prop · GX03204 · 2010-04-20 00:00:00 — får förelägga den som är eller kan antas vara deklara- tionsskyldig att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av deklarationen eller av annan uppgiftsskyldighet enligt denna lag. får också förelägga den som skall utföra identitets- kontroll enligt 1 a § att lämna upp- gift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som använts vid identitetskontrollen. får dessutom före- lägga den som är eller kan antas vara skyldig att redovisa punkt- skatt att lämna varuprov eller beskriva varor eller tjänster som används, säljs eller på annat sätt tillhandahålls i verksamheten. 1. den som är eller kan antas vara deklarationsskyldig att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av dekla- rationen eller av annan uppgifts- skyldighet enligt denna lag, 2.den som ska utföra identitets- kontroll enligt 1 a § att lämna upp- gift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som använts vid identitetskontrollen, 3.den som är eller kan antas vara skyldig att redovisa punkt- skatt att lämna varuprov eller beskriva varor eller tjänster som används, säljs eller på annat sätt tillhandahålls i verksamheten, och 4.den som är eller kan antas vara bokföringsskyldig enligt bok- föringslagen (1999:1078) eller som är en annan juridisk person än dödsbo, att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av att skyldigheten enligt 14 kap. 2 § denna lag fullgörs. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2003:664. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter ska införas en ny paragraf, 3 kap. 5 a §, av följande lydelse. Den som är skyldig att lämna självdeklaration för inkomstslaget näringsverksamhet ska lämna upp- gift om huruvida 1.årsbokslutet eller årsredovis- ningen, som ligger till grund för självdeklarationen, har upprättats med biträde av en uppdragstag- are, eller 2.årsredovisningen, som ligger till grund för självdeklarationen, har varit föremål för revision. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Ärendet och dess beredning tillkallades en särskild utredare för att överväga vissa frågor om revisorer och revision (dir. 2006:96). Utredningen, som biträtts av en referensgrupp med företrädare för riksdagspartierna, antog namnet Utred- ningen om revisorer och revision (Ju 2006:11). Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till utredningen i fråga om revisionsplikten för de små företagen (dir. 2006:128). Utredningen har överlämnat delbetänkandet m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv (SOU 2007:56), delbetänk- andet Avskaffande av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32) och slutbetänkandet Revisorers skadeståndsansvar (SOU 2008:79). I denna proposition tar regeringen upp de frågor som behandlas i betänkandet Avskaffande av revisionsplikten för små företag. En samman- fattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstift- ningsärendet (Ju2008/3092/L1). I propositionen behandlas även vissa frågor om gränsvärden i redovis- ningslagstiftningen. Utredningen om enklare redovisning (Ju 2007:07) har i delbetänkandet Enklare redovisning (SOU 2008:67) lämnat de lag- förslag som propositionen i den delen grundar sig på. Utredningens sam- manfattning av betänkandet finns i bilaga 4 och dess lagförslag i nu aktuella delar finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En remissammanställ- ning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju2008/5460/L1). För att bredda och i viss mån komplettera beredningsunderlaget har en promemoria med ett utkast till lagtext med författnings- kommentar remitterats till en mindre krets instanser. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. Promemorian och de skriftliga syn- punkter som har lämnats med anledning av promemorian finns tillgäng- liga i ärendet (Ju2008/3092/L1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redak- ändringar gjorts. 4.1Det svenska regelverket om revision Bestämmelser om revision finns i ett flertal lagar, se t.ex. 9 kap. aktie- bolagslagen (2005:551), 8 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska fören- ingar, 10 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713), 4 kap. stiftelselagen (1994:1220), 12 § lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. samt 3 kap. 5 § och 23 kap. 710 §§ lagen (2007:528) om värdepappersmark- naden. Revisorns uppgift är att granska företagets årsredovisning och bokför- ing (räkenskapsrevision) samt ledningens förvaltning (förvaltningsrevi- sion). Granskningen ska vara så ingående och omfattande som god revi- sionssed kräver. Om företaget är moderföretag, ska revisorn även granska koncernredovisningen och koncernföretagens inbördes förhållanden. Revi- sionen ska utmynna i en årlig granskningsrapport, en revisionsberättelse. I finns två kategorier av revisorer som står under tillsyn av den statliga myndigheten (kvalificerade revisorer): god- kända revisorer och auktoriserade revisorer. För att bli godkänd eller auktoriserad revisor krävs bl.a. att sökanden avlägger revisorsexamen respektive högre revisorsexamen. Enligt övergångsbestämmelser anses revisorer som godkänts enligt äldre bestämmelser, dvs. revisorer som inte har avlagt revisorsexamen, som godkända. Det finns därmed i praktiken tre slags kvalificerade revisorer: auktoriserade revisorer, godkända revis- orer med revisorsexamen och godkända revisorer utan revisorsexamen. Skyldighet att ha en revisor Många företag, bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar, utländska filial- er, banker, försäkringsbolag och stiftelser, är skyldiga att ha minst en revisor. Även handelsbolag med en eller flera juridiska personer som del- ägare är skyldiga att ha minst en revisor. Detsamma gäller också övriga handelsbolag, ideella föreningar samt enskilda näringsidkare som uppfyller mer än ett av följande villkor (gränsvärdet): Medelantalet anställda i företaget har under vart och ett av uppgått till mer än 50. Den redovisade balansomslutningen har för vart och ett av uppgått till mer än 25 miljoner kron- or. Den redovisade nettoomsättningen har för vart och ett av uppgått till mer än . Vissa finansiella företag, bl.a. understödsföreningar, ska ha minst två revisorer. För koncerner gäller särskilda bestämmelser. Särskilda kompetenskrav på revisorn Allmänt sett ska en revisor ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfattning- en av företagets verksamhet fordras för att fullgöra uppdraget. För flera företagsformer gäller vidare att endast den som är auktoriser- ad eller godkänd revisor får vara revisor. Detta gäller t.ex. för aktiebolag, banker, försäkringsbolag, utländska filialer och handelsbolag med en eller flera juridiska personer som delägare. Stiftelser som enligt bokför- ingslagen är skyldiga att upprätta årsredovisning är också skyldiga att ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor. männa hypoteksbank ska vara auktoriserade. Till revisor får som regel utses ett registrerat revisionsbolag. enskravet gäller då den fysiska person som utsetts till s.k. huvudansvarig För vissa företag gäller att minst en av revisorerna ska ha särskilt hög I fråga om aktiebolag ska minst en av bolagsstämman utsedd revisor vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revis- orsexamen om bolaget uppfyller det i föregående delavsnitt angivna Detsamma gäller aktiebolag vars aktier, teckningsoptioner eller skuldebrev är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområd- Krav på att minst en revisor ska besitta särskilt hög kompetens gäller också för bl.a. handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser som uppfyller det ovan angivna gränsvärdet. får tillåta att ett aktiebolag i stället för en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen får utse en viss annan godkänd revisor. Samma sak gäller för bl.a. ekonomiska förening- Vidare ska vissa finansiella företag ha minst en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen. Det gäller t.ex. bank- aktiebolag och företag som bedriver inlåningsverksamhet. bestämmelser gäller för bl.a. försäkringsbolag. När det i det följande talas om revisionsplikt, avses skyldigheten att ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor (kvalificerad revisor). 4.2 Europeiska unionens regler om revision I det fjärde bolagsrättsliga direktivet1 finns bestämmelser om lagstadgad revision (räkenskapsrevision). För svensk del gäller direktivet alla aktie- bolag. Även vissa handelsbolag omfattas. Enligt direktivet ska bolagets årsredovisning (årsbokslut med direktiv- ets terminologi) granskas av en eller flera personer som godkänts av medlemsstaterna för att utföra lagstadgad revision enligt revisorsdirektiv- 1 Rådets fjärde direktiv /660/EEG av grundat på artikel i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, , s. 11, Celex 31978L0660). et (artikel 51.1).2 Revisorerna ska även uttala sig om Prop. 2009/10:204 förvaltningsberättelsen överensstämmer med årsredovisningen i övrigt Direktivet innebär att lagstadgad revision bara får utföras av kvalificer- ade revisorer och att s.k. lekmannarevisorer alltså inte får utföra sådan revision. Som redovisas i det följande får medlemsstaterna befria vissa företag från revisionsplikten. De företag som på detta sätt befrias från revisionsplikt behöver, enligt direktivet, inte ha någon revisor alls. Inget hindrar ett företag som inte omfattas av revisionsplikt att frivilligt välja en kvalificerad revisor för att utföra lagstadgad revision. Medlemsstaterna får enligt direktivet befria vissa företag från revi- sionsplikten (artikel 51.2). Det gäller företag som på balansdagen inte överskrider två av följande tre delvärden: medelantalet under räkenskapsåret anställda: 50, Om ett företag på balansdagen överskrider eller upphör att överskrida två av delvärdena, inverkar detta förhållande på tillämpningen av undan- tagsbestämmelsen endast om förhållandet inträffar två räkenskapsår i följd. Undantag från revisionsplikten får inte medges för företag vars värde- papper är noterade på en reglerad marknad enligt direktivet om värde- pappersmarknaden, MiFID (artikel 53a).3 Enligt det fjärde bolagsrättsliga direktivet är en medlemsstat som gör undantag från revisionsplikten skyldig att införa lämpliga påföljder för ett företag som underlåter att upprätta årsbokslut eller förvaltningsberätt- else (dvs. det som i benämns årsredovisning) enligt direktivet (artikel 51.3). Medlemsstaterna får dock tillåta företag under det angivna gränsvärdet att upprätta årsbokslut i förkortad form och undanta dem från skyldigheten att upprätta förvaltningsberättelse (artiklarna 46.3 och 47.3). I svensk rätt har inte intagits något undantag från revisionsplikten enligt direktivet. Samtliga aktiebolag och vissa handelsbolag omfattas av kravet på lagstadgad revision. Bestämmelser om revision av koncernredovisning finns i det sjunde bolagsrättsliga direktivet.4 Medlemsstaterna ska föreskriva att vissa före- tag ska upprätta koncernredovisning och lämna en förvaltningsberättelse för koncernen. Enligt direktivet ska koncernredovisningen granskas av en eller flera kvalificerade revisorer (artikel 37). 2Rådets åttonde direktiv /253/EEG av om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT L 126, , s. 20, Celex 71984L0253). 3Europaparlamentets och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv /611/EEG och 93/6/EEG och och rådets direktiv /12/EG samt upphävande av rådets direktiv /22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s 1, Celex 32004L0039). 4Rådets sjunde direktiv /349/EEG av grundat på artikel i fördraget om sammanställd redovisning (EGT L 193, , s. 1, Celex 31983L0349). Direktivet är tillämpligt på koncerner där moderföretaget eller något av Prop. 2009/10:204 dotterföretagen är ett bolag som omfattas av det fjärde bolagsrättsliga Medlemsstaterna får i vissa fall medge undantag från skyldigheten att upprätta koncernredovisning. Bland annat får undantag medges om på moderföretagets balansdag de företag som skulle omfattas av en koncern- redovisning tillsammans, enligt sina senaste årsbokslut, inte uppfyller ett visst gränsvärde (artikel 6). Detta gränsvärde är avsevärt högre än det som angetts ovan. Undantag får dock inte medges om ett av företagen har värdepapper som är noterade på en reglerad marknad. För redovisning i banker, andra finansiella institut respektive försäkr- ingsföretag finns särskilda EU-direktiv: bankredovisningsdirektivet5 och försäkringsredovisningsdirektivet.6 Dessa direktiv hänvisar i åtskilliga avseenden, bl.a. i fråga om revisionsplikt, till de fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven. Några undantagsmöjligheter motsvarande de som finns i dessa direktiv finns dock inte. 4.3Situationen i vissa andra medlemsstater i EES Samtliga medlemsstater inom EU utom och utnyttjar i större eller mindre utsträckning den ovan nämnda möjligheten enligt EU:s fjärde bolagsrättsliga direktiv att undanta små företag från revi- sionsplikt. Danska Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har i en rapport upp- skattat att av samtliga små bolag inom EU som omfattas av det fjärde bolagsrättsliga direktivet är undantagna från kravet på lagstadgad revision (uppskattningen avser medlemsstater före utvidg- ningen av EU ).7 De flesta medlemsstater som har valt att nyttja undantagsmöjligheten har valt att använda sig av maximigränsen om 50 anställda. Storbrit- annien, , och har dessutom valt att använda de maximalt tillåtna delvärdena för balansomslutning och netto- omsättning som anges i EU-direktivet. I tillämpas maximi- gränsen för antalet anställda, men när det gäller övriga värden har gräns- en satts vid en nettoomsättning på och en balans- omslutning på . 5Rådets direktiv /635/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31.12.1986, s. 1, Celex 31986L0635). 6Rådets direktiv /674/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (EGT L 374, 31.12.1991, s. 7, Celex 31991L0674). 7Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, Rapport om revisionspligten for B-virksomheder (små selskaber), marts 2005, s. 5. var samtliga bolag (anparts- och aktieselskaber) revi- sionspliktiga. Den danska regeringen har, i likhet med den svenska, som målsättning att minska de administrativa bördorna för små företag till 2010. Revisionsplikten har därvid ansetts vara den enskilt största admin- istrativa bördan som lagstiftningen ålägger småföretagarna. I den nämnda rapporten från Erhvervs- og Selskabsstyrelsen behandlades frågan om revisionsplikten borde inskränkas för små bolag. Rapporten innehöll en analys av revisionens betydelse för att upprätthålla årsredovisningens kvalitet och trovärdighet, dess betydelse för bekämp- ningen av ekonomisk brottslighet och skattekontrollen och dess skydd för ägare och investerare, kreditgivare och företagen själva. Den slutsats som redovisades i rapporten är att nyttan av revision i små bolag inte synes uppväga kostnaderna. Enligt det förslag som lämnades skulle därför de bolag som i följd inte uppfyller två av följande tre delvärden undantas från revisionsplikten: 1. antal anställda i genomsnitt fler än 25 personer, 2. balansomslutning och 3. nettoomsättning . antog, på grundval av bl.a. det förslag som lämnades i rap- porten, 2006 en lag som föreskriver att små bolag är revi- sionspliktiga. Delvärdena sattes dock lägre än vad som föreslogs i rap- porten: 1. antal anställda i genomsnitt fler än 12 personer, 2. balans- omslutning och 3. nettoomsättning . Lagen trädde i kraft . För koncerner gäller att moderbolaget alltid ska revideras. Enligt Erhvervs- og Selskabsstyrelsens rapport bör en höjning av gränsvärdet för befrielse från revisionsplikt övervägas. Innan denna andra etapp av reformen genomförs ska följderna av den redan genom- förda inskränkningen av revisionsplikten utvärderas, särskilt i fråga om bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Resultatet av den sen- aste utvärderingen publicerades av Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i december 2009.8 är som bolagen har kunnat använda de nya bestämmelserna. har av de bolag som får välja bort revision gjort det. Enligt lagstiftning, som trädde i kraft , har mindre företag (aktiebolag, andelsbolag, personbolag och bostadsaktiebolag) befriats från revisionsplikt. Det gäller företag som i följd inte uppfyller två av följande delvärden: 1. antal anställda i genomsnitt fler än 3 personer, 2. balansomslutning och 3. nettoomsättning . 8 Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, Evaluering af erfaringer med lempet revisionspligt, notat 8. . har de minsta företagen kunnat avstå från revision under förutsättning att företagens räkenskaper reviderades av s.k. lek- Med den nya lagstiftningen slopades lekmannarevision- Ett bolag som vid ikraftträdandet hade en lekmannarevisor kan dock ha kvar honom eller henne . För de företag som inte längre omfattas av revisionsplikt finns det en möjlighet för ägarna eller medlemmarna att välja att inte ha någon revis- Detta ska slås fast i bolagsordningen eller motsvarande. Som skäl för reformen anfördes bl.a. att det i små företag sällan före- kommer målkonflikter mellan ägarna och företagsledningen samt att många små företag inte har några externa kreditgivare. Enligt uppgift från Arbets- och näringsministeriet hade 2008 ungefär av samtliga aktiebolag valt bort revisionen. bolag väljer omkring hälften bort revision. Enligt huvudregeln är ett bokföringsskyldigt företag också revisionsplikt- Ett undantag gäller för företag vars intäkter från verksamheten under- Undantaget gäller dock inte för aktiebolag, stiftelser och vissa andra företag. Samtliga aktiebolag är alltså En utredning överlämnade ett betänkande om revisions- plikten för små företag. Utredningen föreslår att revisionsplikten ska bibehållas utan inskränkningar. Avgörande vikt tillmäts revisionens betydelse för skattekontrollen och bekämpningen av den ekonomiska Till stöd för ställningstagandet anförs vidare att företagen har nytta av revisionen, att företagens transaktionskostnader kan antas öka om revisionsplikten inskränks samt att eventuella besparingar för företagen inte uppväger de nackdelar som uppkommer för samhället. Grundtanken vid genomförandet av det fjärde bolagsrättsliga direktivet har varit att företagen ska ges alla de valmöjligheter som direktiven I linje med detta har, , gällt att de delvärden som ingår i gränsvärdet för befrielse från revisionsplikt har lagts så högt som det fjärde direktivet tillåter. Storleksfördelningen hos de nederländska aktiebolagen överensstäm- mer med svenska förhållanden. företagen omfattas av möjligheten att inte ha någon revisor. gift om hur många av dessa företag som använder sig av möjligheten Huvudregeln var tidigare att samtliga aktiebolag skulle revideras. 1994 introducerades en möjlighet för mindre bolag att avstå från att ha revisor, så länge inte aktieägare med av samtliga röster i bolaget påkallar revision. Gränsvärdet för när bolagen kan välja bort revision har därefter höjts . 2009/10:204 ensstämmer gränsvärdet med det som anges i det fjärde bolagsrättsliga omfattar undantaget cirka 900 000 bolag och uppskattningsvis av dessa bolag avstår från revision. Publika aktiebolag ska alltid revideras. När det gäller aktiebolag som driver finansiell verksamhet har kravet på revision mildrats något genom lagändringar som trädde i kraft . är dock huvudregeln att sådana företag alltid ska revideras. Som ett mindre kostsamt alternativ till revision har utarbetats andra granskningstjänster. Dessa granskningstjänster är inte lagreglerade. Enligt lag ska alla företag revideras, utom de som faller under gränsen för små företag, dvs. företag som inte uppfyller mer än ett av följande tre delvärden: 1. antal anställda i genomsnitt fler än 50 personer, 2. balans- omslutning och 3. nettoomsättning . Ungefär 400 000 små företag undantas härigenom från revisionsplikt, vilket motsvarar hälften av alla företag. Företagen anlitar i mycket stor utsträckning auktoriserade skatterådgiv- are vid upprättandet av årsredovisning och skattedeklaration. fanns det 950 000 aktiva företag i före- tagsregister. Som aktiva räknas juridiska personer samt fysiska personer som är registrerade för mervärdesskatt eller för F-skatt. De flesta av dessa företag, omkring 538 000, bedrevs av fysiska pers- oner som enskild näringsverksamhet. Vid sidan av enskilda näringsidkare intar aktiebolag en dominerande ställning med ungefär 270 000 aktie- bolag. Antalet handelsbolag är ungefär 72 000, ideella föreningar 28 000, ekonomiska föreningar 21 000, enkla bolag 6 800 och stiftelser 4 200. Flertalet aktiebolag är mycket små. Antalet registrerade aktiebolag hos uppgick till omkring 349 000. Endast en tredjedel av dessa har en omsättning som överstiger och bara en femtedel av dem har fler än tre anställda. I betänkandet finns utförligare statistiska uppgifter om storleksfördelningen (s. 128 f.). Antalet publika aktiebolag uppgick till ungefär 1 600. Det finns två börser i : och . Omkring 225 bolag är upptagna till handel på de s.k. reglerade marknader som börserna driver. Vidare finns några handelsplattformar (s.k. MTF:er), t.ex. First North och Nordic MTF. Antalet bolag som är noterade där, utan att vara upptagna till handel på någon av de reglerade marknaderna, är ungefär 150. Det finns drygt 2 000 finansiella företag. De finansiella företag som bedrivs i aktiebolagsform ingår i den ovan nämnda siffran för aktiebolag. Som framgår av avsnitt 4.1 omfattar skyldigheten att ha minst en kvali- Prop. 2009/10:204 ficerad revisor samtliga aktiebolag. Det innebär att ungefär 349 000 aktie- bolag är skyldiga att ha en sådan revisor. I övrigt är enligt utredningen uppskattningsvis följande företag revi- sionspliktiga: 21 200 handelsbolag (varav 21 145 med juridiska personer som delägare), 15 000 stiftelser (varav 1 760 är näringsdrivande), 1 530 utländska filialer, 270 försäkringsföretag, 75 sparbanker, medlemsbanker och hypoteksinstitut, 70 ekonomiska föreningar, 15 ideella föreningar, 5 enskilda näringsidkare och 4 europabolag. Revisionen syftar till att tillgodose bl.a. aktieägarnas, de anställdas, borg- enärernas och det allmännas intresse av att det sker en ändamålsenlig kontroll av att företagets affärer sköts på ett lagenligt och korrekt sätt samt att företagets ställning och resultat redovisas riktigt. Revisorn får ett arvode för sitt arbete från företaget. uppgår det genomsnittliga arvodet för revision av ett aktivt aktiebolag med en omsättning som understiger och med högst tre anställda till . Den samlade kostnaden för revision av ett aktiebolag med upp till 50 anställda uppgår enligt Verket för näringslivs- utveckling, (numera ) till , var- av extern kostnad . En betydande del av aktiebolag- ens administrativa kostnader är hänförliga till reglerna om revision. Ett viktigt inslag i regeringens politik är att stärka företagens kon- kurrenskraft och skapa förutsättningar för fler och växande företag, till- växt i ekonomin och ökad sysselsättning. Regeringen har också som mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av de statliga regelverken (se skr. 2007/08:131). Som en allmän utgångspunkt bör gälla att företag i inte åläggs mer betungande skyldigheter än vad som är nödvändigt. Som framgår av avsnitt 4.2 slås det i EU:s redovisningsdirektiv fast vilka företag som ska vara revisionspliktiga.