prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen bedömer att det är angeläget att lärosätena fortsätter sitt arbete med att öka mobiliteten bland svenska studenter. Efter förslag och bedömningar i regeringens proposition Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230) införs studieavgifter för studenter som inte är medborgare i EU/EES eller fr.o.m. . införs stipendieprogram riktade dels mot studenter från länder som har utvecklingssamarbete med, dels mot särskilt kvalificerade studenter. En viss minskning av antalet tredjelandsstudenter är en förväntad utveckling vid införandet av studieavgifter. Det är angeläget att en tydlig strategi för rekrytering och mottagning utvecklas i samarbete mellan lärosätena och berörda myndigheter samt att samordningen mellan myndigheter och organisationer som stödjer universitets och högskolors internationalisering förbättras. Regeringen kommer fortsatt att följa frågan noggrant. har ett relativt stort antal universitet och högskolor. Regeringen bedömer att sammanslagningar kan stärka kvalitet och effektivitet i verksamheterna, men att initiativen bör komma från lärosätena själva. och gick samman i ett universitet, Linnéuniversitetet, . beslutade i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen att verksamheterna vid och i ska ingå i en högskola fr.o.m. (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Antalet helårsstudenter, antalet nybörjare och antalet sökande till högskolan ökar kraftigt. Det beror dels på stora årskullar av 19-åringar, dels på läget på arbetsmarknaden. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) beslutade om medel för en tillfällig satsning på 10 000 extra högskoleplatser (bet. 2009/10:UbU1, rskr. 20009/10:126). I denna proposition föreslås att satsningen fortsätter 2011. Regeringen följer noga utvecklingen. Ett tidigare inträde på arbetsmarknaden är lönsamt för såväl individer som samhällsekonomin. Regeringen ser därför positivt på att andelen högskolenybörjare som är och andelen 19-åringar bland de sökande till högskolan fortsätter att öka. Av samma skäl bedömer regeringen att genomströmningstakten i den högre utbildningen bör öka och att det är bekymmersamt att såväl prestationsgraden som andelen av dem som börjar på ett utbildningsprogram som tagit ut examen minskar. Regeringen ser positivt på att antalet behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen ökar . Det är angeläget att de mest lämpade personerna rekryteras till läraryrket, och regeringen har tagit flera initiativ för att göra utbildningen till lärare och förskollärare till ett attraktivt val. Genom propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) förändras lärarutbildningen för att bli mer relevant, akademiskt krävande och attraktiv. Antalet sökande ökar till ingenjörsutbildningarna, något till civilingenjörsutbildningen och kraftigt till högskoleingenjörsutbildningen. Regeringen har bedömt att det är angeläget att intresset för utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik ökar och tillsatte mot den bakgrunden Teknikdelegationen (dir. 2008:96). Delegationen har överlämnat betänkandet Vändpunkt ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT (SOU 2010:28). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fortsatt följa utvecklingen noga och bedömer utifrån detta behovet av ytterligare insatser. Effektiva och flexibla metoder för bedömning av reell kompetens är nödvändigt, inte minst mot bakgrund av ambitionerna om livslångt lärande och att människor ska kunna anpassa sig till en föränderlig arbetsmarknad med nya kompetenskrav. kompetens vid bedömning av behörighet och tillgodoräknade (2009:21 R) visar på ett fortsatt behov av metodutveckling. I ett samhälle där förmågan att utveckla, ta till vara och förmedla ny kunskap blir allt viktigare har utbildningen på forskarnivå en central roll. av expansion av forskarutbildningen minskade antagningen kraftigt /05. slår denna minskning igenom också i form av en minskning av antalet avlagda examina. Regeringen anser att en långsiktigt lägre nivå på antalet forskarutbildade skulle vara olycklig och ser därför med tillfredsställelse på att antagningen åter har ökat. Glädjande är också den långsiktiga förbättringen av genomströmningen. Den stora ökning av forskningsresurserna som sker mot bakgrund av propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) ger utrymme för en fortsatt positiv utveckling för utbildningen på forskarnivå. Betydligt fler kvinnor än män söker sig till högre utbildning, och kvinnorna tar också ut examen i högre grad. Högre upp i den akademiska hierarkin är könsfördelningen den omvända. Andelen kvinnliga professorer har ökat från . Utvecklingen går åt rätt håll men alltför långsamt, trots att många lärosäten arbetar ambitiöst med frågan. Delegationen för jämställdhet i högskolan (U 2009:1) har på regeringens uppdrag analyserat i vilken mån metoden att ange kvantitativa mål för högskolans personal har varit framgångsrik. Delegationens bedömning var att metoden att ange kvantitativa mål huvudsakligen kan betraktas som framgångsrik. Regeringen delar delegationens uppfattning att kvantitativa mått och mål utgör en viktig del av styrningen mot en mer jämställd högskola. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Samtliga ersättningsbelopp räknas upp med pris- och löneomräkningen på . Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för uppgå enligt tabell 7.7 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer. Tabell 7.8 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, 1Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet, utbildningsvetenskapliga kärnan samt övrig verksamhetsförlagd utbildning. 2Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot , förskollärarutbildning och grundlärarutbildning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom utgiftsområde 16 finns förutom de direkta anslagen till universitet och högskolor anslag till forskning och forskningens infrastruktur. Anslagen avser , Kungl. , , , och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . Vidare finns anslag för rymdforskning till Rymdstyrelsen. 8.2.1Översikt över forskningsfinansieringen i De statliga medlen till forskning och utveckling (FoU) inom statsbudgeten beräknas 2010 uppgå till , vilket motsvarar av statsbudgeten. Detta är en ökning med jämfört med . Regeringen har i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation presenterat en satsning på forsknings- och utvecklingsmedel (FoU- medel) på (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). tillfördes och 2010 tillfördes ytterligare . Ytterligare föreslås bli tillförda 2011. sker en viss minskning av FoU- medlen inom andra utgiftsområden, bl.a. inom försvarsområdet. De nya FoU-medlen kommer främst att stärka anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor samt användas till forskning inom strategiska forskningsområden. Dessutom höjs anslagen till de tre forskningsråden , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt till Verket för innovationssystem (). Insatserna beskrivs närmare i propositionen Ett lyft för forskning och innovation. Utöver statsbudgetens medel beräknas investeringar ske i forskning och utveckling (FoU) med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen, med uppskattningsvis från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och landstings medel för forskning. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU motsvara en andel av BNP på 2010. Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. uppskattade företagens investeringar i FoU till 2008, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. I förhållande till BNP motsvarade detta . är en stor producent av vetenskapliga artiklar. tillhör de 20 länder i världen som har störst produktion av vetenskapliga artiklar och är tillsammans med ett av de två länder som producerar mest artiklar per capita. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat med (figur 8.1 och 8.2). har de flesta forskningsintensiva länder i ökat sin produktion mer än . Exempelvis har ökat produktionen . Diagram 8.1 Ökning i procent av antalet vetenskapliga artiklar i vissa europeiska länder Diagram 8.2 Ökning i procent av antalet vetenskapliga artiklar i de nordiska länderna När kvaliteten på svensk forskning mäts som kronindikator3 ligger över världsgenomsnittet. , och har ökat sin rankning och ligger nu över i citeringsindex (figur 8.3). 3 Medelvärde för alla områden för antal citeringar per artikel inom ett område/genomsnittliga antalet citeringar för respektive område där världsgenomsnittet är 1,0. Diagram 8.3 Genomsnittligt antal citeringar per artikel och land 19842008 En uppdelning i vetenskapsområden visar att ligger över världsgenomsnittet inom naturvetenskap och teknik och nära världsgenomsnittet inom medicin (figur 8.4). Humaniora och samhällsvetenskap som har en annan publiceringstradition ligger under världsgenomsnittet. Forskningsresultat inom dessa områden publiceras i högre utsträckning i monografiform och ofta på svenska. Diagram 8.4 Medelciteringar för olika vetenskapsområden, 19842008 där 1,0 motsvarar världsgenomsnittet Fördelningen av statliga medel till forskning De statliga anslag som investeras i FoU uppgår till 2010, vilket är en ökning med i fasta priser jämfört med föregående år. FoU-medlen i statsbudgeten beräknas därmed motsvara av BNP. Av de totala FoU-medlen 2010 fördelas 17,7 miljarder inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. högskolor tilldelas av dessa medel som direkta forskningsanslag. De fyra myndigheterna med särskilda uppgifter att finansiera forskning och utveckling, dvs. , , Formas och FAS, beräknas fördela 7,7 miljarder . Forskningsfinansiärernas andel uppgår därmed till av de totala statliga medlen för FoU. De olika försvarsmyndigheternas finansiering av FoU beräknas uppgå till 2010, vilket är en minskning med jämfört med . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statsbudgetens medel för FoU. Tabell 8.1 Medel från statsbudgeten 2010 efter mottagare Källa: Statistiska centralbyran (SCB) De statliga medel som fördelas till övriga myndigheter för investeringar i FoU, dvs. , beräknas fördelas enligt tabell 8.2 Beräknade medel för FoU till övriga myndigheter, utgiftsområde och anslag 2010. Tabell 8.2 Beräknade medel för FoU till övriga myndigheter, utgiftsområde och anslag 2010 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skatt, tull och institutet (UI) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kultur, medier, Källa: Statistiska centralbyran (SCB) De forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna avser att investera i FoU . I tabell 8.3 visas forskningsstiftelsernas bidrag till FoU . Tabell 8.3 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU Källa: () () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning av strategisk betydelse för den svenska konkurrenskraften. och kompetensutveckling () ger bidrag till universitet och högskolor för utökade kontakter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med näringslivet för uppbyggnad av forskning av betydelse för näringslivets utveckling, främst i universitetens och högskolornas omgivande regioner. () stödjer miljöforskning. och allergiforskning, () främjar forskning och forskarutbildning inom områdena vård samt allergier och annan överkänslighet. av högre utbildning och forskning (STINT) ger stipendier för svenska forskares vistelser vid utländska universitet och för utländska forskares studier i . vid () finansierar verksamhet vid inom industriell miljöekonomi. finansierar främst forskning och akademisk infrastruktur vid . , vars kapital delvis har finansierats med medel från löntagarfonderna, fördelade till forskning . Andra stiftelser och organisationer Utöver de offentliga forskningsstiftelserna finns andra stiftelser som ger stora bidrag till svensk forskning. beviljade till olika forskningsprojekt och till vetenskaplig utrustning . Cancerfonden delade ut till forskning 2009. främsta uppgift är att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Merparten av rådets forskningsstöd fördelas i konkurrens till forskare och forskargrupper som bedriver egeninitierad forskning. Stöden fördelas i nationell konkurrens efter granskning av sakkunniga. Administration av denna process för beredning och granskning av ansökningar utgör en stor del av rådets arbete. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fattade ett antal strategiska beslut om stöd till stora infrastrukturanläggningar. Av de totalt som lämnade i bidrag var forskningsstöd och var stöd till forskningens verktyg och infrastrukturer. I bedömning av ansökningar om forskningsmedel görs en sammanvägning av kvaliteten i projektets frågeställning och metodik samt forskarens kompetens inom det aktuella ämnesområdet. största stödform är projektstöd som fördelas efter öppen utlysning. eftersträvar att ge de främsta forskarna goda ekonomiska förutsättningar att långsiktigt bedriva forskning. Det genomsnittliga projektbidragsbeloppet har höjts något , medan antalet beviljade ansökningar varit ganska oförändrat. Det samlade projektstödet var 2009. Genom stöd till forskare i början av karriären och genom stimulans av rörlighet i forskarsamhället bidrar till förnyelse och utveckling. Stöd till anställningar och stipendier uppgick till 2009. fördelar även stöd för större forskningsmiljöer, framförallt genom Linné- stödet, för forskningssamverkan och för forskarskolor. Totalt uppgick stödet till 2009. stöd för internationell samverkan, t.ex. resebidrag, utlandsstipendier och gästforskarbidrag, uppgick till 2009. Arbetet med de strategiska satsningarna fick, tillsammans med , , och , i uppdrag att ansvara för utlysning och kvalitetsgranskning av de strategiska satsningar som regeringen presenterade i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Hela processen genomfördes av en samrådsgrupp. behandlade , som ansvarade för beredningen av tio av de totalt tjugo strategiska områdena, ansökningar om medel. Kvalitetsgranskningen av ansökningarna genomfördes av paneler bestående av utländska experter. Efter rekommendation från de samverkande myndigheterna fördelades delar av de strategiska medlen även för satsningar på forskningsinfrastruktur. Var tredje år genomför en större undersökning av utvecklingen av jämställdheten inom forskningsstödet. I den rapport som publicerades redovisas undersökningen av utfallet av de ansökningar som inkom 20062008 (2010:03). Rapporten visar att kvinnor är lika benägna som män att söka bidrag hos och att könsfördelningen i de sakkunniggrupper som bereder ansökningarna i stort sett är tillfredsställande. När det gällde projektbidrag, som är rådets dominerande stödform, hade kvinnor lägre beviljandegrad än män inom samtliga ämnesråd och kommittéer . Om man i analysen tar hänsyn till de sökandes forskningserfarenhet, minskar dock skillnaderna. Vidare anges att den största skillnaden i beviljandegrad finns inom ämnesrådet för medicin. Med beviljandegrad avses det totala antalet beviljade ansökningar i relation till det totala antalet ansökningar. Bibliometri är ett verktyg för att mäta vetenskaplig produktivitet baserat på publikationsparametrar. Det är en internationell trend att bibliometri utvecklas till ett allt viktigare instrument för prioritering och resursfördelning. arbetar med utveckling och analys av de metoder och databaser som finns för bibliometri och koordinerar ett nordiskt samarbete inom området. I syfte att lägga fast ramarna för sin utvärderingsverksamhet har tagit fram en ny strategi för ändamålet. Strategin anger att utvärderingarna ska vara inriktade på forskningsområden, finansieringsinstrument, beredningsprocesser och forskningsstödets effekter i samhället. slutfördes en rad utvärderingar, bl.a. en utvärdering av området filosofi i vilken en ny modell prövades där utvärderarna baserar sina omdömen direkt på forskningens innehåll i stället för att utgå från indirekta metoder. Modellen ska även prövas vid en kommande utvärdering av forskning inom kriminalvetenskap. En utvärdering av omfattning och kvalitet för den kliniska forskningen i och i pekar på en nedgående trend i båda länderna under . Vetenskapsådet har på regeringens uppdrag föreslagit en modell för uppföljning och utvärdering av kliniskt inriktad forskning finansierad av särskilda medel, den s.k. ALF-ersättningen. Förslaget innebär en årlig uppföljning av denna forskning och tematiska utvärderingar med 35 års intervaller. Bidragsformen anställning som forskarassistent har utvärderats. Resultaten tyder på att de forskarassistenter som har fått finansiering från rådet har haft en bättre karriärutveckling än andra forskare. Vidare har internationella expertpaneler utvärderat verksamheterna vid och vid MAX-laboratoriet. Båda dessa rapporter vittnar om verksamheter av god kvalitet. Fem utvärderingar har påbörjats , varav fyra genomförs i samverkan med andra finansiärer. Utvärderingarna avser biologisk mångfald, matematik, kriminalvetenskap, samhällsvetenskaplig forskning och de Linnéstöd som beviljades 2008. Rymdobservatoriet , som sändes upp 2001, fungerar fortfarande drift. Instrument på satelliten har gett data till långa tidsserier. har andelen vattenånga i atmosfären ökat, vilket kan ha påverkan på klimatet. Rymdstyrelsen finansierar tillsammans med () fortsatta mätningar från . ESA:s finansiering, som inleddes , har möjliggjort spridningen av mätdata från till övriga medlemsstater i . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Rymdstyrelsen planerar även för nästa generations satelliter i samarbete med bl.a. och . Uppsändningen av dessa planeras till 2010. Svenska rymdforskare arbetar också med instrument för kommande satelliter inom ESA:s ram. Forskningen vid , (IRF) syftar till att öka förståelsen av fundamentala fysikaliska processer i rymden och atmosfären. har forskarna vid medverkat i 110 expertgranskade artiklar. IRF tillgängliggör även registreringar från samtliga observatorieinstrument i realtid via sina webbsidor. Instrumenten är placerade i , och . Observatorieverksamhetens webbsidor stod för ca 10 000 nedladdningar per dag . 8.2.4Internationellt forskningssamarbete och samarbete inom EU Internationellt samarbete mellan forskare är avgörande för forskningens utveckling och för en effektiv resursanvändning. Den största delen av det internationella samarbetet inom forskning sker genom att svenska forskare, med finansiering från eller andra myndigheter, samarbetar med forskare i andra länder. Bilaterala avtal om samverkan inom forskning och utveckling finns mellan såväl lärosäten som forskningsfinansiärer i och länder utanför EU. Särskilt aktuella har samverkansaktiviteter med , , och varit. Samtliga svenska forskningsråd deltar i det Sida-finansierade forskningsprogrammet när det gäller samverkan med utvecklingsländer. Programmet ska utvärderas . Det svenska deltagandet i EU:s sjunde ramprogram för forskning (20072013) utvecklas positivt. har deltagit i 771 projekt och , motsvarande ca , har tilldelats svenska forskare. andel av samtliga beviljade medel är , vilket ger en åttonde plats i konkurrens med andra medverkande länder. När beviljade medel relateras till befolkningsmängden i varje land placerar sig på en fjärde plats efter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Störst deltagande uppvisar fortsatt universitet och högskolor som har drygt dubbelt så högt deltagande som näringslivet. har en särskilt hög andel beviljade medel inom bl.a. områdena hälsa och säkerhetsforskning. Svenska forskare har även varit framgångsrika i Europeiska forskningsrådets utlysningar. inledde för arbete med gemensamma programsatsningar (GPC) sitt arbete. Kommitténs uppgift är att identifiera teman för gemensamma forskningsprogram inom vilka EU:s medlemsländer kan samarbeta. föreslog kommittén gemensamma forskningsprogram inom de tre områdena diet och hälsa, kulturarvet samt klimatförändringarnas effekt på jordbrukssektorn och tillgången på mat. Kommittens förslag stöddes av . Även for International Science and Technology Cooperation (SFIC) inledde sitt arbete . Kommitténs uppgift är att ta fram strategiska underlag rörande EU:s forskningssamarbete med länder och regioner utanför unionen. Under det svenska EU-ordförandeskapet prioriterade den fortsatta utvecklingen av det europeiska forskningsområdet. Frågor som särskilt lyftes fram var att EU:s framtida forskning bör inriktas mot de stora samhällsutmaningarna och att en bättre samordning behövs inom kunskapstriangeln, dvs. utbildning, forskning och innovation. Framsteg nåddes också inom den nya samarbetsformen gemensamma program. Inom ramen för Nordiska ministerrådets verksamhet deltar i ett större forsknings- och innovationsprogram om klimat, miljö och energi, det s.k. toppforskningsinitiativet. De nordiska ländernas forskningsfinansierande myndigheter bidrar med i offentlig finansiering till programmet. Därutöver söker man samarbete med det privata näringslivet och inom EU för att ytterligare öka programmets genomslagskraft och omfattning. Under det första verksamhetsåret har forskningsmedel utlysts inom flertalet av programmets tematiska delområden. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation beskrevs en satsning på forskningens infrastruktur där det bedömdes att skulle tillföras 20092012. Inom ramen för de strategiska satsningarna har anvisats 2010 för infrastruktur och ytterligare föreslås . planerar deltagande i flera europeiska infrastrukturanläggningar, inklusive flera svenska. European Spallation Source (ESS) arbetar europeiska neutronforskare med planering av den europeiska spallationskällan i med ett centrum för databearbetning i . Regeringen har bildat ett bolag, , inom vilket verksamheten sker. Totalt har 14 länder beslutat att delta i konstruktionen. Ytterligare några länder överväger ett deltagande. Intresserade länder deltar i planeringen av ESS via en styrkommitté där själva konstruktionen av spallationskällan behandlas. Uppdateringen av konstruktionsplanerna beräknas vara klara . Därefter inleds konstruktionsfasen som beräknas pågå under . Anläggningens fulla instrumentering beräknas vara klar . Planeringsarbetet för en ny synkrotron kallad pågår i . De huvudsakliga finansiärerna är , , och . Regeringen har signerat traktaten för frielektronlaseranläggningen XFEL i . Förhandlingar pågår om ett internationellt avtal även för tungjonsacceleratorn FAIR i . Konstruktionen av båda anläggningarna har inletts. EU:s finansiering av infrastruktur Inom EU:s sjunde ramprogram finns det särskilda medel avsatta för finansiering av infrastruktur för forskning. främst planeringsfasen för infrastrukturanläggningar. Programmet har stimulerat lärosäten att i ökad utsträckning planera för infrastruktur för forskning. Flera projekt som prioriterats av for Research Infrastructure (ESFRI) har kommit till en planeringsfas genom visst stöd från ramprogrammet. Den huvudsakliga finansieringen kommer från medlemsländernas nationella budgetar. Under polaråret som avslutades har genomfört ett flertal stora expeditioner till och . För arbetet med polaråret har sekretariatet tilldelats extra resurser 2007 och 2008, vilket bl.a. har inneburit att forskning i svenska sub-polära områden har kunnat intensifieras. En viktig nod i denna forskning utgörs av naturvetenskapliga station. För svensk del är isbrytaren en viktig resurs som har haft stor betydelse för samarbetet och kontakter med andra länders polarverksamhet, inte minst .