prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning (jämför Undantag från generella principer ovan). Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta vär- dets princip. Detta innebär att de tas upp till an- skaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försälj- ningsvärde med avdrag för beräknad försälj- ningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaf- fenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffnings- värdet om det föreligger särskilda omständighe- ter och det är förenligt med god redo- visningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. ringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. Anläggningstillgångar värderas till anskaffnings- värde med avdrag för ackumulerade avskriv- ningar. Avskrivningstiderna är anpassade till re- spektive tillgångs förväntade ekonomiska livs- längd. Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Me- toden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräk- ningen. Årets andel av företagens resultat redo- visas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt ka- pitalandelsmetoden. I bilaga 3 Statliga bolag re- dovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilagan. Kommentarer till särskilda poster Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos Riks- gäldskontoret De TV-licensmedel som tas ut enligt lag sätts in på ett konto i varifrån de betalas till de tre public service-företagen , och . Medlen förvaltas för statens räkning av Radiotjänst i . Övergångsvis tillförs extrapengar till Radiotjänst genom ett särskilt lån i , det s.k. distributionskontot. Härigenom finansieras de tillfälligt ökade kostnaderna för samtidig distribution av TV-utsändningar i analog och digital form som krävs för att det ska vara möjligt att gradvis övergå till digitala TV- utsändningar. Avsikten är att distributions- kostnaderna efter omläggningen ska vara lägre än kostnaderna skulle vara för analoga utsändningar. redovisar i sin årsredovis- ning en fordran för TV-licensmedel uppgående till och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på , netto en skuld på , till den s.k. Rundradiorörelsen. Radiotjänst har inte tagit upp tillgången och skulden i sina räkenskaper, eftersom det är fråga om förvaltade medel, inte tillgång och skuld för egen räkning. Medlen kommer att tas i anspråk respektive återbetalas i den ordning som beslutar särskilt. fordran och skuld har inte tagits med i balansräkningen eftersom de är interna i staten som Rundradiorörel- sens redovisning inte ingår i någon statlig redo- visningsenhet som redovisas som motpart till . Statsskulden värderas inklusive derivatinstru- ment, som skuldbytesavtal och valutaterminer. Dessutom värderas skuldinstrumenten i den statliga redovisningen till nominellt slutvärde. I balansräkningen redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myn- digheters innehav av statspapper, till skillnad från redovisning av den okonso- liderade statsskulden (se även avsnitt 3.1.4). Den konsoliderade statsskulden uppgick till , medan den okonsoliderade statsskulden uppgick till . I ett antal fall görs transfereringar genom kredi- tering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos . Den skattskyldige får således en skattereduktion. Denna subven- tion redovisas bland transfereringarna i resultat- räkningen, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. Dessa transfereringar redovisas således brutto i resultaträkningen och redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av sub- ventionen. Det bakomliggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisningsprin- cipen Innehåll före form (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att transfere- ringen och skatten ska redovisas brutto. De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomsttitel- grupp 8100, Utgifter som redovisas som kredite- ringar på skattekonto. I statsbudgeten har av- gränsningen gjorts utifrån kopplingen till skat- telagstiftningen, så att nedsätt- ningar/subventioner som saknar koppling till skattelagstiftningen redovisas som transfere- ringar. Nedsättningar med koppling till skatte- lagstiftningen men där det av administrativa skäl är enklare med en nedsättning än en ändrad skattelagstiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. De redovisas också i anslutning till respektive skatt i den nya budgetstrukturen i stället för som tidigare i en särskild inkomsttitelgrupp eller inkomsthuvud- grupp. Den avgränsning av transfereringar som tillämpas överensstämmer med nationalräken- skaperna. Enligt , , ska endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas. Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statsbudgeten. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel , Kompensation för mervärdesskatt, kommuner, vilket minskar inkomsterna i statsbudgeten. I re- sultaträkningen har det dock bedömts vara mest rättvisande att bruttoredovisa momskompensa- tionen som lämnade bidrag och skatteintäkter. Det innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är högre än nettobe- loppen på inkomsttitlar respektive anslag i stats- budgeten. Transfereringar i det kommunala utjämningssy- stemet Den kommunalekonomiska utjämningen netto- redovisas på statsbudgeten varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssy- stemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnads- utjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt tas in under anslaget i stället för på inkomsttitel. I resultat- räkningen har det bedömts vara mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen. Det innebär att både transfere- ringar och skatteintäkter är högre än i statsbudgeten. Momskompensation till statliga myndigheter Statliga myndigheter har rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för in- gående mervärdesskatt. Myndigheterna rekvire- rar medlen från och i statsbudgeten redovisas kompensationen som debitering (ne- gativ inkomst) på inkomsttitel , Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter. I skattebe- greppet som ansluter till nationalräkenskaperna ingår denna skatt brutto som en del av den of- fentliga sektorns och statens skatteintäkter. Det är naturligt eftersom mervärdesskatten ingår i myndigheternas konsumtionsutgifter i national- räkenskaperna där får man således en bruttore- dovisning. I resultaträkningen, liksom i myndig- heternas redovisning, nettoredovisas däremot kostnaderna. Därför redovisas skatteintäkterna efter avdrag för denna kompensation. Resultatandelar i dotter- och intresseföretag Resultatandelarna i dotter- och intresseföretag redovisas avseende de fyra kvartalen 2009, med undantag för Nordiska investeringsbanken där delårsbokslut för andra tertialet har använts. Det innebär att årsredovisningen för staten på denna punkt avviker från Kammarkollegiets årsredo- visning, som av tidsskäl inte har beaktat fjärde kvartalets resultat hos vissa bolag. Överföringar till och från pensionssystemet Eftersom AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten (PPM) inte konsolideras i årsredo- visningen för staten behandlas de överföringar som görs mellan dessa organisationer och staten i övrigt som externa transaktioner. inbetalas socialavgifter och all- männa pensionsavgifter från arbetsgivare, egen- företagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatteintäkter. Där- efter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP- fonderna och PPM. Löpande rekvirerar Försäk- ringskassan, som betalar ut pensionerna, dess- utom medel från AP-fonderna för de månatliga utbetalningarna av pension. Efter utgången av ett taxeringsår görs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP-fonderna och PPM, i samband med att pensionsrätter fastställs. har de socialavgifter m.m. som in- betalats och överförts till AP-fonderna understigit de pensionsme- del som rekvirerats från AP-fonderna för utbe- talning av pension. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna elimineras i årsredo- visningen för staten och endast nettoöverfö- ringen från AP-fonderna kvarstår därför och blir därmed en transferering från ålderspen- sionssystemet (Intäkt av bidrag). Föregående år redovisades en transferering till ålderspensions- systemet med motsvarande nettobelopp. För premiepensionssystemet har inbetalda av- gifter överstigit utbetalda pensioner med bety- dande belopp även 2009 och detta redovisas som en transferering till hushållssektorn, eftersom PPM hänförs till hushållssektorn. rättande av Stabilitetsfonden (prop. 2008/09:61, 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17). fonden ska finansieras det stödsystem som in- premiepensionssystemet i hushållssektorn i stäl- förts i lagen (2008:814) om statligt stöd till kre- let för som tidigare socialförsäkringssektorn, i ditinstitut (stödlagen). enlighet med principer för denna typ av system fonden från anslag på stats- som fastställts inom Europeiska unionen. I stödlagen finns föreskrifter om redovisningen för staten har viss anpassning att de kreditinstitut och andra företag som om- gjorts till detta. fattas av stödlagen ska betala en stabilitetsavgift I redovisningen av statsbudgetens utfall dras (7 kap. 2 §). Denna avgift ska tillföras fonden. den del av arbetsgivaravgifter och egenavgifter Bestämmelserna om stabilitetsavgiften trädde i som förs till premiepensionssystemet av från in- kraft (prop. 2009/10:30, täkterna, så att skatterna redovisas exklusive de 2009/10:FiU7, rskr. 2009/10:86). Då fondens medel i betydande grad kan be- Bland utgifterna för ålderspensionssystemet som dömas komma att användas inte för kostnader redovisas utanför men i anslutning till budgeten utan för olika slag av finansiella tillgångar redovi- och under utgiftstaket, redovisas utbetalda pen- sades överföringen från anslag inte som en kost- sioner exklusive premiepensioner. nad i statens resultaträkning 2008. I resultaträkning, balansräkning och finansie- medlen direkt från nettoförmögenheten i balans- ringsanalys redovisas däremot ålderspensionerna räkningen till balansposten Fonder. i sin helhet, liksom i berörd myndighets redovis- avsikten att de avgifter som tas in ska redovisas ning, som en del av statens transfereringar och som intäkter i resultaträkningen och som avsätt- avgifterna redovisas som en del av intäkterna av ningar till fonder. De kostnader som uppkom- Det har bedömts ha ett värde att ha kvar mer avses i första hand avräknas mot de avgifter denna redovisning av totala pensionsutbetal- som kommit in, och då med upplösning av fond ningar från staten och motsvarande avgifter både som motsvarande tillförsel av medel. på kostnads- och intäktssidan. Det har även ett går under 15 miljarder värde att se överföringen till premiepensionssy- kronor är avsikten att resultaträkningens saldo stemet brutto, som det kan finnas defi- Metoderna kompliceras om fonden nitionsmässiga problem med att bestämma vil- ken del av avgifterna och medel tillförda från an- Regeringen kommer att bevaka utvecklingen, så slag som egentligen ska ses som transferering till att redovisningen långsiktigt ger en rättvisande bild av händelserna på detta område. och rekvisition av pensionsmedel delas upp på har fonden ökat med bankgarantiavgifter och finansiella intäkter och det är således ingen som nu omfattar endast AP-fonderna å ena si- oklarhet i denna fråga. dan, och hushållssektorn å den andra. Periodiseringar av bidrag till kommuner Skatteintäkter har sambandet med motsvarande belopp i statsbudgeten tydliggjorts. ut som tillfälligt konjunkturstöd till kommuner Medlen är avsedda att användas och i regeringens propositioner har bland skatteintäkterna i den konsoliderade redo- angivits att det förutsätts att mottagarna periodi- visningen enligt den definition av skatter som De är också hänförda till 2010 i natio- Hos den myndighet som redovisar De har därför även periodise- aktierna (Kammarkollegiet) ingår beloppet i rats i resultat- och balansräkningarna. Resultatandelar i dotter- och intresseföretag. Omklassificering i årsredovisningen för görs genom att posten Resultatandelar minskas och posten Skatteintäkter ökas med faktiskt erhållen utdelning (2009). förväntade överskott av utsläppsenheter Parter med kvantitativt åtagande i klimatkon- ventionens Kyotoprotokoll tilldelas en mängd utsläppsenheter (Assigned Amount Units, AAU) motsvarande den mängd parten får släppa ut i ton koldioxidekvivalenter under åtagandepe- rioden 20082012. Den tilldelade mängden ju- steras för förvärv och överlåtelse av utsläppsenheter i enlighet med Kyotoprotokollets artikel 6 (Joint Implementa- tion), artikel 12 (Clean Development Mecha- nism) eller artikel 17 (). har tilldelats 375 864 317 AAU för pe- rioden 20082012. För att ska uppnå sitt åtagande under Kyotoprotokollet ska utsläppen av växthusgaser inte överstiga den tilldelade mängden, justerat för förvärv eller överlåtelse av utsläppsenheter. De senaste prognoserna tyder på att kommer få ett överskott på AAU, dvs. att ut- släppen av växthusgaser kommer att vara lägre än det förutsedda innehavet av AAU för perioden 20082012. Överskottet uppskattas till ca koldioxidekvivalenter. Det fak- tiska nettot kan fastställas sedan avräkning skett 2014. har det skett en viss handel med AAU. Handeln har dock varit begränsad och transaktionerna är inte offentliga. Marknaden kan därmed inte anses vara likvid, vilket innebär att en värdering av ett förväntat överskott av AAU är högst osäker. Genomsnittspriset för de affärer som gjordes uppskattas av till ca per AAU. Någon värdering av överskottet har således inte kunnat göras och därmed har inte någon tillgång redovisats i balansräkningen. 4.4.2Redovisningsprinciper, statsbudgetens utfall Statsbudgeten redovisas enligt de principer som följer av lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) och beslut om stats- budgeten. Avgränsningen är den som följer av riksda- gens budgetbeslut. Enligt budgetlagen ska re- geringens förslag till statsbudget omfatta alla in- komster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Undantag görs för vissa verksamheter där inkomster endast ska bi- dra till att täcka verksamhetens kostnader och verksamheter där kostnaderna helt ska täckas med verksamhetens intäkter. I praktiken innebär detta i allt väsentligt samma avgränsning som den som gäller för resultat- och balansräkning- arna. Om en myndighet eller en del av en myn- dighets verksamhet varken har anslag på budge- ten, redovisar inkomster mot inkomsttitel eller gör betalningar via de statliga betalningssystem som har koppling till statens centralkonto i , kommer dock myndigheten inte att påverka statsbudgetens utfall. Statsbudgetens utgifter redovisas mot anslag och statsbudgetens inkomster redovisas mot in- komsttitlar. Enligt budgetlagen ska avräkning mot anslag för transfereringar göras det år då betalning sker medan avräkning mot inkomst- titlar för skatt ska göras det år då betalning er- hålls. Övriga utgifter och inkomster avräknas det år till vilket utgiften respektive inkomsten hän- för sig. beslutade om ändrad grund för avräkning av myndigheternas förvaltningskostnader mot anslag (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Förändringen innebär att för de flesta myndigheter kommer poster som föränd- ring av semesterlöneskuld, upplupna kostnader i övrigt, förändring av avsättningar samt andra pe- riodiseringar att avräknas mot anslag redan när kostnaden identifieras, i stället för att som tidi- gare avräknas när faktura kom in till myndighe- ten eller i vissa fall när betalning gjordes. För- ändringen berör anslagsfinansierad verksamhet, men och som redan tidi- gare tillämpade kostnadsmässig anslagsavräk- ning, liksom universitet och högskolor som har en egen modell för anslagsavräkning, påverkas i princip inte. I redovisningen av Statsbudgetens utfall analyseras hur förändringen påverkat utfallet . Universitet och högskolor tillämpar för en stor mängd anslag inom grundutbildningsområ- det en anslagsavräkningsmodell som innebär att löpande avräknas en tolftedel av årsbeloppet oavsett verklig förbrukning medan görs en slutlig anslagsavräkningen är beroende av volymen studieprestationer upp till ett visst maxbelopp, medan. är undantaget från denna modell och i stället är den löpande avräkningen densamma som den slutliga. En viktig punkt i redovisningen mot stats- budgeten är preciseringen av skattebegreppet som även ges uttryck i statsbudgetens indelning och som även utgår från nationalräkenskapernas klassificering av olika typer av transaktioner, där socialavgifter och allmän pensionsavgift ingår bland skatterna. Till skillnad mot vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisningsme- toder och principer för ett antal specifika poster förklaras, finns för statsbudgetens anslag och in- komsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information här. Även för- ändringar av struktur och innehåll för anslag och inkomsttitlar har redovisats i budgetpropositio- nen och beskrivs därför inte. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehål- ler statsbudgeten en post för nettoutlåning och en kassamässig korrigerings- post. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov med omvänt tecken, dvs. ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lå- nebehov. är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stället varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balansräk- ningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder, per . påverkas endast balansräkningen av vissa händelser i statsbudgeten medan resultaträk- ningen är oförändrad. En stor principiell skillnad är att i resultaträk- ningen elimineras alla poster som avser transak- tioner mellan myndigheter. Det gäller köp och försäljning av tjänster eller varor mellan myndig- heter liksom bidrag mellan myndigheter. Viktiga elimineringsposter är arbetsgivaravgifter och skatter som statliga myndigheter betalat och för det statliga tjänstepensionssystemet som statliga myndigheter betalat till Statens pen- sionsverk. I statsbudgeten bruttoredovisas dessa transaktioner i de flesta fall som utgifter på an- slag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas 4.4.3Skillnader mellan resultaträkningen som kostnader. I statsbudgeten däremot netto- Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig som nämnts åt avseende såväl avgränsning och struktur som redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen men till helt övervägande del ligger utanför statsbud- geten. Ett annat exempel är att avgifter och bi- drag som myndigheterna får disponera redovisas i resultaträkningen medan de endast påverkar statsbudgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov. Detsamma gäller affärsverkens verksamheter. När det gäller redovisningsprinciper innefattar statsbudgeten redovisning av in- och utbetal- ningar (kassamässigt) och för vissa anslag eller inkomsttitlar kostnader och intäkter eller utgif- ter och inkomster. I resultaträkningen görs re- dovisningen i sin helhet enligt bokföringsmäs- siga grunder, dvs. av intäkter och kostnader. Statsbudgeten har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och in- komsttitlarna i inkomsttyper. redovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklu- sive premiepensionssystemet, medan utbetal- ningarna av pensioner inte framgår av statsbud- geten, utan redovisas i anslutning till budgeten som ålderspensionssystemet utanför statsbud- geten. I nedanstående tabell sammanfattas några skillnader mellan resultaträkningen och stats- budgeten. Tabell 4.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten Avgift av tillfällig natur nade bidrag m.m.) Kostnad (intäkt) Löner, varor och Intäkt/kostnad en- vinst/förlust och upp- Skatter redovisas som intäkter i resultaträk- ningen, medan i statsbudgeten redovisas intäkter som är hänförliga till det aktuella året med korri- geringsposter för betalda skatter så att slutsum- man blir kassamässig. Även intäktsdefinitionen skiljer sig åt. Intäkter eller reduktioner som inte tagits upp påverkar skatteintäkterna i resultaträkningen, medan de i statsbudgeten för det aktuella året hänförs till korrigeringsposterna för uppbörds- och betalningsförskjutningar. För olika typer av avgifter och bidrag redovi- sas intäkter i resultaträkningen, medan i fråga om avgifter som förs till inkomsttitel redovisas inkomster. Med inkomster avses här vanligen de inkomster där faktura utfärdats eller i omedelbar anslutning före den s.k. bryt- dagen. Avgifter som disponeras av en myndighet påverkar statsbudgeten endast som betalningar, medan de normalt inte berör anslag eller in- komsttitlar. Bidrag redovisas i några fall kassa- mässigt på statsbudgeten, främst bidrag från EU, medan de i de flesta fall inte redovisas mot inkomsttitel eller anslag utan endast påverkar statsbudgeten som betalningar. Nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet påverkar dock vanligen saldot på myndigheter- nas räntekonton i och där- med nettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens låne- behov. Transfereringar i form av lämnade bidrag och andra omfördelningstransaktioner redovisas som kostnader i resultaträkningen, medan de redovi- sas vid utbetalningen i statsbudgeten. Till största delen sammanfaller dock dessa begrepp, bero- ende på hur kostnaderna för transfereringar fångas i olika fall. Transfereringar periodiseras i resultaträkningen endast i de fall de är tydligt hänförliga till ett visst år, såsom exempelvis jordbruksstöd eller EU-avgiften för ett visst år. Löner, lokalhyror och köp av varor och tjänster i övrigt redovisas som kostnader i re- sultaträkningen och i de allra flesta fall även som kostnader i statsbudgeten. Däremot redovisas utgifterna för stora investeringar i infrastruktur och för försvarets räkning på statsbudgeten i samband med att anskaffningen görs. Skillnader gäller även för ett antal andra trans- aktioner av särskild art. Orealiserade vinster, upplupna ränteintäkter, avsättningar för framtida åtaganden eller andel av vinst/förlust i bolag som staten äger, redovisas som intäkter eller kostna- der i resultaträkningen, medan de inte påverkar statsbudgeten förrän i samband med eventuell betalning. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror