prop · GY031d23 · 2010-10-12 00:00:00 — På operativ nivå har den internationella samverkan skett dels genom EU:s gemensamma inspektions- och övervakningsinsatser (JDP) liksom med en stor insats inom EU:s arbete med utvecklingen av en standard för elektronisk rapportering. Den gemensamma fiskeripolitiken ställer bindande krav på förbättrad teknik och måluppfyllelse genom de beslutade förordningarna på fiskerikontrollens område. Myndigheterna arbetar tillsammans med att förbättra en långsiktig planering av fiskerikontrollen i med utgångspunkt i de krav som ställs. Implementeringen av IUU-förordningen pågår och kommer att innebära att regeringen via myndigheterna fortsätter att bygga upp verksamhet för att hantera den import/exportkontroll som följer av förordningen. Förhandlingsarbetet avseende implementeringsförordningen till kontrollförordningen kommer att bedrivas och blir ett viktigt ramverk för medlemsländernas fortsatta arbete. Åtgärder som genomförandet av för torsk såväl i som i och en effektivare kontroll har varit positiva för bestånden. Det finns nu förvaltningsplaner för 14 av de kvoterade bestånden. Målet med att andelen anmärkningar inte överstiger beräknas uppnås 2010. () utbildar och forskar om människans förvaltning och hållbara nyttjande av de biologiska naturresurserna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 För perioden 20092011 har SLU ett utbildningsuppdrag om minst 10 700 helårsstudenter. har 3 793 helårsstudenter presterats. SLU arbetar aktivt med rekrytering av nya studenter. Flera utbildningsprogram har ett mycket gott söktryck såsom program med djuranknytning, landskapsarkitekt och jägmästare, medan måste starta med färre än konstateras att antalet inresande studenter är klart fler än antalet utresande. Den forskning som bedrivs vid SLU har genomlysts genom den internationella utvärderingen Kvalitet och Nytta. Utvärderingen har visat att forskningens vetenskapliga kvalitet generellt sett bedöms hög; av forskargrupperna håller en standard som kan betecknas som internationellt erkänd varav bedöms vara världsledande inom sina områden. Även vad gäller kriteriet relevans och nytta ansågs majoriteten av forskargrupperna bedriva forskning av stor betydelse. undertecknades ett samarbetsavtal mellan och om samarbete mellan ländernas respektive artprojekt för att öka kunskapen och kompetensen om dåligt kända arter och artgrupper. Forskning inom ansvarsområden är betydelsefull för de globala utmaningarna som t.ex. klimatförändringen, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar. För att bättre kunna möta dessa har SLU inrättat fyra tvärvetenskapliga plattformar; Framtidens skog, Framtidens lantbruk, Framtidens djurhälsa och välfärd samt Människan i framtidens miljö. Den externa forskningsfinansieringen har ökat . Ökningen kommer huvudsakligen från nationella forskningsfinansiärer. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvaret främst för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet och för de areella näringarna. En övergripande redovisning av forskningspolitiken finns under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. En resultatredovisning av den forskning som finansieras av Formas görs även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Cirka hälften av rådets forskningsmedel avser forskning inom områdena areella näringarna, djur och livsmedel. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Resterande medel fördelas inom områdena miljö, natur och samhällsbyggande. Formas lyfter i sin forskningsstrategi fram forskningsteman som är centrala för en hållbar utveckling. Inom dessa områden bl.a. klimat och energi, förvaltning av naturresurser och miljö och stads- och landsbygdsutveckling har Formas, bl.a. förutom den fria utlysningen, haft en särskild satsning på starka forskningsmiljöer. Formas har, tillsammans med och näringslivet, haft en särskild utlysning för ett livsmedelsforskningsprogram omfattande totalt . I samverkan med Stiftelsen lantbrukforskning, vars medel till största delen kommer från återföringen av skatter på handelsgödsel, har ett program utlysts för icke-kommersiell växtförädling samt växtförädling och tillämpningar av växtbioteknik som kan höja konkurrenskraften i svensk vegetabilieproduktion eller kan möta specifika miljömål för denna. Utbildning och forskning inom ansvarsområde utgör, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka. Hög kompetens och nya forskningsrön är av högsta vikt för att visionen ska kunna uppnås. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom områden och regeringens förväntningar på verksamheten i stort sett är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett ökat intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Flera utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, är dock små och har fortfarande få sökande. De åtgärder SLU har vidtagit för att bli synligt och attrahera fler sökande har gett resultat. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU avseende miljötillståndet i landet är utveckling av den fortlöpande miljöanalysen angelägen för att få tillförlitliga underlag. Genom de kraftigt ökade resurser som SLU anvisats för anpassningsåtgärder inom området fortlöpande miljöanalys i regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) kan bl.a. insamlingen av miljödata fortsätta att utvecklas och presenteras på ett mera överskådligt sätt. utvecklas så att en större integration i både utbildning och forskning kan ske bl.a. i syfte att bibehålla och förnya kompetensen inom området. Det internationella samarbetet inom forskningen är viktigt och både SLU och Formas är aktiva och deltar på olika sätt både inom och utanför . Enligt regeringens mening bör det dock finnas potential för en ökad forskningsfinansiering från internationella källor för de areella näringarna. Regeringen bedömer att utbildning och forskning inom de areella näringarna ligger väl i tiden för att möta de globala utmaningarna t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen, smittsamma djursjukdomar och det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Inom de gröna näringarnas klimatarbete genomfördes en större förändring av landsbygdsprogrammet. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser har minskat bl.a. genom åtgärder för att minska utsläppen av växtnäring. Jordbruket har bidragit till att delmålen för fosfor och kväve ska kunna nås. För delmålet om ammoniak, där jordbruket står för de huvudsakliga utsläppen, har målet uppnåtts. bedömdes dock ett antal andra delmål som svåra att nå om inte ytterligare insatser vidtogs och ersättningsnivåer för befintliga insatser har därför höjts och fyra nya insatser beslutats. Landsbygdsprogrammet tillfördes ytterligare medel i syfte att öka de areella näringarnas produktion av förnybar energi och minska beroendet av fossil energi. Energiproduktionen från biomassa har ökat ytterligare och satsningen på investeringsstöd för biogasproduktion inom landsbygdsprogrammet har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå. infördes ett stöd till företag för en energikartläggning av deras verksamheter. Den genomsnittliga tillväxten på produktiv skogsmark är högre än den genomsnittliga bruttoavverkningen. uppdrag att vidareutveckla arbetet med satellitbaserad röjningsinformation fortskrider och bör ge ett positivt resultat . Andelen godkända föryngringar har planat ut och skador i tallungskogar på grund av vilt är fortsatt hög. uppföljning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar på fortsatta brister. På stora delar av de underkända föryngringsavverkningarna är tillräcklig mängd träd sparade men fel hänsyn, ur en kvalitativ bedömning, har prioriterats. Det finns fortsatt behov av tillsyn och rådgivning för ett hållbart skogsbruk. Samverkansprogrammet Komet, mellan myndigheter och markägare, om kompletterande metoder för skydd av natur bör bidra till måluppfyllelsen. Informations- och bekämpningsinsatser, gynnsamma väderleksförhållanden samt ett väl fungerande skogsskyddsarbete har haft en dämpande effekt på skadeutvecklingen av insekter i de stormdrabbade områdena i . Avseende ett resurseffektivt och miljömässigt hållbart fiske kan konstateras att endast för en mindre andel av EU:s gemensamma fiskbestånd kan nyttjandet anses vara hållbart och stora delar av yrkesfisket i har dålig lönsamhet. Viktiga beslut för att komma åt problemet med utkast av fisk togs under det svenska EU-ord- förandeskapet då regeringen även förhandlade fram flera viktiga beslut som kommer att förbättra situationen bl.a. i . Den nya och omfattande kontrollförordningen kommer att stärka kontrollkapaciteten och minska olagligt fiske. Implementeringen av IUU-förordningen har pågått och kommer att innebära att regeringen via myndigheterna fortsätter att bygga upp verksamhet för att hantera den import- /exportkontroll som följer av förordningen. Genomförandet av för torsk och en effektivare kontroll har varit positivt för bestånden. Inom utbildning och forskning gör SLU bedömningen att målet med utbildningsuppdraget för perioden 20092011 kommer att ha uppnåtts vid periodens slut. På forskningsområdet har SLU inrättat fyra tvärvetenskapliga plattformar. Formas m.fl. har utlyst ett livsmedelsforskningsprogram . Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom om- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 råden och regeringens förväntningar på verksamheten i stort sett är uppfyllda. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna bidragit till ökad måluppfyllelse avseende att De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. 2.4.4De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik För att mäta måluppfyllelsen redovisas bl.a. följande indikatorer inom de olika delområdena under målet: -antal utbrott av smittsamma djursjukdomar, kalvdödlighet och antibiotikaresistens i djurhållning, -hur många djurskyddskontroller som länsstyrelserna genomfört och hur stor andel av dessa som var gjorda utifrån en riskvärdering, -andel allvarliga avvikelser vid datorbaserade inspektioner. Indikatorerna avseende djurhälsa med behandlingsstatistik påvisar resultatet av regeringens förebyggande åtgärder. Genomförda djurskyddskontroller och andel av dessa gjorda utifrån en riskvärdering avspeglar måluppfyllelse inom djurskyddet. Livsmedelssäkerhet och konsumentinformation mäts genom indikatorerna inom området. Flera indikatorer är nya och har utvecklats med avsikten att ge en tydligare bild av uppnådda resultat. ska vara pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU Målen om sund djurhållning och friska djur är fullt uppfyllda eller i huvudsak uppfyllda, gällande djurhälsa och smittbekämpning samt tillgång till rikstäckande djurhälsovård. Vaccinationerna mot blåtunga fortsatte och utbrottet av blåtunga verkar nu vara under kontroll. Antalet utbrott av epizootiska 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 sjukdomar var endast tre vilket är betydligt lägre än . Tabell 2.18 Antal fall/besättningar med epizootisk sjukdom 20052009 Källa: , årsredovisning 2009. 1 Avser viltfågel för utsättning. Ytterligare 63 fall noterades på vilda fåglar och ett fall på vild mink. Antalet utbrott av salmonella hos livsmedelsproducerande djur visar en ökande trend, som dock bröts 2009 (45 fall 2009 jämfört med 52 fall 2008). En annan indikator som pekar i positiv riktning är att anslutningen till frivilliga salmonellakontrollprogram ökar. Kontrollplanen för foder har uppfyllts. Endast ett fall av salmonella har hittats i färdigt foder (fodret stoppades innan det nådde konsument). Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) och kunskap och fördjupade analyser bidrar bl.a. till smittspårning vilket är en förutsättning för smittobekämpning. SVA har fokuserat extra på salmonellaarbetet genom att inrätta en samordnartjänst och att upprätta en salmonellaportal på hemsidan. Tabell 2.19 Salmonella i djurbesättningar och anläggningar 20052009 Källa: , årsredovisning 2009. Kalvdödlighet är en ny indikator som valts eftersom den på ett tydligt sätt speglar det övergripande hälsoläget i besättningarna. Uppgiften avser antalet levande födda kalvar som dör inom en månad. Dödligheten varierar mellan olika raser och kön. var kalvdödligheten totalt vilket är på samma nivå som närmast föregående då dödligheten varierat mellan . Övervakningen av antibiotikaresistens bland bakterier från djur och livsmedel visar att läget i är generellt gott och bättre än i de flesta andra länder. Exempelvis är det positivt att notera att inget fall av metithillinresistenta Staphylococcus aureus (gula stafylokocker, MRSA) påvisats hos livsmedelsproducerande djur. Ansvariga myndigheter har svarat för en aktiv omvärldsbevakning gällande antibiotikaresistens och smittryck från sjukdomar som finns i omgivande länder alternativt har förekommit som enstaka fall i . Detta medverkar till en god beredskap. Rikstäckande djurhälsovård har funnits att tillgå. infördes en ny organisation för den veterinära servicen, med syfte att skapa en ökad konkurrens som ett gott smitt- och djurskydd bibehålls i hela landet. Trenden med sjunkande andel behandlingar för lantbrukets djur fortsätter. trädde en ny lag om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård i kraft som bl.a. innebär att fler yrken inom djurens hälso- och sjukvård behörighetsregleras. Den nya lagstiftningen syftar till att uppnå en god och säker vård och en god djurhälsa. Lagen ska också bidra till att samhällets krav på ett gott djurskydd, ett gott smittskydd och säkra livsmedel uppnås. En ny EU-förordning om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel, t.ex. kadaver och rester från slaktade djur, trädde i kraft . Därigenom förenklas lagstiftningen gällande hela bearbetnings- och distributionskedjan för animaliska biprodukter, som en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa säkras. En lägre samlad måluppfyllelse än önskvärt har noterats när det gäller djurskyddskontrollen. Med syfte att förbättra djurskyddet och öka likvärdigheten i kontrollen överfördes ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna till länsstyrelserna. ändrades finansieringen av kontrollen från att ske genom avgifter till att ske med allmänna medel. Regeringen bedömer att målen gällande överföringen av kontrollansvaret till länsstyrelserna i huvudsak är uppfyllda. har länsstyrelsernas arbete med djurskyddskontrollerna i hög utsträckning präglats av att bygga upp den nya organisationen. Detta tillsammans med stora ingående ärendebalanser från den tidigare kommunala kontrollen har hämmat länsstyrelsernas kontrollverksamhet. Instrument för att bedriva kontrollen riskbaserat är etablerade men har i praktiken ännu inte kunnat användas fullt ut. Länsstyrelserna uppger att av kontrollerna gällde objekt som valts utifrån riskvärderingskriterier. Antalet genomförda kontroller 2009 var omkring de båda föregående åren. Ökade resurser i vårtilläggsbudgeten 2010 har bidragit till att lösa de akuta problemen. Forskningen inom djurskydd inklusive teknikprovning och utveckling av alternativ till djurförsök har tillförts betydande resurser 2010. har anvisats till Formas, och . Vid har dessutom djurskyddsforskning bedrivits inom ramen för anslag. Flera viktiga framsteg för djurskyddet har gjorts inom EU. Rådet har antagit en gemensam ståndpunkt om ett nytt direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Det nya direktivet innebär att djur- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 skyddet för de djur som används som försöksdjur inom EU stärks betydligt. har också arbetat aktivt inom EU för att få genomslag för vårt synsätt i samband med icke-kommersiella förflyttningar av sällskapsdjur. Det beslut som fattades medger fortsatta övergångsregler för bl.a. så att vi kan behålla en hög skyddsnivå mot rabies och mot rävens dvärgbandmask (orsakar leverskada hos människa). På initiativ av det svenska ordförandeskapet anordnades en om djurskydd i . Vid konferensen redovisades forskningsresultat om hur man kan mäta djurskydd med hjälp av objektiva indikatorer. Som uppföljning fick SLU regeringens uppdrag att stödja utvecklingen av en effektiv samordning av djurskyddsarbetet inom EU . Med utgångspunkt i bl.a. de indikatorer som valts drar regeringen slutsatsen att det goda djurhälsoläget bibehållits . Året har präglats av bekämpandet av idisslarsjukdomen blåtunga, i form av en konsekvent genomförd vaccinationskampanj. Betydande resurser har satsats på detta och därmed har mångdubbelt större kostnader kunnat förebyggas. Inga nya fall av blåtunga har påvisats och vaccinationerna har därmed visat sig framgångsrika. har fallen av salmonella ökat vilket motiverat resursförstärkning till förebyggande och bekämpande arbete. Detta är särskilt angeläget eftersom salmonella smittar mellan djur och människa och stora utbrott snabbt kan medföra stora kostnader och lidande. Ökningen av antalet utbrott förefaller ha avstannat, men det är viktigt att få denna utveckling bekräftad. Det är därför motiverat att fortsätta att kraftfullt arbeta förebyggande och bekämpande för att hålla tillbaka salmonellautbrotten. Genom kunskap och medvetet arbete minskade antibiotikaanvändningen kraftigt i och är nu tämligen . Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem inom humanmedicinen och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner. Sådana resistenta bakterier kan också infektera djur. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla det goda samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 folkhälsa och djurhälsa, t.ex. genom att utveckla riktlinjer för hanterandet av multiresistenta bakterier (MRSA) hos sällskapsdjur. Reformen av djurskyddskontrollen försenades genom omställningsproblem samt att övergångskostnaderna var oväntat stora. De indikatorer som valts för att följa arbetet pekade också på flera allvarliga brister. Regeringen agerade aktivt för att komma till rätta med svårigheterna, genom att tillförsäkra utökade resurser i tilläggsbudgeten. Arbetet inom EU stod i särskilt fokus genom att var ordförande . På jordbruksområdet var djurskydd och djurhälsa prioriterade områden. Det kan konstateras att arbetet var lyckosamt och att betydande framsteg nåddes på viktiga områden, särskilt rörande förflyttning av sällskapsdjur, djurskydd för försöksdjur samt hälsobestämmelser för hantering av animaliska biprodukter. För att uppnå sund djurhållning och friska djur är det av stor vikt att samarbeta inom EU och internationellt eftersom frågorna ofta är av gränsöverskridande karaktär. Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja Lagstiftningen inom livsmedelsområdet ålägger företagen ett långtgående ansvar för att de livsmedel som släpps ut på marknaden är säkra. Livsmedlen ska även vara korrekt märkta och vara det de utges för att vara, denna senare del benämns redlighet i livsmedelshanteringen. I ansvarsområde ingår även att verka för goda matvanor i befolkningen. Kontrollen inom livsmedelskedjan ska bedrivas enligt principen från jord till bord. Den utförs av en rad olika myndigheter på lokal, regional och central nivå och ska vara riskbaserade. I vilken utsträckning riskbaserade kontroller genomförs varierar mellan kommunerna. Antalet verksamma livsmedelsinspektörer understiger det faktiska behovet. Detta beror huvudsakligen på att det råder brist på utbildade livsmedelsinspektörer. Av kommunernas årliga rapportering till framgår att det fortfarande råder stor brist på inspektörer. Trots att kontrollmyndigheterna anställde ytterligare 43 inspektörer saknades fortfarande omkring 115 inspektörer vilket motsvarar De senaste årens ökningstakt tycks ha avtagit. Antalet livsmedelsanläggningar har däremot ökat och är cirka 70 000. har en indikator för säker mat följts upp som ett mått på livsmedelssäkerheten i landet. Den utgörs av andelen allvarliga avvikelser av det totala antalet av de viktigaste kontrollpunkterna från kommunernas datorbaserade kontroller i detaljhandeln (restauranger och andra storhushåll samt butiker). Resultatet, , är något lägre än vid den förra rapporteringen. Resultatet bör tolkas försiktigt på grund av stora variationer i antalet rapporterande kommuner och inspekterade kontrollpunkter mellan åren. Även kommunernas inriktning av kontrollen varierar. Brister i dokumentationen av att olika rutiner följs är vanliga. Däremot var det ovanligt med anmärkningar om smittorisk, sår, skadedjur eller allergener. Tabell 2.20 Antal allvarliga avvikelser vid offentlig kontroll avvikelser (%) Ett annat sätt att få en uppfattning om säkerheten hos livsmedlen är att studera den kemiska säkerheten. En källa till sådan information är hur ofta kontrollen finner att gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i frukt och grönt eller främmande ämnen i animaliska livsmedel överskrids. Endast i ett fåtal fall överskrids de fastställda gränsvärdena för främmande ämnen, medan gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester överskrids betydligt oftare. Vid överskridanden återkallas eller stoppas produkterna redan innan de når marknaden. I sådana fall är det också vanligare att beslut fattas om riktad kontroll av efterföljande partier. Maten i får bedömas som säker. Trots detta konstateras ibland problem med olika livsmedel. Exempel är bl.a. melamin i mjölkprodukter från , inblandning av mineralolja i solrosolja från och för höga halter av bekämpningsmedel i frukt och grönsaker från flera länder. Genom ett välutbyggt samarbete inom EU med system för snabb informationsspridning mellan medlemsstaterna, fungerande system hos företagen och kontroll från de svenska myndigheterna kan problem hanteras snabbt och korrekt så att produkterna kan avlägsnas från marknaden. För att konsumenterna ska ha möjlighet att göra medvetna val mellan olika livsmedel är det viktigt att märkningen av livsmedlen är korrekt och inte vilseleder konsumenten om varans beskaffenhet. Det kan gälla näringsinnehåll, sammansättning, produktinnehåll (t.ex. djurart), vikt och volym, ursprung, produktionssätt (t.ex. genmodifierade eller ekologiska livsmedel) eller hur livsmedlet exponeras i butiken. EU har gemensam lagstiftning för hur livsmedel ska märkas. I EU-arbetet deltar i rådets arbetsgrupper samt i kommissionens arbetsgrupper och kommittéer. Utifrån lagstiftningen har utvecklat vägledningar till kontrollmyndigheter och information till företag. Genom olika kartläggande undersökningar tar verket reda på om det finns brister i redligheten. Resultatet används som underlag för riktad, offentlig kontroll. arbetar även i projektform tillsammans med kommuner och länsstyrelser för att kontrollera redligheten i livsmedelshanteringen. genomförde som ett ordförandeskapsinitiativ en konferens om Klimatsmart mat, i . Syftet var att på EU- nivå identifiera kunskapsluckor, utbyta erfarenheter och ge goda exempel på åtgärder som minskar livsmedelskedjans klimatpåverkan. Konferensen har lett till flera konkreta resultat, bl.a. ett forskarnätverk för att minska livsmedelssvinnet och ett policyinriktat nätverk av medlemsländer med särskilt intresse för mat och klimat. Ett annat område där det är angeläget med goda förutsättningar för medvetna val är de personliga matvanorna. Felaktiga kostvanor är en riskfaktor för många sjukdomar. Felaktiga kostvanor och de följdsjukdomar som kan uppstå är ett större folkhälsoproblem än förekomsten av gifter i maten. Många svenskar äter en kost som inte är i enlighet med näringsrekommendationerna. Både matvanor och hälsa är starkt kopplade till utbildningsnivå.