prop · GX03238 · 2010-07-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:238 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag som innebär att uppgiften att fördela statsbidrag till friluftsorganisationer delegeras till den ideella föreningen Svenskt Friluftsliv från och med . I anslutning till det föreslås en ändring i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen för att göra handlingsoffentligheten i tryckfrihetsförordningen tillämplig på de delar av Svenskt Friluftslivs verksamhet som avser fördelning av stats- Den nya lagen och ändringen föreslås träda i kraft I propositionen föreslås även mål för friluftslivspolitiken. innebär att naturen ska vara tillgänglig för alla, att personligt och ideellt engagemang står i centrum, att allemansrätten värnas, att det hållbara brukandet tar hänsyn till friluftslivets behov, att kommunernas ansvar för den tätortsnära naturen är starkt, att friluftslivet bidrar till landsbygdsut- veckling och regional tillväxt, att skyddade områden är en tillgång för friluftslivet, att friluftslivet har en given roll i skolans arbete, att fysisk aktivitet och avkoppling stärker folkhälsan och att beslut om friluftsliv fattas med god kunskap. Friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden, bl.a. natur- vårdspolitiken, den regionala tillväxtpolitiken, jordbrukspolitiken, politi- ken för landsbygdens utveckling samt utbildnings- och forskningspoli- Friluftslivets folkhälsoaspekter och den förebyggande hälsovården är liksom kulturlivet och samhällsplaneringen centrala. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:679) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:000) om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ............ Ärendet och dess beredning.............................................................. En bred friluftslivspolitik inriktning och vision........................... Ett brett perspektiv på friluftslivspolitiken....................... Naturen är tillgänglig för alla........................................... Personligt och ideellt engagemang står i centrum............ 4.5Natur för friluftsliv långsiktig planering och Landsbygdsutveckling och hållbar regional tillväxt......... Skolans betydelse för friluftslivet .................................... Fysisk aktivitet och folkhälsa........................................... Fördelning av statsbidrag till friluftsorganisationer........................ Överväganden och förslag................................................ Ändring i lagen (2010:000) om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor .................................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser.................................... Enskilda och .........................................................företag Miljön och .....................................................miljömålen 9.1Förslaget till lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:679) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ....................................................................... 9.3Förslaget till lagen om ändring i lagen (2010:000) om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot Förteckning över remissinstanserna för promemorian Fördelning av statsbidrag till friluftsorganisationer............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen , 2.lag om ändring i lagen (2010:679) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3.lag om ändring i lagen (2010:000) om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, dels godkänner regeringens förslag till mål för friluftslivspolitiken (av- snitt 4.1). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Svenskt Friluftsliv prövar frågor om fördelning av statsbidrag till friluftsorganisationer i enlighet med vad regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:679) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. prövning av anställnings- och ar- betsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos nämnden (SFS 1992:318) fördelning av statliga medel till för- fattare och översättare för utnyttjan- de av deras verk i form av talböcker och taltidningar (SFS 1992:318) I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. prövning av anställnings- och betsvillkor och andra frågor som rör nämnden (SFS 1992:318) fördelning av statsbidrag till fri- luftsorganisationer (SFS 2010:000) fördelning av statliga medel till för- fattare och översättare för utnyttjan- de av deras verk i form av talböcker och taltidningar (SFS 1992:318) 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2010:000) om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor Härigenom föreskrivs att 9 kap. 3 § lagen (2010:000) om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Staten får kräva tillbaka ersättning som betalats enligt 2 § första stycket av den som vållat skadan uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet. För den som är att anse som arbetstagare ska dock ansvaret vara begränsat på det sätt som sägs i 4 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207). Särskilda bestämmelser om rätt till återkrav för ersättning som har betalats för radiologisk skada finns i lagen (2010:000) om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Om utländskt bistånd har be- gärts av en kommun, får staten av denna kräva tillbaka vad staten har betalat enligt 2 § eller enligt åtagande i internationella över- enskommelser om sådant bistånd i den mån kostnaden tillsammans med kommunens egna kostnader för räddningsinsatsen inte över- stiger självrisken enligt 7 kap. 3 §. 3 Ärendet och dess beredning () har det upprättats en pro- memoria, Fördelning av statsbidrag till förvaltningsorganisationer. Pro- memorians lagförslag återges i bilaga 1. Promemorian har remissbehand- lats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remiss- svaren och en sammanställning av svaren finns tillgängliga i Miljödepar- tementet (dnr M2010/2260/R). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande återges i bilaga 4. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.2.1. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har också gjorts vissa språkliga och redaktionella ändringar. Övriga förslag i propositionen arrangerade konferensen och natur 2010 framtidens friluftsliv. Konferensen genomfördes i samarbe- te med , Svenskt Friluftsliv och ytterligare nästan 20 nationella myndigheter och organisationer för att samla in synpunkter inför denna proposition. I propositionens avsnitt 4 redovisas regeringens förslag till friluftslivspolitik. I avsnitt 6 föreslås en ändring i lagen (2010:000) om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, som regeringen föreslagit i prop. 2009/10:173, jfr civilutskottets betänkande 2009/10:CU29 och riksdags- skrivelse 2009/10:360. Regeringen har inte inhämtat Lagrådets yttrande över det lagförslaget eftersom det bedöms sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. 4En bred friluftslivspolitik inriktning och vision Ett brett perspektiv på friluftslivspolitiken Regeringens förslag: Målet för friluftslivspolitiken är att stödja män- niskors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där alle- mansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlig- het att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Regeringens bedömning: Friluftslivsmålet innebär att naturen är tillgänglig för alla, personligt och ideellt engagemang står i centrum, det hållbara brukandet tar hänsyn till friluftslivets behov, kommunernas ansvar för den tätortsnära naturen är starkt, friluftslivet bidrar till landsbygdsutveckling och regional tillväxt, skyddade områden är en tillgång för friluftslivet, friluftslivet har en given roll i skolans arbete, fysisk aktivitet och avkoppling stärker folkhälsan, och beslut om friluftsliv fattas med god kunskap. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En rik tillgång på natur, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv. gar, fjäll, sjöar och skärgårdar är bara några av de unika miljöer som ger stora möjligheter för ett aktivt friluftsliv. Friluftsliv definieras i förordningen (2003:133) om statsbidrag till fri- luftsorganisationer som vistelse utomhus i natur- och kulturlandskapet för välbefinnande och naturupplevelser utan krav på tävling. naturvårdens sociala dimension, vilket gör det till en av naturvårdsarbe- tets grundpelare då ett av målen för naturvården handlar om att skapa kunskap, förståelse och engagemang för värdet av en god miljö. Friluftsliv tillsammans med rekreation, turism, estetiska värden, andlig välfärd, kulturarv, möjligheter till utbildning och forskning, inspirations- källa för konst, litteratur, musik är exempel på värdet av naturen och dess Ekosystemtjänsternas betydelse för samhället har ny- ligen belysts i regeringens proposition Svenska miljömål för ett effekti- vare miljöarbete (prop. 2009/10:155). De många positiva effekterna av friluftsliv, såsom hälsa och välbefin- nande, ökad kunskap om natur, kultur och miljö samt social gemenskap, ger en mångfald av möjligheter. Friluftsliv kan utövas på egen hand eller i organiserad form, grundläggande är att mångfalden ger utrymme för ett Allemansrätten, rätten att röra sig fritt i skog och mark och att plocka bär och svamp, är av avgörande betydelse för ett fritt friluftsliv och tu- Allemansrätt, strandskydd, natur- och kulturlandskapets värde och tillgänglighet är frågor som närmare belyses i avsnitten nedan. Friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden, där natur- Prop. 2009/10:238 vårdspolitik, regional tillväxtpolitik, jordbrukspolitik, politiken för lands- bygdens utveckling samt utbildnings- och forskningspolitik är några ex- empel. Friluftslivets folkhälsoaspekter och den förebyggande hälsovård- en är liksom kulturlivet och samhällsplaneringen centrala. Vi anser att en politik som ger goda förutsättningar för ett rikt frilufts- liv gynnar samhället på många sätt. Det är angeläget att tydliggöra fri- luftslivet som samhällsintresse och relatera det till andra samhällsnyttor vid sidan av naturvården, såsom folkhälsa, pedagogik, regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Det är emellertid inte staten som skapar friluftslivet. Staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv och att försäkra tillgång och förbättra tillgänglighet till naturen. Det är genom att människorna, individerna, utövar friluftsliv som intresset för friluftsliv upprätthålls och utvecklas. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. Vi föreslår därför att friluftsorganisationerna ska få fördela statsbidra- gen till friluftsliv. I samband med denna omstrukturering betonar vi vik- ten av att friluftsorganisationerna fortsätter att verka i nya och gamla for- mer och att det även framöver finns en mångfald av friluftsverksamheter som är lättillgängliga för alla grupper i samhället. Vi avser även att fortsätta föra en dialog med friluftslivets aktörer, bl.a. representanter för myndigheter, organisationer, markägare och företaga- re, för att fånga upp synpunkter och konkreta förslag från de som jobbar nära frågorna (jfr avsnitt 4.3). 4.2Naturen är tillgänglig för alla Regeringens bedömning: natur är en tillgång för alla männi- skor och tillgänglig enligt allemansrätten. Friluftsliv och vistelse i na- turen kan utövas av alla oavsett ålder och bakgrund. Det är särskilt viktigt att underlätta tillgängligheten för dem med särskilda behov. Det är ett ansvar för såväl stat och kommun som friluftslivets orga- nisationer att inom sina verksamheter förbättra tillgängligheten till naturen och möjligheten att utöva friluftsliv för alla grupper av männi- skor på ett hållbart sätt. Detta kan ske exempelvis genom planering, fysiska åtgärder, information och kunskapsspridning inom frilufts- organisationernas verksamhet. Skälen för regeringens bedömning Nästan alla människor uppfattar skogar, fjäll, sjöar och hav som natur men det är inte lika självklart att badstränder, trädgårdar och elljusspår betraktas som natur. Inom forskningsprogrammet i förändring (jfr avsnitt 4.11) har genomförts en rad studier av friluftslivet i genom ett stort antal enkäter och intervjuer. Mer än hälften av de svaran- de är ute i naturen "ganska ofta" eller "mycket ofta" under vardagar. Under längre ledigheter ökar denna andel till . också en central miljö för barns uppväxt av barnen har svarat att de ofta eller mycket ofta tillbringat ledigheter i naturen. Nöjes- och motionspromenader är vanligast att ha ägnat sig åt åtminstone en gång (av de svarande), följt av strövat i skog och mark, arbetat i trädgården, solbadat och haft picknick eller grillat i naturen. Om man ser till de aktiviteter som är vanligast att ägna sig åt ofta (mer än ) toppas listan av nöjes- och motionspromenader, följt av cykla på vägar, arbeta i trädgården, ströva i skog och mark och prome- nera med hund. Det har också gjorts en fördjupad analys av de tio vanli- gaste aktiviteterna som de svarande angett att de utövat mer än 20 gånger . Det visar sig då att kvinnorna generellt är mer aktiva. Joggning, terränglöpning, jakt och fiske är vanligare bland män medan solbad, picknick och stavgång är mer representerat hos kvin- nor. Gruppen under skiljer ut sig något genom att promenera med hund är vanligare och arbete i trädgården mindre vanligt, jämfört med övriga grupper. Joggning och terränglöpning tycks vara aktiviteter främst hos yngre och medelålders, medan det omvända gäller för stavgång. För- äldrarnas uppväxtland tycks inte ha så stor betydelse för vilka aktiviteter man väljer, men svarande med svenska föräldrar utövar aktiviteterna i större utsträckning än personer vars föräldrar vuxit upp utomlands. Omkring hälften uppger att de instämmer i att de får ökade insikter om samspelet i naturen och en känsla av att själva vara en del av den, när de vistas ute i naturpräglade miljöer. Endast ett fåtal håller inte med om detta samband. De tre viktigaste motiven för att ägna sig åt aktiviteter i natur- och kulturlandskapet är att utöva fysisk aktivitet, uppleva avkopp- ling och att vara nära naturen. På vardagar betraktas fysisk aktivitet som det centrala motivet, medan avkoppling, social samvaro och att vara nära naturen blir de mest framträdande motiven och ledigheter. av de svarande tror inte att det är någon utomhusaktivi- tet som de kommer att ägna sig mindre åt . Ungefär hälften tror i stället att de kommer ägna mer tid åt någon aktivitet och det är i huvud- sak samma typ av vardagsnära aktiviteter som fanns med för de knappa som trodde att de skulle minska någon aktivitet. Knappt hälf- ten uppger att det finns någon eller några aktiviteter de skulle vilja ägna sig mer åt än de gör . På vardagar är det framför allt nöjes- och motionspromenader, joggning, terränglöpning och att ströva i skog och mark. är det liknande men med tillägget fritidsfiske. Längre le- digheter skiljer här ut sig och det som står högst på önskelistan är fjällvandring, utförsåkning och att ströva i skog och mark. Brist på tid är ett dominerande hinder och familjesituationen är också ett förhållandevis vanligt skäl. Vistelser i närnaturen har inneburit att man fått bättre känne- dom om sin egen hemmiljö och genom detta en ökad trygghetskänsla. Möjligheter till friluftsliv har helt eller delvis påverkat valet av boende för av de svarande och menar att utomhus- vistelse gör deras vardag mer meningsfull. Om möjligheten att utöva friluftsliv inte hade funnits så sjunker medianvärdet för självskattad hälsa. En stor andel av befolkningen har tillgång till utrustning för att utöva friluftsliv. Av undersökningen framgår att allemansrätten har stor betydelse för medborgarnas möjligheter till friluftsliv och andra utomhusaktiviteter. De svarandes kunskaper om allemansrätten är generellt goda. av de svarande hade rätt i olika påståenden om vad den grund- läggande allemansrätten innebär. Det kan också konstateras att allemans- rättens ställning är mycket stark. Så mycket som av de svaran- de är helt eller delvis eniga med påståendet att allemansrätten är viktig att försvara och tre fjärdedelar av de svarande anser att allemansrätten är viktig för deras egna utomhusaktiviteter. Två andra studier pekar på betydelsen av natur- och kulturmiljöerna från andra utgångspunkter. studie om ängs- och betes- markers betydelse för fastighetsvärden (rapport ) pekar på natur- och kulturmiljöns betydelse vid val av boende. Studien visar att närhet till ängs- och betesmarker har positiv betydelse för priser på bostads- fastigheter på landsbygden. Studien bekräftar att det finns kollektiva vär- den som kan härledas till jordbrukslandskapets kvalitet. I rapporten rum med utsikt vad är landskapet värt (rapport 2010:2) från indikeras att det finns en positiv betalningsvilja för insatser inom landsbygdsprogram 20072013 som bidrar till en diversifierad landskapsbild medan betalningsviljan för monotona land- skap är negativ. Tillgången till natur och framför allt en attraktiv natur är en av förutsätt- ningarna för friluftslivet. För friluftslivet är många typer av naturmiljöer särskilt betydelsefulla. Ett varierat landskap med en rik biologisk mång- fald och med bevarade kulturmiljöer bidrar till upplevelsevärden. Mark- användningen är i många fall avgörande för hur friluftslivet kan bedrivas och de upplevelser och aktiviteter som är möjliga. I många fall bedrivs friluftsliv i områden där landskapet aktivt nyttjas för jordbruk, skogs- bruk, renskötsel eller jakt. Ett inkluderande friluftsliv är ett friluftsliv som alla medborgare kan ta del av. För det krävs att naturområden har god tillgänglighet och använd- barhet. Tillgänglighet kan innebära fysisk tillgänglighet, att det går att ta sig till ett naturområde, att det går att angöra området, ibland särskilda åtgärder för möjligheten att röra sig i naturen och åtgärder för service till besökare. Tillgänglighet kan också omfatta faktorer som information och kunskap, som också kan vara nödvändiga för att bedriva friluftsliv. Tillgängligheten till naturområden behöver underlättas och förbättras ytterligare. Man kan exempelvis behöva iordningställa särskilda frilufts- områden med parkeringsplatser, kollektivtrafikanslutningar, parkerings- platser längs vanliga vägar, stigar, serveringar och toaletter. Det kan be- hövas information i form av kartor och annat informationsmaterial som ökar kunskapen om allemansrättens rättigheter och skyldigheter. Det kan handla om att i samhällsplaneringen se till att naturområden är tillgäng- liga genom cykel- och gångvägar från bostadsområden och att man kan passera barriärer som vägar och järnvägar. Det kan också handla om att tillhandahålla insamlingssystem för avfall som uppstår vid utövande av friluftsaktiviteter. En förutseende planering är viktig och i synnerhet kommunerna har här ett stort ansvar. En viktig del handlar om att utforma informationen så att alla kan ta del av den och att det finns kunskap och medvetenhet om att människor har olika förutsättningar och förmågor. Ett friluftsområde som inte be- söks för att det saknas tillgänglig information om dess möjligheter och användning, eller en park som inte används för att människor känner sig otrygga där är inte tillgängliga. Att öka medvetenheten om att naturen är tillgänglig och är en plats för friluftsliv kan handla om att informera de grupper som kan ha låg kunskap om naturen och kanske inte besöker fri- lufts- eller grönområden i så stor utsträckning. Genom information, rik- tade aktiviteter och föreningslivets verksamhet kan medvetenheten om naturens tillgänglighet öka för grupper som exempelvis invandrare eller utländska turister. Att underlätta för insamling av avfall bidrar till en natur utan nedskräpning. Att skapa ett inkluderande friluftsliv innebär att i planering och ut- formning utgå från att människor är olika och har olika behov och förut- sättningar. Genom att från början tänka in ett brett spektrum av förutsätt- ningar skapas lösningar som fungerar för många fler. Det kan handla om lättillgänglig och tydlig information i olika format på platser där med- borgare finns. Det kan handla om hårdgjorda gångstigar som kan använ- das av personer som använder rullstol eller kör barnvagn. Tydlig och en- kel skyltning skapar tillgänglighet för barn och personer vars kunskaper i svenska är begränsade. Det kan även handla om att skapa vandringsvägar eller anpassa kollektivtrafik. Ansvaret är framför allt kommunernas. Trafiksäkerhet är en viktig faktor för att underlätta tillgängligheten till naturområden. Det kan behövas cykel- och gångbanor inom ett grön- område eller som ett sätt att ta sig dit. Det handlar också om att skapa och bevara gröna stråk som är fria från biltrafik och vägtrafikbuller. Frågorna behandlas även i avsnitt 4.5 om den kommunala planeringen. Enklare friluftsliv för personer med funktionsnedsättning Handikappolitiken är ett sektorsövergripande politikområde och har som övergripande mål att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta fullt ut i samhällets alla delar. Handikappolitiken genomförs inom alla politikområden och omfattar insatser för att undanröja hinder för full del- aktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning. Bristande tillgänglighet är ett avgörande hinder för att personer med funktionsned- sättning ska kunna delta i samhället som andra. Arbetet med att riva hin- der i samhället är därför en fråga som är högt prioriterad. Utgångspunkt- en för det handikappolitiska arbetet är den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) där de handikappolitiska målen slogs fast. Samhället ska utformas så att alla medborgare har möjlighet till delaktighet och inflytande. Regeringen har i sin skrivelse Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt (skr. 2009/10:166) redovisat att den har för avsikt att utforma en strategi framåt med uppföljningsbara mål och tyd- liga roller i genomförandet. Regeringen har också beslutat om övergri- pande inriktningsmål som presenteras i skrivelsen. Dessa ska konkreti- seras i operativa delmål som sammanställs i en strategi som avses be- slutas av regeringen .