prop · GX03115 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringens bedömning: Förslaget att nuvarande tillståndshavare för lokalradio ska få fortsatt sändningsrätt med nu gällande avgifter innebär att statens intäkter av konces- sionsavgifter kommer att vara oförändrade. Efter övergångsperioden kommer staten att få intäkter från de analoga sändningstillstånden när samtliga tillstånd ska fördelas enligt ett slutet anbudsförfarande. Förslaget års utredning om kommersiell radio föranledde en bedömning att statens intäkter under en fyraårig övergångsperiod skulle minska med totalt . Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: betalade den kom- mersiella radion sammanlagt ca i avgifter. föreslagna åttaåriga övergångsperioden kommer samtliga 89 tillstånd för kommersiella radiosändningar att vara förenade med samma avgifter som vilket innebär att statens intäkter kommer att vara oförändrade. Utredningen uppskattade att statens intäkter med anledning av de sänkta koncessionsavgifter som utredningen föreslog skulle minska med eller totalt cirka 500 mil- joner kr under hela övergångsperioden. Regeringen har emellertid före- slagit att avgifterna ska vara oförändrade (se När övergångsperioden för de befintliga tillståndshavarna har upphört ska tillstånden fördelas enligt ett slutet anbudsförfarande. de analoga sändningstillstånden har av utredningen uppskattats till cirka efter en fyraårig övergångsperiod. dömer dock att det inte finns anledning att anta att statens intäkter från det kommande slutna anbudsförfarandet skulle bli mindre än . förändringar som föreslås, t.ex. avskaffandet av innehållsregleringen, torde öka tillståndens ekonomiska värde. Avgifterna är inte heller den enda inkomstkällan för staten när det gäll- er kommersiell radio. En mer vital bransch kan ge ökade sysselsätt- ningsmöjligheter, vilket i sin tur genererar intäkter i form av bl.a. in- komstskatt för staten. Genom att skapa förutsättningar för digitala kom- mersiella sändningar kan radioutbudet och lyssnandet komma att öka, vilket gör att radion kan få en större andel av reklaminvesteringarna Vidare innebär regeringens förslag om utökad möjlig- Prop. 2009/10:115 het till sponsring att tillståndshavarna får ökade möjligheter till intäkter. Därmed kan också statens intäkter i form av mervärdesskatt och in- komstskatt öka. 16.1.5Konsekvenser för staten i övrigt Regeringens bedömning: Förslagen får i övrigt inte några ekonomis- ka konsekvenser för staten. Bedömningarna av och utredning om kommersiell radio överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Länsrätten i har framfört att förslagen innebär en ökad arbetsbelastning för de allmänna förvaltningsdomstolar- na och anser att de ekonomiska konsekvenserna har underskattats. Kon- sumentverket/() anser att den förenkling och liberalisering av reglerna om tv-reklam som genomförandet av AV- direktiver innebär och förslaget om produktplacering medför konsekven- ser för konsumenterna och KO. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen bedömer att försla- gen inte kommer att föranleda några konsekvenser av betydelse för Justi- tiekanslern eller vilka båda utövar tillsyn över vissa bestämmelser i radio- och TV-lagen. Förslagen innebär att nya överträdelser kan tillkomma som medför åläggande att betala särskild avgift. De förslag som avses är regler om produktplacering och nya annonstekniker. De bestämmelser om placer- ing av och tillåten tid för annonser samt utökade möjligheter till spons- ring som föreslås innebär å andra sidan att antalet överträdelser av an- nons- och sponsringsreglerna torde minska. Antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna avseende åläggande att betala särskild avgift bedömer regeringen därmed totalt sett bli oförändrade. Förslaget till reglering av programföretagens skyldighet att göra tv-programmen till- gängliga för personer med funktionsnedsättning (avsnitt 6.8) kan innebä- ra nya arbetsuppgifter för förvaltningsdomstolarna, eftersom beslut om vitesföreläggande kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Det gäller även den skyldighet som leverantörer av beställ-tv har att redovisa europeiska produktioner (avsnitt 6.7.3) samt upplysningsskyldigheten för bedömning av storleken på den särskilda avgiften (avsnitt 14.4.2). Reger- ingen bedömer dock att antalet ärenden kommer att vara få och att kost- naden för den ökade arbetsbördan inte kommer att bli större än att den kan rymmas inom ramen för domstolarnas befintliga resurser. Därtill kommer att nu gällande bestämmelser om närradiosändningars och lokal- radiosändningars innehåll samt skyldighet att i lokalradio sända eget material och program med lokal anknytning tas bort och sålunda upphör möjligheten till vitesförelägganden av nämna bestämmelser. Förslagen bedöms inte heller i övrigt få några ekonomiska konsekven- ser för staten. Ekonomiska konsekvenser för företagen 16.2.1Konsekvenser för företagen med anledning av genomfö- randet av AV-direktivet Regeringens bedömning: Förslagen om nya regler för annonser, sponsrade program och produktplacering kan leda till ökade intäkter för programföretagen. Förslaget om nya regler när det gäller skyldigheten att göra tv- program och program i beställ-tv som sänds på annat sätt än genom tråd tillgängliga för personer med funktionsnedsättning kommer att leda till vissa ökade kostnader för de berörda företagen. Det är emel- lertid inte möjligt att uppskatta kostnaderna, eftersom ett genom- förande av skyldigheten kommer att göras successivt och med beak- tande av företagens finansiella förutsättningar och den tekniska ut- vecklingen. Förslaget att utöka tillståndsplikten till att omfatta även sökbar text- tv bedöms endast medföra en marginell ökning av företagens admi- nistrativa kostnader. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: bedömer att kraven på tillstånd för sökbar text-tv ökar företagens administrativa kostnader. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget till reglering när det gäller skyldigheten för leverantörer av medietjänster att göra tv- programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning kommer sannolikt att innebära ekonomiska konsekvenser för programföretagen. Hur stora kostnader tillgänglighetskraven kommer att innebära är emel- lertid svårt att bedöma , då kostnaderna är beroende av hur besluten utformas och därmed vilka krav som kommer att ställas. renheterna från andra länder visar att kostnaderna kan komma att minska när fler programföretag åläggs att förse sina tv-program med tillgänglig- Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna om sponsring och pro- duktplacering inte kommer att leda till ökade kostnader för företagen. Tvärtom innebär de ett förtydligande och en möjlighet för programföre- tagen att öka sina inkomster. Förslagen till regler för nya annonstekniker i tv innebär ökade möjligheter till inkomster för företagen jämfört med i Att tillåta sändning av elektroniska företagsskyltar och vissa former av virtuell annonsering underlättar för programföretag under svensk jurisdiktion att konkurrera om programrättigheter med utländska pro- Detta kan i sin tur leda till ökade annonsintäkter för pro- Vidare tillåts programföretagen sälja virtuell annonsering vilket också kan leda till ökade intäkter. Även förslagen om annonsering med delad skärm innebär lättnader jämfört med vad som gäller . Möjligheterna att erbjuda annonsörer- na alternativ till den traditionella tv-reklamen kan förväntas ge ökade annonsintäkter för programföretagen. Beträffande förslaget att det ska krävas tillstånd för att sända sökbar text-tv anser regeringen att det inte kommer att åsamka företagen någon annan kostnad än en viss mindre administrativ börda i samband med ansökan och den avgift för ansökan som tillståndsmyndigheten får ta ut. 2009/10:115 har sökbar text-tv kunnat sändas utan tillstånd, nuvarande för- hållanden med enbart digitala sändningar innebär dock att de skäl som motiverat avsaknaden av tillståndsplikt inte längre har bärkraft. Det är därför motiverat att införa krav på tillstånd för sändning av sökbar text- tv. Regeringen anser att den som har tillstånd att sända tv normalt sett bör ha möjlighet att i rimlig omfattning även sända text-tv, eftersom text-tv ofta har stark anknytning till den enskilda programtjänsten. Tillstånds- myndighetens meddelande av tillstånd för sökbar text-tv bör därför i de flesta fall vara en rutinåtgärd som inte föranleder någon omfattande ök- ning av företagens administrativa börda i samband med tillståndsgiv- ningen. Rätten till korta utdrag från evenemang av stort allmänintresse i artikel 3k i AV-direktivet kan för de företag som innehar den exklusiva rätten till ett evenemang innebära att de går miste om möjligheten att sälja vidare korta nyhetsklipp. Denna möjlighet har utnyttjats som ett sätt att delfinansiera rättigheterna till stora evenemang, om än till liten del då kostnaden för evenemanget normalt är avsevärt större än de intäkter som nyhetsklippen inbringar. Det har dock enligt expertrapporten förekommit en omfattande byteshandel av nyhetsklipp mellan programföretagen. Regeringens bedömning är därför att genomförandet av bestämmelsen inte kommer att ha någon mer långtgående påverkan på företagen, under antagande att de sinsemellan kommer att nyttja rätten till korta utdrag i lika stor omfattning som . Förslagen när det gäller beställ-tv innebär en ny reglering av denna medieform. Den kan inte i sig väntas leda till ökade kostnader förutom kraven på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Kraven kan förväntas bli utformade på ett konkurrensneutralt sätt. Om tillgäng- ligheten ökar, ökar också efterfrågan från de många som på grund av funktionsnedsättning inte har förmåga att tillgodogöra sig dessa tjäns- ter. Regeringen bedömer att det saknas anledning att anta att förslagen får konsekvenser som särskilt berör små företags villkor. 16.2.2Särskilt om konsekvenser för innehavare av tillstånd att sända kommersiell radio Regeringens bedömning: De tillståndshavare som väljer att utnyttja möjligheten att sända kommersiell radio kommer att ha oförändrade koncessionsavgifter. Krav att sända eget material och program med lokal anknytning upphör dock och ökade möjligheter till sponsring av program införs. Detta bör innebära för- bättrade ekonomiska villkor jämfört med . Bedömningen av utredning om kommersiell radio över- ensstämmer med regeringens. Utredningen föreslog dock sänkta konces- sionsavgifter. Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag i avsnitt 12.3.3 innebär att de 89 tillståndshavare som har tillstånd att sända lokal- radio kommer att få fortsätta att bedriva analoga sändningar inom det sändningsområde som tillståndet avser. Någon särskild ansökan behövs inte utan sändningsrätten gäller med automatik från lagens ikraft- trädande. Regeringen bedömer att i princip samtliga tillståndshavare kommer att utnyttja möjligheterna till fortsatt sändningsrätt . Konces- sionsavgifterna för dessa tillståndshavare kommer att vara oförändrade jämfört med vad som gäller. Se dock avsnitt 12.3.3 angående eventuell sänkning av avgifterna. Regleringen av sänd- ningarnas innehåll kommer emellertid att bli förmånligare för tillstånds- havarna. Således kommer några krav på eget material och program med lokal anknytning inte längre att ställas. Detta innebär förbättrade ekono- miska villkor jämfört med . Vidare medför de utökade möjligheterna till sponsring som föreslås en möjlighet till ökade intäkter för de kom- mersiella radiobolagen. 16.2.3Konsekvenser med anledning av förslagen om digitala sändningar Regeringens bedömning: Det kommer att krävas omfattande inve- steringar för att bygga ut sändarnäten för digitalradio. Kostnaderna fördelas mellan dem som bygger ut sändningsnäten och tillståndsha- varna. En konsument kommer att behöva köpa en digital radiomottagare för att kunna ta emot sändningarna. Bedömningen av utredning om kommersiell radio över- ensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i avsnitt 12.4 lämnat förslag till ett regelverk som gör det möjligt att sända kommersi- ell radio med digital teknik. Vidare föreslås att sändningstillstånden ska fördelas av tillståndsmyndigheten och att en ansökningsavgift ska tas ut för att täcka myndighetens kostnader för handläggningen. Regeringen anser att en övergång till digital radio måste vara mark- nadsdriven. Det innebär att radiobranschen måste bedöma vad som är kommersiellt gångbart när det gäller investeringar i en utbyggnad av digitala radiosändningar. Kostnaderna kommer att påverkas av en mängd faktorer och det är inte möjligt för regeringen att uppskatta dessa. En annan faktor som påverkar kostnaden för digitalradio är hur, och i vilken omfattning, fortsatta analoga sändningar ska bedrivas. Vid en framtida släckning av FM-nätet kommer kostnaderna för drift och underhåll av det nätet att upphöra. Eftersom regeringen inte förutser en nedsläckning inom överskådlig tid är det dock inget som kan beaktas i detta samman- hang. För konsumenterna kommer en utbyggnad av digital radio framför allt att medföra ett större utbud av kanaler. Andra fördelar är bättre ljud och möjlighet till olika slag av tilläggstjänster eftersom en mottagare kan visa bl.a. textinformation och bilder. Detta innebär nya möjligheter jämfört Prop. 2009/10:115 med nuvarande analoga radiosändningar. är att de måste investera i nya radiomottagare för att kunna ta emot sänd- ningarna. uppgår kostnaden för de billigaste DAB- mottagare till ca . Kostnaden för en mottagare som kan ta emot sändningar som sker med den nyare och effektivare tekniken DAB+ är något högre. 16.2.4Övriga konsekvenser för företag med anledning av försla- gen om tillstånd för radiosändningar Regeringens bedömning: Förslagen innebär ökade administrativa kostnader för företag som ansöker om sändningstillstånd. Dessa bör dock inte medföra några påtagliga konsekvenser för berörda företag. utredning om kommersiell radio gör ingen bedömning i denna del. Remissinstanserna: bedömer att förslaget om anbudsförfa- rande för tillstånd att sända kommersiell radio ökar företagens administ- rativa kostnader. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag innehåller ett regelverk för tillståndsgivning för analoga såväl som digitala kom- mersiella sändningar. Eftersom sändningsutrymmet är begränsat och det kan antas att inte alla företag som vill sända kan beredas plats är det nödvändigt med någon form av urvalssystem. Utredningen har gjort en bedömning av olika möjliga urvalssystem och funnit att ett slutet anbuds- förfarande är lämpligt för analoga tillstånd och att urval enligt särskilda kriterier är mest ändamålsenligt när det gäller fördelning av digitala till- stånd. Oavsett vilket urvalssystem som väljs så medför tillståndsfördelningen ökade administrativa kostnader för företag som är intresserade av att få tillstånd för sändningar. Det är därför angeläget att den tillståndsgivande myndigheten utformar ansöknings- och tillståndsförfarandet på ett sätt som så långt möjligt minimerar företagens administrativa börda. Myn- digheten för radio och tv, som ska ansvara för tillståndsgivningen, har genom den verksamhet som bedrivits inom Radio- och lång erfarenhet av tillståndsgivning, både på radio- och tv-området. Regering- en bedömer att utredningens förslag kan hanteras av myndigheten på ett ur företagens perspektiv acceptabelt sätt. Det bör också påpekas att till- stånden är åttaåriga och att de tillståndsgivningsomgångar som innebär ökade kostnader för företagen aktualiseras relativt sällan. 16.2.5Konsekvenser med anledning av förslag om vidaresänd- ningsplikt i kabelnät Regeringens bedömning: Förslagen bör inte medföra några påtagliga konsekvenser för berörda aktörer, även om förslagen i vissa delar in- nebär en utvidgning av vidaresändningsplikten. Radio- och bedömning överensstämmer med regering- Prop. 2009/10:115 ens. Remissinstanserna: Ingen instans yttrar sig särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag innebär att 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen förenklas och att 8 kap. 3 och 4 §§ inte får någon motsvarighet i den nya lagen. Regelverket om vidaresänd- ningsplikt i trådbundna elektroniska kommunikationsnät blir därmed mer överskådligt. Borttagandet av undantaget för xDSL-nät innebär att sådana nät lik- ställs med andra trådbundna elektroniska kommunikationsnät som an- vänds för överföring av tv-sändningar. Det kan konstateras att Radio- och i sin rapport anger att frågan om xDSL-nät omfattas av vida- resändningsplikt enligt nuvarande lagstiftning inte har prövats. En rimlig tolkning enligt verket är dock att det aktuella utbudet inte kan anses som ett begränsat antal tv-program och slutsatsen skulle då vara att även ett sådant nät kan omfattas av vidaresändningsplikten. Det går mot denna bakgrund inte att dra några säkra slutsatser angående vilka praktiska och ekonomiska konsekvenser som den föreslagna lagändringen kommer att leda till för berörda företag. Borttagandet av den aktuella bestämmelsen minskar dock den totala regelmängden även om förslaget som sådant kan innebära en utvidgning av vidaresändningsplikten. Borttagandet av undantaget för centralantennanläggningar innebär att eventuellt framtida kringgående av reglerna om vidaresändningsplikt försvåras. Förslaget innebär emellertid en utvidgning av vidaresänd- ningsplikten. Borttagandet av skyldigheten för den som bedriver mikro- vågssändningar från marksändare att bereda utrymme för lokala kabel- sändarföretags tv-sändningar minskar den totala regelmängden. Regeringens bedömning: Förslagen bör inte medföra några påtagliga konsekvenser i något av de andra avseenden som anges i 15 § kom- mittéförordningen (1998:1474). Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för miljön. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Utredningen har funnit att för- slagen inte har påtagliga konsekvenser i något av de andra avseenden som anges i 15 § kommittéförordningen (1998:1474), nämligen för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för miljön. Förslaget till radio- och tv-lag Allmänt om lagens uppbyggnad Lagen är ny men i stora delar oförändrad i materiellt hänseende. övergripande bestämmelserna som rör samtliga medietjänster finns först i lagen, medan de bestämmelser som rör specifika tjänster samlas i efter- Avslutningsvis finns ett avsnitt med gemensamma be- stämmelser om bland annat tillsyn, sanktioner och överklagande. kapitelnivå har lagens bestämmelser disponerats så att det tydligt ska framgå vad varje paragraf behandlar. Lagrådet har föreslagit att ytterligare en paragraf ska införas i 13 kap., vilket har föranlett en annan numrering av paragraferna än den i förslaget De av Lagrådets synpunkter som kommenteras i detta avsnitt anges i anslutning till bestämmelserna numrerade efter Lagrådets Paragrafen redovisar lagens innehåll och disposition. delvis tidigare 1 kap. 1 § första stycket. Övervägandena finns i avsnitt Paragrafen är i övrigt utformad som en innehållsförteckning för att underlätta för läsaren att hitta i lagen. Paragrafen, som är ny, genomför delvis artikel 3.1 andra stycket i AV- Enligt artikeln ska de bestämmelser som genomför direktivet i medlemsstaterna hänvisa till eller åtföljas av en hänvisning till AV- Paragrafen om jurisdiktion motsvarar i huvudsak tidigare 1 kap. 2 §. har dock i vissa delar ändrats med anledning av artikel 2 i AV-direktivet. bestämmelse i första stycket 2 om var en frekvens har upplåtits och andra stycket upphör att gälla. Övervägandena finns i avsnitten 6.3 Första stycket har ändrats på så sätt att jurisdiktionen bestäms också Vidare har de tekniska kriterierna för att bestämma juris- Ändringen innebär att den medlemsstat där satellitupp- länken är belägen har företräde framför den medlemsstaten till vilken Det andra stycket har endast genomgått redaktionella ändringar. förarbeten finns i prop.1995/96:160 s. 157, prop. s. 29 ff. och 72 och prop. 2007/08:8 s. 62 f. Paragrafen motsvarar tidigare 1 kap. 3 §. I paragrafen har viss språklig förarbeten finns i prop. 1995/96:160 s. 156 med hänvisningar 2004/05:105 s. 36. Paragrafen motsvarar tidigare 1 kap. 4 §. förarbeten finns i prop. 1995/96:160 s. 62 ff. och 156 och 1997/98:184 s. 72. Paragrafen motsvarar tidigare 1 kap. 5 §. Den har genomgått vissa redak- och språkliga ändringar. förarbeten finns i prop. 1995/96:160 s. 157. Paragrafen är ny. Övervägandena finns i avsnitt 6.6. Första stycket genomför delvis artikel 3a i AV-direktivet. artikeln är att den som tillhandahåller medietjänster ska kunna identifie- Programföretag som sänder tv och leverantörer av beställ-tv är skyl- diga att tillhandahålla viss angiven information på ett sådant sätt att de som tar emot tjänsterna alltid och på ett enkelt sätt har tillgång till infor- Programföretagen och leverantörerna får välja på vilket sätt Det kan ske i sändning på tv-skärmen, på en sida i text-tv eller på företagets webbplats. I andra stycket finns en upplysning om att även 8 § lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster (e- handelslagen) gäller för leverantörer av beställ-tv. På motsvarande sätt finns i e-handelslagen en hänvisning till radio- och tv-lagen. Paragrafen motsvarar i huvudsak tidigare 2 kap. 3 §. finns i avsnitt 11.5. Nytt i första stycket är att även de som tillhandahåller beställ-tv ska re- gistrera sig och att anmälan för registrering ska göras hos Myndigheten för radio och tv. I andra stycket anges vad anmälan ska innehålla. Punkten 3 har ändrats Prop. 2009/10:115 på så sätt att anmälan också ska innehålla uppgift om e-postadress och I övrigt har endast gjorts redaktionella ändringar. förarbeten finns i prop. 1995/96:160 s. 160. Paragrafen motsvarar i huvudsak tidigare 2 kap. 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 11.7. En nyhet är att Myndigheten för radio och tv ska upprätta registret och att myndigheten, när en anmälan om registrering kommer in, ska pröva om den tjänst som anmälaren bedriver omfattas av radio- och tv-lagen. Bedömer myndigheten att förhållandena inte är sådana ska registrering inte ske. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen som är ny innehåller definitioner av vissa begrepp som före- kommer i lagen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets för- slag. Innebörden av begreppet annons har i förhållande till definitionen i tidi- gare 7 kap. 1 § tredje stycket inskränkts något. Övervägandena finns i avsnitt 7. Skillnaden är att syftet ska vara att främja en sak eller en idé. Informations- eller utbildningsprogram undantas därmed från annonsbe- greppet även om de sänds på uppdrag av någon annan. Annonsering med delad skärm Begreppet annonsering med delad skärm definieras som sändning av en annons med en annan sändning. Att annonser sänds med annan sändning innebär att tv-bilden är uppdelad i två eller flera fönster och att annonser sänds i ett fönster och sändningen i övrigt i ett annat fönster. Med begreppet annan sändning avses varje annat innehåll än annonser. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Närmare bestämmelser om när annonsering med delad skärm är tillåten finns i 8 kap. 10 §. Beställ-tv ska utgöra en tjänst i EUF-fördragets mening, dvs. vara en ekonomisk verksamhet. I likhet med begreppet tv-sändning ska tjänsten avse att tillhandahålla tv-program i utbildnings-, informations- eller un-