prop · GY031d8 · 2010-10-12 00:00:00 — tar ut kvotflyktingarna under så kallade delegationsuttagningar eller genom dossieruttagning. gjorde delegationsresor till , , , och . flyktingens resa till organiseras och betalas av . Regeringen anvisade medel i regleringsbrevet för överföring och mottagande av 1 900 personer. Tabell 2.13 Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar överfördes 1 892 personer, vilket innebär att målet i princip har uppnåtts. Utgiften för vidarebosättning ökade med i jämförelse med 2008. Anledningen är bland annat ökade kostnader i samband med delegationsuttagningar. Knappt hälften av de överförda personerna var irakier eller statslösa palestinier på flykt i närområdet. I övrigt utgjorde afghaner, burmeser och eritreaner de största grupperna. uppvisade av de asylsökande en passhandling vid ansökningstillfället jämfört 2008. Endast 4 488 personer, eller , lämnade in någon form av identitetshandling innan fattade beslut i ärendet. Förändringen beror främst på att andelen asylsökande från ökat och att få somalier, i frånvaro av statlig myndighet i , har någon möjlighet att få godkända id-handlingar utfärdade. Att den enskilde saknar id-handlingar påverkar bedömningen av de uppgifter som lämnats i samband med asylansökan och är ett problem när det gäller bedömningen av skyddsbehov. Avsaknad av id-handlingar leder även till förlängda handläggningstider, inte minst i samband med verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, då det angivna hemlandet kan vägra att ta emot den enskilde. i processen tillkommer de krav på identitet som krävs för att bli folkbokförd samt vid ansökan om svenskt medborgarskap. inrättade en särskild enhet för identitetsfrågor. Enheten utgör en sammanhållande funktion för myndighetens arbete med att klargöra identitet och bidrar till att utveckla det arbetet. Vidare har tagit fram en handbokstext och utvecklat riktlinjer för klarläggandet av identitet. Asylsökande barn, oavsett om de kommer tillsammans med sin familj eller utan vårdnadshavare, har rätt till en individuell prövning av sina asylskäl. I beslut som rör barn tar hänsyn till de bestämmelser som rör barn och som har sin grund i . har infört rutiner som innebär att myndigheten redan vid ansökningstillfället genomför samtal med varje familjemedlem om de enskilda asylskälen, för att alla familjemedlemmars asylskäl ska komma fram i processen. I de fall ett barn inte har egna asylskäl i förhållande till hemlandet, eller egna skäl mot att överföras till en annan medlemsstat enligt Dublinförordningen, dokumenteras detta i ärendet. I besluten redogör för vad som har framkommit i ärendet angående barnens skäl. Alla handläggare och beslutsfattare som utreder och beslutar i asylärenden som rör barn har särskild barnkompetens. har kontinuerligt genomfört utbildningar om utredning av barn och barns utveckling. Prövning av hinder mot verkställighet Om det i ett ärende om verkställighet av ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer fram nya omständigheter, ska självmant pröva om dessa omständigheter utgör hinder mot verkställighet av beslutet om avvisning eller utvisning. Om de utgör ett hinder mot 12 kap. 18 § utlänningslagen (UtlL) hindret är tillfälligt, bevilja ett tidsbegränsat tillstånd och om hindret är bestående, bevilja ett permanent uppehållstillstånd. kan också besluta om inhibition i ett verkställighetsärende, dvs. att avvisning eller utvisning tillfälligtvis inte får ske. Åberopar utlänningen nya omständigheter som kan antas utgöra ett sådant verkställighetshinder som avses i 12 kap. 1, 2 eller 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 3 §§ UtlL, dvs. vid bland annat risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande, och dessa omständigheter inte har kunnat åberopas tidigare eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, ska enligt 12 kap. 19 § UtlL ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition. Om beslutar att inte ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning ska detta beslut kunna överklagas. Målet är att om meddelar beslut om inhibition enligt 12 kap. 18 § UtlL ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad. Beslut i fråga om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständigheter. Om beviljar ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas . Totalt prövade 9 693 ansökningar om verkställighetshinder för asylsökande . Det är något fler än 2008 då 7 529 ansökningar prövades. Den genomsnittliga handläggningstiden var och avgjordes inom en månad. Det är en förbättring jämfört med då den Om meddelar beslut om inhibition, dvs. att avvisning eller utvisning inte får ske enligt 12 kap. 18 § UtlL, ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad. Från beslut om inhibition till beslut i tillståndsfrågan har den genomsnittliga handläggningstiden varit och i fattades beslut inom en månad . Beslut i fråga om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständigheter. fattade 5 539 beslut i fråga om ny prövning om uppehållstillstånd. Den genomsnittliga handläggningstiden för beslut om ny prövning var och i av ärendena fattades beslut inom en månad. Om beviljar ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas . Den genomsnittliga handläggningstiden i de 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 102 ärenden där beviljade den sökande uppehållstillstånd efter ny prövning var . Beslut fattades i av ärendena och bifallsandelen var . Sammanfattningsvis uppfyllde inte målen om handläggningstider inom området Prövning av hinder mot verkställighet. Flera yttre faktorer påverkade graden av måluppfyllelse, bland annat tidsutdräkter som uppstod när det var nödvändigt att ställa förfrågningar till andra myndigheter. Tabell 2.14 prövning av verkställighetshinder Utgift för prövning av Utgift per avgjort ärende Utgiften per avgjort ärende minskade något beroende på att fler ärenden avgjordes. Insatser inom mottagandet ska främja de asylsökandes framtid såväl vid ett eventuellt beviljande av uppehållstillstånd som vid ett eventuellt återvändande. Inom mottagandet ska svenskundervisning utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfi-undervisning (svenska för invandrare) underlättas. Arbete och praktik ska särskilt uppmuntras. För personer som inte utnyttjar ett av erbjudet boende ska , exempelvis genom ökade informationsinsatser, verka för att de som deras asylansökan prövas bosätter sig i regioner med goda förutsättningar för bostad, arbete och utbildning. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. ansvarar för att ordna boende för de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. Vidare prövar behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar för att erbjuda den asylsökande så kallad organiserad sysselsättning, som främst består av svenskundervisning, samt att bistå vid bosättning eller återvändande. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Exempelvis ansvarar kommunerna för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola för asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Statlig ersättning lämnas till kommuner och landsting. Tabell 2.15 Antal inskrivna personer samt vistelsetid i mottagande 20072009 Vistelsetid dagar (genomsnitt) Inskrivna personer per den Antalet inskrivna i mottagandet minskade med 3 700. var i genomsnitt cirka 36 000 personer inskrivna. Det är en minskning med 2 900 personer jämfört med . Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandet ökade dock . Det beror bland annat på att antalet personer som fått avslag på sin asylansökan har ökat, och att fler personer därmed har överklagat till migrationsdomstolarna. En annan orsak är att färre än hälften av de personer som fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut har återvänt självmant. Den genomsnittliga vistelsetiden för personer inskrivna i mottagandet var , vilket kan jämföras 2008. var den genomsnittliga vistelsetiden . Av de personer som omfattades av mottagandet 2009 hade ordnat boendet på egen hand, så kallat eget boende. De övriga fanns i boenden anordnade Beläggningsgraden vid anläggningsboendena varierade mellan 2009. Behovet av anläggningsplatser minskade och beslut fattades om att avveckla 2 595 boendeplatser för att anpassa verksamheten efter rådande volymer. Sammantaget avvecklades 1 745 platser . ökade behovet återigen och ytterligare avveckling av boendeplatser genomfördes därför inte. Mottagande av asylsökande ensamkommande barn Kommunerna ansvarar för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn. Ansvaret innebär att tillhandahålla boende för barnen och se till att de får det stöd och den hjälp de behöver. ska ingå överenskommelser med kommunerna om mottagande av barnen. ansökte 2 250 ensamkommande barn om asyl i jämfört med 1 510 barn och 1 264 barn . Tabell 2.16 Antal asylsökande ensamkommande barn 20072009 Det har inte funnits tillräckligt med överenskomna platser mellan och kommunerna för att kunna möta de årliga ökningarna av antalet asylsökande ensamkommande barn. Läget förvärrades och väntade uppemot 700 barn i en så kallad ankomstkommun på att bli anvisade en boendeplats. Den nuvarande platsbristen gör att barnen blir kvar längre i ankomstkommunerna än vad som är lämpligt. För att minska belastningen på de ursprungliga fyra ankomstkommunerna har utökat antalet ansökningsenheter till nio. Regeringen förordnade tillfälligt en särskild koordinator för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn med huvudsakligt uppdrag att verka för fler platser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ett av målen inom mottagandet är att främja de asylsökandes framtid. insatser för att uppnå det målet sker främst inom den organiserade sysselsättningen, genom exempelvis svenskundervisning, introduktion, kartläggning av den enskildes utbildnings- och yrkesbakgrund samt olika former av sysselsättning. antog nya riktlinjer för hur den organiserade sysselsättningen ska utformas. Målsättningen med den nya inriktningen är att den asylsökande inom en månad ska erbjudas en introduktionsutbildning som bland annat omfattar introduktion, kartläggning av utbildnings- och yrkesbakgrund samt upprättande av en handlingsplan. Introduktionsutbildningen sker i samverkan med lokala aktörer såsom olika intresseorganisationer och myndigheter som t.ex. Riktlinjerna anger bland annat att arbetslinjen ska vara utgångspunkten vid bosättning och att den sökande ska vara väl förberedd vid ett eventuellt återvändande. Av målet för mottagandeverksamheten framgår även att svenskundervisningen ska utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfi-undervisning underlättas. De aktörer som bedriver svenskundervisning för asylsökande är i princip desamma som anordnar sfi-undervisning för nyanlända. Varje deltagare får undervisning cirka . Andelen asylsökande som läste svenska minskade från 2009. insatser inom ramen för introduktionen har i enlighet med målet för verksamheten till syfte att uppmuntra arbete och praktik. erhöll, jämfört med , en lägre andel sökande undantag från kravet att inneha arbetstillstånd till följd av kravet om medverkan till att styrka sin identitet som infördes . har i genomsnitt cirka 700 personer arbetat, vilket är en ökning med cirka 200 personer jämfört med . För personer som inte utnyttjar en erbjuden plats i anläggningsboende ska verka för att de asylansökan prövas bosätter sig i regioner med goda förutsättningar för bostad, arbete och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 utbildning, i första hand genom ökade informationsinsatser. Informationsinsatser görs bland annat i samband med introduktionen där det är vanligt att Arbetsförmedlingen medverkar för att ge information om arbetsmarknaden i andra regioner. Information om arbete, bostadssituation, inklusive möjligheten att flytta till ett anläggningsboende, ges även vid inskrivningssamtalen i samband med att en person ansöker om asyl. När beslut om uppehållstillstånd fattats lämnar information om möjligheten att flytta till ett anläggningsboende för att sedan få hjälp med bosättning i en kommun. Antalet personer som har flyttat från eget boende till anläggningsboende efter beslut om uppehållstillstånd uppgick till cirka 300 . Det är i övrigt svårt att mäta vilken effekt informationsinsatserna har haft. Tabell 2.17 Asylsökandes deltagande i organiserad bedriver förvarsverksamhet i , , , och . fattade beslut att omlokalisera förvarsverksamheten i till . Inflyttningen till har dock försenats något. Beläggningsgraden på förvarsenheterna har varit hög, vilket bland annat beror på att polisen satsat mer resurser på återvändandearbete och riktade insatser. Detta har gjort att utökat förvarskapaciteten med 25 platser genom att öppna ytterligare en enhet vid förvaret i . var antalet avtalade förvarsplatser 205 och antalet inskrivna var 195. Motsvarande siffror var 195 platser respektive 170 inskrivna. Utgiften per inskriven och dygn vid förvarsenheterna var 2009, vilket kan jämföras med 2 825 Antalet bodygn vid förvarsenheterna 2009 var 95 000 jämfört med 83 400 året innan. Bosättning vid beslut om uppehållstillstånd Målet är att väntetiderna för bosättning ska förkortas. ska senast efter att uppehållstillstånd har beviljats en person som är inskriven i mottagande, vid behov anvisa en tillgänglig plats i en kommun som har överenskommelse om mottagande av skyddsbehövande m.fl. och lämna relevant underlag till kommunen. var målet att av anvisningarna ska ske . I detta arbete ska ta hänsyn till personens förutsättningar för en ändamålsenlig introduktion samt verka för att bosättning i första hand sker i en kommun med god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. Resultaten redovisas under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar ska säkerställa att inga felaktiga utbetalningar av ersättningar till den asylsökande förekommer och arbeta för att motverka bidragsbrott. arbetar kontinuerligt med att göra rapporteringen och statistiken om felaktiga utbetalningar mer tillförlitlig. Om misstanke om bidragsbrott eller bedrägeri föreligger i ett biståndsärende gör en polisanmälan. I syfte att underlätta för den sökande att göra rätt uppdaterar och förbättrar sin skriftliga information till asylsökande. Kostnader för mottagandet av asylsökande Kostnaderna för mottagandet när det gäller lämnade bidrag, minskade med i jämförelse med 2008. Den totala dygnskostnaden ökade däremot till , jämfört med 2008. Ökningen berodde framför allt på ökade utgifter för ensamkommande barns boende. Tabell 2.18 Kostnader för mottagandet, lämnade bidrag samt särskilt bidrag till Placering av barn i annat hem Av 12 kap. 15 § UtlL följer att en utlänning som avvisas ska lämna landet efter att avvisningsbeslutet har vunnit laga kraft och en utlänning som utvisas ska lämna landet efter att utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. Annan tidpunkt för avvisning eller utvisning kan föreskrivas i avvisnings- eller utvisningsbeslut. Målet är att andelen personer som återvänder självmant inom lagstadgad tid ska öka. För personer som är kvar i landet bör självmant återvändande ske . Tiden mellan lagakraftvunnet avvisnings- och utvisningsbeslut och utresa ska minska väsentligt i förhållande till . ska intensifiera samarbetet med berörda myndigheter för att effektivisera verksamheten. Av de personer som återvände självmant gjorde av dem det inom lagstadgad tid dvs. Motsvarande andelar 2008 var respektive . Den genomsnittliga tiden från beslut till utresa var för de cirka 7 400 personer som återvände självmant . Motsvarande genomsnittliga tid var . Den största gruppen som återvände självmant bestod av irakiska medborgare med en genomsnittlig tid från lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning till återvändande . Av samtliga öppna återvändandeärenden rörde irakiska medborgare. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har inom ramen för de särskilda medel som tilldelades för återvändandeverksamheten 2009 kunnat stärka arbetet med återvändande. Förstärkningen bidrog till att cirka 3 300 fler återvändande- 1 465 fler personer Vidare har medlen bland annat använts för att utöka antalet förvarsplatser samt till en översyn av återvändandearbetet med förslag om förbättringsåtgärder. Ett pilotprojekt kommer att påbörjas , där bland annat nya arbetsmetoder kommer att utvecklas för arbetet med återvändande. får lämna över ett avvisnings- eller utvisningsärende för verkställighet till polismyndigheten om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att verkställa beslutet. överlämnade sammanlagt 10 436 återvändandeärenden till polisen. Av dessa överlämnades 4 603 ärenden för att det kunde antas att det skulle behöva användas tvång och 5 833 ärenden för att den som skulle avvisas eller utvisas höll sig undan. Det är oftast Kriminalvårdens transporttjänst som genomför de bevakade utresorna, men även polisen medverkar i viss omfattning. i jämförelse med 2008. Den totala utgiften var . Utgiften per transporterad var , vilket är en minskning med nära jämfört med . Den främsta orsaken till denna minskning var att avvisningarna och utvisningarna med charter ökade i omfattning. I det senare ingår även återvändande i samarbete med Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) gällande avvisningar av flera personer , ett samarbete som förväntas öka. , och Kriminalvården fick i respektive regleringsbrev uppdrag att i samråd genomföra en översyn av arbetet med återvändande. Vidare skulle myndigheterna utifrån vad som fram- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 kommit vid översynen vidta de åtgärder som krävdes för att öka antalet avvisningar och utvisningar av personer med avvisnings- eller utvisningsbeslut. Med anledning av uppdraget tillsatte myndigheterna flera operativa grupper som tog fram ett stort antal förslag när det gäller arbetet med återvändande. Förslagen rör bland annat åtgärder för att effektivisera användandet av förvarsplatser för detta ändamål. Vidare finns förslag som syftar till att samarbetet mellan myndigheterna ska kunna utvecklas med inriktning på att förbättra arbetet med återvändande på flera nivåer. Särskilda utbildningsinsatser har genomförts där förutom berörda myndigheter också frivilligorganisationer deltagit. Regeringen har uppdragit till , och Kriminalvården att samverka för att effektivisera arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut samt vidta åtgärder som krävs för att öka andelen verkställda beslut. I detta ingår att vidta åtgärder för att uppnå skyndsamhetskravet i utlänningslagen. Resultatet av denna översyn förankras vid myndigheterna och en planering av genomförande av pilotprojekt baserat på förändringsförslagen pågår. Uppdraget ska slutredovisas i myndigheternas årsredovisningar . Myndigheterna kommer med stöd av en extern konsult att göra en översyn av processen för återvändande, från den första myndighetskontakten till utresa. Återetableringsstöd för att underlätta återvändande Förordningen (2007:640) om återetableringsstöd för vissa utlänningar trädde i kraft . Förordningen innebär att ersättning kan betalas ut för att underlätta självmant återvändande till länder som på grund av svåra motsättningar har mycket begränsade förutsättningar för återetablering av återvändande. Regeringen höjde ersättningen samt förlängde förordningen (SFS 2008:778) fr.o.m. t.o.m. . beviljades 1 735 personer återetableringsstöd jämfört med 1 071 personer 2008. Totalt har 3 598 personer ansökt om återetableringsstöd sedan stödet biföll av ansökningarna om återetableringsstöd. Medborgare i har dominerat stort vad gäller både antalet ansökningar och antalet som erhållit stöd. Bifallsandelen för denna grupp var . Totalt utbetalades nära i återetableringsstöd jämfört med 2008. I kombination med andra åtgärder underlättade stödet återvändandet samt minskade kostnaderna för resor i samband med återvändandet. får inom ramen för anvisade medel finansiera åtgärder som enligt avtal med svenska, utländska och internationella organisationer vidtas i samband med utlänningars återvändande. finns avtal med () vad gäller utbetalningar av återetableringsstöd. träffades avtal med IOM om mottagande och reintegrering av återvändande i och . En särskild rådgivningstjänst för afghaner har inrättats vid UNHCR och genom frivilligorganisationen i ges information till personer som återvänt till . Svenska Röda Korset påbörjade ett projekt finansierat av regeringen avseende personer som ska återvända till , Kosovo och norra . Överklagande och omprövning av beslut om avvisning eller utvisning rörande asyl Tabell 2.19 omprövning av överklagade beslut i asylärenden till omprövning, varav Antalet inkomna överklaganden minskade i jämförelse med föregående år. tog ställning till omprövning rörande cirka 14 000 överklagade beslut angående asyl, varav ändrade beslutet i 20 av dem. Utgångspunkten är att ställningstagande till omprövning ska ske inom . Den genomsnittliga tiden från inkommet överklagande till ställningstagande till omprövning var . Andelen ställningstaganden till omprövning som har genomförts inom ökade från 2009. En orsak till att målet inte uppfylldes var att dokument som hade bifogats överklagan hade skickats för översättning innan omprövning kunnat ske. medverkar till praxisbildning genom att överklaga migrationsdomstolarnas domar. överklagade migrationsdomstolarnas domar i 185 fall. Prövningstillstånd beviljades i 44 av dem. Migrationsöverdomstolen gjorde bedömningen att det råder väpnad konflikt i i . Flertalet av asylsökande från beviljas därför uppehållstillstånd i . En samlad analys av asylprocessen 2009 har redovisat ett uppdrag i regleringsbrevet avseende en kohortanalys av asylprocessen för perioden 20062009. Med en kohort avses i detta sammanhang alla personer som söker asyl ett bestämt år. Om asylsökande i en sådan årskohort följs framåt framgår vad utfallet blev för gruppen som helhet, vilket ger en annan förståelse än vad som är möjligt med vanlig årsstatistik. Den senare grundas på ärenden som har handlagts under ett givet år, utan att hänsyn tas till vilket år ansökningarna kom in. I redovisning anges resultatet för de största grupperna asylsökande. En jämförelse görs vidare med en motsvarande, tidigare analys av asylprocessen . Med asylprocessen avses här de olika moment som genomförs av berörda aktörer från det att asylansökan lämnas in, tills det att den enskilde antingen beviljas uppehållstillstånd och bosätter sig i en kommun, meddelas ett avvisnings- eller 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 utvisningsbeslut och lämnar landet, eller avviker under processens gång. har sammanlagt 237 000 personer sökt asyl i . På årsbasis har antalet varierat från som lägst 17 500 asylsökande 2005 till som högst 36 200 asylsökande 2007. har andelen asylsökande från successivt minskat som andelen asylsökande från (främst ), och har ökat. Tabell 2.20 Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande 20062009 Antalet asylsökande i tabellens kohorter avviker från antalet nya asylsökande respektive år såsom det presenteras i den officiella statistiken. Antalet bifall kan komma att öka eftersom det finns sökande i de senare årsgrupperna vars ärende inte är avslutat. beslutade om ett regulariseringsprogram genom en tillfällig lag. Av redovisning framgår effekterna av denna ändring.