prop · GY031d12 · 2010-10-12 00:00:00 — Det reformerade ålderspensionssystemet baseras på livsinkomsten. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Föräldrar med barn som är högst kan ges pensionsrätt för barnår genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas barnårsrätt. Om de inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att automatiskt tillgodoräknas barnårsrätt. Eftersom det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i berättigad ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett barn . som en förälder tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår beräknas en fiktiv inkomst. Den fiktiva inkomsten kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. -Utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse, -utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , -ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensionsgrundande inkomst. Endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas vid jämförelserna. Utifrån det pensionsgrundande beloppet ska pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp betalar staten en statlig ålderspensionsavgift om . Det är samma avgift som betalas av arbetstagare och arbetsgivare för pensionsgrundande inkomster. Det är denna avgift som ska belasta anslaget. Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges , räknat den försäkrade fick barnet i sin vård och längst tills barnet fyller . Anslagsbeloppet är 5 sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som är . Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 Pensionsrätt för barnår Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 5 anvisas under anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår . 2012, 2013 och 5 332 000 000, 5 534 000 000 Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anlaget används för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till ungdomar som fyllt 18 men inte . Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Om t.ex. bidragshushållens inkomst skulle öka med i genomsnitt en procentenhet skulle utgifterna för bostadsbidraget minska med . Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökat antal födda och invandrade barn. Under uppgick utgifterna för bostadsbidraget till . Detta innebär att utfallet översteg anslagsbeloppet med . Eftersom det fanns ett ingående överföringsbelopp på innebar detta ett överskridande av tilldelade 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 För innevarande budgetår beräknas utgifterna överstiga anslaget med . med denna proposition föreslår regeringen i sitt förslag till tilläggsbudget att anslaget tillförs . De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . över hela prognosperioden minskar denna andel med ett par procentenheter. Förklaringen till det är bl.a. att lönenivån förväntas öka , i kombination med att inkomstgränser och bostadskostnadsgränser är fasta och inte har förändrats . En trend som framgår är att antalet hushåll minskar medan det genomsnittliga bostadsbidraget ökar. Detta förklaras delvis av att de hushåll som finns kvar i systemet är de med lägst inkomst i förhållande till försörjningsbörda. Ökningen av bostadskostnaderna bidrar också till denna utveckling. Tabell 2.23 Volymer och medelsersättningar för bostadsbidraget 20092013 Antal hushåll med preliminärt bostadsbidrag Antal bidrag (månadsutbetalningar) Genomsnittligt bostadsbidrag, kronor per bidragsmånad 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Bostadsbidraget är preliminärt och baseras på uppskattade årsinkomster när det utbetalas. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. har sedan den första inkomstavstämningen 1999 gjort uppföljningar av inkomstavstämningarnas resultat. Resultatet för inkomstavstämningen 2010, som avser , visar att de flesta hushåll, , har fått rätt preliminärt bostadsbidrag varför återbetalning eller tilläggsutbetalning inte är aktuell i dessa fall. Vidare visar avstämningen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag att av hushållen under bidragsåret fått ett för högt bidrag. Dessa hushåll ska tillsammans återbetala plus avgift. Tretton procent av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och ska tillsammans dela på plus ränta. beslutade om ändrade regler för bostadsbidrag (prop. 2004/05:112). Lagen trädde i kraft och tillämpas på bostadsbidrag . Förändringarna innebar bland annat att den del av bostadsbidraget som lämnas som särskilt bidrag till barnfamiljerna höjdes som den bostadskostnadsbaserade delen av bostadsbidraget minskade. Vidare infördes ett umgängesbidrag till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har sina barn boende hos sig. Utgifterna för bostadsbidraget har minskat och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på att bostadsbidragssystemet reformerats. Den nuvarande nedgången i ekonomin har dock medfört att den nedåtgående trenden för utgifterna, åtminstone tillfälligt, har brutits. Kostnaderna ökade kraftigt och ökningen beräknas att fortsätta . Först därefter beräknas trenden med minskande kostnader fortsätta. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin, inte minst ensamstående med barn, och därmed öka deras marginaler avser regeringen att återkomma med ett förslag om höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Förslaget beräknas öka kostnaderna för bostadsbidraget med . Ikraftträdande för förslaget är . Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 Bostadsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas för anslaget 1:8 Bostadsbidrag . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 4 131 000 000, 3 991 000 000 respektive 3 .