prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Dessa är bestämmelser om administrativ förenkling; bestämmelser som bl.a. ska säkerställa att tillstånd och vissa andra krav på etablering samt fri rörlighet för tjänste- verksamhet är motiverade och förenliga med praxis; be- stämmelser om tjänstemottagarnas rättigheter; bestämmelser om tjänster- nas kvalitet samt bestämmelser om administrativt samarbete mellan med- lemsstaterna. För den tjänsteverksamhet som omfattas av direktivet föreligger en generell rätt att tillhandahålla tjänster. Från denna rätt får vissa undantag ske. Reglerna i tjänstedirektivet skiljer sig åt när det gäller å ena sidan så- dana som reglerar tjänsteleverantörer som är etablerade i ett medlems- land med en fast verksamhetspunkt och å andra sidan när det gäller sådana regler som reglerar tjänsteleverantörer som tillfälligt tillhandahåller sina tjänster i ett annat land än där de är eta- blerade. Möjligheten att ställa upp krav är mer begränsad då det gäller tjänsteleverantörer som tillfälligt tillhandahåller sina tjänster. I departementsskrivelsen Genomförande av tjänstedirektivet (Ds 2008: 75) har en analys gjorts av bestämmelserna i och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. i förhållande till tjänstedirektivet. Båda lagarna har ansetts omfattas av kraven i tjänstedirektivet. Det krav på bygglov (tillstånd) som finns i har ansetts förenligt med direktivet. Det är icke-dis- kriminerande, motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset och pro- portionerligt i förhållande till syftet. Departementsskrivelsen har resul- terat i propositionen Genomförande av tjänstedirektivet (prop. 2008/09: 187). I propositionen föreslogs inga ändringar i eller i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. eftersom det i departementsskrivelsen föreslogs att detta i stället borde göras som en följd av förslagen i betänkande Bygg helt enkelt! (SOU 2008:68). Av departementsskrivelsen framgår dock följande avseende plan- och byggområdet. Lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. I förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem föreskrivs att byggnadens ägare ska se till att funktionskontroll sker av ventilationssystem enligt bestämmelserna i förordningen. I lagen om tek- niska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. anges att funktionskontrol- len i dessa fall ska utföras av en sakkunnig funktionskontrollant (15 §). Till funktionskontrollant får enligt 16 § utses endast vad gäller den som har fått godkännande (riksbehörighet) av ett organ som ackrediterats för detta ändamål enligt 14 § lagen om teknisk kontroll. I 3 § förordningen om funktionskontroll av ventilationssystem får till sådan sakkunnig utses endast den som har den utbildning och erfarenhet som behövs och som är lämplig för uppgiften. Den verksamhet som en funktionskontrollant utför omfattas av tjänstedirektivets tillämpningsområde och kraven på aktuell verksamhet får anses vara krav på etablering eftersom verksamheten inte Prop. 2009/10:170 kan utföras utan att kraven uppfylls. Aktuella krav måste därmed upp- fylla kriterierna i artiklarna 915 i tjänstedirektivet. Bestämmelserna i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. och förord- ningen om funktionskontroll av ventilationssystem är icke-diskrimi- nerande och motiverade av skydd för människors säkerhet. Skyddet bör inte kunna uppnås med mindre än att aktuella krav på funktionskontroll- anten ställs. I 16 § lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. ställs krav antingen på riksbehörighet för att få utses till funktions- kontrollant eller att den eller de kommunala nämnder som fullgör kom- munens uppgifter inom plan- och byggväsendet godkänner personen. I 3 § förordningen om funktionskontroll av ventilationssystem bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om vilka krav som ska ställas för den riksbehörighet som avses i 16 § lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. De närmare föreskrifterna finns i föreskrifter (BFS 1991: 36). Enligt uppgift från behöver föreskrifterna anpassas till tjänstedirektivet. Till skillnad från de krav som ställs på den som har riksbehörighet enligt särskilda bestämmelser meddelade av framgår inte vilka krav som ställs på sådan funktionskontrollant som nämnd kan godkänna som funktionskontrollant enligt 16 § lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Många kom- muner har tolkat detta som en rätt att godkänna en egen person som funktionskontrollant med s.k. lokal behörighet. Kommunerna har dess- utom ofta avgiftsbelagt den tjänst denna person utför. Frånvaron av kri- terier för godkännande i bestämmelsen kan leda till en godtycklig be- dömning från den kommunala nämndens sida. Frånvaron av kriterier leder vidare till att denna del av bestämmelsen inte står i överensstäm- melse med det krav på transparens, förutsebarhet och objektivitet som ställs i artikel 10 i tjänstedirektivet. Denna del av bestämmelsen bör därför inte tas in i den nya lagen. I regeringens förslag till ny lag finns denna bestämmelse i 8 kap. 25 §. I nuvarande 9 kap. 14 § finns en bestämmelse som motsvarar den om funktionskontrollanter i lagen om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk, m.m. Mot bakgrund av bestämmelserna i tjänstedirektivet förslår regeringen i detta ärende dels att inte ska kunna utse egna kont- rollansvariga, men också att både kontrollansvariga och sakkuniga ska vara certifierade av organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller av någon som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (se avsnitt 16.3 och 17.5). I regeringens förslag till ny lag finns dessa bestämmelser i 10 kap. 9 § samt 16 kap. 9 §. Regler om tyst medgivande I tjänstedirektivssekretariatets promemoria föreslogs vidare att det i den nya lagen om tjänster på den inre marknaden ska införas en upplysnings- bestämmelse om att bestämmelser om den tid inom vilken behörig myn- dighet ska fatta beslut i ärende om tillstånd för etablering i finns i annan lag, förordning eller myndighetsföreskrifter. Vidare föreslogs att det i lagen om tjänster på den inre marknaden ska regleras att i fall då nämnda tidsfrist tillämpas ska behörig myndighet sända ett mottagningsbevis till sökanden och att ett sådant bevis ska inne- hålla information om tidsfristen för ärendets avgörande, om möjlighet- erna till rättslig prövning av beslutet och, i förekommande fall, om följ- den av att ett beslut inte fattas inom denna tidsfrist. Efter regelinventering har regler om tyst beviljande eller s.k. omvända stupstocksregler, dvs. att myndigheten har att fatta beslut inom angiven tid vid äventyr att tillståndet annars anses beviljat i enlighet med ansö- kan, föreslagits beträffande tillstånd för hotell- och pensionatrörelse, till- stånd enligt 16 § djurskyddslagen (1988:534), godkännande från djur- skyddssynpunkt för djurparker, inbesiktning av cirkusar och tillstånd för Enligt tjänstedirektivet kan omvänd stupstocksreglering frångås om det är motiverat av tvingande hänsyn till allmän intresset, inbegripet tredje parts legitima intressen. Sådana undantag har bedömts vara motiverade för bl.a. tillståndsregleringar i lagen (1988:868) om brandfarliga och ex- plosiva varor, och föreskrifter utfärdade med stöd av miljö- balken, lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, alkohollagen (1994: 1738), (1987:10) och lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, samt körkortslagen (1998:488). Tillståndsförfarandena enligt och föreskrifter meddelade med stöd av samt förfaranden enligt och andra bestämmelser på byggområdet är motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset, eftersom syftet är att skydda miljön eller människors säkerhet eller hälsa. Det är därför av avgörande betydelse att en ansökan avgörs efter en prövning i sak. Mot denna bakgrund bör möjligheten till undantag enligt artikel 13.4 i tjänstedirektivet anses vara Nuvarande ordning bör därför behållas och omvänd stup- stocksreglering bör inte införas på dessa områden. Genom förslagen i avsnitt 15.7 om en särskild handläggningstid för lovärenden, m.m. får bestämmelserna i förslaget till ny plan- och bygglag anses förenliga med tjänstedirektivet. Som en följd av artikel 5.3 i tjänstedirektivet bör en tillsynsmyndighet få begära att en handling visas på svenska för att myndigheten ska kunna ta del av innehållet i ett utländskt certifikat, intyg eller annan handling. sådan översättning behöver dock inte vara auktoriserad. Regeringens förslag: I den nya lagen införs flera bemyndiganden bl.a. om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om krav på andra anläggningar än byggnader, skyltar och ljusanord- vad som ska krävas för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla vilka hinder mot tillgänglighet eller användbarhet som ska anses enkla att avhjälpa, vilka andra anläggningar än byggnader och vilka skyltar och ljusanordningar det ska krävas bygglov för, vilka åtgärder som ska vara anmälningspliktiga, vilka krav på kunskap, erfarenhet och certifiering som ska ställas på kontrollansvariga, sakkunniga och funktionskontrollanter, vilka små åtgärder som kan innebära ett undantag från kravet på de krav som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om tillsyn och byggsanktionsavgift. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer delvis med reger- Remissinstanserna: har framfört synpunkter på föreslagna I första hand föreslår verket att även myndigheten bör ges möjlighet att meddela föreskrifter om tillgänglighet och sakkunniga. Bemyndigandet avseende kontrollansvarigas och sakkunnigas kunskap och erfarenhet bör även avse certifieringsförfarandet. satt om det finns ett behov av ett bemyndigande avseende flyttning av byggnadsverk nu när bestämmelserna om flyttning i 8 kap. har ändrats. Byggherrarna har föreslagit att regeringen inte bara ska kunna meddela föreskrifter om vilken kunskap och erfarenhet som ska krävas av kont- rollansvariga och sakkunniga utan av personer verksamma inom bygg- hindrade har framfört att föreskrifter om undantag från bygglovsplikten inte bör få avse byggnadsverk som på något sätt berörs av kraven på till- gänglighet och användbarhet. har föreslagit att bemyn- digandet avseende tidsbegränsade undantag vid naturhändelser med syn- nerligen omfattande negativa effekter på miljön eller egendom även bör omfatta negativa hälsoeffekter. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande 5 kap. 18 a § i plan- och bygglagen få regeringen meddela föreskrifter om när en plan, som används för ett ändamål som räknas upp i nuvarande 5 kap. 18 § tredje stycket, kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om krav på byggnader m.m. som utöver bestämmel- serna i 3 kap. behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, för en lämplig utformning av byggnadsverk, tomter, vissa områden och all- männa platser (16 kap. 1 § första stycket 1 och 2), samt för kontroll av att föreskrifter som behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa följs (16 kap. 1 § första stycket 3). Regeringen får också meddela de fö- reskrifter som behövs om kvalitetsansvariga (16 kap. 1 § andra stycket). Därutöver får regeringen meddela föreskrifter till följd av en naturhän- delse med synnerligen omfattande negativa effekter (16 kap. 3 §) eller till följd av att riket är i krig eller krigsfara (16 kap. 4 §). I lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. finns bemyndiganden för regeringen eller den myndighet regeringen be- stämmer att dels meddela föreskrifter om vad som ska krävas för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla de tekniska egenskapskraven och un- dantag från de tekniska egenskapskraven i vissa situationer, dels meddela föreskrifter om byggprodukter (2125 §§). Motsvarande bemyndiganden bör tas in i den nya lagen. Däremot sak- nas både underlag och skäl för att ändra eller utöka dessa bemyndiganden mer än vad som framgår nedan. Det förslag till bemyndigande för regeringen att meddela bestämmelser om flyttning av byggnadsverk som finns i nuvarande 21 § lagen om tek- niska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. behöver dock inte tas in i den nya lagen eftersom det i avsnitt 14.4 föreslås nya generella bestäm- melser om flyttning av byggnadsverk. Med anledning av de förslag som regeringen lämnar i detta lagstift- ningsärende finns det enligt regeringens bedömning skäl för att införa ytterligare bemyndiganden. Ett av skälen för detta är att regeringen före- slår att vissa krav på bygglov bör hanteras på förordningsnivå (se avsnitt 6.2). Ett annat skäl är behovet av att förtydliga vilka tekniska egenskaps- krav som ska ställas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring. För det första gör regeringen bedömningen att det bör införas en möj- lighet för regeringen att föreskriva om vilka andra anläggningar än bygg- nader samt skyltar och ljusanordningar som bör vara bygglovspliktiga. I fråga om andra anläggningar än byggnader får sådana föreskrifter endast avse anläggningar som genom sin storlek eller funktion kan ha en be- tydande inverkan på omgivningen. Detta innebär att det är regeringen som på förordningsnivå pekar ut vilka anläggningar som ska anses ha en betydande inverkan på omgivningen. Uppräkningen på förordningsnivå bör motsvarar de anläggningar som enligt nuvarande bestämmelser åter- finns i 8 kap. 2 § . Som en följd av förslaget i avsnitt 15.5 att slopa kravet på byggan- mälan bör regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om vilka åt- gärder som bör vara anmälningspliktiga. Utgångspunkten för dessa före- skrifter bör vara att de åtgärder som enligt nuvarande 9 kap. 2 § kräver en bygganmälan men som inte är bygglovpliktiga bör vara anmälningspliktiga. Det handlar om en handfull åtgärder som i första hand avser inre ändringar i byggnadsverk. Skälen för varför regleringen av dessa åtgärder, anläggningar och an- ordningar bör ske på förordningsnivå och inte på lagnivå framgår av av- snitt 6.2. Som en följd av den nya regleringen på förordningsnivå bör det införas en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer att meddela föreskrifter om vilka av lagens krav på byggnader som också ska ställas på dessa anläggningar och anordningar. Som en följd av förslaget i avsnitt 14.1 att redan i samband med bygg- lovsprövningen pröva frågor om lämplighet samt tillgänglighet och an- vändbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få med- dela föreskrifter om vad som ska krävas för att ett byggnadsverk ska upp- fylla de s.k. utformningskraven i föreslagna 8 kap. 1 §. Att lagens krav på tekniska egenskaper i 8 kap. 4 § även avser andra anläggningar än bygg- nader framgår genom att termen byggnadsverk används i 8 kap. 4 §. Definitionen av byggnadsverk framgår av föreslagna 1 kap. 4 §. Dess- utom bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om vilka tekniska egenskapskrav som måste upp- fyllas respektive inte måste uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad. I avsnitt 14.2 föreslår regeringen en ny reglering av bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder. För att underlätta tillämpningen av den före- slagna bestämmelsen bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om vilka slags hinder mot tillgänglighet eller användbarhet som ska anses enkla att avhjälpa. Enkla hinder skulle exempelvis kunna vara trösklar och dörrar som inte går att öppna med hjälp av en automatisk dörröppnare. Nuvarande bestämmelse i 16 kap. 1 § andra stycket plan- och bygg- lagen om bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela de föreskrifter som behövs om kvalitetsansvariga behöver förtydligas och utökas som en följd av förslagen till ny reglering om kontrollansvariga och sakkunniga i avsnitt 16.3. För det första be- höver bemyndigandet avse både de nya kontrollansvariga och sakkun- niga, men också funktionskontrollanter (jfr avsnitt 22). För det andra behöver nya föreskrifter om krav på kunskap, erfarenhet och certifiering för kontrollansvariga och sakkunniga tas fram. Det bör också finnas en möjlighet att meddela nya föreskrifter om sakkunniga på samma sätt som det finns avseende kvalitetsansvariga. De nuvarande föreskrifterna om kvalitetsansvariga kommer naturligtvis att behöva uppdateras som en följd av de nya bestämmelserna om kontrollansvariga. Enligt förslaget till 10 kap. 10 § ska det generella kravet på kontroll- ansvarig vid alla bygg- och rivningsåtgärder inte gälla vid små ändringar av en- eller tvåbostadshus, om inte beslutar annat. Vidare ska kravet på kontrollansvarig inte gälla vid andra små åtgärder som regeringen har meddelat föreskrifter om. För att kunna meddela föreskrifter om dessa senare små åtgärder behövs ett nytt bemyndigande. Nuvarande bemyndigande i 16 kap. 1 § första stycket 3 om föreskrifter om kontroll av vissa föreskrifter bör utökas till att avse fler föreskrifter om krav på byggnadsverk, tomter, allmänna platser, byggprodukter m.m. Avslutningsvis innebär förslaget i avsnitt 17.8 om nya bestämmelser om sanktionsavgifter bl.a. att dessa avgifters storlek bör beslutas av regeringen på förordningsnivå. Ett särskilt bemyndigande som ger reger- ingen denna möjlighet behöver därför införas. I promemorian föreslogs ytterligare möjligheter för regeringen att meddela föreskrifter om bygglov respektive undantag från bygglov. Av skäl som framgår av avsnitt 6.2 bör dessa förslag inte genomföras. Regeringens förslag: Den nya lagen träder i kraft den 2 maj 2011då (1987:10) och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller för mål och ärenden som har påbörjats Äldre bestämmelser gäller också vid prövning av överklagade beslut som har meddelats före . trädelse som har ägt rum före ska äldre bestämmelser tillämpas vid ärendenas prövning i sak. Bestämmelserna i den nya lagen ska dock tillämpas, om de leder till lindrigare påföljd. Flera övergångsbestämmelser införs för att reglera bl.a. förhållandet till äldre planer såsom generalplaner, stadsplaner, byggnadsplaner, avstyckningsplaner och fastighetsplaner. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer delvis med regering- Remissinstanserna: har anfört att det behöver gå mellan riksdagsbeslut och ikraftträdande med hänsyn till att plan- och byggtaxan i kommunerna behöver ändras som en följd har anfört att förslaget kommer att leda till ett behov av övergångsbestämmelser bl.a. till följd av behovet att certifiera kontrollansvariga och sakkunniga. län har anfört att det är viktigt att det framgår av övergångsbestämmel- serna i vilken mån äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla. anfört att det behövs tid för att ta fram föreskrifter, allmänna råd, hand- böcker m.m. inför ikraftträdandet och att tiden därför inte får vara för vill också lyfta fram behovet av att reglera verkan av de- taljplaner som har antagits enligt den nuvarande lagen för att undvika att t.ex. byggrätter enligt dessa planer blir ogiltiga. Det saknas också be- stämmelser om vad som händer med pågående planärenden, bygglovs- ärenden och bygganmälningsärenden. Lantmäteriet har anfört att det vore lämpligt att de bestämmelser i nuvarande 17 kap. som även fortsättnings- vis ska tillämpas, så långt som möjligt återges i klartext. Skälen för regeringens förslag: Vid bedömningen av när den nya lagen bör träda ikraft bör i första hand hänsyn tas till att viss omställ- ningstid krävs för de som är berörda av förändringarna, särskilt för kom- En väsentlig del av genomförandet handlar om kompe- Det kan också handla om att se över behovet av kompe- tens inom kommunerna för att möjliggöra rekrytering av personer med rätt kompetenser inför hanteringen av ärenden enligt de ändrade bestäm- Vidare behöver hänsyn tas till behovet att certifiera nya kont- rollansvariga och sakkunniga. Vissa kommuner kan också behöva besluta nya förordnanden eller andra beslut med anledning av att vissa av över- gångsbestämmelserna i nuvarande 17 kap. inte tas in i den nya lagen. Slutligen behöver en samordning ske med ikraftträdandet av de lagänd- ringar som följer av den lagrådsremiss om Mark- och miljödomstolar Sammantaget får ett genomförande från beslut anses rimligt. Ett senare ikraft- trädande är problematiskt bl.a. mot bakgrund av att vissa av förslagen föranleds av det s.k. tjänstedirektivet och därför egentligen skulle ha varit på plats . De nuvarande bestämmelserna i bör gälla i mål och ärenden som har inletts före lagens ikraftträdande. På samma sätt bör nuvarande talerättsbestämmelser gälla även fortsatt för beslut som har meddelats före lagens ikraftträdande. Även vid överklagande av beslut som är meddelade enligt nuvarande bestämmelser bör de nuvarande be- stämmelserna tillämpas vid överprövningen. Av principen om förbud mot retroaktiv strafflagstiftning följer att över- trädelser som har begåtts innan en straffbestämmelse har trätt i kraft inte ska omfattas av straffansvar. I den mån de nya sanktionsbestämmelserna innebär en skärpning jämfört med nuvarande lagstiftning bör de nya bestämmelserna endast omfatta överträdelser som har begåtts efter . När det gäller fastighetsplaner bör det införas en särskild övergångs- bestämmelse som anger att fastighetsplaner enligt nuvarande lagstiftning ska anses som detaljplanebestämmelser enligt den nya lagen. I övrigt bör de bestämmelser i 17 kap. i den nuvarande lagen som fort- farande är aktuella föras in som övergångsbestämmelser i den nya lagen. I den utsträckning det är möjligt, utan särskild utredning, bör dessa be- stämmelser förtydligas. Vid en genomgång av bestämmelserna i 17 kap. i den nuvarande lagen kan konstateras att följande paragrafer inte behövs i den nya lagen: 1 § om ikraftträdande och upphävande av äldre lagar, 2 § om krav på kommunerna att anta en översiktsplan (alla kommuner har antagit en översiktsplan), 4 § första stycket andra men- ingen om upphörande av vissa avstyckningsplaner (dessa avstycknings- planer har upphört att gälla) och andra stycket om genomförandetid för stadsplaner och byggnadsplaner (genomförandetiden har löpt ut), 5 § första stycket om tidsfrist för inlösen av viss mark (tidsfristen har löpt ut), 8 § om rätt till ersättning för vissa skador (tiden för möjligheten att väcka talan har löpt ut), 9 § om stadsplaner och byggnadsplaner som inte har fastställts (alla stads- och byggnadsplaner har fastställts), 10 § om äldre regionplaner (tiden för tillämpning av bestämmelsen har löpt ut), 12 § om äldre tomtindelningar som inte har fastställts (alla tomtindel- ningar har fastställts), 13 och 15 §§ samt 16 § tredje stycket om vissa förbud och tidsfrister för möjligheten att väcka talan med anledning av förbuden (förbuden har upphört att gälla och tidsfristerna har löpt ut), 16 § andra stycket om bygglov för ljusanordningar (regeringen avser att med stöd av ett bemyndigande i den nya lagen meddela föreskrifter med motsvarande krav), 18 § om giltigheten av vissa äldre beslut (besluten har upphört att gälla), 20 och 21 §§, jämförda med bemyndigandet i 22 §, om vissa krav på utformning av byggnader (regeringen avser att med stöd av ett bemyndigande i den nya lagen meddela föreskrifter med mot- svarande krav), 23 § andra och tredje styckena om vissa påföljder (bestämmelserna är inte aktuella), 24 och 26 §§ om vissa gatukostnader och byggnadsarbeten (bestämmelserna är inte aktuella), 27 § om inne- börden av vissa äldre termer (bestämmelsen behövs inte längre då term- erna stadsplan, byggnadsplan och byggnadslov i författningstext numera endast används i sin ursprungliga betydelse, dvs. just dessa äldre planer eller lov och reglerar deras förhållande till nya Prop. 2009/10:170 bestämmelser).