prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — Vissa typer av tillståndsansökningar uppvisade brister och tog därför att handlägga än , men trots detta minskade den totala genomsnittliga handläggningstiden i förhållande till 2008. Tabell 9.4 Genomsnittlig handläggningstid för tillstånds- och anmälningsärenden Antal dagar/ärende infördes nya granskningsrutiner för prospekt som har medfört högre kvalitet genom ökad enhetlighet i bedömningarna och en ökad effektivitet. ansvarar för finansmarknadsstatistiken och () producerar statistiken enligt ett avtal mellan myndigheterna. I avtalet åtar SCB sig att effektivisera produktionen . har i uppdrag att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och att initiera privatekonomisk utbildning. För detta ändamål avsattes 2009 jämfört med 2008. har tillsammans med och fortsatt att driva den gemensamma kampanjen för privatekonomi i gymnasieskolan, på cashen. har haft två ekonomiambassadörer anställda som besökt gymnasieskolor och anordnat lektioner i privatekonomi och vardagsjuridik. Tillsammans med och privatekonomerna i några större banker och försäkringsbolag inbjöds även till en studiedag för lärare på temat privatekonomi i praktiken. har tagit fram en modell för ämnesöverskridande undervisning i privatekonomi och även inlett ett samarbete med Stiftelsen Företagsam, som arbetar med att utveckla koncept för gymnasieskolans undervisning. har också arbetat med att ta fram ett nytt basmaterial i privatekonomi för svenskundervisning för invandrare. gav ut bilagan Bättre ekonomi som distribuerades tillsammans med DN . Närmare 400 000 personer läste bilagan och flertalet läsare gav innehållet ett gott betyg. har också samarbetat med forskare på , och finans, om en undersökning av relationen mellan finansiella rådgivare på bankmarknaden och deras kunder. Vidare genomförde en enkätundersökning till allmänheten om de svenska hushållens ekonomiska förmåga för att spegla aktuella trender och attityder till den egna privatekonomin och de finansiella tjänsterna. Samordning av tillsyn avseende åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. har i uppdrag att samordna tillsyn mot penningtvätt och finansiering av terrorism. var den mest prioriterade samordningsfrågan att bistå övriga tillsynsmyndigheter vid framtagandet av föreskrifter. Viss utbildning har också tillhandahållits för myndigheter och företag som berörs av regelverket på området. deltar i Samverkansområdet Ekonomisk Säkerhet (SOES) och Finansiella Sektorns Privat-Offentliga Samverkan (FSPOS) och har på så sätt bidragit till att stärka förmågan att hantera svåra samhällsstörningar hos aktörerna på finansmarknaden. Ett projekt inom FSPOS har bl.a. utrett den finansiella sektorns beroende av kritisk infrastruktur och kartlagt flödet i det centrala betalningssystemet och tagit fram förslag till åtgärder för att göra det finansiella systemet mer robust. Finansiellt stöd har erhållits via (). I beredskapsarbetet har även en kartläggning av de finansiella företagens pandemiplanering ingått. Regeringen kan i sin utvärdering av verksamhet avseende 2009 konstatera följande. har i genomförd tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning agerat utifrån dess betydelse för systemstabiliteten och konsumentskyddet och utifrån att verksamheten ska bidra till ett ökat förtroendet för den finansiella sektorn. Som en del i detta har stärkt sin analyskapacitet. Den nya metodiken inom tillsynsområdet med en övergripande riskanalys och en utvärdering av den genomförda tillsynen är ett nödvändigt initiativ för en effektivare tillsyn. En central del i det fortsatta utvecklingsarbetet är att strategi för tillsynsarbetet är tydlig, väl utvecklad och väl kommunicerad. har genomfört en rad olika . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 genomförandet av regler avseende ersättningspolicy inom finanssektorn för att motverka olämpligt utformade ersättningssystem och ett överdrivet risktagande. arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och privatekonomisk utbildning har genomförts väl. Motsvarande insatser bör även genomföras i fortsättningen. Regeringen ser positivt på utveckling av tillståndsprövningen och noterar att handläggningstiderna för prövningen har minskat i förhållande till . Insatserna förefaller därmed haft verkan. Denna utveckling bör kunna fortsätta, t.ex. genom att kraven på ett korrekt underlag från de ansökande företagen ökar från sida. Vidare ska kostnadstäckningsgraden för tillståndsprövningen regelbundet följas upp. ansvar för finansmarknadsstatistiken står fast och redovisningen av genomförda insatser bör utvecklas. funktion som samordnare av tillsynen avseende åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har etablerats , men området bör stärkas ytterligare. Bland annat bör effektiviteten i rapporteringssystemet förbättras. har implementerat en ny organisation och utvecklat styrprocesserna inom myndigheten. Syftet är främst att förbättra kvalitén och effektiviteten. Insatserna är angelägna och ska ses som inledningen på ett omfattande arbete med att skapa en mer sammanhållen myndighet. Regeringen ser således positivt på det organisationsutvecklingsarbete som bedrivs. Redovisningen av resultat och prestationer behöver också utvecklas inom myndigheten och ett arbete med denna inriktning har påbörjats . Regeringen är i övrigt nöjd med det stöd lämnat . Till exempel har rapporteringen avseende effekterna av de statliga stödåtgärderna som beslutades i samband med den internationella finanskrisen genomförts på ett bra sätt. Även medverkan som stöd under det svenska ordförandeskapet i EU bedrevs på ett förtjänstfullt sätt. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att har bedrivit sin verksamhet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 på ett tillfredsställande sätt och i huvudsak nått upp till ställda krav. Den finansiella sektorn och roll Den finansiella sektorn fyller för samhället viktiga funktioner. Av såväl stabilitetssom konsumentskyddsskäl behöver företag som är verksamma inom den finansiella sektorn vara föremål för strängare reglering än företag i allmänhet och stå under särskild tillsyn. En särskild redogörelse om insatser inom den finansiella sektorn som en konsekvens av finanskrisen och regeringens ambitioner inom finansmarknadsområdet lämnas även i det inledande avsnittet i detta utgiftsområde (avsnitt 2.4.2 och 2.6.1). fyller en viktig roll inom den finansiella sektorn. Tillsyn, reglering och tillståndsprövning prioriteras utifrån dess betydelse för systemstabiliteten och konsumentskyddet. Dessa insatser ska bidra till förtroendet för den finansiella sektorn. har verksamhet genomgått stora förändringar genom vidgade uppdrag inom tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning. ska kännetecknas av ett starkt förtroende hos såväl konsumenter, näringsliv och myndigheter. Detta förutsätter bl.a. en hög analytisk kompetens inom myndigheten. En betydande del av resurser används för tillståndsprövning. Denna ska vara snabb och förutsägbar, särskilt då prövningen ofta berör nya företag eller företag i utveckling. Vissa typer av finansiella företag är enbart föremål för registrering och begränsad reglering. möjlighet att bedriva effektiv tillsyn över dessa företag är därför begränsad. har i uppdrag att lämna förslag och bedöma behovet av en bättre reglering av dessa företag. deltagande i Samverkansområdet Ekonomisk Säkerhet (SOES) och Finansiella Sektorns Privat-Offentliga Samverkan (FSPOS) är angelägen och bör ges fortsatt prioritet för att stärka förmågan att hantera svåra samhällsstörningar hos aktörerna på finansmarknaden. De senaste årens turbulens på finansmarknaden har ställt ökade krav på verksamheten. Finanskrisen ökade behovet av internationellt harmoniserade regelverk och ett aktivt deltagande när nya regler utarbetas inom den starkt internationaliserade finanssektorn. Finanskrisen visade också att de befintliga strukturerna för tillsynssamarbete var otillräckliga i en miljö präglad av snabb internationell integration och med ett växande antal viktiga aktörer som verkar i flera länder. Under det svenska ordförandeskapet i EU nåddes därför en överenskommelse i ministerrådet om en ny tillsynsstruktur på EU-nivå för den finansiella sektorn. Den nya strukturen har två huvudkomponenter: dels (), som ska arbeta utifrån ett systemriskperspektiv, dels Supervisors (ESFS) som ska utgöra ett nätverk för de nationella tillsynsmyndigheterna. Inom ramen för ESFS kommer de befintliga s.k. nivå-3 kommittéerna CEBS, CEIOPS och CESR att omvandlas till europeiska tillsynsmyndigheter, en för vardera bank-, försäkringsres- pektive värdepapperssektorn. Huvuduppgiften för dessa är att underlätta och främja samverkan och samordning mellan de nationella tillsynsmyndigheterna. De nya organisationsstrukturer och regelverk som växer fram inom EU och internationellt kommer i hög grad att påverka svenska regelverk och . Myndigheten har här vad gäller införandet av nya regler en central roll att spela. Detsamma gäller roll i samband med att nya regler tas fram inom EU. Arbetet med adekvata och samordnade svenska ståndpunkter är viktig för att främja en effektiv reglering och tillsyn. Även inom det internationella samarbetet avseende global standardsättning har myndigheten en viktig uppgift. Det är angeläget att engagemanget intensifieras med syftet att ta till vara svenska intressen inom området. medverkan i arbetet inom och EU med att stärka den finansiell motståndskraften hos de finansiella instituten genom bl.a. högre kapitalkrav och strängare likviditetsregler, är viktig och bör prioriteras även fortsättningsvis. Inom regelgivningen har förberedelserna för att genomföra de planerade EU-reglerna avseende Solvens 2 tagit betydande resurser i anspråk. Detta kommer att prägla verksamheten inom även och måste därför ges fortsatt prioritet. Insatserna avseende tillsyn och samordning inom området för penningtvätt och finansiering av terrorism ska ytterligare stärkas och utvecklas. har därför ett särskilt uppdrag att säkerställa en adekvat och effektiv rapportering från de verksamhetsutövare som enligt lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska rapportera misstänkta transaktioner till . ska efter samråd med övriga berörda myndigheter intensifiera dessa insatser och då särskilt med inriktning på de grupper av verksamhetsutövare som har låg rapporteringsgrad. har fått ett vidgat uppdrag och en allt viktigare roll i den finansiella sektorn. Arbetet med att stärka regelverken för och tillsynen av de finansiella företagen och marknaderna har intensifierats. Detta gäller även arbetet på internationell nivå vilket medför ökade krav på att aktivt delta i arbetet inom såväl globala standardsättande organ som inom EU. har nya funktioner tillförts, bl.a. på området mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Sammantaget ställer utvecklingen stora krav på myndighetens kompetens och anpassningsförmåga och det är myndigheten som ansvarar för att nödvändig kompetens rekryteras, utvecklas och vidmakthålls. I regeringens proposition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) ökades anslaget med . Motsvarande belopp föreslås även tillföras engångsvis i budgetpropositionen . Därefter kommer regeringen att se över samlade resurser i ljuset av de effektiviseringar som myndigheten då har vidtagit. Därutöver föreslås i denna proposition ett mindre resurstillskott för verksamheten med samordning av tillsyn avseende åtgärder mot penningtvätt. Det bör även betonas att tillförts ökade resurser vilka främst motiverats av utvidgade uppgifter. Nya resurser måste dock alltid prövas mot befintlig 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 verksamhet för att klargöra möjligheter till ökad samordning och ökad effektivitet inom myndigheten. Regeringen avser i samband med styrningen av följa upp myndighetens insatser för att utveckla effektiviteten. har därför ett särskilt uppdrag att redovisa hur arbetet med att effektivisera verksamheten bedrivs. Av redovisningen ska det framgå vilka resultat som effektiviseringsarbetet medfört och de resultat som förväntas framöver. Det är även i övrigt viktigt att myndighetens redovisning av resultat och prestationer stödjer en god uppföljning och utvärdering av verksamheten. bedriver här ett arbete för att utveckla ändamålsenliga mått för uppföljning. Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att, efter samråd med , genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning (dnr Fi2009/7978). Syftet med satsningen är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Regeringen anger i beslutet avseende att stödet huvudsakligen bör utformas så att några starka forskningsmiljöer finansieras i syfte att skapa en bas för kunskaps- och kompetensutveckling för privata och offentliga finansmarknadsaktörer. Ett av kriterierna för forskningssatsningen ska vara en tydlig koppling till utbildning inom området. En förutsättning för det program som ska tas fram är att finansmarknadsbranschen bidrar med en betydande del av satsningen, med målet att komma upp till motsvarande nivå som staten som helhet satsar. I proposition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99 utg.omr. 2, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) anvisades på ett särskilt anslag inom utgiftsområde 2 för satsningen inom finansmarknadsforskningen. ska redovisa en uppföljning av satsningens utfall med avseende på finansierande miljöers styrning och verksamhet samt den finansierade forskningens vetenskapliga kvalitet och relevans, bl.a. med avseende på hur 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 interaktionen mellan forskare och användare utvecklats, samt hur samverkan med branschen fungerar. En första redovisning kommer att finnas tillgänglig 2011 i samband med årsredovisningen från . Tabell 9.5 Anslagsutveckling för 1:11 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 266 154 tkr prisnivå. 3Motsvarar 266 155 tkr prisnivå. 4Motsvarar 265 782 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader avseende tillsyn och regelgivning inom det finansiella området. Inspektionens tillståndsprövning finansieras helt med avgifter från de ansökande företagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.6 Offentligrättslig verksamhet Avgifterna regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos och genom förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Avgifterna bestäms i syfte att uppnå full kostnadstäckning. tar ut avgifter för den verksamhet som är anslagsfinansierad, med undantag för verksamheten som avser samordning av tillsyn för penningtvätt. Detta innebär att en höjning av anslaget är saldoneutralt då motsvarande belopp tas in på inkomstsidan. uppvisade intäkterna för verksamheten med prövning av ärenden ett underskott. Regeringen har därför beslutat om smärre justeringar av dessa avgifter för att målet om full kostnadstäckning ska kunna uppnås. I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även bötesmedel och andra sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser, vilket förklarar överskottet . Tabell 9.7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras 3Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Inom har arbetet med att stärka regelverket för samt tillsynen över de finansiella företagen och marknaderna intensifierats. Detta gäller också arbetet på internationell nivå och inom EU. Syftet är att minska risken för allvarliga finansiella kriser. Detta arbete medför ökade krav på att aktivt delta i arbetet inom såväl globala standardsättande organ som i EU. ska genomföra nya EU-regler och betala avgift till de planerade tillsynsmyndigheterna inom EU. är mot denna bakgrund i behov av ökade resurser. I regeringens proposition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99 utg.omr. 2, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) ökades anslaget för Finansinspek- Motsvarande medel föreslås nu även tillföras . I regeringens Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) föreslås att ytterligare i resurstillskott för samordning av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Behovet motiveras av att en förstärkning krävs av informations- och samordningsinsatserna och att effektiviteten i rapporteringssystemet behöver förbättras. Motsvarande medel föreslås nu även tillföras varaktigt . Sammantaget utökas anslaget med . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Vidare minskas anslaget med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltningspro- jekt genomförs. Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom konsumentområdet för genomförande av bl.a. privatekonomisk utbildning och för samordningsfunktionen inom för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till 286 154 000 till 272 518 000 kronor och till . Tabell 9.8 Anslagsutveckling för 1:16 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 958 tkr prisnivå. Anslaget används av för att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. I regeringens proposition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99 utg.omr. 2, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) anvisades på ett särskilt anslag inom utgiftsområde 2 för satsningen inom finansmarknadsforskning. Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltnings- projekt genomförs. Regeringen föreslår att anslaget för Finansmarknadsforskning uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är statens centrala finansförvaltning. Myndighetens uppgift är att finansiera det som regering och riksdag har beslutat. I uppgiften ingår att vara statens internbank, förvalta och finansiera statsskulden samt att ge statliga garantier och lån. ansvarar även för insättningsgarantin och investerarskyddet samt hanteringen av statligt stöd till banker och andra kreditinstitut. Det sistnämnda innebär att har uppgifter som främjar konsumentskyddet och stabiliteten i det finansiella systemet. De olika uppgifterna hänger ihop på ett naturligt sätt. Statens internbank tillhandahåller tjänster för de statliga myndigheternas betalningar. Betalningarna till och från staten styr hur mycket behöver låna eller kan amortera på statsskulden. Garantier är en latent skuld vilket innebär att pengar måste utbetalas om en garanti behöver infrias. Insättningsgarantin, investerarskyddet och hanteringen av statligt stöd till banker och andra kreditinstitut har starka beröringspunkter med övrig garantiverksamhet. har genomfört sina uppgifter inom befintliga ramar. Totalt kostade driften av , varav 260,2 miljoner betalades med anslag från statsbudgeten. Resterande avser driften av verksamhetsområdet garantier och krediter samt kostnader för bankstödsverksamheten. Statens internbank är den avdelning vid som ansvarar för att de statliga myndigheterna får tillgång till anslagsmedel och lån som myndigheterna tilldelats i sina respektive regleringsbrev. Anslagsmedel förs till myndighetens räntekonto och kontot avräknas med myndighetens transaktioner. Till räntekontot är ett kreditutrymme kopplat. Räntan på lån och placeringar bestäms utifrån kostnad för upplåningen. Statens internbank har i uppgift att förvalta och utveckla den statliga betalningsmodellen. Betalningsmodellen består av system, tjänster och avtal för att staten ska kunna fullgöra sina betalningar på ett effektivt och säkert sätt. En del av betalningsmodellen finns i de affärsbanker som tecknat ramavtal med avseende betalningstjänster. I avtalen fastställs enhetliga krav på teknik, säkerhet, likviditetshantering, återrapportering m.m. De cirka 240 statliga myndigheterna är skyldiga att använda betalningstjänsterna i ramavtalen om det inte föreligger särskilda skäl. har ramavtal med Nordea, och avseende betalningsförmedling. Nuvarande avtal löper till och med . tecknade ett nytt fyraårigt ramavtal om betalningsförmedling. Det nya ramavtalet har 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tecknats med , Nordea, och . upphandlades dock ett nytt kontantkort. Den nya korttjänsten innebär att statliga myndigheter, kommuner och landsting ges möjlighet att betala ut pengar på ett säkrare och effektivare sätt. Den årliga kundenkät som myndigheterna svarade på visar att myndigheterna är nöjda med internbankens service och tjänster. Nöjdkundindex var 82 av maximalt 100 , vilket var något lägre än föregående år. Enkäten avseende 2009 omfattade även hur nöjda myndigheterna var med ramavtalsbankerna. Lägre kostnader för statens betalningar fortsatte både antalet och volymen statliga betalningarna att öka, medan kostnaderna för att förmedla betalningarna minskade. Den genomsnittliga kostnaden för en statlig betalning sjönk från 2008 till 2009. Den lägre genomsnittskostnaden är en följd av att myndigheterna valde betalningsförmedlare med lägre priser inom gällande ramavtal. Totalt betalade myndigheterna för de 138 miljoner betalningar som ramavtalsbankerna förmedlade . Betalningsflödet över statens centralkonto uppgick till . Tabell 10.1 Antalet betalningar samt kostnader för betalningar i statens betalsystem (miljoner kr) (kr/st.) Den samlade inlåningen till statens internbank från myndigheter, affärsverk och vissa bolag uppgick till vid slut. Detta är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras i huvudsak av ökade behållningar på myndigheternas räntekonton. Den samlade utlåningen från statens internbank till myndigheter, affärsverk och vissa bolag uppgick till vid utgången av 2009. Utlåningen var därmed högre än . förklaras i huvudsak av vidareutlåning till . Bakgrunden är att behövt använda en del av valutareserven för utlåning till svenska banker och utländska centralbanker. Med de valutakurser som gällde motsvarade vidareutlåningen till . (), som är internbankens största låntagare, lånade ytterligare . Vid utgången av uppgick CSN:s lån till . Affärsverkens lån uppgick till vid utgången av 2009, vilket var lägre än . De statliga bolagens lån hos internbanken ökade med för att uppgå till vid utgången av 2009. har arbetat vidare med att öka säkerheten i hanteringen av de statliga betalningarna. Arbetet har bedrivits såväl inom myndigheten som i samverkan med andra myndigheter och organisationer. För att öka säkerheten kring användningen i affärssystemen har nya funktioner införts. Seminarium om systemstödet och den statliga betalningsmodellen har anordnats för anställda på myndigheterna. Tillsammans med och Kammarkollegiet har nya rutiner för att godkänna betalningsfiler från Agresso utarbetats. Ändringen berörde 102 myndigheter.