prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — presenterade kommissionen ett förslag om att utvidga EASA- förordningen ytterligare till att omfatta flygplatser och flygtrafiktjänster (se faktapromemoria 2007/08:FPM138). På så sätt skulle byrån få ett samlat ansvar för flygsäkerhetsaspekterna på EU-nivå. Kommissionen menar att flygsäkerhetsaspekterna bör integreras med initiativet om ett gemensamt europeiskt luftrum så att man kan säkerställa att de större sammanhängande luftrum som skapas när luftrumsblock etableras inte påverkar flygsäkerheten. stödjer i princip kommissionens ambitioner på detta område. Målsättningen bör vara att skapandet av en inre marknad för lufttransporter kombineras med gemensamma säkerhetsregler som tillämpas på samma sätt i alla medlemsstater, dvs. en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom unionen. Förhandlingarna inom rådet påbörjades . 36.4.3Olycksutredning inom civil luftfart Under det svenska ordförandeskapet inleddes behandlingen av kommissionens förslag till förordning om olycksutredning inom civil luftfart (KOM(2009) 611 slutlig). Kommissionen anser att unionens system för utredning av olyckor och rapportering av händelser inom civil luftfart inte fungerar optimalt i sin nuvarande utformning. Detta gäller särskilt det nuvarande regelverket på området för olycksrapportering, dvs. direktiv /56/EG, som redan är och inte längre uppfyller unionens och medlemsstaternas krav. Kommissionens förslag kommer att fortsätta behandlas . ställer sig positivt till ett samarbete som ökar flygsäkerheten. Frågor om offentlighet och sekretess samt EASA:s roll i olycksutredningar är frågor där har synpunkter. Luftfartsförhandlingarna med om ett avtal i ett andra steg har fortsatt med hög intensitet. Kommissionen har också, med stöd av mandat beslutade av rådet, inlett eller fortsatt förhandlingar om luftfarts- avtal med , , , , och . på luftfartsområdet har undertecknats med . och har tillträtt luftfartsavtalet mellan och . Kommissionen har fått mandat av rådet dels att inleda förhandlingar med den amerikanska luftfartsmyndigheten (FAA) om ett fördjupat samarbete inom forskning och utveckling, och dels att inleda förhandlingar med (för civil luftfart) om ett närmare samarbete inom områdena flygsäkerhet, luftfartsskydd, flygtrafikledning och miljöskydd. Behovet av en tillförlitlig sjöövervakning har framhållits inom ramen för EU:s havspolitik. Det svenska ordförandeskapet har verkat för att skapa förutsättningar för en mer integrerad sjöövervakning - både inom EU och vid fredsfrämjande insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Ordförandeskapets målsättning var bl.a. att uppmuntra till sektoröverskridande samarbeten mellan aktörer i olika länder, för att skapa en effektivare och mer integrerad sjöövervakning och dessutom nå kostnadseffektivitet. Rådsslutsatser antogs vid råds- mötet för allmänna och utrikes frågor . Slutsatserna pekar på behovet av en gemensam och sektorsövergripande informations- hantering för att skapa interoperabilitet mellan medlemsstaternas sjööver- vakningssystem. Även ökade nationella och regionala samarbeten liksom ett fördjupat samarbete inom och mellan olika relevanta organisationer betonas. Europeiska kommissionen uppmanas att i nära samarbete med medlemsstater och andra berörda presentera en färdplan för integrerad sjöövervakning före slutet av 2010. 37 Politiken för informationssamhället EU:s politik inom informationssamhället har inget eget avsnitt i . Det ingår som en del i EUF-fördragets bestämmelser om den inre marknaden, transportpolitik, samt forskning och utveckling. Några av de viktigaste målen är avreglering av telekommunikations- marknaden samt utveckling och användning av informationsteknik för att stärka EU:s tillväxt och sysselsättning. EU har även regler för bl.a. mobiltelefoni och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation. främst under ordförandeskapet lett och det s.k. telekompaketet samt bidragit till diskussionerna om EU:s framtida IT-politiska agenda. 37.1 Nytt regelverk för området elektronisk kommunikation antogs det så kallade telekompaketet, vilket utgörs av en översyn av direktiven som reglerar sektorn elektronisk kommunika- tion i EU. Paketet består av tre rättsakter; och rådets direktiv /140/EG om ändringar av direktiven /21/EG (Ramdirektivet), 2002/19/EG (Tillträdesdirektivet) och 2002/20/EG (Auktorisations- direktivet); och rådets direktiv /136/EG om ändringar av direktiven /22/EG (USO-direktivet) och 2002/58/EG (E-dataskyddsdirektivet); samt en förordning (EG) nummer 1211/2009 om inrättande av ett nytt EU-organ, Berec. Telekompaketet är väldigt omfattande och består av drygt 160 olika artiklar som i sin tur utgör ca 750 olika bestämmelser. Förhandlingarna om telekompaketet inleddes när kommissionen lämnade sitt förslag till ändringar av de aktuella direktiven. De nya reglerna innebär bland annat följande: -Reglerna för tilldelning av radiofrekvenstillstånd liberaliseras genom att teknik- och tjänsteneutralitet införs som huvudregel för fördelning av tillstånd. Betydande möjligheter för medlemsstaterna att göra undantag från huvudreglerna finns dock. Dessutom beslutades att kommissionen ska kunna lämna lagförslag till och rådet genom fleråriga policyprogram för radiofrekvensområdet. -Möjligheterna ökar för att de nationella tillsynsmyndigheterna (i ) tillämpar det konkurrensfrämjande regelverket på likartat sätt i och med att det nya EU-organet, Berec, liksom kommissionen ges ökat inflytande över s.k. skyldighetsbeslut. -De nationella tillsynsmyndigheternas oberoende gentemot företag och regeringar tydliggörs. -Regler gällande konkurrerande företags möjligheter för tillträde till dominerande företags nya fibernät förtydligas. Bland annat införs en möjlighet om åläggande om s.k. funktionell separation av ett företags återförsäljningsverksamhet i förhållande till dess infra- strukturverksamhet. -Regler för konsumentinformation och konsumentskydd förstärks och harmoniseras. Det gäller inte minst regler om att funktionshindrade ska få samma möjligheter som andra att ta del av elektroniska kommunikationstjänster. Sammantaget är syftet med telekompaketet att stärka konkurrensen och konsumentskyddet i . Med nya regler minskar dessutom osäkerheten hos företagen vilket gör att investeringar kan komma igång. Under det svenska ordförandeskapet handlade förhandlingarna kring Skr. 2009/10:150 telekompaketet om att finna en kompromiss om ett tilläggsförslag från (tillägg 138) som handlade om medborgarnas rättig- heter att inte stängas av från sin Internetuppkoppling utan en domstols- prövning i förhand. Medlemsstaterna kunde inte acceptera tillägget, vilket motiverades i huvudsak med att tillägget ansågs täcka in civil- rättsliga avtal och dessutom gick utöver EU:s kompetens eftersom rätts- ordningarna i enskilda medlemsstater genom förslaget skulle bli reglera- de via ett EU-direktiv. Vid ett förlikningssammanträde nåddes till slut en överenskommelse mellan och rådet varvid telekompaketet som helhet blev klart för antagande. Frågan har senast behandlats i samråd med samt och med trafikutskottet . 37.2Strategin i2010 det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning Inom EU sker det IT-politiska samarbetet inom ramen för initiativet i2010 det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning (KOM(2005) 229 slutlig). Föregångarna till i2010 var e-Europa där två handlingsplaner togs fram: e-Europa 2002 och e-Europa 2005. ska den IT-politiska strategin förnyas och har därför tagit initiativ till diskussion mellan medlemsstaterna, kommissionen och andra intressenter, om innehållet i en förnyad gemensam europeisk IT-politik. Kommissionen presenterade sitt meddelande Europeisk rapport om digital konkurrenskraft De största landvinningarna för strategin i2010 under 20052009 (KOM(2009) 390 slutlig). Meddelandet innehåller en framåtblickande del som presenterar nio politikområden av betydelse för en framtida europeisk IT-politik, samt en mer omfattande genomgång av de viktigaste landvinningarna för strategin i2010 inom dess tre områden, nämligen: -Att skapa ett gemensamt europeiskt informationsområde som främjar en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för informations- samhället och för medier. -Att stärka innovation och investeringar i IT-forskning för att främja tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen. -Att uppnå ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta som främjar tillväxt och sysselsättning på ett sätt som överensstämmer med hållbar utveckling och som prioriterar bättre offentliga tjänster och livskvalitet. presenterade en rapport som pekar ut tio områden av betydelse för en framtida gemensam europeisk IT-politik Ett grönt kunskapssamhälle an ICT policy agenda to 2015 for Europes future knowledge society (Ltd.). för diskussioner vid ordförandeskapskonferensen : creating impact for an e-Union 2015 i . meddelande, samt konferensen i , utgjorde under- Skr. 2009/10:150 lag till svenska ordförandeskapsslutsatser om en förnyad europeisk IT- politik: The Declaration, som presenterades . antog slutsatser, Strategin efter i2010 mot ett öppet, grönt och konkurrenskraftigt kunskapssamhälle, som förhandlats under ledning av det svenska ordförandeskapet. Frågan har senast behandlats i samråd med samt med trafikutskottet . Kommissionen presenterade meddelandet Sakernas Internet En handlingsplan för (KOM(2009) 278). Med Sakernas Internet avses en utveckling där man tänker sig att saker såsom böcker, bilar, elektrisk utrustning, livsmedel etc. kopplas samman med Internet för att skapa ett Sakernas Internet. I meddelandet diskuteras bl.a. frågor om den personliga integriteten och skydd av personuppgifter samt Sakernas Internet som en viktig resurs för ekonomi och samhälle. har på ett övergripande plan hanterat vissa av frågeställningarna i meddelandet i rådsslutsatserna avseende den framtida IT-politiska agendan Strategin efter i2010 mot ett öppet, grönt och konkurrens- kraftigt kunskapssamhälle (se föregående avsnitt). 37.4 Ett tillgängligt informationssamhälle Kommissionen presenterade meddelandet För ett till- gängligt informationssamhälle (KOM(2008) 804). som grund fattades beslut om rådsslutsatser vid . Rådsslutsatserna innefattar insatser som riktas mot såväl kommissionen Insatserna innehåller till exempel framtagande av riktlinjer för prioriterade områden, e-inkludering som prioriterad fråga vid uppföljningen av i2010, tillgängliga webbplatser och flerfaldig tillgång till offentliga tjänster och IT-produkter samt uppmuntra samarbete mellan både länder och myndigheter inom EU. Under det svenska ordförandeskapet antogs en ministerdeklaration om e-förvaltning som innehöll formuleringar vars syfte är att öka tillgängligheten och användbarheten av offentliga e-tjänster. rådsslutsatser som antogs vid avseende en ny IT-agenda för EU efter i2010-strategin (17107/09) återfinns också Som exempel kan nämnas att rådet anser att e-tillgänglighet för alla är en nyckelfaktor för att uppnå ett integrerat Medborgare och företag bör få egenmakt genom utvecklade e-förvaltningstjänster som utformats efter deras behov, liksom genom ökad tillgång till offentlig information, förstärkt insyn och effektiva medel för att införliva intressenterna i den politiska processen. Därutöver uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en utbredd tillgång på digitala kommunikationsnät- och tjänster med hög kapacitet som är tillgängliga och ta hänsyn till en utveckling av samhället där IT underlättar bl.a. socialt och kulturellt deltagande. Frågan har senast behandlats i samråd med Skr. 2009/10:150 samt med trafikutskottet . Kommissionen presenterade ett meddelande om hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomisk tillväxt (KOM(2009) 586). Den digitala utdelningen utgörs av de radiofrekvenser som frigörs vid ett mer effektivt spektrumutnyttjande när man går över från analoga till digitala tv-sändningar i marknätet. Meddelandet bygger på kommissionens meddelande om maximal nytta av den digitala utdelningen i , rådets slutsatser av och resolution av som antogs som svar på detta första politiska initiativ på området. Kommissionen presenterar i meddelandet en rad förslag till en gemensam strategi för den digitala utdelningen i . Det poängteras att den digitala utdelningen har en stor potential för tillhandahållande av en bred palett med tjänster. Övergången ger ett unikt tillfälle att tillgodose den ökande efterfrågan på radiospektrum, särskilt för att tillhandahålla trådlöst bredband till landsbygdsområden, och därmed överbrygga den digitala klyftan, och stimulera användningen av nya trådlösa tjänster, t.ex. nästa generations mobila bredband, samt stödja utvecklingen av markbundna sändningar. I meddelandet uppmanas de medlemsstater som ännu inte har slutfört den digitala övergången att förnya sitt åtagande till en verklig nedsläckning av de analoga tv sändningarna genom att godta EU:s måldatum . har under ordförandeskapet förhandlat fram rådsslutsatser som antogs vid . Frågan har senast behandlats i samråd med samt med trafikutskottet . Kommissionen presenterade ett meddelande om skydd mot storskaliga IT-attacker och avbrott: förbättrad beredskap, säkerhet och motståndskraft i (se faktapromemoria 2008/09:FPM120). meddelandet ges förslag på åtgärder som kommissionen tror kommer leda till en högre säkerhetsnivå för den europeiska informations- Kommissionens meddelande syftar till återuppväcka den europeiska debatten kring skyddet av informationsinfrastruktur. återfinns i kommissionens strategi för ett säkert informationssamhälle KOM(2006) 251 som initierades året innan i KOM(2005) 576, samt i in- rättandet av den Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet Meddelandet fokuserar på en handlingsplan inom fem områden: beredskap och insatser, upptäckt och insatser, - begränsningar av verkningar och återställning, -internationellt samarbete samt utarbetandet av kriterier för europeisk kritisk informationsinfrastruktur. Kommissionens förslag fokuserar i stor utsträckning på att öka informationsdelningen mellan medlemsstaterna och skapa förutsättningar för att gemensamma övningar på området hålls. Kommissionens meddelande diskuterades vid en ministerkonferens i och vid . har under ordförandeskapet förhandlat en rådsresolution (15841/09) på området nät- och informationssäkerhet som antogs vid . Resolutionen har en betydligt bredare ansats än kommissionens ursprungliga meddelande. Den understryker att nät- och informationssäkerhetsfrågorna är centrala för att skapa det förtroende för nya tekniker som är en förutsättning för att IT ska kunna bidra till högre mål, som ekonomisk tillväxt och förbättrad demokrati. Resolutionen pekar vidare på behovet av ett brett angreppssätt med ett större fokus på vardagssäkerhet för medborgare och företag och understryker vidare vikten av ett delat ansvar mellan alla inblandade aktörer. Vidare ger den breda ingångsvärden till kommissionens arbete med att ta fram ett nytt mandat för den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån . Frågan har senast behandlats i samråd med . 37.7 Meddelande om IT och energieffektivisering Kommissionens andra meddelande om IT och energieffektivisering, om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp (se faktapromemoria 2008/09:FPM106), lyfter fram vikten av ökad energieffektivisering för att nå EU:s mål om energieffektivisering och koldioxidutsläpp och understryker IT:s potential till stora besparingar i hela ekonomin (EU:s mål : sänkt förbrukning av primärenergi , minskade utsläpp av växthusgaser med 20 procent och en ökad andel förnybar energi till , Europeiska unionens råd, ordförandeskapets slutsatser (7224/1/07)). Kommissionen föreslår åtgärder inom IT-sektorn, inom stora energianvändande sektorer som bygg- och anläggningssektorn och transport- och logistiksektorn, samt hos medlemsstaterna och de centrala, regionala och lokala myndigheterna. Konkreta åtgärder som föreslås är t.ex. minskad energianvändning med hjälp av IT-driven övervakning och styrning samt metoder för mätning av energianvändning, införande och ökad användning av IT-verktyg för beteendeförändring hos konsumenter och företag samt stimulans av ökad efterfrågan på innovativa IT- lösningar för energieffektivisering. Regeringen ställer sig positiv till meddelandet som innehåller mer konkreta förslag till åtgärder än det tidigare meddelandet på området från (KOM(2008) 241). Meddelandet har varit föremål för offentligt samråd och resultaten bekräftar att företag har olika strategier för att förbättra sin energi- och miljöprestanda. Ett samordnat tillvägagångssätt skulle Skr. 2009/10:150 leda till bättre investeringar samt bidra till målen om energieffektivitet. Kommissionen har därför publicerat en rekommendation på området (K(2009) 7604 slutlig). Rekommendationen riktar sig till IT- branschen specifikt och till medlemsstaterna generellt. Medlemsstaterna uppmanas att från rekommendationens offentlig- görande informera kommissionen om åtgärder som vidtas till följd av rekommendationen och därefter rapportera om detta. Frågan har senast behandlats i samråd med samt med trafikutskottet . har drivit ståndpunkten att Internet bör förvaltas på ett transparent och förtroendeingivande sätt med möjligheter för olika aktörer världen över att engagera sig och ta del av beslutsprocesser. Internet bör vara öppet, globalt och tillgängligt för alla och ta hänsyn till de mänskliga rättigheterna. Det globala FN-forumet, (), utgör en viktig plattform för att aktörerna på ett icke- bindande sätt ska kunna diskutera och utbyta erfarenheter. Forumet bör efter sin mandatperiod som går ut förlängas . Frågor kring Internets förvaltning har påskyndats och aktualiserats ytterligare under det svenska ordförandeskapet för EU, då har koordinerat och drivit gemensamma EU-ståndpunkter i de internationella fora där dessa globala frågor diskuterats. Framför allt två händelser har präglat diskussionerna : det nya styrdokumentet Affirmation of Commitments mellan och (for Assigned Names and Numbers) som trädde i kraft och det 4:e globala forumet för frågor kring Internets utveckling och förvaltning trädde styrdokumentet Affirmation of Commitments mellan ICANN och det amerikanska i kraft. EU välkomnade genom det svenska ordförandeskapet detta nya arbetssätt som innebär en ny arbetsmodell för ICANN med ökad öppenhet och insyn samt möjligheter till bredare och ökat internationellt engagemang. 37.9Förordning om internationell roaming Internationell roaming är när en mobiltelefonkund ringer, sms:ar eller använder datatjänster utanför det egna landet och användandet måste gå över en utländsk operatörs nät. Regleringen av röstsamtal har gjort att priserna för roamingsamtalen i har sjunkit. I roamingförordningen som trädde i kraft anges att roamingavgifterna i grossist- och slutanvändarledet inom EU inte får överstiga viss prisnivå. Den ursprungliga förordningen var avsedd att gälla fram till och omfattade endast avgifter för samtal (röstroaming). Genom och rådets förordning (EG) nr 544/2009 av Skr. 2009/10:150 utvidgades förordningen till att omfatta även sms och mms och data på grossistnivå för dataroaming. Därmed förlängdes också förordningen fram till . Förordningen föregicks av beslut av rådet och . Någon rapport vad avser de beslutade pristaken för sms, mms och data finns ännu inte. De nationella regleringsmyndigheterna skickade ut en begäran om ny datainsamling till operatörerna avseende röst-, sms- och datatjänster för perioden 1 april31 december. Frågan har behandlats i samråd med . Utvecklingen av framtidens e-förvaltning i driver på utvecklingen av framtidens e-förvaltning i . Under det svenska ordförandeskapet organiserades ett informellt ministermöte och en ministerkonferens om e-förvaltning. ministermötet antogs en deklaration om e-förvaltning med gemensamma prioriteringar och mål som kommer att läggas till grund för en ny handlingsplan inom EU för perioden 20112015. Deklarationens fokus ligger framförallt på att stärka medborgare och företag genom att öppna upp den offentliga förvaltningen så att offentlig information och tjänster kan återanvändas av olika aktörer. En annan viktig prioritering är att öka rörligheten på den inre marknaden genom att utveckla e-tjänster som kan underlätta för medborgare och företag att studera, jobba, bo och pensionera sig i andra medlemsländer än i hemlandet. handlar även om hur IT ska användas för att skapa en effektiv och miljömässig offentlig förvaltning i . Förvaltningspolitiken inklusive frågor om e-förvaltning (eGovernment) ligger generellt utanför unionens befogenheter. behandlas på informella ministermöten som ägt rum E-förvaltningssamarbetet har strategiskt skett inom ramen för initiativet i2010 det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning, som är en del av Lissabonstrategin. Som en viktig del av detta arbete antogs en deklaration om e-förvaltning under ordförandeskap , vilken gav kommissionen mandat att samordna samarbetet mellan medlemsländerna avseende e-förvaltning fram till Mandatet resulterade bl.a. i att kommissionen publicerade en Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för initiativet Eftersom såväl initiativet i2010 som den nuvarande handlingsplanen för e-förvaltning löper ut lades ett stort arbete ned från svensk sida för att lägga grunden för kommande planer för e- förvaltningsområdet inom EU. Syftet var att vid ministermötet i och vid den direkt påföljande konferensen om e- förvaltning under titeln up for the eUnion den Skr. 2009/10:150 november 2009 lägga en solid visionär grund för samarbetet mellan medlemsstaterna för den kommande femårsperioden, dvs. för perioden 20112015. Vid ministermötet antogs en Ministerdeklaration (Malmö- deklarationen) av samtliga ministrar med ansvar för e-förvaltning i medlemsländerna, kandidatländerna och EFTA-länderna. Deklarationen innehåller en gemensam vision och gemensamma prioriteringar när det gäller hur de 34 länder som står bakom deklarationen avser att utveckla framtidens e-förvaltning. I deklarationen fastläggs mål som ska uppnås vid 2015: -Stärka medborgare och företag genom utvecklingen av e- förvaltningstjänster som är utformade utifrån användarnas behov och i samverkan med tredje part samt genom ökad tillgänglighet till offentlig information, stärkt transparens och effektiva sätt att involvera medborgare och företag i den offentliga policyprocessen. -Förstärka rörligheten på den inre marknaden genom utvecklingen av gränsöverskridande e-tjänster som underlättar att starta och driva företag på den gemensamma marknaden och gör det enklare för medborgarna att studera, arbeta, bo och pensionera sig i vilket medlemsland som helst. -Öka den interna och externa effektiviteten genom användningen av e- förvaltning för att minska den administrativa bördan för medborgare och företag, förbättra organisatoriska processer och stödja utvecklingen av en miljömässigt hållbar ekonomi. -Möjliggöra genomförandet av de politiska prioriteringarna genom skapandet av grundläggande förutsättningar och juridiska och tekniska förutsättningar. Vidare fastläggs i deklarationen att styrningen och genomförandet av prioriteringarna ska ledas gemensamt av medlemsländerna i samarbete med kommissionen. Kommissionen inbjuds att i nära samarbete med medlemsländerna ta fram en handlingsplan för perioden 20112015. Kommissionen inbjuds även att samordna medlemsländernas aktiviteter och organisera styrningen av genomförandet genom en särskilt styrgrupp med representanter för alla medlemsländer. fattade beslut om de s.k. 202020-målen som ska vara uppfyllda . Målen anger att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka .