prop · GX03234 · 2010-06-23 00:00:00 — Vidare är det viktigt att rättsväsendets insatser för att bekämpa denna brottslighet fortsätter att integreras i det vardagliga arbetet. 5.3.3Förbättrat bemötande i domstolarna Bemötandet i domstolarna får inte avhålla människor från att vända sig till domstol eller komma till domstolen och vittna. Hur parter och andra blir bemötta i domstolarna har särskilt stor betydelse för allmänhetens förtroende för domstolarna. Regeringen har uppdragit åt att genom insatser i form av utbildning ytterligare stärka kompetensen hos domare och andra anställda vid domstolarna avseende mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld inom samkönade relationer. Syftet med åtgärderna är att dessa ska leda till ett bättre bemötande av brottsoffer och därigenom bidra till att stärka all- mänhetens förtroende för domstolarna. I syfte att stärka personalens kompetens på aktuella områden har olika slags kompetensutvecklingsin- satser planerats och genomförts inom ramen för uppdraget. Detta har skett på lokal, regional och central nivå. genomfördes särskilda utbildningsinsatser på enskilda domstolar. Utbildningsinsatser inom området integrerades även i de grundutbildningar som ansvarar för. Drygt 600 anställda, såväl ordinarie domare som fiskaler, har tagit del av utbildningarna. Arbetet med att stärka kompetensen hos personalen inom angivna områ- den fortsatte . De insatser som genomförts är till stor del integrerade i de grundutbildningar som Domstolsver- ket ansvarar för och kommer enligt planerna att fortsätta. Detta i syfte att framför allt upprätthålla en kontinuitet och aktualitet inom ämnesområ- dena. genomfördes ett särskilt utbild- ningsprogram. Utbildningsprogrammet, som bestod av ett tvådagars- seminarium, ägde rum vid sammanlagt sju tillfällen på fyra olika orter i , , , och . Målgruppen var personal vid allmän domstol och antalet deltagare uppgick till samman- lagt 356 personer (administratörer, ordinarie domare, notarier, fiskaler, domstolssekreterare och expeditionsvakter). Utvärderingen av genomför- da utbildningsprogram har visat att satsningen har varit mycket värdefull och uppskattad. Det har varit ett stort engagemang hos deltagare och medverkande föreläsare och det har även funnits ett utbrett intresse för fortsatta insatser. har kunnat konstatera att genomförda utbildningsinsat- ser har medfört att intresset för frågor om bemötande av brottsoffer har ökat hos personalen vid Domstolar. Att kunskaper om bakom- liggande mekanismer angående mäns våld mot kvinnor, inklusive heders- Skr. 2009/10:234 relaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer utgör en viktig utgångspunkt för ökad förståelse och bättre bemötande av brotts- offren är en betydelsefull framgångsfaktor. 5.4Utveckling av insatser riktade till våldsutövare Inom kriminalvården måste programverksamhet kunna erbjudas till våldsutövare. Det ska gälla inom kriminalvårdens alla verksamheter. Även utanför kriminalvården är det angeläget att sådan programverk- samhet utvecklas. Insatserna som är riktade till män som utövar våld ska utvärderas, utvecklas och kvalitetssäkras. Kvinnors och barns säkerhet ska vara central i all verksamhet riktad till män som utövar våld. 5.4.1Satsning på verksamheter inom kriminalvården riktade till våldsamma män För att motverka mäns våld mot kvinnor krävs insatser för de män som utövar våld. Kriminalvården arbetar med veten- skapligt kvalitetstestade programverksamheter för bl.a. sexualbrotts- dömda män och män dömda för våld i nära relationer. Dessa program ska på vetenskaplig grund kunna påvisas ha effekt på risken för återfall i brott. Regeringen har gett Kriminalvården i uppdrag att genomföra en särskild satsning ägnad att öka insatserna för sexualbrottsdömda män samt män som dömts för våld i nära relationer. Uppdraget ska omfatta åtgärder som bidrar till att öka möjligheterna till deltagande i program- verksamhet för dessa grupper av män samt utveckla arbetet vad avser riskbedömning, metoder, utslussning och samverkan med andra huvud- män. Arbetet har inriktats på tio s.k. strategiområden. Förutom de åtgärder som direkt utpekas i uppdraget omfattas även frågor som kompetensför- sörjning, differentiering av klienter samt uppföljning och utvärdering. En rad åtgärder har initierats inom ramen för uppdraget: -utbildningsinsatser för personal avseende behandlingsprogram och risk- och behovsbedömningsinstrument, -försöksverksamhet med tolk i behandlingsprogram, -försöksverksamhet med behandlingsprogram för sexualbrottsdömda män med kognitiva funktionsnedsättningar, samt -utredning och kvalitetssäkring av innehållet i övervakningen för döm- da män i målgrupperna. Vid en första bedömning av uppdraget visas att Kriminalvården genom ökad flexibilitet, bättre kartläggning av klientunderlaget och anpassning av utbildningsmaterial har ökat deltagandet i behandlingsprogram för sexualbrottsdömda och dömda för våld i nära relationer med ca 20 pro- cent till 2009. planerar myndigheten att införa åtgärder som bl.a. omfattar införande av ett nytt risk- och behovsbedömningsinstrument, fortsatt utvärdering av behandlingsprogram för de aktuella klientgrupperna samt fortsatt utveckling av samverkan med andra, t.ex. domstolar och åklaga- Skr. 2009/10:234 re. Uppdraget ska slutredovisas . Ett ökat samarbete inom och mellan myndigheter och andra aktörer som kommer i kontakt med våldsutsatta och förövare är av avgörande bety- delse för att utsatta personer ska få den hjälp de behöver. Samarbetet ska ske med kunskap om och respekt för varje myndighets uppdrag och kompetens. Regelverk, rutiner och myndigheters sätt att arbeta får inte utan goda skäl hindra ett fördjupat samarbete. 5.5.1Stöd till samordning av insatser i länen Det är viktigt att främja utbytet av kunskaper och erfarenheter mellan berörda aktörer som arbetar med våldsutsatta kvinnor och barn som be- vittnat våld, såsom rättsväsende, socialtjänst, hälso- och sjukvård samt ideella organisationer. Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att ta initiativ till och på olika sätt stödja samordningen i länet av frågor som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor och till att barn tvingas bevittna våld. I den samlade redovisningen från i framkommer att ett flertal olika insatser har vidtagits i samtliga län. Bl.a. har 19 av 21 länsstyrelser genomfört aktiviteter som syftar till att samordna arbetet med våldsutövande män och 19 länsstyrel- ser har bedrivit aktiviteter som stärker samordningen av skyddade boen- den. Vidare har 13 länsstyrelser genomfört insatser till stöd för några eller någon av de särskilt utsatta grupperna, exempelvis äldre, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med missbruksproblem eller kvinnor med utländsk bakgrund. Arbetet mot hedersrelaterat våld har alltmer integreras i det generella kvinnofridsarbetet, vilket leder till ett mer sam- lat arbete. 5.5.2Utveckling av den fysiska miljön för att utreda våld mot kvinnor En kvinna som utsätts för våld befinner sig i en mycket sårbar och utsatt situation. En viktig förutsättning för att samhället då ska kunna vidta effektiva åtgärder är att kvinnan ges bästa förutsättningar för att själv kunna bidra till detta. Det kräver att det utöver en effektiv lagstiftning, tillräckliga personella resurser och enskild kompetens hos personalen även finns en fysisk miljö där lokaler och utrustning är anpassad till kvinnans situation och de arbetsmetoder som tillämpas. Regeringen har uppdragit åt att vidta åtgärder för att utveckla och bygga upp en fysisk miljö särskilt anpassad för att utreda våld mot kvinnor. Lokalisering, utformning och inredning av lokaler samt val av teknisk utrustning och andra hjälpmedel ska utgå från och anpassas till de krav som följer av den utsatta kvinnans situation. Då det Skr. 2009/10:234 övergripande syftet med uppdraget har bestått i att slutresultatet ska kun- na användas som nationell modell har informationsspridning liksom externa studiebesök varit en viktig del i arbetet. Vidare har Rikspolissty- relsen uppdragits att låta utvärdera hur den särskilt anpassade fysiska miljön för att utreda mäns våld mot kvinnor som skapats vid Polis- myndigheten i påverkat de våldsutsatta kvinnornas upplevelser av bemötandet. Arbetet genomfördes tillsammans med i och hade som verksamhetsmässig grund det samarbete som polis- myndigheten och bedriver inom Kvinnofridsprogrammet. Arbetet har gått under benämningen projekt . Målsättningen med projektet har varit att utveckla en samlokaliserad och målgruppsanpassad miljö för att ge brottsutsatta kvinnor ett bättre bemötande. Detta med syfte att höja kvaliteten på genomförda utredningar och bättre tillgodose kvinnans övriga behov. Projektet har utvecklat arbetsmetoder för hur detta arbete ska kunna ske. Utvärderingen av projektet visar att de brottsutsatta kvinnorna upplever projektet som positivt. Av utvärderingen går att konstatera att arbets- metoden lett till att fler kvinnor har erhållit skydd och psykosocialt stöd. Projekt kan användas som nationell modell med gemensam lokal, fast placerad personal från polis och socialtjänst, gemensamma arbets- metoder och särskilt anpassad miljö och teknik. Konceptet kan anpassas efter lokala behov. Inom ramen för projektet kommer misstänkta gärningsmän att erbjudas motivationssamtal parallellt med brottsutred- ningen. Projekt har flera utvecklingsmöjligheter, bl.a. vad gäller nyttjan- det av teknik, såsom förhör via videolänk eller program liknande chatt på Internet. Uppdragen överlappar dock ibland varandra och det finns ett behov av förtydliganden mellan de olika aktörernas roller och ansvar. Det finns en stor skillnad i polisens och rättsliga ansvar för samverkan och samarbete i förhållande till hälso- och sjukvården och . Polisen ingår i rättsväsendet men har också upp- draget att förebygga brott, skapa trygghet, ge medborgaren service och samverka, vilket i stort överensstämmer med kommunens ansvarsområ- den. Det finns därför behov av ett klargörande kring samverkansansvaret. Att det finns en samsyn på övergripande myndighetsnivå är nödvändigt för att ge samverkan legitimitet i det praktiska arbetet. Ett fullt utvecklat helhetsperspektiv förutsätter att alla involverade aktörer görs delaktiga utifrån sitt uppdrag och sin kompetens. 5.5.3Informations- och kunskapsspridning om frågor rörande hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Nationellt vid har enligt förordningen (2006:72) om ett nationellt för frågor om mäns våld mot kvinnor i uppgift att med ett rikstäckande perspektiv spri- da kunskap och information om mäns våld mot kvinnor. även till uppgift att följa, sammanställa och sprida forskningsresultat samt analysera behovet av forskning inom området mäns våld mot kvin- Skr. 2009/10:234 nor. Centrumet ska också vara ett stöd för myndigheter och organisatio- ner i frågor om mäns våld mot kvinnor. Regeringen menar att det finns ett behov av att detta arbete utökas vad avser frågor om hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Våld i samkönade relationer är ett område där kunskapsbristen är stor. Mot bakgrund av det har Nationellt publicerat rapporten i samkönade relationer En kunskaps- och forsknings- översikt, som är en översikt av internationell och svensk forskning på området. Kunskapsbristen gör att det är svårt att ge rätt stöd och be- mötande till personer som utsätts för våld i samkönade relationer. I rapporten konstateras att homosexuella, bisexuella och transpersoner som söker stöd hos sjukvården och rättsväsendet i stor utsträckning upplever att de inte bemöts professionellt på grund av en heteronormativ förförstå- else hos personalen. Centrumet har också publicerat en kunskaps- och forskningsöversikt om hedersrelaterat våld och förtryck. Rapporten redogör för svensk forskning om hedersrelaterat våld, vilka forskningsperspektiv som är representerade, inom vilka discipliner forskningen bedrivs, vilken eller vilka perspektiv som är tongivande i svensk forskning samt vilka behov av forskning som finns på området. Inom ramen för arbetet med hedersrelaterat våld och förtryck planeras att i en svensk kontext göra en kunskaps- och forskningsöversikt om könsstympning och dess konsekvenser. Kunskapsöversikten kommer att ha ett genus- och brottsofferperspektiv och fokusera på konsekvenserna för de drabbade och på samhällets bemötande. Den ska också innehålla en nationell kunskaps- och resursinventering samt en presentation av svensk och internationell forskning om könsstympning. Avslutningsvis arbetar centrumet med en kunskapsbank om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Kunskapsbanken är en internetbaserad resursportal som ska innehålla forskning och erfarenhetsbaserad kunskap. Uppdraget ska slutredovisas . 5.5.4Stöd till lokal samverkan för kvinnofrid För att ge en varaktig effekt kräver arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor samordning och samverkan mellan många olika aktörer. Samverkan på lokal nivå omfattar myndigheter och andra aktörer som kommer i kontakt med mäns våld mot kvinnor, exempelvis polisen, kommunerna, hälso- och sjukvården samt frivilligorganisationer. Regeringen har anslagit medel för att stärka lokal samverkan mellan kommunerna och andra berörda aktörer i arbetet med mäns våld mot kvinnor. Medlen fördelas av länsstyrelserna efter ansökan från kommunerna. En första delredovisning från länsstyrelserna visar att 69 samverkansprojekt har genomförts och att dessa har gynnat utvecklingen av samverkansstrukturer på lokal nivå. I 43 av projekten har nya samverkansstrukturer skapats. De redovisade projekten visar på samverkan mellan kommuner, hälso- och sjukvård, rättsväsende och Länsstyrelserna pekar på att lokal samverkan ur Skr. 2009/10:234 ett helhetsperspektiv är ett utvecklingsområde. Uppdraget ska slutredovisas . Ökade kunskaper är avgörande för alla insatser som görs för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Genom bl.a. forskning ska kunskaperna på områ- det öka och fördjupas och genom utbildning ska kompetensen hos myn- digheter och ideella organisationer som kommer i kontakt med vålds- utsatta och förövare utvecklas. Det är även viktigt att ta del av erfaren- heter från andra länder och att samverka för att utveckla kunskap och tillämpa kunskapen. Uppföljning och utvärdering av myndigheternas verksamhet och särskilda satsningar inom området är en viktig del av kvalitetssäkring och kunskapsutveckling. Kartläggning av arrangerade äktenskap Inte alla ungdomar får själva bestämma när och med vem de ska gifta sig. Att äktenskap ingås mot en parts vilja kan ha såväl kulturella som sociala och ekonomiska orsaker. uppdrag att kartlägga förekomsten av arrangerade äktenskap mot en parts Regeringens bedömning var att kunskapen om omfattningen av och de bakomliggande faktorerna kring arrangerade äktenskap mot en parts vilja behövde öka. Även kompetensen hos de myndigheter som kom i kontakt med personer som löper risk att ingå sådana äktenskap behövde Kartläggningen skulle framför allt beskriva situationen för unga kvinnor och män upp till och ta sin utgångspunkt i de kunskaper och erfarenheter som gjorts både inom forskning och i praktisk verksam- I mot sin vilja ( skrifter 2009:5) redovisas att av de unga mellan 1625 år upplever att föräldrars uppfattningar, religion eller kultur sätter gränser för vem de kan gifta sig med. Utifrån det statistiska underlaget har upp- skattats att det motsvarar ca 70 000 individer i den åldersgruppen. dessa 70 000 oroar sig omkring 8 500 över att inte själva få välja vem de ska gifta sig med. I rapporten framkommer att myndigheter kände till 50100 fall och ideella och kommunala verksamheter ca 250 fall av unga som råkat ut för äktenskap mot sin vilja. ner på att problematiken kan vara mer utbredd i vissa stadsdelar samt att myndigheter gör insatser först när en situation blir hotfull för den unga I rapporten lyfter fram behovet av kompe- tenshöjande åtgärder och metodutveckling på området. fattade regeringen beslut om en handlingsplan för att och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 2009/10:229). Handlingsplanen innehåller 15 åtgärder, varav en är en översyn av relevant straffrättslig, civilrättslig och internationellt pri- Regeringen tillsatte en särskild Skr. 2009/10:234 utredare för detta uppdrag. Utredaren ska bl.a. lägga fram förslag till de författningsändringar som behövs för att stärka skyddet mot tvångsäkten- skap och barnäktenskap (dir. 2010:54). Uppdraget ska redovisas . 5.6.2Insatser för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja regler tydliggör att äktenskap ska bygga på fri vilja. Detta kommer till uttryck främst genom det formella kravet att de som ingår äktenskap måste vara närvarande och att de var för sig förklarar att de samtycker till äktenskapet. Regeringen har uppdragit åt att genomföra insatser som kan förebygga och för- hindra att unga mellan blir gifta mot sin vilja. till beslutet är den kartläggning Gift mot sin vilja ( skrifter 2009:5), som utfördes av och rapporterades Enligt uppdraget ska etablera ett myndighetsnät- Syftet med närverket är att genom detta samordna insatser och information vid berörda myndigheter. De myndigheter som har uppdrag inom handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersre- laterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer 2007/08:39) bör ingå i nätverket. utarbeta information till relevanta målgrupper, dvs. unga, föräldrar och till personer som arbetar vid myndigheter och kommuner. vikt är att ta fram relevant information till unga om lagstiftning och hur de unga som riskerar att bli och som blir gifta mot sin vilja kan gå till- väga för att få stöd och hjälp från myndigheter. ska även genomföra en kartläggning av olika aktö- rer inom kommunala och fristående verksamheter samt inom trossam- fund och ideella organisationer som arbetar med unga. ska även innehålla beskrivningar av redan pågående förebyggande in- satser och även ge exempel på insatser som pågår i andra europeiska ska utifrån kartläggningen ge förslag på metodutveckling samt på hur ett långsiktigt förebyggande arbete ska kunna byggas upp. Avslutningsvis ska anordna utbildningsinsatser rik- tade till anställda inom myndigheter och kommuner. utbildningar är att bidra till att utveckla metoder för det förebyggande arbetet och ge deltagarna tillfälle att reflektera över hur de kan arbeta förebyggande för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Utbildningarna ska vända sig till personer som i sin yrkesroll, inom ex- empelvis skola, socialtjänst och fritidsverksamheter, kommer i kontakt med unga som kan riskera att bli och som blir gifta mot sin vilja. ningarna bör även bidra till att utveckla insatser för föräldrar som har utsatt sina barn för hot och våld samt långsiktigt stöd till de barn och unga som drabbas. uppdrag är en del i den hand- lingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 2009/10:229). Uppdraget ska slutredovisas . De som arbetar med unga människor ska ha adekvata kunskaper om och bör ges möjlighet till utbildning i frågor som rör mäns våld mot flickor och unga kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck. Som en del i det förebyggande arbetet på området har regeringen därför uppdragit åt att genomföra utbildningar. Dessa ska riktas till yrkesverksamma som har en samordnande och utvecklande roll för fri- tidsverksamhet, socialtjänst och skola i sin kommun. Även andra perso- nalgrupper kan beröras, liksom personer som har en samordnande roll för ungdomsverksamhet inom ideella organisationer. Utbildningarna ska leda till att deltagarna blir medvetna om frågor om mäns våld mot flickor och unga kvinnor och särskilt situationen för främst flickor och unga kvinnor, men även pojkar och unga män, som drabbas av hedersrelaterat våld och förtryck. De ska även ge kunskap om hur den som drabbats kan stärkas och ges möjligheter att ta del av de stödinsatser som finns. Vidare ska utbildningarna belysa vilka metoder som finns för att i arbetet med unga förebygga mäns våld mot kvinnor. Utgångspunkt för utbildningarna ska tas i ett jämställdhetsperspektiv och deltagarna ska ges kunskaper om och möjlighet till erfarenhetsutbyte kring metoder som främjar jämställdhet bland ungdomar. har inriktat majoriteten av sina utbildningar på häl- sofrämjande och förebyggande arbete. Utbildningarna har haft fokus på hedersrelaterat våld och förtryck, men de tar också upp mäns våld mot kvinnor samt frågor om män, maskulinitet och våld. Myndigheten har också genomfört en utbildning om behandlande insatser som rör flickor och kvinnor som har utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck och som har omhändertagits av samhället. Inom ramen för uppdraget har även genomfört ett antal dialoger på lokal nivå. Syftet med dessa har varit att lyfta fram jämställdhet och mänskliga rättigheter och mobilisera lokalsamhället genom bl.a. utbildningar och möten som kan underlätta en dialog mellan olika aktörer. De utvärderingar som har genomfört visar att ut- bildningsinsatserna har fyllt ett stort kunskapsbehov hos deltagarna. De har uppskattat att få dela erfarenheter om hur man kan arbeta förebyg- gande med mäns våld mot flickor och kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget till fortsätter . planerar myndigheten en ny utbildningsomgång på såväl nationell som lokal nivå i kombination med dialoger. Myndigheten kommer även för att presentera en forskningsöversikt av förebyggande och främjande arbete i relation till ungas utsatthet för våld. Utredningar avseende kvinnor som avlidit med anledning Skr. av brott i nära relationer Regeringen har uppdragit åt att utreda och analysera förutsättningar för att införa ett system för utredningar avseende kvinnor som avlidit med anledning av brott i nära relationer. Redovisningen från innehåller förslag till ett system för utredningar där kvinnor har avlidit med anledning av brott i nära relatio- ner. Förslaget ligger i linje med den verksamhet som regleras av lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Syftet med systemet är att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att kvinnor utsätts för brott av närstående. En utredning ska klarlägga samtliga förhållanden som har inneburit att kvinnan har varit i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Även vilka åtgärder som vidtagits eller hade kunnat vidtas för att beakta kvinnans behov ska klarläggas. föreslås bli utredningsmyndighet även i dessa fall. Förslaget har remissbehandlats och bereds för när- varande inom . 5.6.5Myndigheters bemötande av våldsutsatta kvinnor i nationella minoriteter Många kvinnor med egen erfarenhet av utsatthet för våld vittnar om att omgivningen mer fokuserar på deras funktionshinder, utländska bak- grund, missbruk eller ålder istället för att de har blivit utsatta för våld. Mot bakgrund av detta har regeringen uppdragit åt Statens folkhälso- institut att undersöka hur våldsutsatta kvinnor inom nationella minorite- ter bemöts och stöds av offentliga myndigheter och hur dessa kvinnor vill bli bemötta. I den delrapport som lämnats redovisas resultatet från en enkät som skickats till ett urval myndigheter, kommuner och landsting samt hälso- och sjukvården. Den visar att det saknas specifika handlingsplaner för att möta våldsutsatta kvinnor som tillhör de nationella minoriteterna. Myn- dighetspersonerna pekar på svårigheter att avgöra om en kvinna tillhör en viss minoritet eller inte om hon inte uppger detta själv. Andra menar att de riktlinjer som finns inkluderar alla kvinnor och att man redan ser till individuella behov. Vissa myndighetspersoner önskar mer kunskaper om etnisk mångfald i arbetet och många tillfrågade anser att samverkan mel- lan myndigheter och organisationer är en framgångsfaktor och en viktig förebyggande aspekt i arbetet med mäns våld mot kvinnor.