prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — Under det svenska ordförandeskapet i EU var klimat och utveckling en av prioriteringarna inom utvecklingssamarbetet, vilket resulterade i att rådet antog slutsatser om klimat och utveckling, som blir styrande för kommissio- nens och medlemsstaternas fortsatta arbete i frågan (se vidare avsnitt 2.2.3). För varje land eller region där DCI eller EDF tillhandahåller biståndsmedel skrivs s.k. strategidokument, gemensamt av kommissionen och samarbetslan- det. I dessa dokument ska flera miljöaspekter integreras. Ett särskilt kapitel om landets miljösituation ska finnas med och miljökonsekvensbeskrivningar ska utarbetas. Alla projektförslag måste kontrolleras för att identifiera potentiell miljöpåverkan. Då arbetet med miljö och klimat inom insatser tar avstamp i den programmering som följde på EU Development Policy Statement: Consensus (DPS) med början 2007-2008 består resultaten under nuvarande ramverk snarare i påbörjade program och insatser än konkreta uppnådda resultat. En större genomlysning av resultat kan väntas i samband med halvtidsöversynen av DCI respektive EDF (se avsnitt 2.2.3 för mer om DPS). REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Utöver det centrala arbetet med rådsslutsatser kan påverka kommissio- nens operativa insatser genom deltagandet i genomförandekommittéerna för EDF och DCI som möts i en gång . Ett hinder för att kunna belysa konkreta resultat är att presentationerna av planerade program och insatser inte är formulerade i termer av mål utan har snarare en deskriptiv ansats i form av diskussion om fokusområde och val av aktör eller utförare. Utvärderingar av insatserna fokuserar i stort på hur väl de olika insatserna svarar mot de behov som finns angivna i samarbetsländernas egna fattigdoms- analyser. I detta arbete verkar för att utförliga redogörelser om hur väl dessa behov uppfylls ska redovisas innan kommittén godkänner nya/fortsatta insatser och program. utsända vid utlandsmyndigheter med biståndsverksamhet har en viktig roll i att påverka kommissionens genomförande av biståndet genom samverkan med EU-delegationerna i samarbetsländerna. Syftet är att se till att exempelvis landstrategierna uppfyller de krav som ställts av rådet och att genomslaget för svensk politik i EU-biståndet ökar. I en vägledning för detta arbete som har tagits fram lyfts bl.a. miljö och klimat som särskilt viktiga frågor att följa upp på landnivå. Exempel på insats: Gola Park En nationalpark på gränsen mellan och skyddar skog och känslig natur som den bidrar till fred i regionen. Gola Peace Park invigdes . Totalt handlar det om mark i (Gola ) och i (Lofa and Foya ) som skyddas. Skogen är en av de sista kvarvarande regn- skogarna i och en av världens mest artrika, t.ex. finns 250 fågelarter och 50 däggdjur i , många av dem utrotningshotade. Skogen är också viktig för de människor som bor i området, till exempel när det gäller vatten- försörjning. Skogen hindrar också jorderosion vilket är viktigt för jordbruket. Ett antal givare bidrar till finansieringen av projektet. är dock den största givaren och står för genom det tematiska programmet för miljö inom DCI, vilket motsvarar av projektet. 2.6 Slutsatser när det gäller miljö och klimat strävar efter att skapa förutsättningar för människor som lever i fattig- dom att förbättra sina levnadsvillkor på ett miljömässigt hållbart sätt. utvecklingssamarbete kring miljöfrågor har lett till effekter på både kort och lång sikt och har bidragit till att skapa bättre förutsättningar för hållbar fattig- domsminskning och utveckling globalt och i enskilda samarbetsländer. Erfa- renheter och lärdomar arbetas successivt in i utvecklingssamarbete. Det är en utmaning att identifiera och förmedla de komplexa samband som finns mellan miljö, fattigdomsminskning och tillväxt. Det är ytterligare en utmaning att utifrån insikterna om dessa samband arbeta vidare för att inte- grera klimat och andra miljöfrågor i alla sektorer, även de som inte traditionellt agerar utifrån ett integrerat synsätt på fattigdomsminskning och miljö. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Miljöfrågorna har fått ett större utrymme i svenskt utvecklingssamarbete . Utvecklingssamarbetet genom Sida som gått till miljörelaterade insatser har ökat med . Klimatfrågan har fått större genomslag i utvecklings- samarbete, mycket beroende på ett växande intresse i samarbetsländerna, som i sin tur stärkts av regeringens tematiska prioritering miljö och klimat. Av de 25 insatserna i avsnitt 2.3.2 har beaktat klimatfrågorna. Det innebär att insatserna direkt eller indirekt bidrar till klimatanpassning eller utsläpps- minskning. Det finns ett antal exempel på insatser där effekter på kort och medellång sikt kan redovisas. Det handlar bland annat om minskade utsläpp, hantering av farligt avfall, nya institutioner, certifiering av skogsbestånd och förbättrad vattentillgång. Flertalet insatsresultat som redovisas i denna skrivelse är dock på prestations nivå. Exempelvis publikationer, rådgivning, utveckling av riktlinjer, utbildnings- och informationsinsatser, nya lagar och förordningar. Ett exempel där stöd resulterat i goda förutsättningar för utvecklingseffekter är miljö- förvaltningsstödet till , där bidragit till att etablera nya miljö- myndigheter och till att en ny lag om miljöskydd inklusive kemikaliehantering har antagits. Dessa prestationer bidrar till förutsättningar för de utvecklings effekter som är målet med insatsen. Många insatser har syftat till att integrera miljöfrågorna i andra sektorer samt öka det tvärsektoriella samarbetet mellan ministerier. Exempel på det är den dia- log om miljöfrågor som förs inom ramen för budgetstödet i . För att underlätta genomslaget av miljöintegrering har genom utbildningsinsat- ser och utveckling av strategier hjälpt samarbetsländer att synliggöra miljö- och klimatdimensioner. Svenskt stöd har i flera fall bidragit till att omsätta politiska prioriteringar i planer och program för förbättrad miljöövervakning och kontroll. I vissa fall har , utöver att ha gett stöd till översyn och utveckling av nationell miljö policy, även stärkt kapaciteten för kontroll och efterlevnad. Exempel på detta är »Environmental Programme Support« i där finansierat utbild- ning av inspektörer och skapat partnerskap med polisen för att öka efterlev naden av miljöregler. som det är svårt att på kort sikt fastställa att dessa prestationer gett effekter i form av en bättre hantering av miljöfrågorna, är ovan nämnda prestationsresultat indikationer på att svenskt bistånd bidrar till miljömässig hållbar utveckling. Insatser i samarbete med det civila samhället har i flera fall resulterat i goda resultat, både lokalt och på nationell policynivå. I många fall har det även ökat möjligheten till politiskt ansvarsutkrävande, exempelvis har den indiska påver- kansorganisationen () framgångsrikt utnyttjat parlamentariska processer för förbättrad miljökvalité i . Insatser av denna typ har också haft effekt i form av minskad mänsklig sårbarhet och fattigdomsreducering. Civila samhället kan utöva påverkan och bidra till att driva igenom beslut och aktionsplaner för en bättre miljö. Stödet till Tarun i är ett exempel på detta. Genom att samla människor kring vat- tenfrågan, en nyckelresurs i ökenstaten , har de med små ekonomiska REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT bidrag lyckats åstadkomma en genomgripande förvandling och multidimensio- nell fattigdomsreduktion av hela samhällen. Säker tillgång till vatten även under flerårig torka och starkare social sammanhållning har både mångdubblat lant- bruksavkastningen och fått flickor att gå i skolan istället för att bära vatten. Insatsen har också förändrat och politik i dessa frågor, exempelvis har bybornas självbestämmande över lokala naturresurser stärkts. Utvecklingssamarbetet via Sida till multilaterala organisationer avseende miljö och klimat har dubblerats i jämförelse med 2008. Denna typ av stöd kombineras ofta med en aktiv dialog. Dialogen har exempelvis bidragit till att stöd till förnybar energi ökat och att ekosanitets lösningar har kommersialiserats och blivit tillgängliga för fler människor i samarbetsländer. Det är svårt att göra en sammanfattad redovisning av resultat för det multi- laterala stödet, t.ex. per organisation eller sektor, eftersom det handlar om ett stort antal aktörer med olika mandat. Organisationerna har också mycket varierande sätt att redovisa resultat. I flera fall finns det brister när det gäller systematiken i resultatredovisningen hos respektive organisation. Stärkt resul- tatstyrning och resultatredovisning är en genomgående viktig fråga i dialog med de multilaterala utvecklingsorganisationerna. Syftet är såväl att stärka effektiviteten hos de multilaterala organisationerna som att få en tydlig redovisning av resultaten av organisationernas verksamhet. Dessa frågor tas upp löpande med alla multilaterala organisationer och är centrala svenska krav i påfyllnadsförhandlingar. Resultatorienteringen förbättras nu generellt i orga- nisationerna men i de flesta fall gäller dessa för programmeringsperioder som ännu inte är avslutade. En generell slutsats är att multilaterala organisationer är särskilt viktiga på miljö- och klimatområdet på grund av frågornas gränsöverskridande karaktär. Antalet multilaterala organisationer och fonder med uttalat miljösyfte har ökat, liksom de större utvecklingsorganisationernas insatser på miljö- och klimat- området. har drivit och fått igenom tydliga krav på effektivisering och fokusering av verksamheten i de olika organisationerna vilket bidragit till att förbättra deras förutsättningar för att åstadkomma resultat. Nedan följer ett antal lärdomar både vad gäller det svenska bilaterala och multilaterala biståndet inom miljö och klimat som särskilt förtjänar att lyftas fram. Iutvecklingsländerärdetoftapolitisktsvårtattförebyggaframtidamiljö- problem genom att avstå från kortsiktiga vinster i närtid. Historiskt sett har miljö och klimatfrågor inte fått genomslag i nationella strategier för fattig domsminskning men detta har stadigt förbättrats. Ett samarbetslands uttalade politiska prioritering inom miljö- och klimatområdet omsätts dock inte alltid i lagar, planer och budgetallokeringar. ska även fortsatt ha miljö- och klimatfrågor som en utgångspunkt för dialog och utvecklings- samarbete såväl bilateralt som multilateralt. Integreringavmiljöfrågorisamtligasektorerskaparbättreförutsättningar att åtgärda underliggande drivkrafter som leder till att miljöproblem upp- står. Strategiskt påverkansarbete och politisk dialog på hög nivå kan under- lätta tvärsektoriell integrering av miljöfrågorna. avser att intensifiera arbetet med att integrera miljöfrågorna i samtliga sektorer. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Miljö-ochklimatrelateratutvecklingssamarbeteäroftaprocesserdärde förväntade effekterna ligger långt fram i tiden. Utvecklingsfrågor inom området är ofta komplexa med många aktörer med skilda uppfattningar och intressen. Komplexiteten gör det svårt att finna entydiga indikatorer och skapa robusta och lätthanterliga uppföljningssystem. Bra uppföljningssystem med tydliga indikatorer och information om utgångsläget är viktigt för att uppnå hållbara resultat. Framförallt insatser för kapacitetsutveckling kräver lång- siktighet, uthållighet, tydligt ägarskap och anpassningsförmåga till föränd- rade omständigheter. En lärdom är att även fortsättningsvis ska arbeta aktivt för att förbättra ländernas egna system för uppföljning. Detäroftaenklareattplaneraochbudgeteraförinsatsermedkortavtals- längd som fokuserar på ett begränsat område och som har ett tydligt avgrän- sat mål. Det är även ofta lättare att uppnå förväntade resultat för dessa insat- ser, vilket visar sig i skrivelsen. Insatser vars mål har varit att minska utsläpp till luft och vatten har ofta uppnått goda resultat med bestående effekter. I många fall kräver dock ett lyckat genomförande och goda resultat förutom att ett utvecklings- och miljöproblem identifieras, att kunskap om dess orsa- ker genereras, att förvaltningsstrukturer och incitamentsystem reformeras samt att tekniska förbättringar införs. Vilka delar väljer att stödja beror både på det lokala sammanhanget och på svenskt kunnande och erfa- renheter. Generellt kan sägas att tenderar att röra sig bakåt i denna kedja i syfte att rätta till orsakerna snarare än att lindra symptomen. Möjlig- heten att påverka tenderar att öka ju tidigare i processen en insats sker, men gör ett sådant förfarande det svårare att härleda och följa upp effekterna av insatsen. En lärdom är att för denna typ av insats är det ännu viktigare att noggrant planera och definiera tydliga mål för vad verksam heten som stödjer ska uppnå. Likaså behöver en löpande uppföljning planeras och eventuell information om utgångsläget samlas in. är en förutsättning för att åstadkomma resultat. Flera utmaningar vad gäller samarbetsländernas ägarskap för miljö- och klimatbistånd kan noteras. Miljöproblem är ofta gränsöverskridande och därmed svåra att påverka för ett enskilt land. För att nå resultat krävs ofta en god regional samverkan och ett gemensamt ansvarstagande. Miljöfrågor bör dessutom ofta hanteras gemensamt inom flera sektorer vilket kan göra det svårt att fast- ställa vilka institutioner och myndigheter i ett land som har huvudsakligt ansvar. Miljöfrågor är ofta lågt prioriterade i samarbetsländernas statsbud- getar, vilket innebär att det saknas nationella resurser för genomförande av miljöfrämjande åtgärder. Det är därför viktigt med en tydlig strategi för när och hur samarbetsparten ska ta det fulla ansvaret, inklusive finansiering, för en insats. ska verka för att öka samarbetsländers engagemang och ägarskap för miljö- och klimatfrågor. Det är en utmaning för svenskt bistånd att ge ett kraftfullt och resultatinriktat stöd utan att ta över samarbetspart- nerns ägarskap. Oftaärdetnödvändigtattökakunskapenhosbeslutsfattareochallmänhet om förhållandet mellan miljöproblem och fattigdom. stöd till kapa- citetsutveckling har haft stor betydelse i flera länder. Det har bland annat bidragit till sektorreformer, organisationsutveckling, ökad personalkompe- REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT tens, utveckling av strategier och ramverk samt stärkande av system för data- insamling och informationsutbyte. ger också stöd till kapacitetsut- veckling på miljöområdet genom multilaterala organisationer så som GEF, , UNDP och utvecklingsbankerna. Förståelsen för olika miljöproblem är dock ojämn i många av samarbetsländer och efterfrågan på miljö- förbättrande åtgärder kan vara låg. Ofta saknas kapacitet för kontroll och efterlevnad av miljölagstiftning. En lärdom är att kapacitetsutveckling som bidrar till ökad kunskap om miljö- och klimatproblem, kan i sin tur bidra till strategiska budgetallokeringar och resultatorienterad verksamhet och är således en viktig del av miljö- och klimatbiståndet. Denstoraökningenavglobalamiljöinitiativ,genomettflertalaktörersåsom bilaterala och multilaterala organisationer, globala och/eller vertikala program och fonder har lett till en ökad fragmentering på miljöområdet. En stor del av det svenska miljö- och klimatbiståndet bedrivs fortfarande i projektform. En lärdom är att för att minska fragmenteringen och öka koordinering, effektivitet och nationellt ägarskap bör verka för att stödet genom programansatser ökas och att principerna för biståndseffektivitet även följs i multilaterala sammanhang i linje med den svenska strategin för multilate- ralt utvecklingssamarbete. Som en del av arbetet med att effektivisera det samlade internationella utvecklingssamarbetet bör driva på för ökad samverkan och samordning mellan olika multilaterala organisationer. Ettstrategisktdialog-ochpåverkansarbete,baseratpågodkunskapomde lokala förhållandena i både budgetstödssammanhang och sektorarbetsgrup- per är viktigt för att öka fokus på miljö- och klimatproblem. anses ofta ha kunskapsmässiga fördelar på miljöområdet i givargemensamma grupper och förväntas spela en stor roll. En lärdom är att påverkansarbete bör bedrivas både där det finns en stark direkt koppling till miljö- och klimat frågor, exempelvis miljöförvaltning, energi och vatten, och i sektorer där aspekter av miljömässig hållbarhet traditionellt inte integreras som en utvecklingsfråga. Enskildaindividerochgrupperskahatillgångtillinformationomden nationella miljö- och klimatpolitiken. Det ska vara möjligt att ta reda på vilka mål som finns, hur biståndet används och vilka resultat som uppnås. Det civila samhället och media har en viktig roll att öka efterfrågan på en ren och funktionell miljö, till exempel genom utbildningsinsatser. De har också en viktig roll i att sprida kunskap om miljö- och klimatförhållandena. Införandet av miljöindikatorer i ländernas system för uppföljning och statis- tik kan spela en viktig roll. avser verka för att stärka globala, regio- nala och nationella mekanismer för ansvarsutkrävande inom miljö- och klimatområdet. ska också verka för att samarbetsländers regeringar skapar förutsättningar för medborgare att delta, få tillgång till information och därmed kunna utkräva ansvar. ska dessutom fortsätta verka för att de program som stöds är förankrade i folkvalda församlingar och bland nyckelintressenter inom miljö- och klimatområdet. Detkommerialltstörreutsträckningbliviktigtattseöverochrapportera finansiella flöden till utvecklingsländer med koppling till klimatanpassning och utsläppsbegränsningar, för att få en samlad bild över hur den samlade internationella finansieringen täcker de faktiska behoven. Det är därför viktigt REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT att klimatbistånd kännetecknas av transparens och öppenhet och att fler givare rapporterar om hur mycket de avsätter till klimatanpassning och utsläppsbegränsningar. OECD-DAC har utvecklat ett system för att rappor- tera flöden av klimatbistånd, som bör utgöra en god grund för fortsatt arbete. är pådrivande för att EU och andra givare öppet ska redovisa vad de avsätter till klimatinsatser inom utvecklingssamarbetet. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Resultatbedömning av samarbetet med fyra samarbetsländer Detta kapitel innehåller en resultatredovisning för fyra svenska samarbets länder som genomgått en resultatbedömning inför en ny strategiperiod. Samarbetsländerna är , , och och tillhör landkategori 1, långsiktigt programsam arbete, och tillhör landkategori 3, reformsamarbete i . Av det totala svenska biståndet (inklusive humanitärt stöd samt stöd till enskilda organisationer och forskning) till länder för långsiktigt programsam- arbete har gått till och . För kategorin reformsamarbete i har av biståndet gått till och . har granskat generellt budgetstöd för fattig- domsbekämpning (budgetstöd) som lämnats till . har även granskat budgetstöd till andra länder. anser att Sidas ledning brister i styrningen och uppföljningen av budgetstödets hantering inom Sida. har lämnat rekommendationer till Sida för hur dessa brister kan åtgärdas. Regeringen har vidtagit åtgärder för att Sida ska komma till rätta med den kritik som har framfört, bl.a. genom uppdrag i regleringsbrev samt uppdrag till att förbättra och säkerställa den interna styrningen och kontrollen vid Sida. Regeringen avser även att förtydliga sin styrning av budgetstödet i de kom- mande nya riktlinjerna för samarbetsstrategier. utvecklingssamarbete med och påbörjades . och ingår i Västafrikastrategin som ursprung- ligen omfattade och därefter har förlängts att gälla . Nya samarbetsstrategier ska utarbetas för båda länderna . och ligger strax söder om och tillhör de absolut fattigaste länderna i världen, plats 177 respektive plats 178 av 182 länder i en jämförelse som gör . Båda länderna präglas av mycket svåra klimatbetingelser. ingick i samarbetsstrategin för västra som omfattade . I samband med landfokuseringen 2007 beslutades att REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT stödet till och skulle fasas ut och att fokus på skulle öka. Samarbetsstrategin för omfattade . Regeringen fattade beslut om nya samarbetsstrategier för och . De gamla strategierna för och skrevs innan regeringen reviderade riktlinjerna för samarbetsstrategier. Målen i strategierna är därför mycket allmänt formulerade. Det övergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Det övergripande målet ska uppnås genom stöd till tre samarbetsområden: 1.Fattigdomsinriktad och hållbar tillväxt 2.Demokratisk samhällsstyrning och social utveckling 3.Hållbar utveckling av naturbrukssektorerna. Enligt samarbetsstrategin ska de två första samarbetsområdena utgöra de volymmässigt största . Särskild vikt ska läggas vid jäm- ställdhet mellan könen samt kvinnors och flickors rättigheter. Programstöd, det vill säga budgetstöd eller sektorprogramstöd, bör användas givet att nöd- vändiga förutsättningar för dessa samarbetsformar föreligger. En förbättrad harmonisering och samordning samt ett fördjupat samarbete mellan givare ska eftersträvas. Som framgår av tabell 3.1 har det svenska stödet till uppgått till sammanlagt , varav stödet till forskning uppgått till . De volymmässigt största sektorerna är ekonomisk utveckling, där lämnat stöd till fattigdomsstrategi genom generellt budgetstöd om och social utveckling, där stött sektorprogrammen för utbildning och hälsa. Utöver programstöd har det svenska stödet kanaliserats genom gemen- samma givarfonder till förmån för insatser inom naturresurssektorn samt demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. En del av dessa medel har kanaliserats genom internationella enskilda organisationer och nationella motsvarigheter. Det samlade biståndet till har uppgått till av landets bruttonationalinkomst . REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Utvecklingssamarbetet med , 2004-2009, fördelat på sektor Följande redovisning innehåller resultat från ett urval representativa insatser inom respektive samarbetsområde. Fattigdomsinriktad och hållbar tillväxt Inom samarbetsområdet fattigdomsinriktad och hållbar tillväxt ska främja en stabil makroekonomisk utveckling och en ökad miljömässigt hållbar tillväxt som möjliggör genomförandet av strategi för tillväxt och fattigdomsminskning (PRSP) och kommer de fattigaste till del, framför allt fattiga kvinnor och flickor på landsbygden. stödjer genomförandet av strategi för tillväxt och fattig domsminskning (PRSP) genom generellt budgetstöd. har budgetstödet bidragit till verksamhet som gett vissa positiva resultat. I nedanstående tabell redovisas denna utveckling genom ett antal indikatorer som återfinns i PRSP. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Utveckling i , indikatorer från PRSP utförd av utbildad personal Antal elever per lärare Andel av befolkningen med I texten som följer presenteras ett urval resultat som uppnåtts inom ramen för strategi för tillväxt och fattigdomsminskning. Denmakroekonomiskapolitikenharvaritsundtrotsupprepadeexterna chocker i ekonomin. Den ekonomiska tillväxten har varit positiv och legat på en stabil nivå om . Det kan jämföras med regeringens egen målsättning om en tillväxt på , som också var målsättningen i den tidigare fattigdomsstrategin 2004-2006. Den kraftiga befolkningstillväxten på innebär dock en svagare ekonomisk tillväxt per capita och ett ökat tryck på grundläggande samhälls- service då antalet barn som föds ökar i snabbare takt än utbyggnaden av social service. 2003, men fortfarande beräknas av befolkningen ligga under fattigdomsstrecket. Det är inte troligt att målet att minska fattigdomen till av befolkningen uppnås 2015 med nuvarande tillväxt- takt. egen målsättning ligger något under de uppsatta millen- niemålen. Landets mått på fattigdom understiger en US dollar , med hänsyn tagen till lokala matvanor. Samma mått har använts , vilket möjliggör en jämförelse . REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT