prop · GX0375 · 2010-03-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat tat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skri velser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regerings beslut 1 januari31 . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författ ningar samt arbetet med regelförbättring och språkvård. Regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformations- Integrations- och jämställdhetsdepartementet................................... Miljö- och jordbruksutskottet........................................................ Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet.................................. Utdrag ur regeringsprotokollet ............................. Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2008/09:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen tar upp alla riks dagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringen i de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regel beståndet och regelregistreringen (senast skr. 2008/09:75 s. 512). redovisningar lämnades i budgetpropositionerna (t.o.m. år 1991 i bil. 2 Gemensamma frågor och i bil. utökades dessutom skrivelsen med information om regelverket och en redogörelse för det pågående reformarbetet när det gäller reglers kvalitet och språkvård. Utformningen av redogörelsen för har det upprättats en ny redogörelse för behand lingen av skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda re dogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits under ti den 1 januari31 . För att underlätta för riksdagsutskotten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från ti den efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis, som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört, till kommit eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departements organisation har ärendegrupper flyttats mellan olika de I sådana fall redovisas riksdagsskrivel serna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för (omtryckt 2009:923 och senast ändrad 2010:46). Inom varje departements område har material grupperats i fyra huvud- avsnitt, nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /08 och 2008/09 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående riks mötet /10. Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riks dagsskrivelser fr.o.m. nr 155 /09 t.o.m. nr 172 /10. dovisningen omfattar vidare de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. Vid utvärderingen Skr. 2009/10:75 och uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ett särskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som innehåller sådana till kännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. Ett är kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörel sen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdags skrivelserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts. Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdags skrivelserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför läm nas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och re- gistreringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva reg ler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta arbete är främst att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verk samheterna men även att så långt det går begränsa antalet regler. Till re gelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och klart språk. Inledningsvis redovisas därför arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. Regelförenkling, språkvård och det offentliga arbetar kontinuerligt med frågor om enhetlighet och hög kvalitet i lagstiftningen. betet genom granskning av textutkast till regering Utkast med EU-rättslig innebörd granskas av Statsrådsbered Texter som granskas är lagrådsremisser, propositioner, skrivelser till , förordningar, kommittédirektiv och lagar inför kungörande i (). Varken trycklov, överlämnande till Lagrådet eller offentliggörande på annat sätt får ske innan granskningen Granskningen av texterna inriktas på konstitutionella frågor, andra cen trala rättsliga frågor, författningstekniska frågor och på språkliga frågor. I konstitutionellt hänseende ska de granskade texterna uppfylla reger ingsformens krav på remissbehandling och lagrådsgranskning. ganden för regeringen, kommunerna och myndigheterna ska vara korrekt utformade och myndighetsutövning får inte överlämnas till enskilda or gan utan lagstöd. Andra centrala rättsliga frågor som granskas är om förslagen leder till några betänkliga retroaktiva verkningar från rättssäkerhetssynpunkt och vilka konsekvenser som ett förslag får för tillämpningen av förvaltningsla gens (1986:223) grundläggande regler. Författningstekniken granskas så att den är genomtänkt, klar och enhet Detta gäller särskilt vid genomförandet av i . I språkligt hänseende lämnas förslag till ett överskådligt och effektivt Förslag lämnas även på rubriker, meningsbyggnad, lämplig terminologi och ett enhetligt skrivsätt. De granskade texterna ska hålla hög allmän kvalitet och vara begripliga. Målet är att språket i författ ningarna ska vara klart och enkelt. Arbetet med granskningen beskrivs i stora drag i Statsrådsberedningens promemoria Hur granskningsenheten granskar delningar (SB PM 1996:6). Vid granskningen används Att styra genom regler? vare (SB PM 1995:2). Detaljerade anvisningar för den formella utform ningen av författningar finns i Gröna boken (Ds 1998:66). nas granskningsarbete beskrivs översiktligt i SB:s PM 1994:2 Hur språk experterna granskar delningar. Som stöd för den språkliga granskningen av författningar används bl.a. Några riktlinjer för författningsspråket (SB PM 1994:4). Samtliga PM finns intagna i SB:s riktlinjer (Ds 1998:52). anordnar regelbundet särskilda utbildningar i propo sitions- och författningsskrivning. När det gäller arbetet med konsekvensutredningar i samband med för fattningsskrivning gäller för förvaltningsmyndigheter under regeringen fr.o.m. en ny förordning (2007:1244) om konsekvens utredning vid regelgivning. Enligt nya riktlinjer för arbetet med konse kvensutredningar i bör det som föreskrivs i 6 och 7 §§ i ovan nämnda förordning tjäna som vägledning vid utarbetande av kon sekvensutredningar inom i samband med att förslag till nya eller ändrade regler tas fram. Riktlinjerna är fastställda av en stats Skr. 2009/10:75 sekreterargrupp med särskilt ansvar för regelförenklingsarbetet och till Om en konsekvensutredning rör för slag till nya eller ändrade regler som kan få effekter av betydelse för före tagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt kan granskning av det av regeringen inrättade rådgivande organet aktualiseras (se vidare nedan). Myndigheternas överlämnande av förslag till föreskrifter med konsekvensutredningar till styrs av för ordningen (2008:530) om myndigheternas inhämtande av yttrande från som trädde i kraft och gäller t.o.m. . För del styrs överlämnandet av rikt linjer för överlämnande av underlag till . Dessa är fastställda av ovan nämnda statssekreterargrupp och tillämpas . Reglers effekter för företags villkor En av regeringens viktigare insatser för att skapa fler jobb och välfärd är att förenkla vardagen för entreprenörer och företag. Om reglerna utformas på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt kan företagarna ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet vilket kan leda till att de kan växa och anställa fler. Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet är att åstad komma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta och en viktig drivkraft i arbetet ingår regeringens mål att minska fö retagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med 25 pro cent . Regeringen gav i uppdrag att ta fram underlag för en gemensam handlingsplan för regeringen och berörda myndigheter avseende regelförenklingar. Ett 50-tal myndigheter fick i uppdrag att bistå . Det första steget i handlings planen presenterades och det andra steget i en skri velse till . Det tredje steget lanserades , med 44 myndigheter som skulle bistå i arbetet med att ta fram åtgärder såsom förenkling av regler, förenklingar av processen för att följa reglerna, ökat samarbete mellan myndigheter, förbättrad ser vice och tillgänglighet och förkortade handläggningstider m.m. Redovis ningen av det tredje steget i handlingsplanen skedde . Totalt sett fanns över 940 förenklingsåtgärder som antingen genomförts, planerades eller utreddes. Drygt 460 av dessa hade hunnit genomföras . Av de återstående drygt 480 åtgärderna konstaterades att vissa kan genomföras på kort sikt, medan andra måste analyseras vidare, utredas och eventuellt remitteras före ett slutligt ställ ningstagande. Merparten av åtgärderna är inriktade på att minska de ad ministrativa kostnaderna, men det finns även ett större antal åtgärder som utgör förenklingar av annat slag, såsom förbättrad service och tillgänglig het, kortare handläggningstider samt samordning av uppgiftsinhämtande. lanserades det fjärde steget i handlingsplanen, i vilket 39 myndigheter bistår i arbetet med att ta fram nya åtgär Skr. 2009/10:75 der. Redovisningen av detta kommer att ske . De s.k. nollbasmätningarna av företagens administrativa kostnader på för företagen relevanta områden är slutförda och sker vid åter kommande tillfällen uppdateringar av tidigare genomförda mätningar. har utvecklat en databas, , i vilken resultaten från Resultatet av mätningarna som ingår i den s.k. noll basen visar att de svenska företagens administrativa kostnader 2006 upp Det är dock viktigt att framhålla att den kostnad som är framräknad i första hand är ett index som endast ger en generell uppskattning av de kostnader som företagen har för att följa regelverkens administrativa krav, så som kostnaderna mäts i modellen. liggör även beräkningssimuleringar i arbetet med att minska de adminis trativa kostnaderna inför ny regelgivning. Arbetet med att stärka användningen av konsekvensutredningar i sam band med nya och ändrade regler fortsätter. Regeringen har såsom ovan nämnts även inrättat ett för regeringen och förvaltningsmyndigheter under regeringen rådgivande organ, , som ska bistå regeringen och myndigheterna i arbetet med regelförenklingar för företagen. påbörjade sin kärnverksamhet och ska verka fram till den består av en ordförande och tre andra or dinarie ledamöter samt fyra ersättare. Till finns ett sekretariat om åtta personer knutet. ska granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. ska ta ställning till om regelgivarna genomfört föreskrivna konsekvens utredningar och bedöma om nya och ändrade regler utformas så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen. ska även bedöma konsekvensutredning arnas kvalitet samt följa utvecklingen inom regelförenklingsområdet och lämna information och råd som kan främja en kostnadsmedveten och ef Regelförenkling inom Europeiska unionen Regelförenkling har under varit en prioriterad fråga på EU- har betonat att det är viktigt att minska den admi nistrativa bördan för företag för att på så vis stimulera ekonomi. satte som mål att de administrativa bördorna för företagen hänförliga till ska minska På uppmaning av har samtliga medlems stater satt motsvarande ambitiösa mål på nationell nivå. arbetet på EU-nivå har mycket stor betydelse för möjligheterna att uppnå förenklade regelverk och minskade administrativa kostnader för svenska företag, inte minst med tanke på att uppskattningsvis i genomsnitt drygt av de administrativa bördorna har sin grund i . Kommissionen presenterade sin tredje strategis ka översyn av regelförenklingsarbetet inom EU (KOM[2009] 15). översyn belyser hur långt arbetet har kommit med bl.a. förenkling av be fintliga regler och minskning av företagens administrativa bördor samt an Skr. vändningen av konsekvensbedömningar i samband med ny regelgivning. Den strategiska översynen indikerar i stora drag att betydande framsteg har gjorts men i vissa avseenden behöver arbetet föras snabbare framåt. Regelförenklingsarbetet på EU-nivå består av flera olika delar. kommissionen presenterade sitt första rullande förenklings program, har 185 förenklingsinitiativ lanserats inom en rad olika rättsom Fram till utgången av 2009 hade kommissionen beslutat om 149 Av de förenklingsinitiativ som är föremål för medbeslutande av rådet och hade fram till ovannämnda tidpunkt 76 an tagits och 19 väntade alltjämt på att antas inom ramen för medbeslutan Vid sidan av det rullande förenklingsprogrammet antog kommissionen i ett åtgärdsprogram för minskning av företagens administra Processen att minska de administrativa bördorna hänförliga till till 2012 sker i flera steg. sionen har genomfört mätningar av administrativa kostnader inom 13 prioriterade områden, vilka bedömts stå för av företagens Kommissionen har därvid beaktat totalt 72 rättsak ter, 486 informationskrav har identifierats på EU-nivå och mer än 10 000 nationella informationskrav till följd av genomförande av EU-rättsakter Mätningarna indikerar att de administrativa bördorna uppgår till totalt ca . Efter att mätningarna slutförts, presenterade kommissionen ett nytt meddelande , med sektoriella planer och nya åtgärder för hur de administrativa bördorna ska minska (KOM[2009] 544). och kommande förslag har enligt kommissionens beräkningar en minsk ningspotential om totalt av den sammanlagt upp mätta kostnaden om , motsvarande ca av de totala administrativa bördorna hänförliga till EU:s regel Dessa beräkningar förutsätter dock att alla förslag som är föremål för medbeslutande antas av rådet och . Arbetet med att förbättra konsekvensanalyserna av nya regler på EU- Kommissionens nya, översedda riktlinjer för konsekvens bedömningar trädde i kraft . Den av kommissionen tidigare inrättade konsekvensbedömningsnämnden granskade 79 konsekvensbe Vid sidan härav granskade revisionsrätten under 2009 kommissionens system för konsekvensbedömningar. Regelförenkling har varit en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU. Regelförenklingsaspekter har i varierande ut sträckning lyfts fram bl.a. inom ramen för , Ekofin, Det svenska ordförandeskapet har försökt kraftsamla kring och processat förslag till regelförenklingar och minsk ning av administrativa bördor så effektivt som möjligt. Vid mötet för Kon kurrenskraftsrådet antogs slutsatser om det horisontella arbetet med att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt avseende frågorna om att förenkla regelverken, minska de administrativa bördorna, förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensbedömningar samt för bättra samrådet med olika intressenter. Rådsslutsatserna innehåller även Skr. 2009/10:75 särskilt inspel till den framtida agendan för att åstadkomma bättre lagstift ning på EU-nivå. Regelförenkling utanför Europeiska unionen På medlemsländernas begäran har arbete och utveckling () granskat regelreformeringsarbetet i över 20 av medlemsländerna. granskning av ur ett regelrefor meringsperspektiv pågick till . Slutrap porten (Achieving Results for Sustained Growth) presenterades . Rapporten innehåller ett antal rekommendationer om hur det svenska regelreformeringsarbetet skulle kunna förbättras i olika avseen den. Ett flertal av har redan hörsammats från svensk sida: regelförenklingsarbetet har intensifierats och bättre fokus, organisation och ledarskap finns i regelförenklingsarbetet genom att bl.a. nya samrådsgrupper har inrättats, ett förbättrat system för konsekvensana lyser har lanserats genom förordningen (2007:1244) om konsekvensut redning vid regelgivning, och ett regelråd har inrättats. granskar olika aspekter på regelreformering i EU:s 15 gamla medlemsstater. och bedömer att en granskning av regelreformeringsaspekter i medlemsstaterna är vik tig. Som ett led i granskningen av kom på ett veckolångt besök för möten med näringsutskott, tjäns temän från och ett antal myndigheter, företrädare för näringslivsorganisationer m.fl. Slutrapporten om väntas komma . kommer senare att publicera en syntesrapport när granskningen i samtliga 15 gamla medlemsstater avslutats. Språkvård för bättre offentliga texter Ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare, såväl nationellt som inom EU. I finns språkexperter knutna till granskningsverksamheten i . De arbetar, förutom med den språkliga granskningen av bl.a. lag- och förordningstexter, även med rådgivning, utbildning och annan vägledning i textarbetet. fanns också en språkexpert hos förvaltningsavdelningens sektion för kommittéservice. Språkexperten där har gett råd om betänkandenas ut formning under hela textproduktionen och har på så sätt kunnat medverka till en hög kvalitet på beslutsunderlagen redan i början av lagstiftnings processen. Språkexperterna deltar även som experter i vissa utredningar som har till uppgift att arbeta om komplicerad lagstiftning. De medverkar också i arbetet med de handböcker och promemorior från Statsrådsberedningen där språk- och textfrågor ingår. Många av dessa publikationer och andra rekommendationer från språkexperterna finns tillgängliga på webbsidorna Skr. 2009/10:75 Klarspråk på adressen //klarsprak. Några av språkexperterna ägnar sig även åt EU-språkvården. En viktig uppgift för EU-språkvården är att underhålla och utvidga ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på alla departement och på ett 40- tal myndigheter. Genom nätverket kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. Kontaktnätet utnyttjas mycket flitigt. Kon takten med EU-institutionerna upprätthålls också genom att EU-språk vården deltar i möten med chefer och juristlingvister vid institutionernas svenska översättningsavdelningar . EU-språkvården förmedlar också termfrågor till andra språkvårds- och terminologiorgan i och för att få till stånd enhetliga rekommendationer. Den svenska arbetsmetoden med ett nätverk för kontakter i frågor som gäller EU-termer har väckt intresse i en rad EU-länder, nu senast . I har ett liknande system inrättats vid statsrådets kansli. Rekommendationer och annan viktig information läggs ut på webbsi dorna Klarspråk, som har en särskild avdelning för EU-språk. Där finns t.ex. de handledningar och riktlinjer som gäller för EU-texter. En av dessa är Gemensam praktisk handledning för utformningen av gemenskapslag stiftning, som utarbetats av , kommissionens och rå dets rättstjänster i enlighet med det interinstitutionella avtalet Bättre lag stiftning (2003/C 321/01). Även olika utbildningsinsatser, både för svenska tjänstemän och EU:s översättare, är en viktig uppgift för EU-språkvården. deltog EU-språkvården som talare vid sommaruniversitet för svenska översättare och vid kommissionens utbildning för svenska fri lansöversättare. Genom Stockholmsprogrammet, som kommer att vara ledande för EU:s arbete på det rättsliga området de kommande fem åren, slås det fast att kvalitet i lagstiftningen är ett av verktygen för att uppnå målen i program met. Det sägs där att alla EU-institutioner bör anstränga sig för att utforma EU-lagstiftningen på ett klart och lättbegripligt språk. I EU-språkvårdens uppgifter ingår att följa regelförenklingsarbetet i EU och sträva efter att påverka EU:s institutioner när det gäller den språkliga och redaktionella utformningen av EU:s texter. ordnade granskningsenheten, tillsammans med grundlagsenheten i , ordförandeskapsseminariet Öp penhet och klarspråk i EU. Seminariet betonade det naturliga sambandet mellan öppenhet och klarspråk. Ett av budskapen för seminariet var att öp penhetens positiva effekter endast kan uppnås om det språk som används i den offentliga verksamheten kan läsas och förstås av medborgarna. deltog EU-språkvården i kommissionens forum Clear Writing and Better Regulation. Detta forum hade till avsikt att förstärka budskapet från seminariet Öppenhet och klarspråk i EU och utgöra en inledning till den klarspråkskampanj som generaldirektoratet för översättning vid kom missionen kommer att starta . Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontinu erligt. är i huvudsak all information som ska ingå i systemet tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet: www. Rättsinformationssystemet innehåller föreskrifter av olika slag, både sådana som publiceras i SFS och sådana som publiceras i nå gon myndighets författningssamling. Systemet innehåller också förarbe ten till lagstiftning, rättspraxis och visst internationellt material. öppnades möjligheter att låta systemet omfatta vägledan de domstolsavgöranden i sin helhet och inte endast korta referensuppgif ter om dessa avgöranden. Även kommuner och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformationssystemet, men det har ännu inte skett. Nästan all information i rättsinformationssystemet tillhandahålls utan avgifter. Detta är betydelsefullt ur ett demokratiskt perspektiv. Rättsinformationen finns i ett stort antal databaser runt om i landet. Innehållet i systemet är dock med teknikens hjälp tillgängligt för använ darna på ett enhetligt och samlat sätt via den gemensamma ingångssidan Lagrummet på Internet. Varje offentligt organ som deltar i rättsinforma tionssystemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktuell. För samordningen av rättsinformationssyste met finns det en samordningsmyndighet, som är . Inom samordningsmyndigheten finns det ett råd med högst 14 ledamöter, som representerar de deltagande myndigheterna. Ständiga representanter i detta råd är och Domstolsver ket. Ytterligare fem myndigheter ingår i rådet för en begränsad tid. överlämnade den dåvarande regeringen en skrivelse till om den fortsatta utvecklingen av rättsinformationssystemet (skr. 2003/04:168). I skrivelsen redovisade regeringen sin syn på det framtida rättsinformationssystemet. I skrivelsen anges bl.a. att det statliga ansvaret för rättsinformationen främst bör vara inriktat på att tillgodose enskilda personers och den offentliga förvaltningens behov av att ha till gång till och söka information på det rättsliga området. Vidare anges att rättsinformationssystemet bör innehålla samma slags information som det gör samt att en viktig uppgift för framtiden är att överväga i vilka hänseenden den information som finns tillgänglig i systemet bör förbätt ras.