prop · GY0342 · 2010-12-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:42 Borttagande av kravet på samtycke för behandling av vissa personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller ett förslag till ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Ändringen är i huvudsak en följdändring med anledning av den s.k. sjukförsäkringsreformen (se bl.a. prop. 2009/10:45) och den s.k. etableringsreformen (se prop. 2009/10:60) och kompletterar redan tidigare föreslagna ändringar i samma lag (se Ds 2010:23 och prop. 2010/11:1, utgiftsområde 14 s. 7188). Förslaget innebär att kravet på samtycke för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter tas bort. Det ska dock alltjämt krävas att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Dessutom föreslås dels en följdändring i lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring med anledning av införandet av socialförsäkrings- balken, dels en mindre ändring i semesterlagen (1977:480). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 2.3Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480).......................................................................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Bakgrund och gällande rätt............................................................... Arbetsförmedlingens uppdrag och verksamhet.................. Dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen m.m........ 4.4Lagen om behandling av personuppgifter i den Överväganden och förslag .............................................................. Ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring ................................... Ändring i semesterlagen ................................................................. 8.1Lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten,...........................37 Lagen om arbetslöshetsförsäkring.................................... 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om 10.3Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480)........................................................................ Sammanfattning av promemorian Borttagande av samtyckeskravet för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (Ds 2010:33).................................................. Lagförslaget i promemorian Borttagande av samtyckeskravet för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (Ds 2010:33).................................................. Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, 2.lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 3.lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ha följande lydelse. I en arbetsmarknadspolitisk databas får inga andra känsliga person- uppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) behandlas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. avslöjar etniskt ursprung eller rör avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa, personuppgifter om sociala hälsa får behandlas i en databas endast om de har lämnats i ett slutsatser eller andra värderande ärende eller är nödvändiga för upplysningar om en enskild, får handläggningen av det. behandlas i en databas endast om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det och den enskilde skriftligen har samtyckt till detta. återkallelse av ett sådant samtycke gäller vad som föreskrivs i 12 § första stycket personuppgiftslagen (1998:204). Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring ska ha följande lydelse. För en sökande som har varit långvarigt sjukfrånvarande finns vissa särskilda bestämmelser i 7 a, 12, 15, 15 d, 17 a och 33 a §§. Att en person har varit lång- Att en person har varit lång- varigt sjukfrånvarande innebär i denna lag att han eller hon inte kan denna lag att han eller hon inte kan få sjukpenning för fler dagar enligt få sjukpenning för fler dagar på 3 kap. 4 eller 27 kap. 2024 a §§ (1962:381) om allmän försäkring eller har fått tidsbegränsad sjuk- ersättning under det högsta antalet månader som sådan ersättning kan som sådan ersättning kan betalas betalas ut enligt övergångs- 4 kap. 31 § lagen (2008:480) om ändring i nämnda Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:1596. 2.3Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs i fråga om semesterlagen (1977:480) dels att rubriken före 1 § ska utgå, dels att 15 § ska ha följande lydelse, dels att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2009:1439) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Om det under semester- ledigheten infaller en eller då arbetstagaren inte har kunnat arbeta på grund av sjuk- dom eller arbetsskada, eller en eller som i övrigt är semesterlönegrundande enligt 17 17 b §§ ska, om arbetstagaren utan dröjsmål begär det, sådana dagar inte räknas som semesterdagar. I sådant fall ska de semesterdagar som återstår förläggas i ett sammanhang, om arbetstagaren inte medger annat. De nya bestämmelserna i 17 § tillämpas första gången på från- varoperioder som påbörjas efter ikraftträdandet. När det gäller den som vid lagens ikraftträdande på deltid är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom eller arbets- skada, tillämpas dock de nya bestämmelserna redan från ikraft- trädandet. Om det under semester- ledigheten infaller en eller då arbetstagaren inte hade kunnat arbeta på grund av sjukdom eller arbetsskada, eller en eller som är semester- lönegrundande enligt 17 a och 17 b §§ ska, om arbets- tagaren utan dröjsmål begär det, sådana dagar inte räknas som semesterdagar. I sådant fall ska de semesterdagar som återstår förläggas i ett sammanhang, om arbetstagaren inte medger annat. De nya bestämmelserna i 17 § tillämpas första gången på från- varoperioder som påbörjas efter ikraftträdandet. När det gäller den som vid lagens ikraftträdande på deltid är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom eller arbets- skada, ska de nya bestämmelserna tillämpas redan från ikraft- trädandet. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2009:1439. 3 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Borttagande av samtyckeskravet för behandling av känsliga och ömtåliga person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (Ds 2010:33) utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena samt en remissamman- ställning finns tillgängliga hos (dnr A2010/2396/A). I denna proposition behandlar regeringen förslaget i promemorian. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har inte haft några synpunkter på själva författ- ningstexten. Lagrådets yttrande har däremot föranlett att författnings- kommentaren har utvecklats och förtydligats något, se avsnitt 10.1. Lag- rådet har även kommenterat avsaknaden av övergångsregler, se avsnitt 8.1. Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) har inte granskats av Lagrådet eftersom det är fråga om förslag av redaktionell karaktär och därmed av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring omfattas inte av Lagrådets granskningsområde. 4 Bakgrund och gällande rätt 4.1Arbetsförmedlingens uppdrag och verksamhet Arbetsförmedlingens uppdrag och verksamhet Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Utgångspunkterna för hur Arbetsförmedlingen ska bedriva sin verksamhet finns i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Där framgår bl.a. att Arbetsförmedlingen ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Vidare framgår att Arbetsförmedlingens verksamhet ska utformas så att den bedrivs på ett effektivt, enhetligt och rättssäkert sätt. Arbetsförmedlingen har getts ett tydligare och allt större ansvar för de grupper av människor som typiskt sett står långt från arbetsmarknaden, dvs. grupper som generellt sett visat sig ha svårare än andra att få arbete. Detta har medfört att insatser har införts som riktar sig särskilt till grupper som nyanlända invandrare, långtidssjukskrivna och personer som har varit föremål för åtgärder inom kriminalvården. Den senast till- komna gruppen är personer som har fått maximal tid med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning (se bl.a. prop. 2009/10:45). I och med att lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- rare trädde i kraft kom Arbetsförmedlingens ansvar för gruppen nyanlända invandrare att utvidgas ytterligare (den s.k. etableringsreformen, se prop. 2009/10:60). Dessa förändringar har med- fört ett ökat behov för Arbetsförmedlingen att kunna hantera olika typer av personuppgifter som kan vara av känslig natur. En annan reform som har påverkat Arbetsförmedlingens verksamhet är uppdraget att i utökad omfattning engagera kompletterande aktörer i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Med kompletterande aktörer avses externa leverantörer av tjänster som på uppdrag av Arbetsförmed- lingen bedriver arbetsmarknadspolitisk verksamhet eller annan verk- samhet beträffande vissa nyanlända invandrare. Till dessa leverantörer hör exempelvis externa jobbcoacher, etableringslotsar och utbildnings- anordnare. Även införandet av valfrihetssystem i Arbetsförmedlingens verksamhet kommer att påverka Arbetsförmedlingens uppdrag och ställa krav på nya arbetssätt och rutiner, se propositionen Valfrihetssystem hos Arbetsförmedlingen (2009/10:146). Arbetsförmedlingen har enligt sin instruktion ett särskilt ansvar för att nyanlända arbetssökande erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar vara samordnande, stödjande och pådrivande i för- hållande till övriga berörda parter. Arbetsförmedlingens uppdrag vidgades ytterligare när antog den nya lagen om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare. Lagen innebär bl.a. att vissa nyanlända invandrare som beviljats uppehållstillstånd i ska ha rätt till en s.k. etableringsplan. Det är Arbetsförmedlingen som är huvudansvarig för reformens genomförande och som, i samverkan med berörda kommuner och myndigheter, ska upprätta planen tillsammans med den nyanlände vid ett s.k. etableringssamtal. Etableringsplanen ska innehålla individuellt anpassade insatser och minst innehålla svenskundervisning för invandrare (SFI), samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den enskildes etablering i arbetslivet. Regeringens inten- tion har varit att Arbetsförmedlingen inför etableringssamtalet elektro- niskt ska ha fått relevant underlag från för att på så sätt kunna förbereda själva samtalet och påbörja upprättandet av etablerings- planen. En nyanländ som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan ska enligt Prop. 2010/11:42 den nya lagen ha rätt till etableringsersättning och under vissa förutsätt- ningar även till etableringstillägg och bostadsersättning. Etablerings- ersättningen, som regleras i förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare, är individuell och relaterad till den ny- anländes deltagande i aktiviteterna. Ersättningen lämnas även vid sjuk- dom, tillfällig vård av barn eller något annat uppehåll med godtagbara skäl. Vid sådan frånvaro ska den nyanlände ge in en skriftlig försäkran till Arbetsförmedlingen. Läkarintyg för att styrka förhinder på grund av sjukdom respektive vårdbehov enligt 4 kap. 13 § lagen (1962:381) om allmän försäkring ska bifogas. Då socialförsäkringsbalken träder i kraft kommer detta krav i stället gälla utifrån motsvarande bestämmelser i socialförsäkringsbalken (prop. 2009/10:200 och 2009/10:69, bet 2009/10:SfU11, rskr. 2009/10:194). Enligt den nya lagens förarbeten (prop. 2009/10:60 s. 119 f.) bör över- föringen av information mellan de samverkande myndigheterna så långt möjligt ske automatiskt. Som skäl för detta anges att det är genom en väl fungerande informationsöverföring mellan myndigheter som ärende- hanteringen kan effektiviseras, kontrollen av utbetalningar av statliga medel tryggas och felaktiga utbetalningar förebyggas. Dessutom kan ett effektivt informationsutbyte medföra att handläggningstiderna för ett ärende kortas och beslut om skilda förmåner fattas snabbare. Servicen till den enskilde kan därigenom förbättras. Vidare kan antalet återkravs- ärenden reduceras. Denna argumentation ligger även i linje med de resonemang som förts i tidigare lagstiftningsärenden, se bl.a. propositio- nen Utökat elektronisk informationsutbyte (prop. 2007/08:160). 4.2Dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen m.m. Informationsteknikens utveckling och den ökande användningen av denna teknik för behandling av information om individer, medför ett särskilt behov av skydd mot sådan användning av individrelaterad information som kan anses utgöra ett otillbörligt intrång i den personliga Riktlinjer för sådan behandling av information har utarbetats såväl i internationella sammanhang som i nationell lagstiftning. Grundläggande bestämmelser om skydd för den personliga integriteten finns i regeringsformen (RF). Av det allmänna målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § RF följer att det allmänna ska värna om den enskildes privat- I 2 kap. 4 och 5 §§ RF finns vidare bestämmelser om absolut skydd mot vissa allvarliga fysiska integritetsintrång. Enligt 6 § samma kapitel är var och en därutöver skyddad gentemot det allmänna mot påtvingande kroppsliga ingrepp samt mot vissa andra former av intrång i den person- liga sfären (kroppsvisitation och husrannsakan samt undersökningar av förtroliga försändelser m.m.). Genom ändringar i RF, som på regeringens förslag i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) ny- ligen har antagits (bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304, bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21), kommer det generella grundlagsskyddet för den personliga integriteten att stärkas . I 2 kap. 6 § RF införas en ny bestämmelse som anger att var och en, utöver vad som i övrigt gäller enligt paragrafen, gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Bestämmelsen bygger på förslag (SOU 2008:3 Skyddet för den personliga integriteten). Skyddet enligt den nya grundlagsbestämmelsen är inte absolut. Det kan in- skränkas i lag under förutsättning att det sker för att tillgodose ett ända- mål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. En begränsning får dock aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och får inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen (2 kap. 21 § RF i dess lydelse fr.o.m. ). Enligt artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europa- konventionen) har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familje- liv, sitt hem och sin korrespondens. Offentlig myndighet får inte in- skränka denna rättighet annat än med stöd av lag. Inskränkningar får vidare endast göras om det är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter. gäller som svensk lag. Av grundlag följer även att en lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden enligt konventionen (2 kap. 19 § RF i dess nya lydelse). Av artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna följer vidare bl.a. att var och en har rätt till skydd för de personuppgifter som rör honom eller henne. Uppgifterna ska behandlas lagenligt för bestämda ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. Bestämmelsen har inte någon direkt motsvarighet i men kan sägas utgöra en precisering inom unionsrätten av rätten till respekt för privatlivet såvitt avser skyddet av personuppgifter. De grundläggande bestämmelserna om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204). Genom lagen genomfördes och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (Dataskydds- direktivet). Personuppgiftslagen är generellt tillämplig, men om det i en annan lag eller i en förordning har meddelats avvikande bestämmelser så gäller de bestämmelserna. har det utöver personuppgiftslagen utarbetats en stor mängd särskilda s.k. register- författningar med bestämmelser om behandling av personuppgifter, däribland lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Syftet med de särskilda register- författningarna har varit att anpassa regleringen till de särskilda behov som myndigheterna har i sina respektive verksamheter samt att göra avvägningar mellan behovet av effektivitet i berörd verksamhet och behovet av skydd för enskildas integritet. Behandling av känsliga personuppgifter enligt personuppgiftslagen För behandling av vissa typer av personuppgifter gäller enligt person- uppgiftslagen särskilda restriktioner. Det är enligt huvudregeln förbjudet att behandla uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fack- Det är även förbjudet att behandla sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Dessa uppgifter kallas med en samlings- beteckning känsliga personuppgifter. Lagen innehåller dock en rad undantag från förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter. Känsliga personuppgifter får för det första behandlas om den enskilde lämnat sitt uttryckliga samtycke till behand- lingen eller själv offentliggjort uppgifterna på ett tydligt sätt. personuppgifter får också behandlas exempelvis om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra sina skyldigheter eller utöva sina rättigheter inom arbetsrätten, för att någons vitala intressen ska kunna skyddas i fall då den registrerade inte kan lämna sitt samtycke eller för att rättsliga anspråk ska kunna fastställas, göras gällande eller försvaras. Känsliga personuppgifter får vidare behandlas för hälso- och sjukvårdsändamål. Även viss behandling för forsknings- och statistikändamål är undantagen från förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter. Regleringen av behandlingen av känsliga personuppgifter i person- uppgiftslagen följer i princip motsvarande reglering i Dataskydds- Direktivet medger emellertid att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning beslutar om andra undantag från förbudet mot behandling av känsliga uppgifter än de som anges i direktivet, om undantaget kan motiveras utifrån hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och under förutsättning att lämpliga skyddsåtgärder vidtas. nationella lagstiftningen kan således innehålla ytterligare undantag från förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter. Även enligt personuppgiftslagen får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer genom föreskrifter medge ytterligare undantag från förbudet att behandla känsliga uppgifter, om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Regeringen har med stöd av detta bemyndigande föreskrivit att en myndighet får behandla känsliga personuppgifter i löpande text om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det (8 § personuppgifts- förordningen [1998:1191]). är ett begrepp som används för att beskriva en form av verksamhetsutveckling inom den offentliga förvaltningen som innebär att myndigheterna försöker att dra nytta av ny informations- och kom- munikationsteknik (IT) och kombinera den nya tekniken med organisa- toriska förändringar och satsningar på kompetensutveckling i syfte att förbättra effektiviteten i sina respektive verksamheter. Benämningen e- förvaltning används också för att beskriva statsförvaltningens använd- ning av IT för utbyte av information och tjänster med medborgare, före- Prop. 2010/11:42 tag och andra delar av förvaltningen. är ett prioriterat område för regeringen. tillsatte regeringen en statssekreterargrupp, och som stöd till denna även en interdepartemental arbetsgrupp, i syfte att stärka och samordna styr- ningen av utvecklingen av e-förvaltningen inom den offentliga förvalt- ningen. tillsattes den s.k. e-delegationen med uppdrag att samordna myndigheternas IT-baserade utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning. E-delegatio- nen har lämnat tre förslag till strategier för myndigheternas arbete (SOU 2009:86, SOU 2010:20 och SOU 2010:62). Flera myndigheter, exempelvis , och Polisen, har enligt respektive myndighets registerlag lagliga möjligheter att arbeta med digitala ärendehanteringssystem. I en elektronisk akt samlas all information i ett ärende i elektronisk form. Inkomna hand- lingar skannas, dvs. läses in på medium för automatiserad behandling, och överförs på detta sätt till den elektroniska akten. Även handlingar som upprättas av den handläggande myndigheten, såsom journal- anteckningar, föredragningspromemorior och beslut, sparas elektroniskt i akten. Ett digitalt ärendehanteringssystem innebär således att pappers- lagring av uppgifter ersätts eller kombineras med lagring av uppgifter på medium för automatiserad behandling. Ett helt digitalt ärendehanterings- system består normalt av ett digitalt diarium, ett digitalt system för handläggning i elektroniska akter och ett digitalt arkiv. Elektronisk överföring av information mellan myndigheter I sina regleringsbrev för fick bl.a. Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits och planerats för att öka det elektroniska informationsutbytet inom den offentliga förvaltningen. De fick i uppdrag att redovisa en tidsplan för det fortsatta implementeringsarbetet. Uppdraget var föranlett av propositionen angående utökat elektroniskt informationsutbyte (prop. 2007/08:160), i vilken regeringen hade tagit ställning för ett utökat elektroniskt utbyte mellan myndigheter m.fl. 4.4Lagen om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten Lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten trädde i kraft och ersatte då lagen (1994:459) om arbetsförmedlingsregister. håller de särregler som har ansetts nödvändiga för Arbetsförmedlingens