miljökvalitetsmål. Vi föreslår ett tillägg i den tidigare preciseringen att våtmarker skyddas så långt möjligt mot dränering, torvtäkter och annan exploatering. Anledningen är att av landets våtmarker i varierande grad är påverkade av mänskliga ingrepp vilket kan minska deras värden för natur- och kulturmiljö, inklusive deras funktioner och ekosystemtjänster. Med tillägget markeras betydelsen av att restaurera våtmarker för att förstärka och återfå värden och funktioner. I övrigt kvarstår de tidigare preciseringarna av miljökvalitetsmålets innebörd. 17.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker om ytterligare åtgärder vidtas. Delmålen om en nationell strategi för skydd och skötsel samt åt- gärdsprogram för hotade arter är uppnådda. Delmålen om skydd av våtmarker i myrskyddsplanen, om skogsbilvägar och våtmarker samt om våtmarker i odlingslandskapet kommer inte att nås . bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Vetenskapliga rådet och an- ser att det finns relativt goda möjligheter att miljökvalitetsmålet uppnås. Skälen för regeringens bedömning Det är möjligt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker om ytterligare åtgärder vidtas. Under de senaste århundradena har stora arealer våtmarker dikats ut och sjöar sänkts för att skapa , rationellare drift eller för att öka skogsproduktion i syfte att täcka den växande befolkningens behov. Även vattenregleringar, torvtäkter och infrastrukturutveckling har påverkat våtmarkerna. av den ursprungliga våtmarksarealen bedöms ha försvunnit genom dessa Andelen varierar dock kraftigt regionalt. I inland Prop. 2009/10:155 finns huvuddelen av de torvbildande våtmarkerna, myrarna, kvar medan jordbruksdominerade områden som delar av har ytmässigt förlorat av de ursprungliga våtmarkerna. Även en stor del av kvarvarande våtmarker har genom mänsklig aktiviteter påverkats hydro- logiskt eller på annat sätt så att deras ursprungliga funktioner försämrats och deras möjligheter att producera ekosystemtjänster därmed har minskat. av de svenska våtmarkerna som finns kvar , är påverkade av dikningar eller andra ingrepp. Detta har helt eller delvis reducerat deras funktioner och processer och därmed påverkat situationen för den biologiska mångfalden. I har det skett en förändring i synen på våtmarkerna . Ökade kunskaper om våtmarkernas funktioner och värden har medfört förändringar av de olika bestämmelser och styrmedel som reglerar skyddet och nyttjandet av våtmarker, vilket lett till förstärkt bevarande av våtmarkerna. Natura 2000, strandskyddsbestämmelser, arbete med skydd av våtmarker, tydligare uttalat sektorsansvar, minskade bidrag till dikning m.m. har medfört att exploateringen av våtmarker har minskat. Om denna trend fortsätter och åtgärderna inom ramen för miljö- kvalitetsmålet genomförs med hjälp av de anslag som finns till förfogan- de, finns goda förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet inom en genera- tion från att målet antogs. Enskilda markägare, brukare och ideella föreningar har i många fall ta- git initiativ till anläggning och restaurering av våtmarker. Det har bi- dragit till möjligheterna att nå målet och ökat förståelsen för våtmarker- nas betydelse. Dessutom har den hänsyn som tas till våtmarkerna inom skogs- och jordbruket utvecklats. Exempel på hänsyn som bör tas vid åtgärder i anslutning till våtmarker är att undvika körning eller mark- beredning i eller i anslutning till våtmarkerna, att lämna lämpliga skydds- eller kantzoner i jord- och skogsbruket samt undvika dikesrensning där inte detta är av stor betydelse för näringens utövande. tog fram en nationell strategi för Myll- rande våtmarker och reviderades myrskyddsplanen . Ett gott underlag finns således för det fortsatta arbetet. Återska- pandet av våtmarker i odlingslandskapet går emellertid långsamt och det krävs ytterligare åtgärder samt ett förändrat arbetssätt är nödvändigt för att nå målet. Ytterligare åtgärder krävs även i arbetet med skydd av my- rar i myrskyddsplanen. Delmål 1 om en nationell strategi för skydd och skötsel Delmålet innebär att en nationell strategi för skydd och skötsel av våt- marker och sumpskogar skulle tas fram senast . Delmålet uppnåddes 2005. , , och utarbetade då en nationell stra- tegi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar. Denna strategi utgör nu ett viktigt underlag för det fortsatta våtmarksarbetet. Delmål 2 om skydd av våtmarker i myrskyddsplanen Delmålet innebär att samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan för ska ha ett långsiktigt skydd . Delmålet är inte möjligt att nå inom utsatt tid med nuvarande takt i 1994 och därmed skapades en grund för ett systematiskt skydd av en naturtyp som har internationellt sett viktiga förekomster av. hade 267 myrområden i planen skyddats. dock ingen möjlighet att skydda samtliga resterande 247 områden till och länsstyrelserna reviderade myrskyddsplanen Den kompletterades med hänsyn till behovet av områden som pekats ut som Natura 2000- och Ramsarområden och med områden med kända förekomster av höga kulturhistoriska värden. terades planen med nationellt värdefulla våtmarksområden från främst eftersom dessa inte ingick i den ursprungliga planen. Planens revidering resulterade i att ett mindre antal myrar utgick och drygt 100 lades till. Den reviderade myrskyddsplanen omfattar 381 objekt med en totalareal av ca som är i behov av Arbetet med att skydda våtmarker går dock fortare än vid den förra fördjupade utvärderingen och förbättrade rutiner för arbetet har utvecklats varför målet bör vara möjligt att uppnå om ytterligare åtgärder vidtas. Delmål 3 om skogsbilvägar Delmålet innebär att det inte skulle byggas skogsbilvägar över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller på annat sätt byggas så att dessa våtmarker påverkas negativt. Delmålet har inte uppnåtts. Skogbilvägar byggs fortfarande över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden. Det är dock svårt att få en helhetsbild av hur väl delmålet uppnås då det saknas underlag från flera En ökad samverkan mellan markägare när det gäller skogsbilvägar skulle både kunna optimera vägnätet samt minska antalet nya skogsvägar och därmed minska riskerna för skador på våtmarker. av nya skogsbilvägar är i princip . Ett förändrat klimat kan medföra sämre möjligheter att anlägga vinter- vägar över t.ex. våtmarker, varför ytterligare skogsbilvägar kan bli aktu- ella och därmed ytterligare risk för negativ påverkan på våtmarker. Delmål 4 om våtmarker i odlingslandskapet Delmålet innebär att det i odlingslandskapet ska anläggas eller återställas våtmarker och småvatten fram . Det är inte möjligt att nå delmålet inom utsatt tid. återställda våtmarker beräknas kunna uppgå till 2010. Ett omfattande arbete med anläggning av våtmarker och småvatten i odlingslandskapet har bedrivits , bl.a. med hjälp av tidigare såväl som nuvarande landsbygdsprogram. I flera fall har goda Prop. 2009/10:155 samarbetsformer utvecklats för våtmarksarbetet mellan markägare, bru- kare, kommuner och ideella organisationer. I några fall har dock arbetet med att restaurera och återskapa våtmarker haft brister. Bristande koordi- nering och otillräckliga instrument för att engagera markägare och brukare har inneburit att våtmarker har anlagts i en för låg takt för att delmålet ska kunna nås. Det har inte heller skapats en nödvändig mång- fald av våtmarkstyper. I odlingslandskapet finns tiotusentals markavvatt- ningsföretag på marker som tidigare ofta varit våtmarker. Vissa av dessa företag har inte samma betydelse som de hade vid bildandet bl.a. på grund av marksänkning. Att återskapa våtmarker med relativt enkla tek- niska medel kan ibland vara möjligt i sådana områden. Emellertid är ändringar i markavvattningsföretag ofta juridiskt komplicerade. När det gäller våtmarksfåglar visar genomförda analyser att det finns ett behov av att återställa 3040 slättsjövåtmarker, ett stort antal små- vatten samt en restaurering av ca fuktmarker. En restau- rering och återskapande av strandängar och översilningsmarker kan vara positivt för att minska kvävebelastningen men också för att skapa miljöer för många hotade arter. kan sådana marker genom att buffra vid vattenflödesförändringar i ett förändrat klimat minska risken för negativa effekter på infrastruktur och produktionsmarker. Andra viktiga men undanträngda naturtyper som kan behöva restaureras och skötas är bl.a. sumpskogar, rikkärr och kalkfuktängar samt andra våtmarksmiljöer. Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter Delmålet innebär är att åtgärdsprogram skulle ha funnits och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Delmålet uppnåddes 2005 bl.a. genom och länssty- relsernas satsning på åtgärdsprogram. Det finns nu åtgärdsprogram för omkring 20 våtmarksanknutna arter och en biotop, rikkärr. Ytterligare åtgärdsprogram kommer att tas fram. Över 200 arter som är knutna till myrar och stränder under hela eller delar av sin livscykel bedöms vara hotade. I proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/ 05:150) fastslås att det fortsatta arbetet med att ta fram och genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med delmål 2 om minskad andel hotade arter under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. 17.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker krävs ytterligare insatser för att genomföra myrskydds- planen samt att denna kompletteras med skyddsåtgärder även för andra våtmarker än myrar. Arbetet med att restaurera och återskapa våtmarker bör intensifieras genom bl.a. förstärkt information och rådgivning till markägare och brukare för genomförandefasen och förbättrad samordning mellan markägare. Det krävs också restrik- tivitet med tillstånd och dispenser för verksamheter som riskerar att påverka våtmarker samt förbättrad generell hänsyn till våtmarker inom de areella näringarna. Skadorna på våtmarker från skogsbilvägar be- bedömning överensstämmer i huvudsak med redovisar åtgärdsförslagen huvudsakligen i strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. ingen har valt att behandla åtgärdsförslag under respektive miljökvali- Remissinstanserna: i ser en risk för mer dikesrensningar och markavvattning genom ökande regnmängder och ser behov av restriktioner. gärder för hänsyn till våtmarker och bedömer att en verkningsfull åtgärd är att införa tillståndsplikt för skogsbilvägar. instämmer i att såväl skogs- som jordbrukets hänsyn till vatten behöver Skogsägarna avvisar förslaget om en generell samrådsplikt för skogsbil- vägar men är öppna för regionala överläggningar om anpassade samråds- De två senare är positiva till att skogsbruksplanen även behandlar hänsyn till vatten och våtmarker och instämmer i att det finns behov av rådgivning och information om våtmarker. När det gäller förslaget i hushållningsstrategin att anlägga och restau- rera våtmarker i odlingslandskapet med hjälp av planeringsunderlag och uppsökande verksamhet och att lägga om till sjönära betesvall instämmer i i förslaget. instämmer i förslag att använda våtmarker för att hindra översvämningar. ser det som värdefullt om länsstyrelserna kan erbjuda projekteringsstöd i län anser att det är angeläget men svårgenomförbart att inom Landsbygdsprogrammet restaurera och åter- skapa stora våtmarker och sjöar. Det bör i stället drivas inom områdes- och ArtDatabanken vid SLU ser förslaget att lägga om strandnära åker till betesvall som en utmärkt och kostnadseffektiv åtgärd som kan öka acceptansen för varierande vatten- nivåer inom översvämningsområdet kring vattendrag och våtmarker. i menar att våtmarkernas funktion som näringsfällor från skogen bör belysas mer. Skälen för regeringens bedömning Ytterligare åtgärder krävs i arbetet med att genomföra myrskyddsplanen. Dessutom är det nödvändigt att arbetet innefattar den reviderade planen och att genomförandet fortsätter även efter 2010. Arbetet med att restaurera och återskapa våtmarker bör intensifieras genom förstärkt information och rådgivning till markägare och brukare. Insatser inom landsbygdsprogrammet ger en möjlighet att finansiera restaurering och återskapande av våtmarker. Det är viktigt att samord- ningen mellan markägare utvecklas så att större och mer funktionella våtmarker kan anläggas. Stark restriktivitet med tillstånd och dispenser för verksamheter som kan orsaka negativ påverkan på våtmarkerna är central. Dessutom krävs utvecklad generell hänsyn till våtmarker inom de areella näringarna. Skadorna på våtmarker från skogsbilvägar behöver minskas. För att nå nationella mål för biologisk mångfald och bevarandet av våtmarkernas ekosystemtjänster behöver arbetet med att återskapa och restaurera våtmarker fortsätta även efter 2010. Återskapa och restaurera våtmarker Det är angeläget att ytterligare insatser vidtas för att återskapa och restau- rera våtmarker ur flera aspekter. De aspekter som bör beaktas är för- mågan att minska tillförseln av närsalter till och utsläppen av växthusgaser, att gynna den biologiska mångfalden och ekosystemtjäns- ter samt förmågan att utjämna vattenflöden. Vidare bör ett landskaps- ekologisk perspektiv beaktas liksom möjligheten att återskapa eller res- taurera våtmarker för en större mångfald. har inom Helcoms aktionsplan för åtagit sig att minska utsläppen av närsalter (se även avsnitt 13.3). En av de viktiga metoderna för att nå det uppsatta målet är att öka arealen anlagda eller restaurerade våtmarker i södra och . Till 2006 har våtmarker anlagts eller restaurerats, dvs. en takt av ca . Delmålet bedöms inte kunna nås och därmed erhålls inte den önskvärda reningseffekten med avseende på kväveföre- ningar och andra övergödande ämnen. För att nå en reningseffekt mot- svarande kväve krävs att arealen våtmarker som anläggs och restaureras ökar särskilt i södra och . Med förbättrade metoder för projektering, anläggning och restaurering som anläggnings- och restaureringstakten ökar till bör denna reningseffekt kunna nås.