prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — Staten, kommunerna , i samt slöt 1997 ett avtal om byggande av . Projektet omfattar en ny, enkelspårig järnväg från , nordväst om , via till . (publ) bildades för byggandet av banan och ägs till av staten, medan kommunerna äger vardera (prop. 1997/98:150, bet. 1997/99:FiU20, rskr. 1997/98:318). När är överlämnad till kommer Botniabanan AB:s huvuduppdrag vara att förvalta det 40-åriga hyreskontraktet med samt att fullgöra förpliktelser som uppkommit i och med byggandet av banan. 3.9.4Ny organisation för vissa av de statliga aktiebolagen på infrastrukturområdet () och (Infrastructure) hanterar båda betydande ekonomiska värden men har vardera en liten egen organisation med ett fåtal anställda. Belastningen på bolagen är ojämn och man förlitar sig till stor del på externa resurser och rådgivare, exempelvis jurister. En förbättrad styrning och samordning av organisationerna skulle medföra flera fördelar. De förväntade interna synergierna handlar om att säkra tillgången till kritisk kompetens som i sin tur minskar sårbarheten och riskerna, samt om förenklad administration, kostnadsreducering och om förbättrade interna arbetsprocesser. har genomfört en bolagsgenomgång av , Infrastructure och där skälen för fortsatt statligt ägande analyserats enligt de kriterier som definierades i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1). Genomgången resulterade bl.a. i att staten bör kvarstå som ägare. () har även låtit en konsult gå igenom möjlig framtida struktur för bolagen , Infrastructure och . Rapporten har presenterats vid en hearing i (). I rapporten redovisas olika möjliga alternativ till samordning för att minska sårbarheten, öka effektiviteten och minimera genomföranderiskerna. Målet har varit att skapa en samordnad grupp av bolag med en effektiv verksamhet och enhetlig förvaltning. En samordnad struktur innebär att sårbarheten kan minskas kraftigt och att kostnaderna kan reduceras. Kostnadsreduktionen uppstår som en följd av att verksamheten får en gemensam förvaltningsorganisation vilket ger möjlighet att reducera beroendet och även kostnaderna för externa konsulter, samt genom synergier i administrativa processer, lokaler och kringkostnader. Regeringen bedömer att aktierna i bör överlåtas eller överföras som ett aktieägartillskott till . Avsikten är att Infrastructure i detta skede kommer att vara ett dotterbolag till . Därefter kan, om det bedöms lämpligt, dotterbolaget gå upp i . Ett alternativt scenario är att regeringen bedömer det lämpligt att fusionera Infrastructure och . Det bör överlåtas till regeringen att avgöra när detta kan ske och vilket av de ovan beskrivna alternativen som är det mest lämpliga. efter det att färdigställts kommer den att överlämnas till . Med hänsyn härtill anser regeringen att det inte är lämpligt att ingår i denna bolagskonstellation. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.9.5Ny organisation för vissa av de tjänsteexporterande bolagen på infrastrukturområdet beslutade om bildandet av SweRoad (numera ) och Swedavia (numera ). I regeringens proposition (prop. 1981/82:137) om exportverksamhet inom väghållningsområdet föreslogs att ett bolag skulle bildas vars aktier skulle förvaltas av . Vidare föreslogs att ett bolag skulle bildas vars aktier skulle förvaltas av . Företagen skulle på affärsmässiga grunder driva exportverksamhet inom sina respektive områden. Genom bildandet av fristående bolag bedömdes en klarare avgränsning kunna uppnås mellan verkens ordinarie verksamhet och exportverksamheten. Bakgrunden var att statliga myndigheter och affärsverk under de föregående åren mött en ökad utländsk efterfrågan på konsulttjänster och varor av olika slag, inte minst från utvecklingsländer. Mot bakgrund av detta hade regeringen i proposition 1980/81:171 om export av tjänster från statliga myndigheter och bolag m.m. redovisat en rad åtgärder som syftade till att underlätta för till exempel statliga myndigheter att sälja sitt kunnande till andra länder. För båda bolagens del har det över tiden skett en förskjutning i uppdragsmixen, som innebär att SIDA-projekten har minskat i betydelse. Det finns flera orsaker till denna förskjutning och den främsta är att marknaden har förändrats. Vidare har även och prioriteringar samt vilka personer som har funnits tillgängliga för projekten ändrats. började bedriva tjänsteexport genom att verket fick förfrågningar från olika delar av världen om att bidra med sin maritima kompetens i internationella projekt. Tjänsteexporten ska fungera som ett komplement till verkets övriga internationella samarbeten och bidra med omvärldsimpulser och erfarenheter till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 också att föra ut svenskt kunnande i det internationella samfundet. Inom enheten för tjänsteexport sker arbetet huvudsakligen i projektform med gränsöverskridande samarbete, både vad det gäller länder och organisationer/myndigheter. Arbetet kännetecknas av bilaterala och gränsöverskridande samarbeten i projekt- och programform. Tjänsteexporten är ett komplement till övriga internationella samarbete men utgör en liten del av det internationella arbetet. tjänsteexport bedrivs antingen som twinning- eller kommersiella uppdrag. Fördelningen mellan uppdragen beror på efterfrågan på marknaden. är det nästan uteslutande så kallade twinninguppdrag. Regeringen har även en policy som beskriver att de svenska myndigheterna ska engagera sig i twinning. Tjänsteexporten är inte en del av kärnverksamheten affärsverket och är inte ett av myndigheten prioriterat område. Tjänsteexporten ska verkets regleringsbrev särredovisas. Budgeterad volym är . Ny organisation för och Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2006/07:01, utgiftsområde 24) och i propositionen Försäljning av vissa statligt ägda företag (prop. 2006/07:57) redogjort för sin avsikt att minska statens ägande i vissa av bolagen. Regeringen aviserade också att en genomgång av samtliga statliga bolag skulle göras där skälen för fortsatt ägande skulle prövas. De kriterier utifrån vilka en sådan prövning ska göras är huruvida ett statligt ägande är motiverat utifrån nationella intressen, eventuella samhällsuppdrag samt inverkan på konkurrens, sysselsättning och bolagets utvecklingsmöjligheter. bildades , för att skapa bättre organisatoriska förutsättningar för att arbeta med utvecklingen av transportsystemet utifrån ett trafikslagsövergripande perspektiv. Till överfördes verksamheterna inom och ). I budgetpropositionen (prop. 2009/10:01) angav regeringen att verksamheten inom SweRoad inte organisatoriskt kan komma att hänga samman med . Genom att frågan om organisatorisk hemmahörighet för SweRoads verksamhet har aktualiserats genom bildandet av har regeringen bedömt att även den övriga tjänsteexporten inom det statliga infrastrukturområdet bör bedömas i ett sammanhang. En bolagsgenomgång har genomförts där SweRoads verksamhet har analyserats i enlighet med kriterierna för statligt ägande ovan. har även låtit konsult utreda möjligheterna till samordning av konsultverksamheterna för tjänsteexport inom infrastrukturområdet. I uppdraget ingick även att analysera huruvida tjänsteexportverksamhen i bör bolagiseras. Rapporten har behandlats vid ett remissmöte i . I rapporten görs bedömningen att den hittillsvarande strukturen har inneburit att staten haft en förhållandevis dålig insyn i verksamheterna. I rapporten utvärderas flera handlingsalternativ för organisering av tjänsteexportverksamheterna. Vidare ser konsulten inga hinder för en privatisering av verksamheten. Vinsterna av en bolagisering av tjänsteexportverksamheten inom bedöms dock inte motsvara kostnaderna för genomförandet. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag om bemyndiganden. För att uppnå bättre insyn, ökad tydlighet och effektivitet samt större fokus på tjänsteexporten, föreslår regeringen att tjänsteexporten inom väg och luftfart samordnas i ett bolag direkt under . Som ett första led i en sådan samordning föreslår regeringen att förvaltningen av aktierna i och förs över till . Därefter bör samordningen fortsätta genom att aktierna i de båda bolagen överlåts eller att verksamheterna i bolagen på annat sätt överförs till ett och samma statligt ägda aktiebolag. I det senare fallet kan ett s.k. lagerbolag förvärvas, till vilket samtliga tillgångar och skulder överförs. Genom en sådan samordning som beskrivits kan resurserna nyttjas på ett effektivare sätt än i dag, vilket också kan möjliggöra erhållandet av fler uppdrag. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att avyttra sina aktier i det samordnade bolaget. Vid en sådan avyttring kan det av affärsmässiga skäl bli aktuellt att staten får andra tillgångar, exempelvis värdepapper, som likvid. Regeringen avser i så fall att vid lämpligt tillfälle avyttra dessa. Regeringen bör därför ha ett bemyndigande att sälja dessa tillgångar på samma sätt som de ursprungliga aktierna. Bemyndigandet bör även omfatta andra åtgärder som har direkt samband med avyttringen av bolagens aktier. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med försäljning av aktier uppkommer vissa direkta kostnader för ägaren staten. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader i samband med försäljningen. Regeringen föreslår därför att dessa kostnader får finansieras genom att de avräknas från den likvid som erhålls vid försäljningen. När det gäller tjänsteexportverksamheten vid gör regeringen bedömningen att omfattningen av den verksamheten är så pass begränsad att det saknas skäl att skilja den från verkets övriga verksamhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4 Politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (IT), elektronisk kommunikation, post och grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat följs även upp och redovisas inom andra utgifts- och politikområden. Inom politiken för informationssamhället vidtas åtgärder som syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. Därutöver ska alla i samhället ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Post och () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektroniska kommunikationer och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. Politiken omfattar även åtgärder som syftar till att ska bli ett hållbart informationssamhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr 2005/06:142) och åtgärder som syftar till att ska ha bredband i världsklass och att hushåll och företag ska ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/2010:193, bet. 2009/10:TU18, rskr.2009/10:297). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område politiken för informationssamhället 2:1 : Förvaltningskostnader för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Summa politiken för informationssamhället 2009 2:5 Samförläggning och kanalisation m.m. Totalt politiken för informationssamhället inkl. Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom politiken för informationssamhället till . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Huvudorsaken till ökningen är att medel omfördelats till området och anslaget för driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation (prop. 2009/10:1 volym 12 avsnitt 4.7.5). Regeringens förslag till anslag 2011 för politiken för informationssamhället uppgår till sammanlagt . , 2013 och 2014 beräknas anslagen till sammanlagt , respektive . Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Utöver detta övergripande mål har beslutat om mål för IT-politiken, för sektorn elektronisk kommunikation, för postmarknaden samt för grundläggande betaltjänster. Dessa redovisas nedan. har beslutat att målet för IT-politiken är följande: ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142). Målet preciserades i tre delmål: 1.IT ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag. 2.IT ska användas för att främja hållbar tillväxt. I regeringens proposition Tillgängliga elektroniska kommunikationer gjorde regeringen bedömningen att delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet, inom det IT- politiska målet, borde upphävas och ersättas med ett nytt mål som omfattar både användarnas behov och betydelsen av en väl fungerande infrastruktur för bredband. Målet ska i första hand uppnås genom väl fungerande marknader. Genom propositionen upphävdes det tidigare tredje delmålet och ersattes med följande: 3.Sverige ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/2010:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Mål för sektorn elektronisk kommunikation har beslutat följande mål för sektorn för elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. har beslutat följande mål för postsektorn. Det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har tagits emot (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Mål för grundläggande betaltjänster Enligt beslut med anledning av propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster är målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Förbättrad livskvalitet och förenklad vardag E-inkludering och elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning Regeringen bedömer att PTS verksamhet med tjänster för personer med funktionsnedsättning har bidragit till målet om att IT ska bidra till förbättrad livskvalitet och förenklad vardag. PTS har upphandlat ett antal tjänster inom området elektronisk kommunikation samt försöksverksamhet med inriktning på IT-användning för personer med funktionsnedsättning. Ny teknik och nya tekniska lösningar har kontinuerligt utvärderats för att förbättra och utveckla befintliga tjänster samt för att etablera nya tjänster. Försöksverksamheten har exempelvis avsett strömmande talböcker och taltidningar i mobiltelefonen. genomför myndigheten även en innovationstävling med temat riktad till företag, forskare och organisationer med projekt som syftar till att öka möjligheterna till arbete och utbildning för personer med funktionsnedsättning. I en rapport som överlämnades till regeringen lade Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, fram ett förslag till handlingsplan för e-inkludering, rapporten . Rapporten pekar ut insatsområden inom olika politikområden i syfte att bidra till att alla ska kunna ta del av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 informationssamhället och att det ska vara så enkelt som möjligt. Rapporten bereds inom . Regeringen har givit Handisam i uppdrag att lämna förslag på framtida struktur för uppföljning av e- tillgänglighet (N2010/5802/ITP). Genom IT-utvecklingen och den ökade IT- användningen ökar produktiviteten i hela ekonomin tack vare snabbare informationsinhämtning och förnyade produktionssystem. IT bidrar till att nya företag, tjänster och produkter skapas och utvecklas. I begreppet hållbar tillväxt ingår sociala och ekologiska dimensioner vilket innebär att IT t.ex. ska bidra till minskad klimatpåverkan och att kvinnors delaktighet i informationssamhället ökar. Den Digitala Agendan för (KOM (2010) 245) är ett av sju flaggskeppsinitiativ i EU:s övergripande strategi för tillväxt, EU2020. För att följa utvecklingen och de offentliga åtgärdernas resultat arbetar man inom EU med indikatorer för informationssamhällets utveckling. Ett antal sådana indikatorer för måluppfyllelse redovisas i tabellen nedan. Indikatorerna utgör bara ett begränsat urval av möjliga indikatorer för att följa utvecklingen på området. Olika aspekter på måluppfyllelse kommenteras i det påföljande avsnittet. Tabell 4.2 Indikatorer på måluppfyllelse Mål: IT ska användas för att främja hållbar tillväxt med minst 10 anställda som använder datorer med 1-9 anställda som använder datorer med minst 10 anställda med tillgång till bredband med 1-9 anställda med tillgång till bredband med minst 10 anställda som har automatiserat informationsutbyte med andra företags eller med 1-9 anställda som har automatiserat informationsutbyte med andra företags eller Andel kvinnor resp. män som operativa företagsledare inom IT- och telekomsektorn Andel kvinnor resp. män vid högre IT-utbildningar (utexaminerade) Mål: IT ska bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag2 Andel av befolkningen som har tillgång till Internet i hemmet Andel av befolkningen som har tillgång till bredband i hemmet Andel individer som köpt eller beställt varor och tjänster över Internet Andel individer som uträttat bankärenden över Internet med minst 10 anställda som använder Internet vid kontakter med myndigheter för att söka med 1-9 anställda som använder Internet vid kontakter med myndigheter för att söka med minst 10 anställda som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga med 1-9 anställda som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga elektroniska med minst 10 anställda som lämnat in anbud i elektroniska upphandlingssystem med 1-9 anställda som lämnat in anbud i elektroniska upphandlingssystem med minst 10 anställda som fakturerat elektroniskt (e-faktura) med 1-9 anställda som fakturerat elektroniskt (e-faktura) i,u. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Indikatorer på effektiv konkurrens4 Antal tjänsteleverantörer som erbjuder mobil kommunikation Antal tjänsteleverantörer som erbjuder fast telefoni Antal tjänsteleverantörer som erbjuder bredband Antal abonnemang för IP-baserad telefoni (tusental) Siffrorna avser högskole-, kandidat- och magisterexamen inom informatik/data- och systemvetenskap, datateknik och datavetenskap samt civilingengörexamen/motsvarande inom datateknik och informationsteknologi samt högskoleingenjörsexamen/motsvarande inom data. 2Källa SCB Privatpersoners användning av Internet och Företags användning av Internet. Avser för privatpersoner åldern . 3Bredband inkluderar anslutningar via DSL-uppkoppling (t.ex. ADSL eller VDSL), annan typ av snabb förbindelse (t.ex. via kabel-TV eller ett lokalt nätverk) samt anslutning via 3Gnät. 4Källa PTS Svensk Telemarknad. Enligt Europeiska kommissionens rekommendation om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp, motsvarar IT- utrustningens och IT-tjänsternas energianvändning av elförbrukningen i EU och uppskattningsvis av koldioxidutsläppen (KOM(2009)7604). beräknas IT- relaterade förbättringar inom andra sektorer kunna spara av de totala koldioxidutsläppen . I SCB:s rapport användning av IT 2009 framgår att fyra av tio företag (med 10 anställda eller fler) har en miljöpolicy eller motsvarande som innebär att företaget ska minska energiförbrukningen vid användning av IT, ett av fyra ska vid upphandling av IT- produkter eller -tjänster ställa krav på att leverantörerna är miljöcertifierade, ett av tre ska vid upphandling ta hänsyn till energiförbrukningen vid val av system eller hårdvara samt ett av fyra ska välja telefon-, webb- eller videomöten i stället för möten som innebär resor. Det är ingen större skillnad jämfört med små företag (1-9 anställda). Regeringen beslutade om en förordning om miljöledning i statliga myndigheter. I förordningen sägs att myndigheterna ska använda energieffektiv informationsteknik samt utarbeta en mötes- och resepolicy som verktyg för att miljöanpassa sin verksamhet. redovisade sitt uppdrag att ta fram ett förslag till en handlingsplan för IT för miljön (N2010/4435/ITP). Förslaget har utgjort ett viktigt underlag till regeringens agenda på området, IT för en grönare förvaltning agenda för IT för miljön 2010 2015, som beslutades . Agendan innehåller områden där offentlig sektor anses ha stor möjlighet att påverka, nämligen offentlig upphandling av IT- produkter och -tjänster, drift och användning av IT samt mötes- och resepolicy. Agendan kommer att följas upp inom ramen för myndigheternas årliga rapportering av miljöledningsarbetet och vid behov genom specifik rapportering inom området IT för miljön. Det råder fortfarande en sned könsfördelning inom IT-området, såväl inom IT-utbildningar vid universitet och högskolor som bland yrkesverksamma i branschen. Regeringen gav i uppdrag att arrangera en nationell konferens om jämställd IT för ökad tillväxt. Konferensen ska vända sig till en bred målgrupp inkluderande offentlig och privat sektor, akademin och civilsamhället. Ett viktigt underlag till konferensen är den handlingsplan om jämställd IT som KTH på uppdrag av regeringen rapporterade . Konferensen ska ha både ett EU- och Östersjöperspektiv. Slutsatserna från denna inklusive förslag på hur arbetet inom jämställd IT kan fortsätta ska rapporteras , se även avsnitt 4.6 Politikens inriktning nedan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bredband i världsklass och goda möjligheter för hushåll och företag att använda elektroniska samhällstjänster Regeringen beslutade om en bredbandsstrategi för (N2009/8317/ITP). I strategin tydliggörs regeringens inriktning för bredbandspolitiken. Utgångspunkten är att bredband i första hand ska tillhandahållas genom väl fungerande marknader. Statens ansvar är att skapa goda förutsättningar för marknaden och undanröja hinder för utvecklingen genom lämplig reglering. Staten har också ett ansvar i områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. I bredbandsstrategin presenterar regeringen mål för bredbandsområdet. Det övergripande målet är att ska ha bredband i världsklass. Det innebär att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s. bör ha tillgång till bredband med den hastigheten.