prop · GX03164 · 2010-03-23 00:00:00 — c)ange geografiska områden som är lämpade för produktion av energi från förnybara energikällor i den fysiska planeringen och för uppförande av anläggningar för fjärrvärme och fjärrkyla. I varje rapport ska medlemsstaten ha möjlighet att korrigera uppgifter i tidigare rapporter. Kommissionens övervakning och rapportering 1.Kommissionen ska övervaka ursprunget för biodrivmedel och flytande biobränslen som används i gemenskapen samt de konsekvenser som produktionen får på markanvändningen i gemenskapen och i de viktigaste tredjeländer som tillhandahåller produkterna, inklusive konsekvenser som beror på förflyttning. Övervakningen ska grunda sig på medlemsstaternas rapporter, som lämnats in i enlighet med artikel 22.1, och på rapporter från relevanta tredjeländer och mellanstatliga organisationer samt på vetenskapliga studier och annan information av värde. Kommis sionen ska också övervaka de förändringar av råvarupriser som är kopplade till användningen av biomassa för energiändamål och dithörande positiva och negativa effekter på livsmedelstrygghe ten. Kommissionen ska övervaka alla anläggningar som omfattas av artikel 19.6. 2.Kommissionen ska upprätthålla en dialog och utbyta infor mation med tredjeländer, biodrivmedelsproducenter, konsument organisationer och det civila samhället beträffande genomförandet av de åtgärder i detta direktiv som gäller biodriv medel och flytande biobränslen. Den ska härvid vara särskilt upp märksam på hur produktionen av biodrivmedel påverkar livsmedelspriserna. 3.Kommissionen ska rapportera till Europapar lamentet och rådet på grundval av medlemsstaternas rapporter enligt artikel 22.1 och den övervakning och analys som avses i punkt 1 i den här artikeln. Den första rapporten ska överlämnas 2012. 4.När kommissionen rapporterar om minskningar av växt husgasutsläpp till följd av användning av biodrivmedel ska den använda sig av de värden som medlemsstaterna rapporterat in och bedöma om och i så fall hur det uppskattade utfallet skulle ändras om även samprodukter räknades in vid användningen av substitutionsmetoden. 5.Kommissionen ska särskilt analysera följande i sina rapporter: a)De relativa miljömässiga fördelarna och kostnaderna med olika biodrivmedel, effekterna på biodrivmedelområdet av gemenskapens importlagstiftning, konsekvenserna för för sörjningstryggheten samt åtgärder för att uppnå balans mel lan inhemsk produktion och import. b)Vilka effekter den ökade efterfrågan på biodrivmedel har på hållbarheten i gemenskapen och tredjeländer, med beaktande av ekonomiska och miljömässiga effekter, inbegripet konse kvenserna för den biologiska mångfalden. Europeiska unionens officiella tidning L 140/43 c)Möjligheterna att på ett vetenskapligt objektivt sätt identifiera geografiska områden med stor biologisk mångfald som inte omfattas av artikel 17.3. d)Vilka effekter den ökade efterfrågan på biomassa har på de sektorer som utnyttjar den. e)Tillgången på biodrivmedel som produceras från avfall, rest produkter, cellulosa från icke-livsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin. f)Indirekta förändringar av markanvändningen i förhållande till samtliga produktionskedjor. Kommissionen ska, om lämpligt, föreslå korrigerande åtgärder. 6.Utgående från de rapporter som lämnats in av medlemssta terna i enlighet med artikel 22.3 ska kommissionen bedöma effektiviteten i de åtgärder medlemsstaterna vidtagit för att inrätta en enda administrativt organ som ansvarar för handläggning av ansökningar om godkännande, certifiering och tillstånd för anläggningar för energi från förnybara energikällor samt hjälp till sökande. 7.För att uppnåendet av det i artikel 3.1 avsedda målet på ska gå lättare att finansiera och samordna, ska kommissio nen lägga fram en plan med analys och åtgärder på området energi från förnybara energikällor, i syfte att särskilt a)förbättra användningen av strukturfonder och ramprogram, b)förbättra och öka användningen av medel från Europeiska investeringsbanken och andra offentliga finansinstitut, c)förbättra tillgången till riskkapital, framför allt med hjälp av en analys av genomförbarheten av ett riskdelningssystem för investeringar i energi från förnybara energikällor i gemenska pen, liknande initiativet med den globala fonden för energi effektivitet och energi från förnybara energikällor som är inriktad på tredjeländer, d)förbättra samordningen mellan gemenskapsstödet och natio nellt stöd samt andra stödformer, och e)förbättra samordningen av stödet till initiativ som avser energi från förnybara energikällor vars framgång beror av insatser från aktörer i flera olika medlemsstater. ska kommissionen lägga fram en rapport som särskilt ska behandla följande: a)En omprövning av minimisänkningen av växthusgasutsläp pen som ska gälla från de datum som avses i artikel 17.2 andra stycket med utgångspunkt i en konsekvensanalys, som i synnerhet tar hänsyn till den tekniska utvecklingen, tillgäng lig teknik och tillgången till den första och andra generatio nens biodrivmedel som ger en kraftig minskning av växthusgasutsläppen. b)En omprövning av följande faktorer med avseende på det mål som avses i artikel 3.4: i)Kostnadseffektiviteten hos de åtgärder som ska genom föras för att nå målet. ii)Bedömning av om det är möjligt att nå målet som biodrivmedelproduktionens hållbarhet säkerställs i gemenskapen och i tredjeländer, och med hänsyn till de ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenserna, inklusive indirekta konsekvenser för den biologiska mångfalden, samt kommersiell tillgänglighet av andra generationens biodrivmedel. iii)Konsekvenserna av genomförandet av målet på tillgång till livsmedel till överkomliga priser. iv)Den kommersiella tillgången till elfordon, hybridfordon och vätgasdrivna fordon samt de metoder som valts för att beräkna andelen energi från förnybara energikällor inom transportsektorn. v)Bedömningen av de specifika marknadsvillkoren, i syn nerhet med hänsyn till marknader där transportdrivme del utgör mer än hälften av den slutliga energianvändningen och marknader som är helt bero ende av importerade biodrivmedel. c)En utvärdering av genomförandet av detta direktiv, särskilt när det gäller samarbetsmekanismer, för att se till att de gör det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta använda de nationella stödsystem som avses i artikel 3.3 och således nå de nationella mål som anges i bilaga I när det gäller det bästa förhållandet mellan kostnad och nytta, teknisk utveckling, samt av vilka slutsatser som kan dras för att nå målet att av energin ska komma från förnybara energikällor på gemenskapsnivå. På grundval av denna rapport ska kommissionen vid behov lägga fram förslag för och rådet där ovanstående faktorer tas upp, särskilt följande: Såvitt avser faktorerna i led a: ändring av den minimisänk ning av växthusgasutsläppen som anges i det ledet. Såvitt avser faktorerna i led c: lämpliga anpassningar av de samarbetsåtgärder som föreskrivs i detta direktiv för att för bättra deras effektivitet att uppnå målet om . Detta förslag ska varken påverka målet om eller med lemsstaternas kontroll över nationella stödsystem och samarbetsåtgärder. L 140/44 Europeiska unionens officiella tidning Kommissionen ska 2018 lägga fram en färdplan för energi från förnybara energikällor för perioden . Denna färdplan ska vid behov åtföljas av förslag till Europaparla mentet och rådet för perioden . I färdplanen ska det tas hänsyn till de erfarenheter som gjorts vid genomförandet av detta direktiv samt den tekniska utvecklingen inom området energi från förnybara energikällor. Kommissionen ska 2021 lägga fram en rapport med en översyn av tillämpningen av detta direktiv. I rapporten ska det sär skilt tas upp vilken roll följande faktorer spelat för att göra det möjligt för medlemsstaterna att nå de nationella mål som anges i bilaga I när det gäller det bästa förhållandet mellan kostnad och nytta: a)Arbetet med att ta fram prognoser och nationella handlings planer för energi från förnybara energikällor. b)Effektiviteten i samarbetsmekanismerna. c)Den tekniska utvecklingen inom området energi från förny bara energikällor, också hur användningen av biodrivmedel inom kommersiell luftfart utvecklats. d)Effektiviteten i de nationella stödsystemen. e)Slutsatserna i de rapporter från kommissionen som avses i punkterna 8 och 9. 1.Kommissionen ska inrätta en offentlig öppenhetsplattform on-line. Denna plattform ska bidra till att öka öppenheten samt underlätta och främja samarbete mellan medlemsstaterna, särskilt i fråga om de statistiska överföringar som avses i artikel 6 och de gemensamma projekt som avses i artiklarna 7 och 9. Dessutom kan plattformen användas till att offentliggöra relevant informa tion som kommissionen eller en medlemsstat anser vara av stor betydelse för detta direktiv och för att uppnå dess mål. 2.Genom öppenhetsplattformen ska kommissionen offentlig göra följande uppgifter, i tillämpliga fall i en aggregerad form där konfidentialiteten för kommersiellt känsliga uppgifter bevaras: a)Medlemsstaternas nationella handlingsplaner för energi från förnybara energikällor. b)Medlemsstaternas prognosdokument enligt artikel 4.3, kompletterade med kommissionens sam manfattning av överskottsproduktion och uppskattad efter frågan på import. c)Medlemsstaternas erbjudanden om samarbete kring statis tiska överföringar eller gemensamma projekt på begäran av den berörda medlemsstaten. d)De uppgifter som avses i artikel 6.2 om statistiska överfö ringar mellan medlemsstater. e)De uppgifter som avses i artikel 7.2 och 7.3 och artikel 9.4 och 9.5 om gemensamma projekt. f)Medlemsstaternas nationella rapporter enligt artikel 22. g)Kommissionens rapporter enligt artikel 23.3. Kommissionen ska dock inte offentliggöra de prognosdokument från medlemsstaterna som avses i artikel 4.3 och de uppgifter i medlemsstaternas nationella rapporter som avses i artikel 22.1 led l och m om den medlemsstat som lämnat in uppgifterna begär det. 1.Förutom i de fall som avses i punkt 2 ska kommissionen biträdas av kommittén för energi från förnybara energikällor. 2.Såvitt avser frågor som rör hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen ska kommissionen biträdas av kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen. 3.När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut /468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel serna i artikel 8 i det beslutet. 4.När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.15a.4 och 7 i beslut /468/EG tillämpas, med beaktande av bestäm melserna i artikel 8 i det beslutet. 1.I direktiv /77/EG ska artiklarna 2, 3.2 och 48 utgå med verkan . 2.I direktiv /30/EG ska artiklarna 2, 3.2, 3.3, 3.5, 5 och 6 utgå med verkan . 3.Direktiv /77/EG och 2003/30/EG ska upphöra att gälla med verkan . Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4.1, 4.2 och 4.3, ska medlemsstaterna sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . Europeiska unionens officiella tidning L 140/45 När en medlemsstat antar dessa åtgärder ska de innehålla en hän visning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. L 140/46 Europeiska unionens officiella tidning Nationella övergripande mål för andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen (brutto) 2020 (1) Andel energi från förnybara energikällor Mål beträffande andelen energi från i den slutliga energianvändningen förnybara energikällor i den slutliga (brutto) 2005 (S2005) energianvändningen (brutto) 2020 (S2020) Det vägledande förlopp som avses i artikel 3.2 ska bestå av följande andelar energi från förnybara energikällor: S2005 + 0,20 + (S2020 S2005), som ett genomsnitt för tvåårsperioden 20112012 S2005 + 0,30 (S2020 S2005), som ett genomsnitt för tvåårsperioden 20132014 (1) För att det ska vara möjligt att uppnå de nationella målen enligt denna bilaga framhålls att riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd erkän ner det fortsatta behovet av nationella stödmekanismer för främjande av energi från förnybara energikällor. Europeiska unionens officiella tidning L 140/47 S2005 + 0,45 (S2020 S2005), som ett genomsnitt för tvåårsperioden 20152016 S2005 + 0,65 (S2020 S2005), som ett genomsnitt för tvåårsperioden 20172018 S2005 = medlemsstatens andel 2005 enligt tabellen i del A, S2020 = medlemsstatens andel 2020 enligt tabellen i del A. L 140/48 Europeiska unionens officiella tidning Normaliseringsregel för att redovisa el från vattenkraft och vindkraft Följande regel ska tillämpas vid redovisningen av el från vattenkraft i en medlemsstat: = N × [ N Qi]/ 15 QN(norm) C C QN(norm) = normaliserad el som producerats i samtliga vattenkraftverk i medlemsstaten N, för redovisnings = mängden el som faktiskt producerats i samtliga vattenkraftverk i medlemsstaten i, mätt i GWh, med undantag för den produktion i pumpkraftverk som kommer från tidigare uppumpat vatten, = den totala installerade kapaciteten, exklusive pumpad lagring, i samtliga vattenkraftverk i medlemsstaten vid slutet av år i, mätt i MW. Följande regel ska tillämpas vid redovisningen av el från vindkraft i en medlemsstat: N(norm) QN(norm) = normaliserad el som producerats i samtliga vattenkraftverk i medlemsstaten N, för redovisnings mängden el som faktiskt producerats i samtliga vindkraftverk i medlemsstaten i, mätt i GWh, den totala installerade kapaciteten i samtliga vindkraftverk i medlemsstaten vid slutet av år j, mätt i MW, n= 4 eller det antal år som föregår år N och för vilka uppgifter om kapacitet och produktion finns tillgängliga för medlemsstaten i fråga, beroende på vilket som är lägst. Europeiska unionens officiella tidning L 140/49 (effektivt värmevärde, MJ/kg) (effektivt värmevärde, MJ/l) Bioetanol (etanol som framställs av biomassa) Bio-ETBE (etyltertiärbutyleter som framställs med bioetanol som 36 (varav från för 27 (varav från förny Biometanol (metanol som framställs av biomassa för användning Bio-MTBE (metyltertiärbutyleter som framställs med biometanol 35 (varav från för 26 (varav från förny Biodimetyleter (dimetyleter som framställs av biomassa för användning som biodrivmedel) Bio-TAEE (tert-amyletyleter som framställs med bioetanol som 38 (varav från för 29 (varav från förny Biobutanol (butanol som framställs av biomassa för användning Biodiesel (metylester av dieselkvalitet som framställs av vegetabi lisk eller animalisk olja, för användning som biodrivmedel) FischerTropsch-diesel (ett syntetiskt kolväte eller en blandning av syntetiska kolväten som framställs av biomassa) Vätebehandlad vegetabilisk olja (vegetabilisk olja som termoke miskt behandlats med väte) vegetabilisk olja (olja som framställs av oljeväxter genom pressning, extraktion eller liknande metoder, oraffinerad eller raf finerad men kemiskt oförändrad, förutsatt att den kan användas i den typ av motorer det gäller och att den uppfyller utsläppskra Biogas (bränslegas som framställs av biomassa eller av den bio logiskt nedbrytbara delen av avfall, som kan renas till natur gaskvalitet, för användning som biodrivmedel eller vedgas) L 140/50 Europeiska unionens officiella tidning De certifieringssystem eller motsvarande kvalificeringssystem som avses i artikel 14.3 ska grundas på följande kriterier: 1.Certifierings- eller kvalificeringsprocessen ska vara transparent och tydligt beskriven av medlemsstaten eller av det admi nistrativa organ som medlemsstaten utsett. 2.Installatörer av anläggningar för biomassa, värmepumpar, ytnära jordvärme och solceller och solfångare ska certifieras genom ett ackrediterat utbildningsprogram eller av en ackrediterad utbildningsleverantör. 3.Ackrediteringen av utbildningsprogrammet eller utbildningsleverantören ska göras av medlemsstaterna eller av de admi nistrativa organ som dessa utsett. Det ackrediterande organet ska se till att det utbildningsprogram som utbildnings leverantören tillhandahåller har såväl kontinuitet som regional eller nationell täckning. Utbildningsleverantören ska ha lämplig teknisk utrustning för att ge praktisk utbildning, inbegripet viss laboratorieutrustning eller liknande. Utbild ningsleverantören ska också, förutom den grundläggande utbildningen, tillhandahålla kortare repetitionskurser i aktu ella frågor, inbegripet ny teknik, för att möjliggöra livslångt lärande om installationsarbete. Utbildningsleverantören kan vara tillverkaren av utrustningen eller systemet, institut eller organisationer. 4.Utbildningen för att certifiera eller kvalificera installatörer ska innehålla både teoretiska och praktiska moment. I slutet av utbildningen ska installatören ha nödvändiga färdigheter för att installera den utrustning och de system som mot svarar kundens behov av prestanda och funktionssäkerhet, uppvisa god yrkesskicklighet samt följa alla gällande nor mer och standarder, inbegripet dem som gäller energi- och miljömärkning. 5.Utbildningen ska avslutas med ett prov, och de deltagare som klarar provet ska få ett intyg eller en kvalificering. Provet ska innehålla ett praktiskt moment där deltagarna får visa att de kan installera värmepannor eller kaminer som eldas med biomassa, värmepumpar, ytnära jordvärme, solceller eller solfångare. 6.I de certifieringssystem eller motsvarande kvalifikationssystem som avses i artikel 14.3 ska följande riktlinjer vederbör ligen beaktas: a)Ackrediterade utbildningsprogram bör erbjudas installatörer med yrkeserfarenhet som har genomgått, eller som håller på att genomgå, någon av följande utbildningar: i)För installatörer av värmepannor och kaminer som eldas med biomassa: utbildning som rörmokare, rörläg gare eller värmeingenjör, eller som tekniker med specialisering på sanitets-, värme- eller kylutrustning. ii)För installatörer av värmepumpar: utbildning som rörmokare eller kylingenjör och med grundläggande fär digheter inom el och rörmokeri (kapning av rör, lödning och limning av rörskarvar, värmeisolering, tätning av kopplingar, läckagetester samt installation av värme- och kylsystem). iii)När det gäller installatörer av solceller och solfångare: utbildning som rörmokare eller elektriker och med fär digheter inom rörmokeri, el och takläggning, inbegripet kunskaper i lödning och limning av rörskarvar, tät ning av kopplingar samt läckagetester (rörmokeri), färdigheter när det gäller elinstallation samt kännedom om vanliga takmaterial, stänkbleck o.dyl. samt vanliga tätningsmetoder. iv)Yrkesutbildning som ger installatören relevanta färdigheter motsvarande utbildning i de färdigheter som anges i a, b eller c, inbegripet både teoriundervisning och utbildning på en arbetsplats. b)Den teoretiska delen av utbildningen för installatörer av värmepannor och kaminer som eldas med biomassa bör ge en överblick över marknadsläget för biomassa och täcka ekologiska aspekter, biodrivmedel, logistik, brand skydd och därtill kopplade stöd och subventioner, förbränningsmetoder, eldningssystem, optimala hydrauliska lös ningar, kostnads- och lönsamhetskalkyler, samt utformning, installation och underhåll av värmepannor och kaminer som eldas med biomassa. Utbildningen bör också ge goda kunskaper om samtliga europeiska standarder för biomassateknik och biodrivmedel, t.ex. pellets, samt om nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning som gäller biomassa. Europeiska unionens officiella tidning L 140/51 c)Den teoretiska delen av utbildningen för installatörer av värmepumpar bör ge en överblick över marknadsläget för värmepumpar och täcka geotermiska resurser och marktemperaturer i olika regioner, identifiering av jord- och bergarter med avseende på värmeledningsförmåga, bestämmelser om utnyttjande av geotermiska resurser, möj ligheter att använda värmepumpar i byggnader och fastställande av vilket värmepumpssystem som är lämpligast, kunskap om deras tekniska krav, säkerhet, luftfiltrering, sammankoppling med värmekällan och systemets utform ning. Utbildningen bör också ge goda kunskaper om samtliga europeiska standarder för värmepumpar samt om tillämplig nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. Installatören ska ha följande nyckelkompetenser: i)En grundläggande förståelse av de fysikaliska och operativa principerna för en värmepump, inbegripet egen skaperna hos värmepumpens cirkulationssystem, nämligen förhållandet mellan låg temperatur hos värme sänkan, hög temperatur hos värmekällan, och systemets effektivitet, samt bestämning av värmefaktorn (COP) och årsvärmefaktorn (SPF). ii)Förståelse av de olika komponenterna i värmepumpens cirkulationssystem och deras funktion, inbegripet kompressor, expansionsventil, förångare, kondensor, fixturer och kopplingar, smörjolja, köldmedium samt möjligheterna till överhettning, underkylning och kylning med värmepumpar. iii)Förmåga att välja och dimensionera komponenter i typiska installationssituationer, inbegripet bestämning av standardvärden för värmelasten i olika byggnader och för varmvattenproduktion på grundval av energi användningen, beräkning av värmepumpens önskade kapacitet utifrån värmelasten för varmvattenproduk tion och byggnadens lagringsmassa samt i händelse av diskontinuerlig strömförsörjning, val av komponenter till ackumulatortanken och beräkning av tankens volym samt integrering av ett extra värmesystem. d)Den teoretiska delen av utbildningen för installatörer av solceller och solfångare bör ge en överblick över mark nadsläget för solenergiprodukter samt kostnads- och lönsamhetskalkyler och täcka ekologiska aspekter, kompo nenter, egenskaper hos och dimensionering av solenergisystem, val av rätt system och dimensionering av komponenter, beräkning av värmebehovet, brandskydd och därtill kopplade stöd och subventioner samt utform ning, installation och underhåll av solceller och solfångare. Utbildningen bör också ge goda kunskaper om samt liga europeiska standarder för teknik och certifiering, t.ex. Solar Keymark, samt om nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. Installatören bör ha följande nyckelkompetenser: i)Förmåga att arbeta säkert med de redskap och den utrustning som krävs, att följa normer och standarder för säkerhet, och att uppmärksamma sådana risker vid rörmokeri, elarbeten m.m. som är förbundna med solenergiinstallationer. ii)Förmåga att identifiera sådana system och komponenter som utmärker aktiva och passiva system, inbegripet den mekaniska konstruktionen, samt bestämma komponenternas läge och hela systemets utformning och sammansättning. iii)Förmåga att avgöra hur stor installationsyta som krävs, riktning och lutning på solceller och solfångare med beaktande av skuggning, solexponering, strukturell integritet, installationens lämplighet för byggnaden och klimatet, val av lämplig installationsmetod för olika typer av tak samt jämvikt för den systemutrustning som krävs för installationen. iv)När det gäller solcellssystem krävs särskilt förmåga att anpassa den elektriska utformningen, inbegripet att bestämma normal belastningsström, välja lämpliga typer av ledare och lämplig märkkapacitet för varje elek trisk krets, bestämma lämplig storlek, märkkapacitet och placering för all ansluten utrustning och alla del system samt välja en lämplig sammankopplingspunkt. e)Intyget som utfärdas till installatörerna bör vara tidsbegränsat, så att det krävs att man går en repetitionskurs för att få behålla certifieringen. L 140/52 Europeiska unionens officiella tidning Bestämmelser för beräkning av växthusgaspåverkan av biodrivmedel, flytande biobränslen och deras fossila motsvarigheter