prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — 29 Om inget annat anges avser statistiken arbetskraftsundersökningar () för åldersgruppen enligt internationell definition. Anledningen till att åldersgruppen Arbetskraftsdeltagandet ökade som sysselsättningen och andelen personer i arbete steg kraftigt (se diagram 5.1). Ökningen av andelen personer i arbete berodde till stor del på att sjukfrånvaron minskade kraftigt, främst bland kvinnor (se diagram 5.2).30 Även arbetslösheten minskade , från till i årsgenomsnitt. Den gynnsamma utvecklingen berodde till en del på det goda konjunkturläget och till en del på regeringens politik. Diagram 5.1 Arbetskraft, sysselsättning och personer i arbete, 16-64 år Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källor: och . Diagram 5.2 Sjukfrånvarande, 1664 år Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källor: och . ändrades förutsättningarna på arbetsmarknaden dramatiskt. Den internatio- nella ekonomiska krisen spred sig snabbt över världen och slog hårt mot den svenska ekono- används i vissa diagram är att det saknas längre tidsserier för åldersgruppen . 30 Kvinnor har haft högre sjukfrånvaro än män. Sjukfrånvaron bland kvinnor har dessutom varierat mer än bland män. Både ökningen av sjukfrånvaron och minskningen av sjukfrånvaron har varit större bland kvinnor än bland män. Detta tog sig uttryck i ett stort fall i efter- frågan och en kraftigt minskad produktion i många branscher, särskilt inom exportindustrin. Återverkningarna på arbetsmarknaden visade sig snabbt. Diagram 5.3 visar att antalet varsel om uppsägning ökade mycket snabbt och låg kvar på relativt höga nivåer under nästan hela 2009. Ökningen av antalet varsel var fullt jämförbar med situationen under 1990-tals- krisen. Detta var en av flera indikatorer som tydde på att krisen skulle bli djup och långvarig samt att arbetslösheten skulle stiga till nivåer liknande de . Diagram 5.3 Varsel och arbetslöshet, 1574 år Varsel (vänster skala) Arbetslöshet (höger skala) Anm.: Säsongrensade data. Brott i jämförbarheten kv2 1993 och kv1 2001 vad gäller Källor: Arbetsförmedlingen, och . Arbetsmarknaden utvecklades dock betydligt bättre än vad som befarades i budgetpropositionen . Antalet varsel sjönk snabbt tillbaka till mer normala nivåer. minskade sysselsättningen i årsgenomsnitt i stället för väntade och arbetslösheten blev i stället för väntade . En faktor som bidragit till detta är att sysselsättningen i flera tjänste- branscher varit oväntat hög och t.o.m. ökat inom t.ex. den del av näringslivet som producerar hushållstjänster.31 Krisen tycks således inte ha spridit sig till tjänstesektorerna i samma utsträckning som ofta varit fallet historiskt och som befarades i budgetpropositionen . På grund av minskad sjukfrånvaro har dessutom andelen i arbete under lågkonjunkturen inte minskat lika mycket som sysselsättningen. 31 Hushållstjänster inkluderar utbildning, omsorg, hälso- och sjukvård samt samhälleliga och personliga tjänster. Att sysselsättningen har ökat inom hushållstjänsterna beror bl.a. på att kommunalt finansierade tjänster blivit privat producerade, men även skattereduktionen för hushålls- tjänster kan ha påverkat sysselsättningen inom hushållstjänster positivt. Det finns nu tydliga indikationer på att arbetsmarknaden är på väg att stabiliseras, om än på en svag nivå. Sysselsättningen har inte fallit och arbetslösheten har ökat i allt långsammare takt. Bedömningen är att krisen varken blir lika djup eller lika långvarig som bedömdes i budgetpropositionen (se vidare avsnitt 3). Sysselsättningen väntas vända uppåt och arbetslösheten nedåt redan under loppet av 2010, ungefär än vad som tidigare beräknats. Situationen på arbetsmarknaden är dock fortsatt allvarlig och bedöms förbli det framöver. Fortsatt risk för långa arbetslöshetstider En viktig erfarenhet från andra länder och djupa ekonomiska kris i är att det kan ta för arbetslösheten att sjunka tillbaka efter en uppgång. Hög arbetslöshet riskerar således att bita sig fast på höga nivåer , s.k. persistens. Diagram 5.3 visar att arbetslösheten inte har återgått till de nivåer som gällde före krisen . Det var först som arbets- lösheten på allvar började minska efter krisen i början av decenniet (se diagram 5.3). En bidragande orsak till att arbetslösheten sjönk var dock att många personer som upplevde sig själva som arbetslösa deltog i arbetsmarknadspolitiska program eller utbildningssatsningar och därmed inte alltid räknades som arbetslösa.32 Dessutom ökade sjukskrivningarna till historiskt höga nivåer som antalet per- soner med sjuk- och aktivitetsersättning fort- satte att öka successivt. Detta höll också tillbaka arbetslösheten. Ytterligare en erfarenhet från 1990-talskrisen är att inskrivningstiderna, dvs. den samman- hängande tiden som en person är arbetslös eller deltar i program vid Arbetsförmedlingen, kontinuerligt blev allt längre. Runt 2000 var den 32 Huruvida deltagare i arbetsmarknadspolitiska program eller heltids- studerande räknas som arbetslösa beror i SCB:s arbetskrafts- undersökningar () på om de sökt arbete eller inte. Eftersom sökaktiviteten ofta minskar personerna deltar i program eller i en utbildning finns en risk att de inte räknas som arbetslösa i , trots att dessa personer i många fall upplever sig själva som arbetslösa och gärna skulle vilja ha ett jobb. Forskningen visar på relativt stora s.k. inlåsningseffekter av detta slag . Den höga arbetslösheten under 1990-talskrisen medförde således att många människor förlorade kontakten med arbetsmarknaden. Arbetslöshetstiderna förlängs vanligtvis i en lågkonjunktur och den nuvarande lågkonjunktu- ren är inget undantag. Diagram 5.4 visar antalet arbetslösa och deltagare i program med aktivi- tetsstöd fördelat på inskrivningstid, dvs. den sammanhängande tiden i arbetslöshet och pro- gram med aktivitetsstöd, vid Arbetsförmed- lingen. Antalet arbetslösa med relativt korta ()33 respektive långa () in- skrivningstider minskade förhållandevis kraftigt under den senaste konjunkturuppgången, men har ökat påtagligt. Antalet arbetslösa med inskrivningstider () började öka . Diagram 5.4 Antalet kvarstående arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd fördelat på inskriv- ningstid Anm.: Säsongrensade data. Källa: Arbetsförmedlingen. Att arbetslöshetstiderna förlängs i en lågkon- junktur beror dels på att fler blir arbetslösa, dels på att färre lämnar arbetslösheten. Diagram 5.5 visar att antalet nyinskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen steg kraftigt och början av 2009. Antalet nyinskrivna arbetslösa ökade mer bland män än bland kvinnor, vilket inte är förvånande eftersom exportindustrin drabbats särskilt hårt under krisen. Antalet nyinskrivna arbetslösa har dock redan börjat minska och kom aldrig upp nivåer. Diagram 5.5 Nyinskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Diagram 5.6 visar andelen arbetslösa som fått osubventionerat arbete fördelat på inskrivnings- tid i arbetslöshet och program med aktivitets- stöd vid Arbetsförmedlingen.34 Av diagrammet framgår att skillnaderna avseende sannolikheten att få arbete, de s.k. jobbchanserna, är stora mellan grupper med olika inskrivningstider. Fram till den senaste högkonjunkturen var jobb- chanserna för personer med relativt korta in- skrivningstider () ungefär dubbelt så höga som för dem med långa () inskrivningstider och närmare fyra gånger så höga som för personer som varit inskrivna (). Jobbchanserna ökade tydligt för samtliga grupper , men för personer med långa och mycket långa inskrivningstider började jobb- chanserna att minska redan runt årsskiftet 2006/07. För gruppen med relativt korta in- skrivningstider fortsatte jobbchanserna emeller- tid att vara relativt höga under större delen av 2008. Jobbchanserna har minskat för samtliga grupper under nuvarande lågkonjunktur, men minskningen har planat ut. Jobbchanserna för personer med långa och mycket långa inskrivningstider har minskat procentuellt mer än för personer med relativt 34 Diagram 5.6 beskriver antalet personer som fått ett osubventionerat 33 Avgränsningen är vald då (eller 14 månader) arbete (exkl. nystartsjobb) aktuell månad som andel av antalet kvar- motsvarar en obruten ersättningsperiod från arbetslöshetsersättningen stående arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd närmast korta inskrivningstider, även om skillnaderna i viss mån minskat . Diagram 5.6 Utflöde till osubventionerat arbete , fördelat på inskrivningstid i arbetslöshet och i program med aktivitetsstöd Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Skillnaderna i jobbchanser kan bl.a. förklaras av att de som skrivs in vid Arbetsförmedlingen har olika förutsättningar att få ett jobberbjudande, och att det är de med små möjligheter att få ett arbete som kommer att utgöra en allt större andel av de grupper som har långa inskrivnings- tider. En ytterligare förklaring som ger upphov till samma mönster är att möjligheterna att få ett arbete minskar med tiden som arbetslös, bl.a. till följd av att individen kan förlora sin motivation att söka arbete, sin kompetens eller sitt yrkes- kunnande. Det kan också vara så att arbetsgivare tror att personer som varit arbetslösa länge är mindre kompetenta än personer med kortare arbetslöshetstider, trots i övrigt likvärdig kompetens. Analysen i detta avsnitt visar att personer med relativt långa arbetslöshetstider har fått särskilt svårt att få ett arbete. En fortsatt viktig uppgift för politiken är således att motverka att fler korttidsarbetslösa blir långtids- arbetslösa och att stärka möjligheten för perso- ner med långa arbetslöshetstider att få arbete. Regionala och yrkesmässiga obalanser riskerar att kvarstå Tidigt i denna lågkonjunktur drabbades vissa re- gioner, branscher och yrken hårdare än andra. Vissa regioner fick ett stort inflöde till arbetslös- het och , i ett senare skede, har långtidsarbets- lösheten i många av de drabbade regionerna ökat Detta framgår av diagram 5.7, som visar den procentuella förändringen av antalet långtidsinskrivna arbetslösa35 vid Arbetsför- medlingen per tusen invånare i respektive län mellan fjärde kvartalet 2008 och fjärde kvartalet 2009. Diagram 5.7 visar att ökningen av andelen långtidsinskrivna arbetslösa varierar kraftigt mellan olika län. Till exempel ökade antalet långtidsinskrivna arbetslösa per tusen invånare med i jämfört med i , och län. Diagram 5.7 Antalet långtidsinskrivna arbetslösa per 1 000 invånare och län, procentuell förändring mellan 4:e kvarta- let 2008 och 4:e kvartalet 2009 Källor: Arbetsförmedlingen och . Det är även stor skillnad på hur hårt låg- konjunkturen har slagit mot olika branscher och yrken. Industrin har drabbats hårdast av den glo- bala lågkonjunkturen. minskade antalet sysselsatta inom industrin med ca 110 000 personer. Däremot ökade syssel- sättningen i vissa tjänstebranscher . En konsekvens av att krisen slagit hårdare i vissa regioner och mot vissa yrken är att obalanser på arbetsmarknaden kan byggas upp eller förstärkas. Detta medför att det på vissa delar av arbetsmarknaden kommer att bli ett stort antal arbetssökande per ledigt jobb. Ökningen av långtidsarbetslösheten indikerar att den konjunkturellt höga arbetslösheten i vissa regioner eller yrken kan bita sig fast på höga nivåer, särskilt om den geografiska och yrkes- mässiga rörligheten är låg. En viktig uppgift för 35 Avser inskrivna vid Arbetsförmedlingen med en sammanhängande inskrivningstid i arbetslöshet eller i program med aktivitetsstöd på minst . politiken är således att stärka den geografiska och yrkesmässiga rörligheten i syfte att mot- verka en sådan utveckling. Men arbetskraftsdeltagandet är fortfarande högt Att krisen medfört längre arbetslöshetstider är ett stort problem, men ett ännu större problem är om individer i arbetsför ålder lämnar arbets- kraften permanent. Arbetskraftsdeltagandet har fallit under krisen, men fallet har avstannat (se diagram 5.1), till skillnad från under 1990-talskrisen då arbetskraftsdeltagandet föll . Arbetskraftsdeltagandet är fortfarande bland 1574-åringar och bland 6574- åringar har arbetskraftsdeltagandet dessutom ökat kontinuerligt . Andelen av befolkningen utanför arbetskraf- ten som studerar har ökat (se diagram 5.8). Delvis beror detta på att färre stu- derande har extrajobb och därmed inte räknas som sysselsatta, delvis beror det på att fler väljer att studera när sannolikheten att få ett jobb har minskat. Att fler studerar är positivt, eftersom utbild- ning höjer individens anställningsbarhet och ökar sannolikheten att få ett jobb. Det är också önskvärt att fler utbildar sig under lågkonjunk- turen eftersom alternativet för många är arbets- löshet. Däremot är det viktigt att politiken inte bidrar till att låsa in personer i utbildning när konjunkturen vänder. Av diagram 5.8 framgår också att andelen sjuka utanför arbetskraften har minskat trots krisen. Diagram 5.8 Huvudsaklig verksamhet för personer utanför arbetskraften, 1664 år Anm.: Säsongrensade data. Det relativt höga arbetskraftsdeltagandet (se diagram 5.1) under lågkonjunkturen är således en bidragande orsak till varför arbetslösheten stigit kraftigt sedan lågkonjunkturen inleddes (se diagram 5.3). Detta är viktigt att beakta vid en analys av arbetslöshetens ut- veckling eftersom det annars är lätt att dra fel- aktiga slutsatser kring utvecklingen på arbets- marknaden och behovet av stabiliserings- åtgärder. En ökande arbetslöshet på grund av ett ökande arbetskraftsdeltagande är positivt efter- som det leder till högre sysselsättning. Erfarenheten visar nämligen att arbetslösa hittar jobb i snabbare takt än personer utanför arbets- kraften. En ökad arbetslöshet på grund av minskad sysselsättning är däremot bekymmersam efter- som det ökar risken för att arbetslösheten fast- nar på höga nivåer. Diagram 5.9 visar att syssel- sättningsfallet varit kraftigt sedan krisen inleddes och att det varit kraftigare bland män än bland kvinnor. Diagram 5.9 Antalet sysselsatta, 1664 år Total (höger skala) Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källor: och . I säsongrensade termer minskade antalet syssel- satta i åldersgruppen med 130 000 per- soner från till och med fjärde kvartalet 2009. över en har antalet sysselsatta däremot ökat. I åldersgruppen var nästan 70 000 fler sysselsatta 2009 än 2006 i årsgenomsnitt. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att och många andra länder haft en av de värsta kriserna . För att nå målet om en varaktigt högre syssel- sättning är det viktigt att upprätthålla arbets- kraftsdeltagandet. Det är därför en betydelsefull uppgift för politiken att följa utvecklingen av grupperna utanför arbetskraften och motverka att individer lämnar arbetskraften permanent. förklaras även av brister i utbildningssystemet som medför att alltför många unga lämnar gymnasieskolan utan slutbetyg. Dessutom har de stora ungdomskullarna ökat 5.2.2Hur ser utvecklingen ut för grupper konkurrensen om utbildningsplatser och lediga med svag förankring på arbetsmarknaden? Erfarenheten visar att vissa grupper, så som unga, äldre, utrikes födda, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och personer med en utbildning på högst förgymnasial nivå, har en relativt svag förankring på arbetsmarknaden. De drabbas hårdare än andra grupper när förutsättningarna på arbetsmarknaden försämras och därför är det särskilt angeläget att följa arbetsmarknads- utvecklingen för dessa grupper. Dessutom är det viktigt att varaktigt öka sysselsättningsgraden i grupper med svag förankring på arbets- marknaden för att säkerställa hållbarheten i de offentliga finanserna (se avsnitt 12). Varför har vissa grupper arbetsmarknadsrelaterade problem? Unga och utrikes födda som varit i har ofta arbetsmarknadsrelaterade pro- blem därför att de håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Under denna fas kan det vara svårt för arbetsgivare att bedöma deras kompetens eftersom de har relativt begränsad arbetslivserfarenhet och få referenser från tidigare arbetsgivare. Detta kombinerat med relativt höga ingångslöner, och därmed höga kostnader för att anställa, kan leda till att arbetsgivare är tveksamma till att rekrytera personer från dessa grupper. En kompletterande förklaring är att arbetsrättslagstiftningen om- fördelar arbetslösheten mellan olika grupper och att särskilt unga, men sannolikt även utrikes födda som varit i , kan drabbas i denna omfördelning. Det finns flera andra förklaringar till dessa gruppers svaga förankring på arbetsmarknaden. För utrikes födda är diskriminering, bristande språkkunskaper samt sämre tillgång till in- formella nätverk genom vilka många jobb tillsätts försvårande omständigheter. Flera av dessa problem gäller även personer med funktionsnedsättning som står långt från arbets- marknaden. jobb och försvårat ungdomarnas etablering på arbetsmarknaden ytterligare. Äldre i har en internationellt sett hög sysselsättningsgrad. Det beror främst på den relativt höga sysselsättningsgraden bland äldre kvinnor. Sysselsättningsgraden bland äldre minskar dock snabbt med stigande ålder därför att äldre tenderar att lämna arbetskraften med avtalspension eller sjuk- och aktivitetsersättning. Arbetslösheten bland äldre är låg, men de som drabbas riskerar långa tider i arbetslöshet. Erfarenheterna från 1990-talskrisen visar att jäm- fört med yngre personer fick äldre personer som blev arbetslösa en betydligt svagare förankring på arbetsmarknaden och många lämnade till slut arbetsmarknaden. Förklaringar till äldres relativt svaga ställning på arbets- marknaden går bl.a. att finna i anställnings- kostnaderna för äldre, arbetsgivarnas attityder mot äldre arbetskraft, avtalspensionssystemets utformning och normerna för utträdet från arbetslivet. Att personer med relativt kort utbildning har problem på arbetsmarknaden beror bl.a. på att personer med längre utbildning i viss mån kon- kurrerar om samma jobb samt att den relativa efterfrågan på personer med kort utbildning tenderar att minska . I denna grupp finns många unga som har lämnat gymnasieskolan utan slutbetyg. Samtliga ovan nämnda grupper har en be- tydligt sämre arbetsmarknadssituation än befolk- ningen i arbetsför ålder som helhet. Det finns dock stora skillnader inom varje grupp. Detta gäller inte minst för utrikes födda, där situationen kan vara mycket olika bl.a. beroende på födelseland, hur länge personen har varit i , språkkunskaper och utbildningsbak- grund. Situationen förändras också för denna grupp beroende på hur invandringen ser ut, både beträffande vilka som kommit och orsakerna till varför de kommit till . Även inom gruppen unga är skillnaderna stora, bl.a. beträffande uppnådd utbildningsnivå. Fortsatt svår arbetsmarknadssituation för unga och personer med förgymnasial utbildning Tabell 5.1 redovisar hur arbetsmarknads- situationen för unga, äldre, utrikes födda36 och personer med högst förgymnasial utbildning förändrats mellan fjärde kvartalet 2008 och fjärde kvartalet 2009. Dessa gruppers arbetsmarknads- situation jämförs i tabellen med hur situationen har förändrats för befolkningen i arbetsför ålder som helhet. Notera att en person kan ingå i flera grupper, t.ex. ingår en ung utrikes född person både i gruppen unga och i gruppen utrikes födda. Tabell 5.1 Grupper med svag förankring på arbetsmarkna- den fördelat på arbetskraftstillhörighet, förändring mellan 4:e kvartalet 2008 och 4:e kvartalet 2009 Procentenheter om annat ej anges Befolkning (%) -3,3 -1,6 -1,5 -0,7 -3,7 -0,4 -2,1 -3,1 -2,1 Andel i arbete av -4,3 -1,0 -2,7 -3,3 -2,9 Andel ej i ar- -0,1 1 Avser frånvarande hela veckan i huvud- och bisyssla. Tabellen visar att arbetsmarknadssituationen för framför allt ungdomar () och personer med högst förgymnasial utbildning har för- sämrats mer än för övriga grupper. Fjärde kvartalet 2009 var ungdomsarbetslösheten nästan högre än arbetslösheten i hela befolkningen (24,jämfört ). har dock ungdomsarbetslösheten inte längre ökat. Den höga ungdomsarbetslösheten är mindre allvarlig än den förefaller vara vid en första an- blick eftersom ungdomsarbetslösheten nästan 36 Det är främst personer födda utanför som har stora arbets- marknadsproblem. Det är dock inte möjligt att kvartalsvis dela upp gruppen utrikes födda efter födelseregion i . till hälften utgörs av personer som studerar på heltid. Ungdomsarbetslösheten karakteriseras vidare av huvudsakligen korta arbetslöshetstider, dvs. det är många som blir arbetslösa men de flesta hittar snabbt ett jobb. Långtidsarbets- lösheten är således betydligt lägre bland unga än i befolkningen som helhet. Till viss del är det ett resultat av att unga håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Emellertid är upprepade arbetslöshetsperioder vanligare bland ungdomar och forskningen visar att tidigt upplevd arbetslöshet ökar risken för en svag förankring på arbetsmarknaden . En grupp unga med särskilt allvarliga problem på arbetsmarknaden är de som lämnat utbildningssystemet utan fullständiga gymnasie- betyg. Denna grupp riskerar långa tider i arbetslöshet. Det är också bekymmersamt att en stor grupp unga varken studerar, arbetar eller söker jobb. Tabell 5.1 visar också att personer med högst förgymnasial utbildning har haft en sämre arbetsmarknadsutveckling än övriga grupper. Denna grupp har haft det särskilt svårt på arbetsmarknaden. När tillgången på ledig arbetskraft ökar, t.ex. genom ökad arbets- löshet, tenderar kraven på utbildning att öka vid rekryteringar. Arbetssökande med kort ut- bildning får därmed svårare att konkurrera om jobben. Arbetsmarknadssituationen för äldre () har utvecklats mindre negativt än för befolk- ningen som helhet . Arbetskraftsdeltagandet bland äldre har t.o.m. ökat något. Arbetslösheten bland äldre, som var fjärde kvartalet 2009, är för- hållandevis låg, men de som drabbas riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Äldre som riskerar arbetslöshet tenderar också att lämna arbets- marknaden med avtalspension. En ökad arbets- löshet bland äldre riskerar därmed att medföra ett minskat arbetsutbud framöver. Arbetslösheten har ökat mer bland utrikes födda än i befolkningen som helhet. Trots att det har varit en stor befolkningsökning bland utrikes födda, har dock arbetskraftsdeltagandet varit oförändrat och sysselsättningsgraden har inte minskat mer än för befolkningen som helhet mellan fjärde kvartalet 2008 och fjärde kvartalet Det finns dock stora skillnader inom gruppen utrikes födda.37 När det gäller personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga saknas motsvarande statistik. I stället genomför en tilläggs- undersökning till arbetskraftsundersökningarna som riktas till personer med funktions- nedsättning ().38 Den senaste under- sökningen, som avser fjärde kvartalet 2008, visar att såväl arbetskraftsdeltagande som sysselsätt- ningsgrad var betydligt lägre bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga () än bland personer utan funktionsnedsättning ().39 Skillnaderna har varit relativt konstanta . Även arbetslösheten, enligt den äldre definitionen, var betydligt högre bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga än bland personer utan funktionsnedsättning (9,jämfört ). Undersökningen ger inga indikationer på att lågkonjunkturen vid under- sökningstillfället hade påverkat funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga mer än andra grupper. Mer aktuell data saknas dock för denna grupp. 37Det finns flera tänkbara förklaringar till att vissa grupper av utrikes födda har klarat krisen relativt bra. Till exempel arbetar många utrikes födda i branscher som inte har drabbats av krisen i särskilt stor utsträckning. finns också en ny lag som reglerar arbetskraftsinvandring. Enligt lagen är arbetskraftsinvandringen helt styrd efter vad företagen efterfrågar för arbetskraft och mindre reglerad . Detta kan betyda att fler nyanlända utrikes födda har arbete när de kommer till .