prop · GX03222 · 2010-06-01 00:00:00 — ning och ledighet för närstående- för närståendevård finns bestäm- vård finns bestämmelser i vilka melser i vilka anges när en arbets- anges när en arbetstagare som tagare som vårdar en närstående vårdar en närstående har rätt att har rätt att vara ledig från sin vara ledig från sin anställning. Arvsvinstfaktorer som avser för- Arvsvinstfaktorer som avser för- efter personer som har avlidit det efter personer som har avlidit det år de fyllt eller skulle ha fyllt år de fyllt eller skulle ha fyllt ska grundas på kvoten mellan eller senare ska grundas på kvoten - det beräknade antalet personer som har avlidit det år de uppnått eller skulle ha uppnått samma ålder som den person som beräkningen ska - det beräknade antalet kvarlevande personer i samma ålder. Om inkomstpension tas ut med tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av hel förmån, ska beräkningsreglerna i 30-32 §§ tillämpas endast på så stor andel av inkomstpensionen som mot- svarar respektive förmånsnivå. Om inkomstpension tas ut med tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av hel förmån, ska beräkningsreglerna i 30-32 §§ tillämpas endast på så stor andel av pensionsbehållningen som mot- svarar respektive förmånsnivå. När det gäller bostadstillägg ska en person som är gift men stadig- varande lever åtskild från sin make likställs med en ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. När det gäller bostadstillägg ska en person som är gift men stadig- varande lever åtskild från sin make likställas med en ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. I detta kapitel finns inledande bestämmelser i 2 §. Vidare finns bestämmelser om -förmåner som kan ge rätt till bostadstillägg i 3-5 §§, undantag från rätten till bostadstillägg i 6 §, -bostadskostnader i 7 och 8 §§, -samordning med bostadsbidrag i 9 §, och - förmånstiden i 10 och 11 §§, - förmånstiden i 10 och 11 §§. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:000) om Härigenom föreskrivs att 7 kap. 2 § socialförsäkringsbalken i stället för dess lydelse enligt lagen (2010:000) om ändring i nämnda balk ska ha Lydelse enligt bet. Försäkrad för statligt personskadeskydd enligt 43 kap. är 1. den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, eller inställer sig till mönstring eller annan uttagning enligt den lagen eller genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten som rekryt, 2. den som medverkar i rädd- 2. den som medverkar i rädd- ningstjänst eller i övning med en ningstjänst eller i övning med en ningstjänst enligt lagen (2003:778) ningstjänst enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, eller i om skydd mot olyckor, eller i räddningstjänst enligt 11 kap. 1 § räddningstjänst enligt 10 kap. 1 § (1957:297), (2010:000), 3.den som är intagen för vård i kriminalvårdsanstalt, i ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller i ett hem som avses i 22 § lagen (1988:870) om vård av miss- brukare i vissa fall samt den som är häktad eller anhållen eller i annat fall intagen eller tagen i förvar i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, 4.den som utför samhällstjänst på grund av en föreskrift som har med- delats med stöd av 27 kap. 2 a § eller 28 kap. 2 a § , 5.den som utför ungdomstjänst enligt 32 kap. 2 § eller 3 § första stycket 1 , och 6.den som utför oavlönat arbete enligt en föreskrift som har meddelats med stöd av 8 § första stycket 2 lagen (1994:451) om intensivövervak- ning med elektronisk kontroll. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken dels att 1 kap. 8 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 9 kap. 6 a och, när- mast före 15 §, 14 a §§ dels att det i lagen, närmast före 9 kap. 6 a, ska införas en ny rubrik av följande lydelse. Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i socialförsäkringsbalken. Vid tillämpning av denna lag Vid tillämpning av denna lag ska uttrycket de upphävda författ- ska uttrycket de upphävda författ- ningarna omfatta, förutom de i 2 § lagen (1988:1465) och ledighet för närståendevård. 19 §§ lagen (1988:1465) om er- ståendevård i lagens lydelse före . socialförsäkringsbalken samt i 7 tillämpliga delar även vid hand- läggning av förmåner som avses i 2 kap. 1 § denna lag samt i 69 kap. 2 § första stycket stycket 1 socialförsäkringsbalken. Det som föreskrivs i första stycket gäller även vid handlägg- ning av förmåner enligt de upp- socialförsäkringsbalken samt i 15 tillämpliga delar även beslut i ärenden om förmåner som avses i 2 kap. 1 § denna lag. gäller, med undantag av 113 kap. 79 §§ balken, beslut i ärenden om förmåner som avses i 69 kap. 2 § första stycket samt andra stycket 1 socialförsäkringsbalken. Det som föreskrivs i första stycket första meningen gäller även vid handläggning av förmå- ner enligt de upphävda lagarna. Ett luftfartygs ägare eller bruk- are och de som tjänstgör på luft- fartyg eller vid flygplatser eller andra anläggningar för luftfarten är skyldiga att delta i flygrädd- ningstjänsten. Regeringen med- delar föreskrifter om ersättning av allmänna medel för deltagandet. I fråga om ersättning vid person- skador gäller bestämmelserna om statligt personskadeskydd i 43, 87 och 88 kap. socialförsäkrings- balken samt lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Förslag till lag om ändring i luftfartslagen (2010:000) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 1 § luftfartslagen (2010:000) ska ha Lydelse enligt bet. Bestämmelser om flygräddningstjänst finns i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Ett luftfartygs ägare eller bruk- are och de som tjänstgör på luft- fartyg eller vid flygplatser eller andra anläggningar för luftfarten är skyldiga att delta i flygrädd- ningstjänsten. Regeringen med- delar föreskrifter om ersättning av allmänna medel för deltagandet. I fråga om ersättning vid person- skador gäller lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersätt- ning vid ideell skada m.m. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:000) Härigenom föreskrivs att 15 kap. 32 § och 22 kap. 7 § skollagen (2010:000) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasie- skola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte 1.elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 16 kap. 47 §, 2.elever på Rh-anpassad utbildning, eller 3.utlandssvenska elever som får studiehjälp i form av inackorderings- tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring för varje hel kalender- månad som eleven bor inackor- derad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäk- ringsbalken för varje hel kalender- månad som eleven bor inackor- derad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter som Huvudmannen ska också verka Huvudmannen ska också verka för att utbildning i svenska för för att utbildning i svenska för invandrare kan bedrivas under tid invandrare kan bedrivas under tid för vilken eleven får ersättning för vilken eleven får ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring grund av sjukdom eller skada och och för att utbildningen kan kom- för att utbildningen kan kom- bineras med aktiviteter som bineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjuk- vården. inom hälso- och sjuk- Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att göra en teknisk översyn av lagstiftningen på socialförsäkringsområdet. Utredningen, som antog namnet Utredningen om samordning av social- försäkringslagarna (SamSol), överlämnade betänk- andet Socialförsäkringsbalk (SOU 2005:114). Betänkandet innehåller förslag till en socialförsäkringsbalk, förslag till en lag om införande av socialförsäkringsbalken, förslag till lag om statlig ersättning för sjuk- husvård m.m. och förslag till konsekvensändringar i annan lagstiftning än socialförsäkringslagstiftningen med anledning av förslagen. beslutade regeringen propositionen 2008/09:200 Socialförsäkringsbalk. I den propositionen föreslogs dels en ny social- försäkringsbalk, som ska ersätta det trettiotal lagar som reglerar socialförsäkringen, dels en lag om införande av socialförsäkringsbalken. De förslagen bygger i huvudsak på SamSol:s ovannämnda betänkande. Vidare beslutade regeringen propositionen 2009/10:69 Kompletteringar av socialförsäkringsbalken. har antagit regeringens förslag till socialförsäkringsbalk och lag om införande av socialförsäkringsbalken med kompletteringar (bet. 2009/10:SfU11, rskr. 2009/10:194, SFS 2010:110 och 111). Social- försäkringsbalken träder i kraft . Med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken lämnas i denna proposition förslag till följdändringar i lagstiftning utanför social- försäkringsområdet. Dessa förslag bygger i huvudsak på de förslag till följdändringar som finns i betänkandet Socialförsäkringsbalk. Vissa kompletteringar har dock gjorts med följdändringar i senare införda författningar. Utredningens sammanfattning av betänkandet och en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig finns i bilagor till prop. 2008/09:200. En sammanställning av remissyttranden över betänkandet finns tillgänglig i (dnr S2006/202/SF). I promemorian Glömda regler? (Ds 2008:41) redovisas resultatet av en översyn av bestämmelserna i 2 kap. lagen (1962:381) om allmän försäk- ring. I promemorian anges att den föreslagna lagen om statlig ersättning för sjukhusvård m.m. inte behövs, om promemorians förslag och bedöm- ningar följs. Statligt stöd till hälso- och sjukvården kan enligt prome- nämligen lämnas som statsbidrag i stället för med stöd av 2 kap. lagen om allmän försäkrng. I promemorian lämnas därför förslag till ändringar i de förordningar som reglerar ersättningar för sjukvård m.m. från sjukförsäkringen så att sådan ersättning i stället lämnas av staten eller att statsbidrag ersätter vissa kostnader. Vidare innehåller promemo- rian förslag om att lagen (1974:525) om ersättning för viss födelse- kontrollerande verksamhet m.m. bör upphävas såsom varande obsolet. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig. Det har gjorts en sammanställning av remissyttranden över promemorian. Denna finns tillgänglig i (dnr S2008/5530/SF). Lagrådet har tidigare yttrat sig över förslag till socialförsäkringsbalk och till lag om införande av socialförsäkringsbalken samt förslag till följd- ändringar i skadeståndslagen (1972:207) och inkomstskattelagen (1999:1229). De remitterade lagförslagen om ändringar i skadestånds- lagen och inkomstskattelagen finns i bilaga 3. Ett utdrag ur Lagrådets yttrande avseende skadeståndslagen och in- komstskattelagen finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande i dess helhet finns i en bilaga till prop. 2008/09:200. Övriga nu aktuella författningsförslag är enligt regeringens bedömning av sådan enkel beskaffenhet att det saknas anledning att inhämta Lag- 4 Allmänna överväganden och förslag Efter införandet av socialförsäkringsbalken, förkortad SFB, vidtar nu nästa steg i den lagtekniska reformeringen av socialförsäkringslagstift- ningen. I detta ingår att göra erforderliga följdändringar i den lagstiftning som ligger utanför socialförsäkringsområdet. Vidare finns det behov av någon mindre ändring i SFB, bl.a. med anledning av ny lagstiftning, samt en mindre komplettering i lagen (2010:111) om införande av social- försäkringsbalken, förkortad SFBP. Regeringens förslag: Hänvisningarna till den socialförsäkringslagstift- ning som upphävs genom 1 kap. 2 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ersätts med hänvisningar till nämnda balk. SamSol:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna har inte haft något att erinra i denna del. Skälen för regeringens förslag: träder SFB och SFBP i kraft. upphör den hittillsvarande socialförsäkrings- lagstiftningen att gälla. Vilka lagar som då upphävs anges i 1 kap. 2 § SFBP. I lagstiftningen vid sidan om socialförsäkringen förekommer i stor omfattning bestämmelser som innehåller hänvisningar till de lagar som upphävs genom införandelagen. Dessa hänvisningar är av skiftande karaktär. En ofta förekommande typ av hänvisning avser bestämmelserna om prisbasbeloppet i lagen (1962:381) om allmän försäkring, förkortad AFL. Gemensamt för det stora flertalet hänvisningar är att de hänför sig till bestämmelser som har överförts till SFB med ikraftträdande den 1 janu- Som en konsekvens av detta måste hänvisningarna ändras till Prop. 2009/10:222 att avse motsvarande bestämmelser i . Genom införandet av SFB har regelverket för socialförsäkringen sam- ordnats samt genomgått en lagteknisk och språklig bearbetning. Som anges i förarbetena till balken innehåller denna få materiella ändringar (prop. 2008/09:200 s. 345). Detta medför att de följdändringar som föreslås i annan lagstiftning normalt sett heller inte medför några mate- riella ändringar. I den mån förslagen innebär någon materiell ändring redovisas detta i avsnitt 4.4. 4.3Lagar som ska upphävas Regeringens förslag: Följande lagar ska upphävas lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verk- samhet m.m. lagen (1978:40) om införande av lagen (1978:28) om försäkringsdom- stolar, m.m. lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn. 4.3.1Lagen (1978:40) om införande av lagen (1978:28) om för- säkringsdomstolar, m.m. SamSol:s förslag: Något förslag har inte lämnats beträffande lagen (1978:40) om införande av lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, Skälen för regeringens förslag: Denna lag innehåller bestämmelser om ikraftträdande av lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar, m.m. och av följdändringar till denna lag, upphävande av äldre författningar samt förordnanden rörande övergångsfrågor i samband därmed. Lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar innehöll ursprungligen bestämmelser om försäkringsöverdomstolen och försäkringsrätterna. Genom en lagändring 1991 upphävdes bestämmelserna om försäkrings- rätt med övergångsbestämmelser rörande pågående mål (SFS 1991:209). ändrades lagens rubrik. övergångsbestämmelser rörande pågående mål (SFS 1993:574). Med hänsyn till att lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar sedan länge är upphävd bör även införandelagen till denna upphävas. melserna om ikraftträdande och upphävande finns i 1 §, medan 2 § inne- håller en s.k. trolleriparagraf av innebörd att äldre bestämmelser om Försäkringsdomstolen i stället skulle avse Försäkringsöverdomstolen. 3 § finns en bestämmelse om att äldre bestämmelser ska tillämpas i fråga om beslut som meddelats före lagens ikraftträdande . Denna bestämmelse avser inte behandlingen av anförda besvär och för- farandet i besvärsmål utan endast vad en part som vill anföra besvär har att iaktta (prop. 1977/78:20 s. 128 och 131). I 4 och 9 §§ finns bestäm- melser om att besvär som hade anförts hos respektive före eller som enligt meddelad fullföljdhänvisning anfördes efter nämnda tidpunkt skulle prövas av försäkringsrätt. I 5 och 6 §§ regleras prövningen av ärenden som tagits upp av på grund av underställning eller på verkets initiativ, i 7 § verkets rätt att överklaga beslut som fattats före och verkets partsställning i anhängiga mål. I 8 § före- skrivs att reglerna i 20 kap. 10 a § AFL ska tillämpas även på beslut före nyssnämnda tidpunkt. I 10 § föreskrivs att ärenden om utbyte av livränta mot engångsbelopp som inte hade prövats före ikraftträdandet ska prövas av . I 11 och 12 §§ finns bestämmelser om icke lagfarna ledamöter i Försäkringsdomstolen och om nämndemän i försäk- ringsrätt. Vidare finns i 15 § bestämmelser om beslut i ärenden som omfattas av förordnande enligt lagen (1973:60) om handläggning av vissa ärenden enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring m.m. Den lagen är upphävd (SFS 1977:274). Samtliga ovan nämnda bestämmelser är att anse som överspelade och bör upphävas. Det kan påpekas att det vid upphävande av bestämmel- serna om försäkringsrätterna inte ansågs finnas behov av någon särskild övergångsbestämmelse om överklagande och överprövning av beslut som fattats före . Slutligen finns i 13 och 14 §§ särskilda bestämmelser om prövning av ärenden om yrkesskadeförsäkring m.m. Bestämmelserna i 13 § innebär att reglerna i 20 kap. 10 a13 §§ AFL om ändring och överklagande ska tillämpas i dessa ärenden. Dessa bestämmelser bör ersättas av en mer allmän bestämmelse i SFBP om att reglerna i 110 och 113 kap. SFB ska tillämpas även i fråga om sådan handläggning som övergångsvis sker avseende förmåner enligt äldre lagar. I de nämnda kapitlen begränsas nämligen uttryckligen tillämpningen till att avse mål och ärenden rörande förmåner enligt balken. Med hänsyn till att bestämmelserna i 20 kap. 10 § AFL enligt nuvarande regler inte ska tillämpas i mål och ärenden om yrkesskadeförsäkring behövs ett särskilt undantag för att inte rätts- läget ska ändras. I 14 § föreskrivs att en ansökan om utbyte av livränta mot engångs- belopp ska göras hos och att de förut nämnda bestämmelserna om ändring och överklagande i AFL ska tillämpas. Denna reglering bör tas in i en övergångsbestämmelse. Det kan påpekas att reglerna i SFBP innebär att ett beslut som fattats av en allmän försäkringskassa eller av anses fattat av (1 kap. 5 §) samt att reglerna om överklagande m.m. är tillämpliga även på äldre beslut (9 kap. 15 §). I det i praktiken närmast otänkbara fall att någon vill överklaga ett beslut som fattats av torde överklagande i ett sådant fall få ske med tillämp- ning av 23 § förvaltningslagen (1986:223) utan hinder av att bestäm- melsen om att överklagandet ska ges in till beslutsmyndigheten inte kan iakttas. Ett bibehållande av införandelagen skulle inte påverka möjlig- heterna till överklagande i dessa fall. 4.3.2Övriga lagar som ska upphävas SamSol:s förslag och promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens såvitt avser lagen (1974:525) om ersättning för viss födelse- kontrollerande verksamhet m.m. Något förslag har inte lämnats beträf- Prop. 2009/10:222 fande lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn. Remissinstanserna: Inte någon remissinstans har riktat någon erinran mot förslaget rörande ersättning för viss födelsekontrollerande verksam- het m.m. Kammarrätten i , dåvarande Länsrätten i , och har tillstyrkt förslagen i pro- memorian eller lämnat dem utan erinran. , som inte har någon erinran mot förslaget att upphäva lagen om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m., påpekar att den pågående stu- diesociala utredningen har i uppdrag att utreda om det finns behov av att förbättra studenthälsovården och om det behövs nationella riktlinjer för den. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1974:525) om ersätt- ning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. erhåller staten, landsting och kommun ersättning från sjukförsäkringen enligt AFL för rådgivning som lämnas i födelsekontrollerande syfte m.m. Ersättningen utges enligt lagen av enligt grunder som regeringen fastställer. Lagen infördes i samband med ny abortlagstiftning men tillämpas enligt inte längre. I förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersätt- ningar för sjukvård m.m. finns bestämmelser om särskilt statsbidrag till hälso- och sjukvården. Detta lämnas enligt vad regeringen särskilt be- slutar. Det särskilda statsbidraget innefattar bl.a. ersättning för sådan råd- givning i födelsekontrollerande syfte, om abort eller sterilisering som avses i lagen om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. Någon anledning att därutöver utge ersättning från staten eller sjukförsäkringen finns inte. Regeringen har heller inte fattat något annat beslut om ersättning för födelsekontrollerande verksamhet m.m. I av- saknad av sådant regeringsbeslut får inte betala ut någon ersättning. Lagen om ersättning för födelsekontrollerande verk- samhet tillämpas inte och bör därför upphävas. Enligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn lämnades ett särskilt bidrag av allmänna medel för vartdera av bidrags- åren 19911993. Med hänsyn till den tid som förflutit finns det skäl att upphäva lagen. I en övergångsbestämmelse till lagen om upp- hävande bör det dock föreskrivas att den fortfarande gäller för bidrag för åren 19911993. Regeringens förslag: I bestämmelsen om att skadestånd för inkomst- förlust eller förlust av underhåll ska samordnas med vissa socialförsäk- ringsförmåner som den skadelidande med anledning av förlusten har rätt till införs en generell hänvisning till ersättning enligt socialförsäk- ringsbalken. SamSol:s förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag sedan hänsyn tagits till en gjord lagändring och att bestämmelserna om sjuklön inte tagits in i socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag: En huvudprincip i svensk rätt är i fråga om socialförsäkringsförmåner och anställningsförmåner att sam- ordning ska ske mellan skadestånd och de andra förmånerna, om de avser samma förlust. Denna princip kommer till uttryck i 5 kap. 3 § skade- ståndslagen (1972:207), förkortad SkL. Det är endast för förmåner som lämnas med anledning av inkomstförlust eller förlust av underhåll som samordning kan komma i fråga enligt denna paragraf. Samordningen innebär att skadeståndet i princip minskas med socialförsäkringsför- månen/anställningsförmånen. Principen kommer till uttryck även i 20 kap. 7 § AFL och 6 kap. 7 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk- ring, förkortad LAF (jfr även prop. 1994/95:229 s. 18). Motsvarande kommer även till uttryck i 107 kap. 17 § SFB. Av författningstexten i 5 kap. 3 § SkL framgår inte klart om förmåner enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, förkortad EPL, kan anses som en likartad förmån och därför omfattas av samordningsbestämmelsen. Bestämmelserna om efterlevan- depension fanns tidigare i AFL. Efterlevandepensionsförmånerna om- fattades då av samordningsbestämmelsen i 5 kap. 3 § SkL. Bestämmel- sen ändrades dock inte i samband med att bestämmelserna om efter- levandepension fördes över till EPL. Någon rimlig anledning till att bestämmelserna om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn enligt EPL inte ska omfattas av regleringen i 5 kap. 3 § SkL står dock inte att finna. Det kan i sammanhanget nämnas att det i Skadeståndslagen En kommentar: och (tredje upp- lagan 2008 s. 260) anges att de förmåner som i denna del ska samordnas är bl.a. änkepension och barnpension, medan ålderspension är exempel på förmån som inte har någon anknytning till skadan och därför inte ska samordnas. Underlåtenheten att ändra bestämmelsen framstår mot bakgrund av det anförda som ett förbiseende. Införandet av SFB medför att 5 kap. 3 § SkL nu behöver ändras. Detta bör göras på så sätt att bestämmelsen anpassas till de socialförsäkringsförmåner som omfattas av SFB. Några materiella förändringar är, bortsett från vad som sagts om efter- levandepension och efterlevandestöd, inte avsedda.