prop · GX03199 · 2010-03-31 00:00:00 — Utifrån denna utgångspunkt har kommittén funnit att regelverket i presstödsförordningen (1990:524) och presstödsnämndens föreskrifter (KRFS 1997:13 och 2002:1) är teknikneutralt såtillvida att det är formellt möjligt för en dagstidning att erhålla driftsstöd oavsett hur Dagstidningsföretagen möter en allt hårdare konkurrens på massmedie- är det ur ett konstitutionellt perspektiv av största betydelse att dagstidningarna kan vidmakthålla sin starka posi- tion på massmarknaden. Kommittén uttalar därför sitt stöd för att tillhan- dahållandet av dagstidningar alltjämt skall belastas med en reducerad Vidare anser kommittén att det i mervärdesskattehänse- ende inte bör göras någon åtskillnad mellan tryckta dagstidningar och dagstidningar som distribueras elektroniskt, vilket är fallet för närvaran- Kommittén föreslår därför att regeringen bör verka för att tillämp- ningsområdet för de reducerade skattesatserna i sjätte mervärdes- skattedirektivet (77/388/EEG) utvidgas till att omfatta också dags- tidningar som distribueras elektroniskt. Nivån på driftsstödet har anpassats utifrån kostnadsbilden hos tidningsfö- retag som distribuerar tryckta dagstidningar via bud- eller postföretag. Eftersom dagstidningsföretag som distribuerar hela sin tidningsupplaga elektroniskt inte har några kostnader för papper, tryckning och distribu- tion och kommittén anser att regelverket i möjligaste mån bör vara tek- nikneutralt föreslår kommittén att det i presstödsförordningen (1990:524) alltjämt bör finns en regel om jämkning av driftsstöd för en elektroniskt Kommittén föreslår emellertid att jämkningsre- geln skall göras automatiskt verkande och att den specificeras enligt En dagstidning vars abonnerade upplaga helt eller till viss del distribu- eras elektroniskt berättigar till jämkat driftsstöd. Jämkat driftsstöd enligt första stycket beräknas i proportion till andelen av den driftsstödsberättigade upplagan som distribueras elektroniskt. Jämkat driftsstöd kan som lägst uppgå till av det driftsstöd dagstidningen berättigar till före jämkning eller det driftsstöd dags- tidningen berättigar till om den del av upplagan som distribueras elektro- niskt inte läggs till grund för beräkningen av driftsstöd. Åtgärder för att underlätta etablering av elektroniskt distribuerade Sett utifrån nuvarande marknadssituationen och befintligt regelverk för presstöd gör kommittén bedömningen att möjligheterna att etablera en abonnerad dagstidning vars upplaga distribueras elektroniskt är begrän- Vidare bedömer kommittén att det inom ramen för det nuvarande presstödssystemet finns begränsade möjligheter att stimulera etablering- en av abonnerade dagstidningar vars upplaga distribueras elektroniskt. Behov av ytterligare utredningsåtgärder Det finns skäl att anta att räckvidden av redaktionellt material som är avsett att tas emot med hjälp av tekniska hjälpmedel kommer att öka i Utveckling bedöms av kommittén kunna leda till att tidigare skarpa skiljelinjer mellan dagstidningar, ljudradio och tv kommer att Vid ett sådant scenario kan det finnas skäl att pröva om press- stödet bör ersättas av något annat stöd på massmediemarknaden, t.ex. ett Mot bakgrund härav föreslår kommittén att det under något av bör tillsättas en utredning som tar sikte på att utreda de mediepolitiska konsekvenserna av ett teknikskifte från distribu- tion av tryckta dagstidningar till elektronisk distribution av dags- Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Värdet av fortsatta direkta och indirekta stöd Vid en sammanvägd bedömning anser kommittén att fördelarna med de direkta och indirekta stödåtgärderna klart överväger de nackdelar som kan uppstå till följd av stödåtgärderna. En väl fungerande representativ demokrati förutsätter en mångfald redaktionellt självständiga massmedier som kan informera, granska och tillhandahålla utrymme för en vital opi- nionsbildning. Utan direkta och indirekta statliga stödåtgärder på dags- tidningsmarknaden finns det en påtaglig risk för att antalet tidningstitlar skulle minska avsevärt. Kommittén delar därvid -94:s bedömning att ett ekonomiskt stöd till dagstidningsföretagen är ett ound- gängligt medel för att värna om mångfald och fri åsiktsbildning. Sett utifrån de dagstidningar som gavs ut bedömer kommittén att förslaget om en generell höjning av driftsstödet för samtliga driftsstöds- berättigade dagstidningar utom för storstadstidningarna leder till kost- nadsökningar på . Vidare bedöms kommitténs förslag om ny driftsstödstrappa för lågfrekventa dagstidningar, både riksspridda och icke riksspridda, leda till kostnadsökningar på . Kost- naderna för förslaget om ett särskilt distributionsstöd beräknas uppgå till högst tio mnkr . Tillsammans med kommitténs övriga förslag, bl.a. förslaget om sänkt gräns för abonnerad upplaga från 2 000 exemplar till 1 500 exemplar och förslagen som underlättar utgivningen av dagstid- ningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska, uppskattas merkostna- derna till femtio mnkr under överblickbar framtid. bär kommitténs förslag om tillfälligt distributionsstöd tillkommande kostnader på fem mnkr vid fullt utnyttjande I fråga om finansiering av kommitténs förslag konstaterar kommittén att statens kostnader för driftsstödet minskade . téns uppfattning bör det utrymme som frigjordes genom att kostnaderna för driftsstöd detta år minskade använ- das för att finansiera kommitténs förslag. Vidare har kommittén före- slagit att det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd en storstadstidning som högst kan berättiga till sänks med 4,5 mnkr. stegvis med 1,5 mnkr och inledas . kostnadsbesparing för staten som sistnämnda förslag innebär (per år sett utifrån situationen på dagspressmarknaden ) bidrar till att täcka de ökade kostnader som kommitténs förslag kan komma att leda till men som är svåra att förutse. Utredningar visar att kvinnor och män läser dagstidningar i ungefär Enligt kommitténs bedömning är presspolitiska åtgärder som leder till att dagstidningsläsningen i främjas därför neutrala ur ett jämställdhetsperspektiv. En annan fråga är att kvinnor generellt sett är klart underrepresenterade på ledande befattningar inom Kommitténs slutsats är att det inom ramen för presstödssystemet inte är lämpligt att utforma regler som direkt påverkar könsfördelningen inom Beslut som leder till en jämnare könsfördelning inom tidningsföretagen måste därför fattas av tidningsföretagen själva. åtgärd som kan underlätta tidningsföretagens arbete i detta avseende är tydliggörande och spridande av information om den könsfördelning som råder inom tidningsföretagen. tion torde ha resurser att iordningställa och belysa sådant material. re skulle eller annan lämplig myndighet kunna ges i uppdrag att redovisa en sammanställning av den könsmässiga fördelningen bland ledande befattningshavare hos samtliga de företag som ger ut dagstidningar. Redovisningen bör omfatta styrelser, verkstäl- lande direktörer och ansvariga utgivare. Förekomsten av statliga direkta och indirekta stöd på dagspressmark- naden leder bl.a. till att utgivningen av flera tidningstitlar kan bibehållas på många utgivningsorter. Kommittén bedömer att de förslag som pre- senterats också kan leda till nyetableringar av tidningar, inledningsvis lågfrekventa dagstidningar men också tidningar med högre utgiv- Kommittén bedömer således att förslagen har en positiv effekt på sysselsättningen samt på små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Förteckning över remissinstanser avseende Press- kommitténs betänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8) Följande remissinstanser har yttrat sig över kapitel 48 i betänkandet Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8). , , , , , , , , , , , i , , Tidningsutgivarna, ()gruppen, Pressens Morgontjänst KB (Premo), Svensk Morgondistribution KB, Tidningsbärarna KB, , , , , , Sverigefinländarnas delegation och Tidskrifter. Premo har lämnat sin skrivelse tillsammans med , och . Svensk Morgondistribution KB, Tidningsbärarna KB och har lämnat en gemensam skrivelse, i vilken även Prolog KB, Tidningsservice i , , , och Tidnings distributionsavdelning medverkar. Härutöver har en skrivelse inkommit från , projektledare för det samiska dagstidningsprojektet . Justitiekanslern, , Akademikers och Kommuner och Landsting har i sina remissvar angett att de avstår från att yttra sig över betänkandet. Sammanfattning av departementspromemorian Drifts- stöd till dagspressen (Ds 2009:68) I promemorian görs bedömningen att vissa av bestämmelserna som re- glerar driftsstödet i presstödsförordningen (1990:524) bör ändras för att säkerställa att förordningen inte står i strid med . Det föreslås att det allmänna driftsstödet för samtliga hög- och medel- frekventa tidningar ska beräknas enligt 2 kap. 2 § andra stycket press- stödsförordningen. Storstadstidningar som normalt utkommer med sju nummer ska därutöver kunna få ett extrastöd som motsvarar maximalt av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna typ av tidning i presstödsförordningen. Dessa kostnader ska redovisas i ansökan om extrastöd. Det sammanlagda drifts- stödet till storstadstidningarna får dock inte överstiga (maximibelopp). Minskningen av driftsstödet från nuvarande nivå ska ske etappvis med början . Vidare görs bedömningen att det förslag som tidigare lämnats om driftsstödets andel av kostnaderna bör genomföras, vilket innebär att gränser införs för hur stor del av tidningarnas kostnader som får täckas av driftsstödet. För hög- och medelfrekventa tidningar sätts gränsen vid och för lågfrekventa tidningar vid . Det föreslås också att driftsstödet endast ska få användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den tidning för vilken stöd har beviljats. Tidningar som har beviljats driftsstöd ska i efter- hand lämna in en övergripande redovisning till om hur stödet har använts. Ändringarna i reglerna om driftsstöd till dagstidningar föreslås träda i kraft efter att ha godkänts av Europeiska kommissio- nen i samband med den pågående prövningen av presstödet. Förteckning över remissinstanser avseende departe- mentspromemorian Driftsstöd till dagspressen (Ds 2009:68) Följande remissinstanser har yttrat sig över departementspromemorian Driftsstöd till dagspressen (Ds 2009:68). , , , , , , , , , , Föreningen , Föreningen press, , , , Annonsörer, Kommuner och Landsting, Tidningsutgivarna och . Härutöver har skrivelser inkommit från och kommun. , , , , , Akademikers och Tidskrifter har uppgett att de inte har några synpunkter eller avstår från att yttra sig över promemorian. Förteckning över instanser som har yttrat sig över framställan om ändringar i press- stödsförordningen lämnade en framställan till med förslag till ändringar i presstödsförordningen (1990:524). Följande instanser har yttrat sig över förslagen i framställan. Justitiekanslern, (), , , , Föreningen , , i , , , och (). TCO har översänt Svenska Journalistförbundets remissvar som sitt eget. , , , , , Kommuner och Landsting och Akademikers har uppgett att de inte har några synpunkter eller avstår från att yttra sig över framställningen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , Adelsohn , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:199 Nya villkor för stödet till dagspressen