prop · GX03235 · 2010-06-17 00:00:00 — 2.2 § vad gäller hänvisningarna till a)7 kap. 2 och 3 a §§ årsredovisningslagen (1995:1554) om när koncernredovisning inte behöver upprättas, b)7 kap. 4 § första stycket 4 samma lag om förvaltningsberättelse, c)7 kap. 12 § första stycket samma lag om enhetliga värderings- principer, d)7 kap. 31 § andra och tredje styckena samma lag om koncernens system för intern kontroll och riskhantering, 3 § 1, 2 och 4 såvitt avser hänvisningen till 7 kap. 12 § första stycket årsredovisningslagen, med särskilda regler om när koncernredovisning inte behöver upprättas, 4 § vad gäller hänvisningarna till a)2 kap. 2 § denna lag, i den del paragrafen hänvisar till årsredo- visningslagens bestämmelser i 2 kap. 5 § om språk och form samt 2 kap. 7 § om undertecknande, b)5 kap. 1 § denna lag, i den del paragrafen hänvisar till följande bestämmelser i 5 kap. årsredovisningslagen: 12 § om lån till ledande befattningshavare, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 20 § första stycket 1 samt andra och tredje styckena samt 21 § om löner, ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, samt 25 § om avtal om avgångsvederlag, c) 5 kap. 2 § 3 och 7 denna lag med särskilda regler om tilläggsupp- d)5 kap. 3 § 4 denna lag om villkorad återbäring, e)5 kap. 4 § 13, 5 och 79 denna lag om eget kapital och avsätt- ningar, f)6 kap. 1 § denna lag, i den del paragrafen hänvisar till 6 kap. 1 § förstatredje styckena årsredovisningslagen om förvaltningsberättelsens innehåll och till 6 kap. 2 a § årsredovisningslagen om vissa upplysningar g)6 kap. 2 § denna lag om särskilda upplysningar i förvaltnings- berättelsen. Företaget behöver inte lämna upplysningar enligt 6 kap. 1 § om upplysningarna lämnas på annan plats i redovisningen. I sådant fall ska förvaltningsberättelsen innehålla en hänvisning till den plats där upp- gifterna har lämnats. Paragrafen innehåller en uppräkning av de bestämmelser som ska tillämpas av företag som omfattas av artikel 4 i EU:s s.k. IAS-förordning. Ändringarna i paragrafen är av samma slag som ändringarna i 7 kap. 32 § årsredovisningslagen (1995:1554). Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som avslutas närmast efter . Lagändringarna träder i kraft . De tillämpas första gången för det räkenskapsår som avslutas närmast efter . Ett försäkringsföretag ska normalt ha kalenderår som räkenskapsår (se 1 kap. 6 §). Bestämmelserna tillämpas då första gången vid upp- rättandet av årsredovisningen eller koncernredovisningen för . Vid ikraftträdandetidpunkten avslutade räkenskapsår omfattas däremot av äldre bestämmelser, även om års- eller koncernredovisningen inte upprättats . 12.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Särskilda bestämmelser för europakooperativ som driver bankrörelse 1 a kap. 28 § Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, ska lednings- eller för- valtningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen. Om en medlemsbank deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europakooperativet får säte i en annan stat än , ska styrelsen för medlemsbanken upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europa- kooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet ska ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Paragrafen, som gäller europakooperativ som driver bankrörelse, inne- håller bestämmelser om särskilt bokslut dels när ett europakooperativ flyttar sitt säte, dels när en medlemsbank deltar i bildandet av ett europa- kooperativ genom fusion. Ändringen i tredje stycket är av samma slag som ändringen i 107 § lagen (1972:262) om understödsföreningar. Övervägandena till ändringarna i bokföringslagen (1999:1078) finns i Paragrafen har även justerats språkligt. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . gjorts när det gäller årsbokslutet i 6 kap. bokföringslagen (1999:1078) får genomslag direkt på det särskilda bokslutet. 12.13Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Beräkning av resultatet av näringsverksamhet 14 kap. 2 § Resultatet ska beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Vid beräkningen av resultatet ska inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag. Detta gäller även skattskyldiga som inte är bokföringsskyldiga. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), ska vid beräkningen av resultatet inkomster tas upp som intäkt och utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag, även om detta strider mot bokföringsmässiga grunder. För räntor gäller detta dock endast om de sammanlagda ränteinkomsterna eller de sammanlagda ränteutgifterna uppgår till högst . Paragrafen innehåller bestämmelser om hur resultatet av näringsverk- samhet ska beräknas. Hänvisningen i tredje stycket till 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078) har ändrats eftersom 10 § nu betecknas 6 §. 17 kap. och pågående arbeten Prop. 17 kap. 2 § Med anskaffningsvärde, nettoförsäljningsvärde och återanskaffnings- värde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 9 § andrafjärde styckena årsredovisningslagen (1995:1554) eller i förekommande fall 4 kap. 5 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag eller 4 kap. 4 § lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Med verkligt värde avses i detta kapitel detsamma som i 4 kap. 14 a § andra stycket årsredovisningslagen. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaffningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. Paragrafen innehåller definitioner av några begrepp som används i inkomstskattelagen. Ändringen i tredje stycket är av samma slag som ändringen i 14 kap. 2 §. 17 kap. 4 a § Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), behöver något värde på lager- tillgångarna inte tas upp om lagrets sammanlagda värde uppgår till högst . Paragrafen innehåller bestämmelser om värdering av lagertillgångar när ett förenklat årsbokslut upprättas. Ändringen är av samma slag som ändringen i 14 kap. 2 §. 17 kap. 24 § Inkomsten av de pågående arbetena ska beräknas för arbeten på löpande räkning enligt 26, 31 och 32 §§, och arbeten till fast pris enligt 27-32 §§. En enskild näringsidkare som upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078) får tillämpa bestämmelserna om arbeten som utförs på löpande räkning även på arbeten som utförs till fast pris. Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkning av inkomst av pågående arbeten. Ändringen i andra stycket är av samma slag som ändringen i 14 kap. 2 §. 18 kap. 7 § Anskaffningsvärdet för inventarier är utgiften för förvärvet om de förvärvas genom köp, byte, egen tillverkning eller på liknande sätt. Om inventarierna förvärvas på annat sätt, anses marknadsvärdet vid förvärvet som anskaffningsvärde. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaffningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur anskaffningsvärdet på Prop. 2009/10:235 inventarier beräknas. Ändringen i andra stycket är av samma slag som ändringen i 14 kap. 2 §. 18 kap. 13 § Värdeminskningsavdrag får för ett visst beskattningsår göras vid räken- skapsenlig avskrivning med högst och vid restvärdes- avskrivning med högst av avskrivningsunderlaget. Om avskrivningsunderlaget uppgår till högst , får en enskild näringsidkare som upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078) i stället göra värdeminskningsavdrag med ett belopp som motsvarar hela avskrivningsunderlaget. Avskrivningsunderlaget består av följande: 1.värdet på inventarierna vid det föregående beskattningsårets utgång vid räkenskapsenlig avskrivning värdet enligt balansräkningen, och vid restvärdesavskrivning det skattemässiga värdet, 2.ökat med anskaffningsvärdet på sådana inventarier som anskaffats under beskattningsåret och som vid utgången av detta fortfarande tillhör näringsverksamheten, 3.minskat med avdrag enligt 15 och 16 §§. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska värde- minskningsavdraget justeras i motsvarande mån. Paragrafen innehåller bestämmelser om räkenskapsenlig avskrivning och restvärdesavskrivning. Ändringen i första stycket är av samma slag som ändringen i 14 kap. 2 §. Denna lag träder i kraft . Lagändringarna träder i kraft . Det är endast fråga om ändrad beteckning på en paragraf i bokföringslagen (1999:1078) vars innehåll är oförändrat. 12.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter 3 kap. Självdeklarationens innehåll 3 kap. 9 b § Den som under beskattningsåret har haft andelar i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster i sådan omfattning eller på ett sådant sätt som anges i 39 a kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska lämna 1.identifikationsuppgifter för den juridiska personen, 2.uppgift om sitt andelsinnehav vid beskattningsårets utgång, 3.uppgift om röstvärdet för sina andelar vid beskattningsårets utgång, 4.uppgift om under året inträffade förändringar av andelsinnehavet eller av röstvärdet för sina andelar. Den som innehar andelarna vid beskattningsårets utgång ska dessutom lämna resultat- och balansräkningar för den juridiska personen upprättade enligt 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078) med de tilläggsupplys- ningar som anges i 6 kap. 5 § andra stycket 1 och 2 samt 8 § den lagen. 2009/10:235 Uppgifterna ska lämnas i den juridiska personens redovisningsvaluta. Paragrafen innehåller bestämmelser om uppgiftslämnande i självdeklara- tionen i vissa fall. I andra stycket har de hänvisningar som görs till 6 kap. bokförings- lagen (1999:1078) ändrats. Det beror dels på att de bestämmelser som tidigare fanns i 6 kap. 6 och 7 §§ bokföringslagen förenklats och återfinns i 6 kap. 5 § andra stycket 1 och 2, dels på att bestämmelsen om specifikation till årsredovisningen eller årsbokslutet, som tidigare rätte- ligen fanns i 6 kap. 12 § bokföringslagen, nu finns i 6 kap. 8 §. Övervägandena till ändringarna i bokföringslagen finns i avsnitt 8. Paragrafen har även justerats språkligt. Denna lag träder i kraft och tillämpas års taxering. Lagändringen träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 12.15Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Särskilda associationsrättsliga bestämmelser för bank- aktiebolag 10 kap. 25 a § I stället för 23 kap. 50 § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551) gäller följande. Det särskilda bokslutet ska innehålla en balansräkning och en resultaträkning. När dessa handlingar upprättas ska bestämmelserna i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers- bolag tillämpas. Det särskilda bokslutet ska dessutom innehålla vissa tilläggsupplysningar och specifikationer. Därvid gäller 6 kap. 5 och 8 §§ bokföringslagen (1999:1078) i tillämpliga delar. Bokslutet ska undertecknas och ges in till registreringsmyndigheten inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Paragrafen, som gäller bankaktiebolag, innehåller bestämmelser om särskilt bokslut när bolaget deltar i en gränsöverskridande fusion. Ändringen är av samma slag som ändringen i 15 a kap. 39 § försäkringsrörelselagen (1982:713). Övervägandena till ändringarna i bokföringslagen (1999:1078) finns i avsnitt 8. Paragrafen har även justerats språkligt och redaktionellt. Särskilda associationsrättsliga bestämmelser för kredit- 12 kap. 18 § I stället för 12 kap. 40 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar gäller följande. Det särskilda bokslutet ska innehålla en balansräkning och en resultaträkning. När dessa handlingar upprättas ska bestämmelserna i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag tillämpas. Det särskilda bokslutet ska dessutom innehålla vissa tilläggsupplysningar och specifikationer. Därvid gäller 6 kap. 5 och 8 §§ bokföringslagen (1999:1078) i tilllämpliga delar. Bokslutet ska undertecknas och ges in till registreringsmyndigheten inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Paragrafen, som gäller kreditmarknadsföreningar, innehåller bestämmel- ser om särskilt bokslut när bolaget deltar i en gränsöverskridande fusion. Ändringen är av samma slag som ändringen i 15 a kap. 39 § försäkringsrörelselagen (1982:713). Övervägandena till ändringarna i bokföringslagen (1999:1078) finns i avsnitt 8. Paragrafen har även justerats redaktionellt. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . De förenklingar som gjorts när det gäller årsbokslutet i 6 kap. bokföringslagen (1999:1078) får genomslag direkt på det särskilda bokslutet. 12.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag Om ett europabolag flyttar sitt säte, ska lednings- eller förvaltnings- organet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE- förordningen. Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen och europabolaget får säte i en annan stat än , ska styrelsen för aktiebolaget upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europabolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet ska ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskilt bokslut dels när ett europabolag flyttar sitt säte, dels när ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Ändringen i tredje stycket är av samma slag som ändringen i 12 kap. Prop. 2009/10:235 40 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Övervägandena till ändringarna i bokföringslagen (1999:1078) finns i avsnitt 8. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . De förenklingar som gjorts när det gäller årsbokslutet i 6 kap. bokföringslagen (1999:1078) får genomslag direkt på det särskilda bokslutet. 12.17Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) 23 kap. 50 § Om ett svenskt bolag deltar i en gränsöverskridande fusion och det övertagande bolaget får sitt hemvist i en annan stat än , ska styrelsen i det svenska bolaget upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då rättsverkningarna av fusionen inträdde enligt 49 §. För det särskilda bokslutet gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet ska ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Paragrafen innehåller bestämmelser om att ett aktiebolag som deltar i en gränsöverskridande fusion i vissa fall ska upprätta ett särskilt bokslut. Ändringen i andra stycket är av samma slag som ändringen i 12 kap. 40 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Övervägandena till ändringarna i bokföringslagen (1999:1078) finns i avsnitt 8. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . De förenklingar som gjorts när det gäller årsbokslutet i 6 kap. bokföringslagen (1999:1078) får genomslag direkt på det särskilda bokslutet. Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:595) om Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, ska lednings- eller förvaltnings- organet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förord- ningen. Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europako- operativet får säte i en annan stat än , ska styrelsen för den ekonomiska föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bok- slutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen. För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokföringslagen (1999:1078). Bokslutet ska ges in till inom en månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskilt bokslut dels när ett europakooperativ flyttar sitt säte, dels när en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion. Ändringen i tredje stycket är av samma slag som ändringen i 12 kap. 40 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Övervägandena till ändringarna i bokföringslagen (1999:1078) finns i avsnitt 8. Denna lag träder i kraft . Lagändringen träder i kraft . De förenklingar som gjorts när det gäller årsbokslutet i 6 kap. bokföringslagen (1999:1078) får genomslag direkt på det särskilda bokslutet. Sammanfattning av betänkandet Enklare redovisning (SOU 2008:67) Regelförenkling i syfte att minska företagens administrativa kostnader och skapa bra villkor för företagen har blivit en allt viktigare fråga i många länder och står även mycket högt på EU:s dagordning. Den har som målsättning att de administrativa kostna- derna för företagen på grund av de statliga regelverken ska minska . En del av företagens administrativa kostnader sammanhänger med de redovisningsregler som företagen måste följa. Regeringen beslutade därför att en särskild utredare skulle tillsättas i syfte att överväga ytterligare förenklingar i redovis- ningslagstiftningen. Enligt direktiven ingår följande frågor i utred- ningsuppdraget: Genomförandet av EG:s redovisningsdirektiv i små och medelstora företag Tidpunkten för bokföringen, m.m. Bokföringsbrott vid för sent upprättad årsredovisning. I en första etapp av arbetet har frågorna under de första fem punkterna ovan behandlats. Det är resultatet av detta arbete som presenteras i detta delbetänkande. Resterande utredningsuppdrag ska redovisas . I våra direktiv konstateras att bokföringslagen (BFL) och årsredo- visningslagen (ÅRL) har karaktär av ramlagar och att det inte ingår i vårt uppdrag att ompröva lagstiftningens struktur. Enligt vår mening är det ytterst angeläget att slå vakt om lagstift- ningens ramlagskaraktär och vi anser att denna karaktär om möjligt bör förstärkas. Frågor som lika väl eller t.o.m. bättre kan hanteras inom ramen för den kompletterande normgivningen hör enligt vår mening också hemma där. Processen med att ta fram kompletterande norm- givning är betydligt smidigare, snabbare och mer flexibel än lagstift- ningsprocessen. Att kombinera en strikt ramlagstiftning med komplette- rande normgivning är en regleringsteknik som är särskilt väl lämpad på redovisningsområdet. har ansvar för att utveckla god redovisningssed. I detta ansvar ligger att aktivt verka för att redovisningsreglerna utformas på ett sådant sätt att en redovisning som upprättas med tillämpning av dem tillgodoser de informationsbehov som finns. Detta arbete tar sällan sin utgångspunkt i själva lagstiftningen utan mer i redovisningens syften och ändamål. I nämndens uppgift ligger alltså inte i första hand att tolka och fylla ut lagbestämmelserna utan snarare att utforma god redovis- ningssed på ett sätt som värnar dessa syften och ändamål. Lagstiftningen kan inte ensam ligga till grund för ett bokslut i ett enskilt företag utan företagen är och bör vara hänvisade till den kompletterande normgivningen. Vad företagen behöver i sitt bok- slutsarbete är regelpaket av det slag som håller på att ta fram för företag av olika slag och storlek (). Man kan säga att har övertagit lagstiftarens regleringsroll gentemot företagen och att lagstiftarens uppgift numera främst är att förse nämnden med medel och underlag för att utföra detta arbete. En huvuduppgift för oss har varit att analysera vilka undantag och andra förenklingar som kan göras i redovisningslagstiftningen inom ramen för EG:s redovisningsdirektiv (de fjärde och sjunde bolagsdirektiven) och att överväga om dessa förenklingsmöjligheter bör utnyttjas i större utsträckning än som redan skett. En annan uppgift har varit att överväga om kraven på tilläggsupplysningar i årsredovisningen kan inskränkas till att gälla färre företag än eller eventuellt helt tas bort. Vårt arbete har främst varit inriktat på små och medelstora företag men en del av våra förslag berör även större företag. Små och medelstora företag Vi har valt att i vårt arbete anknyta till den uppdelning i större och mindre företag som görs i 1 kap. 3 § ÅRL. föreslog att revisionsplikten slopas för företag som underskrider det gränsvärde som framgår av artikel 11 i EG:s fjärde direktiv. Detta gränsvärde är: mer än 50 anställda, balansomslutning på mer än , nettoomsättning på mer än . överensstämmer gränsvärdet i 1 kap. 3 § ÅRL med det som används för att reglera revisionsplikten i vissa företag liksom skyl- digheten att ha kvalificerad revisor i t.ex. aktiebolag. Vi anser att det finns anledning att även använda samma gränsvärde inom redovisningen som vid regleringen av revisionsplikten. Vi föreslår därför att gränsvärdet i 1 kap. 3 § ÅRL ändras så att det överrensstämmer med Med dagens gränsvärde är drygt av alla företag mindre företag. Med den nu föreslagna höjningen kommer sannolikt av alla företag att hamna i gruppen mindre företag. Vi föreslår vidare att gränsvärdet i 6 kap. 1 § BFL höjs till samma nivå. En utgångspunkt i vårt arbete har varit att samma regler bör gälla för alla företag oavsett i vilken juridisk form verksamheten bedrivs. långt möjligt velat undvika att företagen indelas i olika kategorier. motiveras främst av jämförbarhetsskäl men även av konkurrensskäl. Även arbetet med den kompletterande normgivningen torde underlättas om det grundläggande regelverket är någorlunda enhetligt och gemen- samt för så många företag som möjligt. En annan utgångspunkt i vårt arbete har varit att den svenska redovis- ningslagstiftningen inte bör vara mer långtgående än vad som följer av Detta innebär att vi har utgått från att de möjligheter till förenklingar och lättnader som direktiven medger bör utnyttjas fullt ut samt att specifikt svenska upplysningskrav bör ut- mönstras om inte starka skäl talar för en strängare reglering. Vidare har en utgångspunkt varit att redovisningslagstiftningen ska utformas på ett sådant sätt att den, tillsammans med den kompletterande normgivningen, tar tillvara de behov av information som redovisningens Till redovisningens intressenter hänförs främst investe- rare, kreditgivare och leverantörer men även företagets kunder och anställda brukar inräknas i gruppen. därvid fylla funktionen att förse dem med relevant information så att de kan bedöma förutsättningarna för sitt engagemang i företaget och med