prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Antalet deltagartillfällen uppgick till cirka 57 miljoner fördelade på flickor och pojkar. Den särskilda satsningen på svensk idrott, Idrottslyftet, uppgår till som utbetalas . Satsningens främsta syfte är att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldern. Allt arbete ska utgå från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Prioriterade områden är att utveckla förbund och föreningar, öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer, rekrytera och utveckla ledare samt att samverka med skolorna. Under det andra verksamhetsåret har betalats ut som föreningsstöd, till speciella insatser och till förbundsutvecklingsstöd främst i form av utbildning och insatser för att utveckla den interna demokratin. Resterande har avsatts för rådgivning, utvärdering m.m. Samtliga specialidrottsförbund och distrikt har deltagit i Idrottslyftet. Drygt 9 400 före- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ningar har genomfört nära 14 000 satsningar varav deltagandet av flickor uppgått till och för pojkar . Nära 2 700 föreningar har kunnat utbilda idrottsledare i samarbete med . Gemensam administration och centrala idrottsorganisationer Det statliga stödet över anslaget till idrottens gemensamma administration, centrala idrottsorganisationer m.m. uppgick till . Utöver dessa medel tillfördes som ett särskilt bidrag från AB . Distriktsförbunden företräder på regional nivå den samlade idrotten gentemot landsting, kommuner, myndigheter och andra organisationer. Stödet till distriktsförbunden och /Nordkalottstödet uppgick till vilket är samma belopp som . Regeringen beslutade att () av idrottens andel av överskottet från AB Svenska Spels verksamhet får disponera högst till en flerårig samlad förbundsövergripande och behovsprövad elitsatsning inom svensk idrott med syfte att stärka idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Regeringen beslutade vidare att RF av idrottens andel av överskottet från AB Svenska Spels verksamhet får disponera högst till en fortsatt flerårig samlad förbundsövergripande och behovsprövad elitsatsning inom svensk idrott. Bidraget till idrottsforskning ges främst till Gymnastik- och som har till uppgift att initiera, samordna, stödja och informera om forskning inom idrottens område. Budgeten var , varav 13 miljoner 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor från anslaget 13:1 Stöd till idrotten. Till största delen har resurserna använts för att stödja idrottsrelaterad forskning och tjänster. Stöd har betalats ut till 96 projekt och åtta nya tjänster . bedriver även egen utvecklingsverksamhet och har publicerat fem rapporter. Det statliga stödet 2009 till specialidrott inom gymnasieskolan uppgick till . bedrevs verksamhet vid 58 riksidrottsgymnasier för 37 specialidrottsförbund. Antalet elevplatser uppgår till 1 297 stycken. Statens stöd har gjort det möjligt för elitidrottande flickor och pojkar att kombinera idrottslig utveckling med studier vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Eleverna erbjuds kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö inför en framtida elitkarriär. () betalar ut ca i anläggningsbidrag. Bidraget kan sökas av idrottsföreningar anslutna till RF. har 175 föreningar fått bidrag för investeringar i sina idrottsanläggningar. Bidrag kan beviljas för uppförande, om- och tillbyggnad av anläggning för idrotts- och friluftsliv (även s.k. näridrottsplats). Bidrag prioriteras för bl.a. investeringar som främjar föreningens möjlighet till utveckling av barns och ungdomars verksamhet, jämställdhetsskapande åtgärder, tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, miljöförbättringar och energieffektivitet samt idrott i närmiljön. Nationella insatser mot dopning Dopning inom idrotten ska aktivt motverkas. Statsbidraget för detta ändamål uppgick till . Antalet provtagningar uppgick till 3 557 tester inklusive blodprov och epo-analyser. Dessutom togs 310 prover på uppdrag av internationella organisationer. Kontrollerna utfördes av 160 särskilt utbildade kontrollanter. Totalt ledde ca 30 prover till anmälan och bestraffning varav fyra stycken avsåg elitidrottare. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till utformning av den framtida nationella antidopningsverksamheten och undersöka möjligheterna att bilda en fristående nationell antidopningsorganisation, som staten och idrottens centrala organisation ska ha ett delat ansvar för (dir. 2009:116). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Internationella insatser mot dopning globala konvention mot dopning inom idrotten trädde i kraft . Konventionen utgör ett viktigt steg i det utökade internationella arbetet mot dopning inom idrotten. har anslutit sig till konventionen och bidrar till finansieringen av verksamheten inom världsantidopningsbyrån (). har framgångsrikt utvecklat arbetet mot dopning. , representerande , har varit vice ordförande i . Kulturministern var styrelseledamot i och ett styrelsemöte var förlagt till i samband med firandet av tioårsjubileum. De europeiska regeringarnas samordning i WADA-frågor hanteras inom en ad hockommitté under . Inom antidopningskonvention bedrivs även ett omfattande övervakningsarbete av staternas efterlevnad av sina åtaganden i konventionen. är anslutet till vidgade partiella avtal om idrott, EPAS. Frågor om bl.a. idrottens etik och självständighet har behandlats som en del av förberedelserna inför informella idrottsministermöte i . anordnade ett sportdirektörsmöte i under ordförandeskapet i EU. Mötet hölls i nära samarbete med den svenska idrottsrörelsen och det huvudsakliga temat var idrottens särart i förhållande till . Lissabonfördragets ikraftträdande fick EU behörighet i idrottsfrågor. Enligt fördraget ska unionen bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och då beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion. bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov. är huvudman för . fick 2009 från anslaget 25:13 Statligt stöd till vuxenutbildningen vilket var mer än 2007. 16.5.2.2 Analys och slutsatser Regeringen anser att de medel som ställts till idrottens förfogande från AB tillsammans med statsanslaget har gett idrottsrörelsen goda möjligheter att utvecklas och även nå nya grupper av flickor och pojkar. Genom de ökade resurser som tillförts idrottsrörelsen har stödet kunnat ökas såväl för idrottens centrala organisationer som för den lokala föreningsverksamheten för barn och ungdomar. Idrottsrörelsen har getts stor frihet att under eget ansvar disponera statens stöd. engagemang i arbetet mot dopning inom idrotten är betydande. utvecklingsarbete på nationell nivå bedöms vara framgångsrikt. Förbundets aktiva deltagande i samarbete med regeringen i det internationella arbetet mot dopning bedöms främja elitidrottares möjligheter att tävla i en dopningsfri idrott. Den behörighet som Lissabonfördraget ger EU på det idrottspolitiska planet bedöms inte komma att påverka den svenska icke interventionistiska idrottspolitiken i någon större omfattning. Den framgångsrika svenska modellen med en fri och självständig idrottsrörelse kommer därmed att bestå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har ansvar för friluftslivsfrågor. ska enligt sin instruktion (2009:1476) verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas. finansierar dessutom forskningsprogrammet i förändring med en budget på totalt under 20062012. överlämnade regeringen propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) till . I propositionen föreslår regeringen att den framtida hanteringen av ansvaret för fördelning och utbetalning av statsbidrag till friluftsorganisationer ska ligga hos paraplyorganisationen . Ändringarna föreslås träda i kraft . Fram till och med har ett råd för friluftsliv, funnits inom . Rådets uppgift har varit att skapa bevara och utveckla förutsättningar för friluftslivet samt att göra friluftslivets samhällsnytta tydlig. Rådet har bistått och samverkat med myndigheter, forskare och organisationer som har anknytning till friluftslivet. har fördelat statsbidrag till olika friluftsorganisationer. I betänkandet Myndighet för miljön en granskning av (SOU 2008:62) föreslogs bl.a. att ett antal råd vid , där ibland , skulle tas bort ur instruktion. Därmed upphörde förordnandet av ledamöter inom per . hanteras fördelningen och utbetalningen av statsbidrag till friluftsorganisationer tills vidare av i avvaktan på regeringsbeslut om eventuellt ändrat ansvar. Statsbidrag lämnas antingen som organisationsbidrag eller verksamhetsbidrag (dvs. stöd till enskilda projekt). fördelade i bidrag till friluftsorganisationer, varav avsåg organisationsbidrag, fördelat på elva organisationer, och 8,6 miljoner 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor avsåg verksamhetsbidrag, fördelat på fjorton projekt. har organisationsbidrag och verksamhetsbidrag lämnats till , , , Svenskt Friluftsliv, , samt . Endast organisationsbidrag har lämnats till Cykelfrämjandet, , , och . Endast verksamhetsbidrag har lämnats till , Svenska , , , 4H, , och Organisationsbidragen ger nödvändig grund för friluftsorganisationerna att kunna erbjuda sina medlemmar service och stöd. av bidragen fördelades som verksamhetsbidrag vilka är förenade med resultatkrav. , i likhet , prioriterades integration, samt barn och ungdomar för bidragen. Bland annat har inom projektet som klassrum nära 1 000 pedagoger på 56 skolor i 16 kommuner fått fortbildning i utomhuspedagogik och värdet av att använda skogen som klassrum. Genom pedagogerna finns möjlighet att ta ut minst 20 000 barn i skogen och därmed bl.a. ge kunskap som leder till att fler barn vistas i naturen både på fritid och skoltid. Vidare har cirka 21 000 skolbarn deltagit i projektet med fokus på fiske, natur och friluftsliv. Inom Scoutrörelsens Program för friluftsliv och integration har arbetet fortsatt med att nå ut med scouting och friluftsliv till nya grupper. anordnade tillsammans med konferensen och natur, en tankesmedja om framtidens friluftsliv. 16.6.1.2 Analys och slutsatser Friluftorganisationerna är viktiga för att skapa intresse och möjlighet för såväl barn och ungdomar som vuxna att utöva friluftsaktiviteter. De bedriver en verksamhet som bl.a. främjar folkhälsan och möjliggör för olika grupper av människor att få del av motion och Andra viktiga uppgifter är att skapa mötesplatser i naturen för människor med olika etnisk bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen samt att utveckla utomhuspedagogikens betydelse i skolan. Det är av stor betydelse att det finns tillräckligt med attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i tätorternas närhet. Länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar till detta. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen, att de sätt som bidragen används uppfyller bidragens syften och i många fall har inneburit att föreningarna lyckats överträffa sina uppsatta mål. Se även utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. En rik tillgång på natur, individens intresse och ideella organisationers engagemang och allemansrätten är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv. skogar, fjäll, sjöar och skärgårdar är bara några av de unika miljöer som ger stora möjligheter för ett aktivt friluftsliv. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Friluftslivspolitiken ska stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv. Friluftsliv innebär vistelse utomhus i natur- och kulturlandskapet för välbefinnande och naturupplevelser utan krav på tävling. Friluftsliv är naturvårdens sociala dimension. Det blir en av naturvårdsarbetets grundpelare genom att skapa kunskap, förståelse och engagemang för värdet av en god miljö, vilket är ett av målen för naturvården. Friluftsliv kan utövas på egen hand eller i organiserad form, grundläggande är att mångfalden ger utrymme för ett personligt val. Skolor och förskolor har stor betydelse för att öka intresset för och kunskapen kring friluftsliv. Inte minst har ur- och skurpedagogiken hos flera förskolor bidragit till att öka intresset för att vara ute i naturen bland många barn. Allemansrätten är av avgörande betydelse för ett fritt friluftsliv och turism. Allemansrätt, strandskydd, natur- och kulturlandskapets värde och tillgänglighet har belysts i regeringens proposition Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238). Friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden, där naturvårdspolitik, regional tillväxtpolitik, jordbrukspolitik, politiken för landsbygdens utveckling samt utbildnings- och forskningspolitik är några exempel. Friluftslivets folkhälsoaspekter och den förebyggande hälsovården är liksom kulturlivet och samhällsplaneringen centrala. Regeringen anser att en politik som ger goda förutsättningar för ett rikt friluftsliv gynnar samhället på många sätt. Det är angeläget att tydliggöra friluftslivet som samhällsintresse och relatera det till andra samhällsnyttor vid sidan av naturvården, såsom folkhälsa, pedagogik, regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Det är emellertid inte staten som skapar friluftslivet. De ideella organisationerna och det personliga engagemanget bidrar starkt till att upprätthålla och utveckla intresset för och utövandet av friluftsaktiviteter. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för samhället. Staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv och att försäkra tillgång och förbättra tillgänglighet till naturen. Det är genom att människorna, individerna, utövar friluftsliv som intresset för friluftsliv upprätthålls och utvecklas. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. Regeringen har i propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) föreslagit att friluftsorganisationerna ska få fördela statsbidragen till friluftsliv. I samband med denna omstrukturering betonar regeringen vikten av att friluftsorganisationerna fortsätter att verka i nya och gamla former och att det även framöver finns en mångfald av friluftsverksamheter som är lättillgängliga för alla grupper i samhället. Regeringen avser även att fortsätta föra en dialog med friluftslivets aktörer, bl.a. representanter för myndigheter, organisationer, markägare och företagare, för att fånga upp synpunkter och konkreta förslag från de som jobbar nära frågorna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.7.1 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till idrotten. Anslaget finansierar bl.a. idrottens barn- och ungdomsverksamhet, den särskilda satsningen Idrottslyftet, idrottens gemensamma verksamhet, antidopning samt olympisk och paralympisk verksamhet. Tabell 16.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. För den fortsatta satsningen Idrottslyftet avsätts inom ramen för anslag 13:1 Stöd till idrotten. Medel för satsningen kommer därför inte längre att utbetalas från AB . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.7.2 13:2 Bidrag till allmänna Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används i enlighet med förordningen (1995:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. har på vårtilläggsbudget bemyndigat regeringen att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2014 (prop. 2009/10:99, utgiftsområde 17, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Anslaget används bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20122014. Tabell 16.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 16.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisar ett Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget . 2012 beräknas anslaget till , anslaget till , till och till 28 163 000 16.7.313:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används i enlighet med förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. 16.7.4 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statsbidrag till friluftsorganisationer. Ansökningar om bidrag prövas enligt förordningen (2003:133) om statsbidrag till friluftsorganisationer. kommer ansökningar om bidrag prövas enligt en ny förordning som ska utfärdas av regeringen. Regeringen har överlämnat en proposition om framtidens friluftsliv, i vilken föreslås att uppgiften att fördela statsbidrag till 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 friluftsorganisationerna förs över till den ideella organisationen . Ändringarna föreslås träda i kraft . Friluftsliv är en angelägen fråga för regeringen och ett prioriterat politikområde. Staten har en viktig roll i att stötta och stimulera de ideella organisationernas verksamhet i syfte att öka människors friluftslivsaktiviteter. Friluftslivspolitiken spänner över flera politikområden och är av stor betydelse för bl.a. folkhälsa, landsbygdsutveckling och regional tillväxt. I syfte att stärka friluftslivspolitiken föreslår regeringen att anslaget ökas med . Finansiering sker genom att motsvarande belopp överförs från anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer . beräknas anslaget till , beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande. Tabell 16.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 16.7.513:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: beslutade om regeringens proposition Statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer (prop. 2009/10:158, bet. 2009/10:KrU13, rskr. 2009/10:286) med förslag till lag om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Den nya lagen (2010:473) trädde i kraft och kommer att tillämpas i fråga om stöd för . gäller därmed att en kvinnoorganisation för varje politiskt parti som är representerat i ska kunna få stöd enligt lag. ska hantera ärenden om stöd enligt denna lag. har på vårtilläggsbudget bemyndigat regeringen att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst (prop. 2009/10:99, utgiftsområde 17, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 För att administration av stödet ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer kommer att behöva beslutas som medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 16.12 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . 16.7.613:6 Insatser för den ideella sektorn Anslaget används för kunskapsutveckling, uppföljning och vissa andra initiativ som syftar till att främja den ideella sektorn. Anslaget kan även användas för sådana administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Anslaget används bl.a. för beslut om medel till fleråriga forskningsprojekt. Regeringen har på hösttilläggsbudget föreslagit att regeringen bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag till forskning om det civila samhället som medför behov av framtida anslag på högst 2014 (prop. 2010/11:2). Regeringen bör även bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst under 20122015. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 16.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande