prop · GY031d01 · 2010-10-12 00:00:00 — Kommittén har i uppdrag att överväga och föreslå åtgärder för att utveckla formerna för kommunalt beslutsfattande och stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt. Uppdraget ska redovisas . På regeringens uppdrag beviljar medel till forskning om demokrati. utlyste därför forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning för perioden 20072010. Inom ramen för detta forskningsprogram ges stöd till ett antal forskningsprojekt, samt även till uppbyggnaden av ett nätverk och en nationell plattform för doktorander och forskare inom området. gav 2008 i uppdrag till forskare att göra en sammanställning och analys av existerande demokratiforskningsnätverk. Sammanställningen redovisades till och ska omarbetas innan den publiceras. På presenteras de projekt som ingår i demokratisatsningar. Webbplatsen tillhandahåller även information om demokratinätverk och dokumentation från konferenser. bedömer satsningen på forskning inom området demokrati som lyckad med avseende på förnyelse och forskningsinriktning. De sex projekt som har fått medel ska avslutas . Slutrapportering av forskningsresultaten sker 2011. Den vetenskapliga och ekonomiska slutredovisningen sker till 2012. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 EU:s arbete kring deltagande och inflytande för medborgarna EU:s program Ett för medborgarna (20072013) syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna, stärka sammanhållningen mellan EU-med- borgare och öka den ömsesidiga toleransen och förståelsen medborgare emellan. Programmet ska ge EU-medborgarna möjlighet att samarbeta kring initiativ och projekt med europeisk prägel. medverkar aktivt i arbetet. SKL har fått i uppgift, som så kallad nationell kontaktpunkt, att fortsätta marknadsföra och lansera programmet i . Målet för verksamheten är att nå ut med information om programmet samt öka antalet svenska projektansökningar. Målgruppen för programmet är kommuner, landsting och frivilligorganisationer. SKL:s rapport visar att lansering och främjande av programmet i huvudsak genomförs enligt plan. Som nationell kontaktpunkt för programmet har SKL informerat och givit råd till kommuner, landsting och organisationer i frågor om ansökningsprocessen. Årsrapporten visar ett stigande intresse för programmet, men målet att öka antalet svenska ansökningar har ännu inte uppfyllts. Ansökningsfrekvensen uppgick liksom 2008 till 18 ansökningar. Tänkbara skäl till det fortsatt förhållandevis låga svenska deltagandet är att det fortfarande råder brist på tillräcklig information om programmet. Det kan även finnas bristande erfarenheter hos målgruppen av att leda internationella projekt som involverar ett flertal europeiska partners. Ett annat skäl kan vara att det krävs för mycket arbete i förhållande till de bidragsbelopp som kan beviljas. Krav på medfinansiering, storleken på arbetsinsatserna och ovissheten om huruvida medel kommer beviljas kan också göra det svårt att förankra idén politiskt inom den egna organisationen. har därför SKL:s insatser som nationell kontaktpunkt koncentrerats till att förbättra och förenkla villkoren inom programmet så att det i ännu högre grad ska tillgodose ansökarnas behov och resurser. Arbetet med att få frivilligorganisationerna intresserade av programmet har också intensifierats, eftersom det visat sig särskilt svårt att nå ut till dessa. för utbyte av erfarenheter för medborgerligt deltagande i EU beviljades tillsammans med och medel från för ett projekt om gemensamt kunskapsutbyte för att främja medborgerligt deltagande i Europeiska unionen (EPACE). Första delen av projektet påbörjades och pågick , med som projektägare och och som partners. har deltagit i de seminarier och workshops som anordnats och projektet har tillfört värdefulla erfarenheter i regeringens arbete med medborgerligt deltagande. Inom ramen för projektet har forskning bedrivits för att samla och utvärdera de goda exempel som finns i deltagarländernas arbete med medborgarinflytande. Fokus har varit hur ett större deltagande kan motiveras hos medborgare med låg delaktighet, som ungdomar, utrikesfödda och grupper med låg utbildningsnivå. I samband med projektets slutredovisning publicerades fyra skrifter om demokratiförvaltning, e-demokrati, demokratiutbildning och demokratiskt deltagande bland utrikes födda. Skrifterna jämför och analyserar de olika modeller som återfunnits bland deltagarländerna. Med utgångspunkt i dessa lyfts särskilt de positiva effekterna av att utveckla en sammanhållen demokratipolitik, medborgarundervisning för ungdomar och utrikes födda, möjligheter för icke statliga organisationer att arbeta med demokratiförnyelse samt närmare samarbete mellan olika institutioner inom området för e- demokrati. deltar kontinuerligt i ett flertal fora inom för att stärka arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat i kommittén för lokal och regional demokrati (CDLR). CDLR fungerar som styrkommitté för frågor rörande demokratiutveckling, huvudsakligen på de lokala och regionala samhällsnivåerna. På uppdrag av Generaldirektoratet för demokrati och politiska frågor (GR-DEM) presenterades en utvärdering av för den framtida demokratin. följer Forumets omstrukturering mot bakgrund av de goda erfarenheter och den arbetsmetodik som etablerades i och med Forum i och . En lokal och medborgarnära utveckling av demokratin minskar avståndet mellan medborgare och beslutsfattare och skapar förtroende för den förda politiken. Tillgång till Internet kan vidga demokratiskt deltagande och ge en större transparens och förtroende för demokratiska institutioner och de demokratiska processerna. Det är därför värdefullt att organisationer som SKL arbetar aktivt med att öka kommuners och landstings medvetenhet om de möjligheter som finns i att involvera medborgarna i den politiska beslutsprocessen. Regeringen bedömer att SKL:s projekt har haft mycket goda resultat där de e- verktyg som tagits fram nu har prövats ur ett funktionalitetsperspektiv. Vidare bidrar även regeringens satsning på demokratiforskning och kunskapsutbyte kring medborgardialog inom EU till en högre medvetenhet om frågorna. En förutsättning för att medborgarna ska kunna utöva sina demokratiska rättigheter är att de känner till dessa. Information och forskning är därför en viktig del för att öka möjligheterna till insyn och inflytande i de politiska beslutsprocesserna. Vad gäller satsning på demokratiforskning är det ännu för tidigt att uttala sig om effekterna av denna, då resultaten beräknas redovisas först . 9.6Resultatredovisning för dialog om samhällets värdegrund Det svenska samhället bygger på ett demokratiskt styrelseskick och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utifrån grundlagen och de internationella konventioner som har anslutit sig till, utgår samhällets gemensamma värdegrund. Regeringen har initierat arbetet med värdegrundsdialog mot bakgrund av ett behov av en utökad dialog om vad dessa gemensamma värderingar konkret innebär i vardagen. Resultatredovisningen avser det arbete som regeringen bedrivit för Dialog om samhällets värdegrund. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringens strategi för dialog om samhällets värdegrund aviserade regeringen en satsning på värdegrundsdialog i samarbete med bland annat organisationer inom det civila samhället. Inriktningen på arbetet redovisades i regeringens skrivelse Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106), vilken överlämnades till . I skrivelsen framhölls behovet av en utökad dialog och reflektion om vad normerna om demokrati och de mänskliga rättigheterna konkret innebär i vardagen. Det övergripande syftet med dialogen är att verka för social sammanhållning. har lagt skrivelsen till handlingarna. fick därför i uppdrag att sammankalla ett partnerskap för social sammanhållning. Partnerskapet ska ha en rådgivande och koordinerande funktion i arbetet för att stödja verksamheter för social sammanhållning, och består av representanter från olika samhällssektorer och aktörer, såsom stat, kommun, näringsliv och organisationer inom det civila samhället. har även inlett ett förberedande arbete med avsikt att förankra arbetet för social sammanhållning. Relevanta samhällsaktörer ska engageras i lokala samverkansformer och konkreta projekt och verksamheter ska utvecklas. ska även samla in kunskap och erfarenhet och presentera modeller för samverkan. Resultatet ska rapporteras till regeringen och kommer att utgöra underlag för det fortsatta arbetet. Inom ramen för det utvecklingsarbetet har regeringen tecknat lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner för perioden 20082010. I avtalen, som omfattar 38 stadsdelar med utbrett utanförskap, framgår att kommunerna ska verka för en dialog om förstärkt värdegrund i de berörda stadsdelarna. gav regeringen i uppdrag att etablera webbportalen . Den fungerar som mötesplats och informationskälla för de många aktörer som är verksamma inom dialogarbetet, t.ex. föreningsliv och kommuner. har fortsatt att förvalta och utveckla webbsidan och avrapporterade detta arbete till regeringen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I rapporten redogör för ett ökat användarantal och att resultatet av en undersökning visar att majoriteten av de registrerade användarna anser att portalen är viktig för att främja arbetet med värdegrundsdialogen. Det är däremot svårt att visa vilka effekter portalen har haft för dess användare. I regeringens skrivelse Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106) anges riktlinjer för satsningen på dialog om samhällets värdegrund. Arbetet med att förbereda och förankra arbetet med social sammanhållning har påbörjats av . Genom partnerskapet för social sammanhållning kommer en samorganisering av insatser för social sammanhållning att möjliggöras. Webbportalen har underlättat planeringen av verksamheter och informationsspridningen. Detta arbete har skapat förutsättningar för det fortsatta arbetet för social sammanhållning. De stimulansmedel som kommer fördelas av , liksom det värdegrundsarbete som utförs inom kommuner med lokalt utvecklingsavtal, syftar till fördjupad dialog och ett ökat antal möten mellan olika grupper i samhället. Detta bör ge avtryck i en förstärkt social sammanhållning. Det första steget i arbetet för att motverka och förebygga hot mot demokratin, har varit att öka kunskapen om handlingar som kan hota det demokratiska systemet, och att sprida denna kunskap bland myndigheter, organisationer och andra aktörer som kan arbeta för att förebygga hot mot demokratin. Förebyggande arbete kommer att bedrivas internationellt, nationellt och lokalt. gav regeringen (Brå) och Säkerhetspolisen () i uppdrag att beskriva hur den våldsamma politiska extremismen ser ut i vad gäller vit maktmiljön och den vänsterautonoma miljön, vilket preventivt arbete som bedrivs på lokal nivå samt vilka verktyg och åtgärder som kan utvecklas för att motverka hot mot demokratin. En av slutsatserna från rapporten var att mycket förebyggande arbete sker på lokal nivå och att detta arbete bör inventeras i syfte att sprida kunskap och idéer vidare. Regeringen beslutade därför att bevilja SKL i bidrag för att göra en sammanställning av lokala åtgärder för att motverka och bemöta extremism. Sammanställningen ska redovisas . En ytterligare slutsats från rapporten var att det finns behov av fler organisationer som stödjer avhoppare från extremistiska miljöer. Regeringen gav därför , i uppdrag att utvärdera befintlig verksamhet samt undersöka behovet av ytterligare verksamhet som hjälper unga 9.7Resultatredovisning för arbetet personer att lämna grupper som främjar hot och med att motverka och förebygga våld för att nå politiska mål, och som stödjer För att motverka hot mot demokratin arbetar regeringen mot våldsam extremism inom vit maktmiljön, vänsterautonoma grupper och andra grupper som förespråkar våld för att nå politiska mål. Syftet är att motverka ageranden av de här grupperna som kan begränsa och beskära andra individers fri- och rättigheter. Arbetet innefattar att motverka hot, våld och annan otillåten påverkan mot förtroendevalda som inte sällan utövas av den organiserade brottsligheten. personer som har lämnat sådana grupper. Regeringen beslutade att ge ett bidrag till verksamhet som stödjer avhoppare från vit maktmiljön. gav regeringen i uppdrag att göra en kunskapsöversikt om förebyggande insatser mot våldsam extremism och radikalisering. Försvarshögskolans rapport avser förhållandena i en kommun. Rapporten, som redovisades 2009, gav regeringen ett underlag om tänkbara drivkrafter för radikalisering med särskild betoning på uttryck och företeelser som syftar till att begränsa enskildas fri- och rättigheter. För att få en nationell helhetsbild över den våldsbejakande islamistiska extremismen i gav regeringen i uppdrag att sammanställa en rapport som ska innehålla en beskrivning av den våldsbejakande islamistiska extremismen i , de radikaliseringsprocesser som kan urskiljas i de våldsbejakande islamistiska miljöerna och de verktyg och strategier som kan användas för att motverka radikalisering. Förekomsten av hot och våld mot förtroendevalda och deras anhöriga är en företeelse som medför en rad negativa effekter för demokratin och det representativa systemet. För att förebygga den här typen av hot och våld genomför regeringen bl.a. regelbundet möten med representanter från partier för att stödja dessa i deras arbete för att motverka hot mot förtroendevalda. I en levande demokrati finns utrymme för många typer av delaktighetsformer. När formerna för att visa sitt misstycke övergår i handlingar som strider mot de demokratiska grundvalarna utgör detta ett hot mot demokratin. Arbetet inom området hot mot demokratin har initialt fokuserat kunskapsinhämtning om olika typer av hot mot demokratin dels genom deltagande i nätverk, konferenser och internationell institutionell samverkan, och genom uppdrag och bidrag till externa aktörer. Brottsförebyggande rådets (Brå) och Säkerhetspolisens () rapport visar att mycket förebyggande arbete sker på lokal nivå. SKL:s sammanställning av lokala åtgärder för att motverka och bemöta extremism som ska redovisas kommer att ge ytterligare kunskap om området. om verksamhet som hjälper unga personer att lämna grupper som främjar hot och våld för att nå politiska mål, visar att det finns behov av avhopparverksamhet. Den forskning som har gjorts på området visar emellertid att avhopparverksamheterna sällan ensamma kan påverka förekomsten av grupper som främjar hot och våld för att uppnå politiska mål. Ett viktigt resultat från utvärdering är att civila aktörer är väl lämpade att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bedriva avhopparverksamhet men att samverkan med offentliga aktörer är nödvändig för att avhoppare ska kunna stödjas på ett så heltäckande sätt som möjligt. konstaterar också att det krävs en långsiktig lösning för stöd och finansiering för att kunna garantera kvalitet och uppföljning av verksamheten. 9.8Resultatredovisning för mänskliga rättigheter Respekten för de mänskliga rättigheterna i samhället är en förutsättning för demokratin och en del av målet för regeringens demokratipolitik. Nedan redovisas resultatet av regeringens arbete med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Den svenska politiken för de mänskliga rättigheterna vilar på en fast grund av respekt för internationellt överenskomna konventioner och normer som anslutit sig till, såsom den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna samt de centrala FN- konventionerna om mänskliga rättigheter. Det långsiktiga målet för arbetet med mänskliga rättigheter i är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna nationellt. Målet redovisades i regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (Skr. 2005/06:95). Detta innebär att de mänskliga rättigheterna, såsom de uttrycks genom internationella åtaganden, inte får kränkas. Den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna löpte ut . I anslutning till det genomfördes en slutuppföljning av samtliga åtgärder i handlingsplanen av . Denna visar att det stora flertalet åtgärder genomförts enligt tidsplanen. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att utvärdera regeringens nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 20062009 (dir. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utredaren ska utvärdera handlingsplanens genomförande och resultat och med utgångspunkt från utvärderingen lämna rekommendationer inför det fortsatta systematiska arbetet med mänskliga rättigheter på nationell nivå. Uppdraget ska redovisas . För att upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna är kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna viktiga förutsättningar. Delegationen för mänskliga rättigheter i har bl.a. haft i uppdrag att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i deras arbete med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i sina respektive verksamheter (dir. 2006:27). Delegationen ska redovisa sitt uppdrag genom ett betänkande som kommer att innehålla förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan ske efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. har beslutat att en ny skollag ska införas, i enlighet med regeringens förslag i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). Jämfört med nuvarande skollag tydliggörs i den nya skollagen att skolans värdegrund bygger på de mänskliga rättigheterna. Där förtydligas att utbildningen ska förmedla och förankra grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. Den nya skollagen ska börja tillämpas fr.o.m. . På det internationella planet har bl.a. och FN på olika sätt granskat hur uppfyllt de internationella åtagandena på området mänskliga rättigheter. fäster även fortsättningsvis stor vikt vid denna granskning. En viktig beståndsdel av det systematiska arbetet med mänskliga rättigheter är den svenska rapporteringen som sker inom ramen för för mänskliga rättigheter . Rådet granskar situationen för mänskliga rättigheter i alla FN:s 192 medlemsstater genom den så kallade universella periodiska granskningen (UPR). UPR ger en möjlighet för alla stater att visa vilka åtgärder som har vidtagits för att förbättra situationen för mänskliga rättigheter. Granskningen syftar även till att stater delar med sig av goda erfarenheter från arbetet med mänskliga rättigheter. Rapporteringen är viktig då den ger en bild av de utmaningar regeringen står inför när det gäller mänskliga rättigheter på nationell nivå. lämnade in sin första rapport och förhöret hölls . Under granskningen fick 149 rekommendationer, varav ett flertal rörde åtgärder som är relevanta inom ramen för det systematiska arbetet för de mänskliga rättigheterna i . Delegationen för mänskliga rättigheter En av åtgärderna i den nationella handlingsplanen var att inrätta Delegationen för mänskliga rättigheter i . I uppdraget att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna har delegationen besökt drygt åttio myndigheter runt om landet. Som ett led i delegationens uppdrag att stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, har delegationen genomfört ett EU- finansierat projekt om dilemman kring mänskliga rättigheter. Delegationen har på uppdrag av regeringen lämnat ett förslag på en nationell mekanism för att främja, skydda och övervaka FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Förslaget bereds inom . Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) har för delegationens räkning tagit fram uppföljningsbara indikatorer för ett urval av de mänskliga rättigheterna. Uppdraget redovisades 2009 i rapporten indikatorer för mänskliga rättigheter små fönster med glimt av ett större sammanhang. Förslagen i rapporten kommer att beaktas i delegationens slutbetänkande. Myndigheter, kommuner och landsting Samtliga länsstyrelser och sex andra myndigheter som i regleringsbreven hade i uppdrag att på olika sätt arbeta med frågor om mänskliga rättigheter, har återrapporterat dessa i samband med årsredovisningen . Tyngdpunkten i redovisningarna ligger på kompetensutveckling kring mänskliga rättigheter. och har enligt sina instruktioner i uppgift att arbeta med de mänskliga rättigheterna i sina verksamheter. Kommunerna och landstingen har en viktig roll och ett stort ansvar för att fullföljer sina åtaganden om mänskliga rättigheter. Kommuner och Landsting har som inriktningsmål för att verka för att medlemmarna får det stöd de behöver för att leva upp till det långsiktiga målet full respekt för de mänskliga rättigheterna. Ett antal kommuner har även bildat ett nätverk för mångfald och mänskliga rättigheter, för utbyte av erfarenheter och kunskap om mångfald och mänskliga rättigheter. För Delegationen för mänskliga rättigheter i räkning, gör Teologiska högskolan i en studie som beskriver de introduktionsprogram om de mänskliga rättigheterna som ett urval av kommuner, landsting och regioner erbjuder politiker och chefstjänstemän när de börjar sina förtroendeuppdrag respektive anställningar. Utbildning och regeringens webbplats om mänskliga rättigheter God kunskap om de mänskliga rättigheterna bland beslutsfattare, främst inom den offentliga sektorn, är en förutsättning för att regeringens långsiktiga mål på området ska kunna uppfyllas. Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter fortsätter att vara regeringens viktigaste verktyg för att informera om mänskliga rättigheter. hade webbplatsen ett snitt på ungefär 25 000 unika besökare . Webbplatsen har anpassats för att vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och lanserades en uppdaterad version av webbplatsen som har ökat användbarheten ytterligare. Insatser under det svenska ordförandeskapet i EU Konferensen a Reality for All anordnades av för grundläggande rättigheter i samarbete med det svenska ordförandeskapet i . Konferensen fokuserade på diskriminering av marginaliserade grupper i samhället, särskilt romers situation. En av utgångspunkterna för konferensen var den stora undersökningen EU Minorities and Discrimination Survey (EU MIDIS) som för grundläggande rättigheter har arbetat med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För att regeringens långsiktiga mål, full respekt för de mänskliga rättigheterna i , ska kunna uppnås krävs ett fortsatt systematiskt arbete, inte minst inom den offentliga förvaltningen. Genomförandet av den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna följs internt inom av den interdepartementala arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Det stora flertalet åtgärder i handlingsplanen har genomförts enligt tidsplanen. Dessutom har de mänskliga rättigheterna tydligare integrerats i propositioner och andra regeringsbeslut. Sammantaget har arbetet med att lyfta upp de mänskliga rättigheterna i olika beredningsprocesser bidragit till att öka kännedomen om dessa inom . Delegationen för mänskliga rättigheter i har bidragit till att öka kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättigheterna i myndigheter, kommuner och landsting. En indikation på ökad kunskap om, och intresse för frågor om de mänskliga rättigheterna, är även att SKL och vissa myndigheter har tagit initiativ och inlett ett målmedvetet arbete för respekten för de mänskliga rättigheterna. Ett annat tecken på att medvetenheten om de mänskliga rättigheterna växer är den stadigt ökande besöksfrekvensen på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. Utvärderingen av den andra handlingsplanen, liksom slutbetänkandet från Delegationen för mänskliga rättigheter i kommer vara viktiga underlag för regeringens fortsatta systematiska arbete för att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna. 9.9Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 9.9.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen