prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — kommuner och landsting ................................................................................... Statsbudgetens saldo 20002014............................................................................ Den offentliga sektorns tillgångar och skulder 19982009.................................. Den offentliga sektorns kapitalstock .................................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ................................................. Statsskuldens utveckling 20002014 ..................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande ........................................................ Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld .......................................... Tekniskt justerat utgiftstak och takbegränsade utgifter..................................... Kommunsektorns resultat och finansiella sparande 20002014 ........................ De offentliga utgifterna efter ändamål, 2006 ...................................................... Inbetalda skatter och erhållna transfereringar och offentliga tjänster i genomsnitt vid olika åldrar, 2004....................................................................... Offentliga nettoutgifter per ålder, 2004.............................................................. Genomsnittlig användning av offentlig konsumtion fördelat efter ändamål Demografisk framskrivning av offentlig konsumtion........................................ Förändring i folkmängden efter ålder, 20082090.............................................. Försörjningskvoter i olika demografiska scenarier 20002090.......................... Förändringen av befolkningen i åldrarna jämfört med Primära och totala offentliga utgifter och inkomster i scenariot med Ålderspension per person ......................................................... Finansiellt och primärt sparande i scenariot med oförändrat beteende .......... Finansiellt sparande i olika scenarier ................................................................. Arbetade timmar per person i åldern ................................................. Arbetade timmar i offentlig sektor.................................................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken (avsnitt 3), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (avsnitt 2.1), 3.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 4 Rättsväsendet (avsnitt 13.1.1), 4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 8 Migration (avsnitt 13.1.2), 5.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 13.1.3), 8.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 1 , utgifts- område 3 Skatt, tull och exekution, utgifts- område 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning, byggande samt konsument- politik, utgiftsområde 22 Kommunika- tioner samt utgiftsområde 24 Näringsliv (avsnitt 13.1.6), 9.godkänner de föreslagna ändringarna av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning respektive utgifts- område 3 Skatt, tull och exekution (avsnitt 13.1.7), 10.godkänner de föreslagna ändringarna av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 6 Försvar och sam- hällets krisberedskap respektive utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 13.1.8), godkänner de föreslagna ändringarna ändamål och verksamheter som ska inne- ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 1 Rikets i utgiftsområde 7 Internationellt respektive utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 13.1.4), Näringsliv (avsnitt 13.1.9), godkänner de föreslagna ändringarna ändamål och verksamheter som ska inne- ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 1 Rikets fattas i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgiftsområde näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt (avsnitt 13.1.10), 13.godkänner de föreslagna ändringarna av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 13.1.11), 14.godkänner de föreslagna ändringarna av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid respektive utgifts- område 16 Utbildning och universitets- utbildning (avsnitt 13.1.12), 15.godkänner de föreslagna ändringarna av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid respektive utgifts- område 16 Utbildning och universitets- utbildning (avsnitt 13.1.13), 16.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 1 , utgiftsområde 4 Rättsväsendet samt utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt 13.1.14), 17.godkänner de föreslagna ändringarna av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 22 Kommunikationer respektive utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (avsnitt 13.1.15), 18.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt utgifts- område 1 (avsnitt 13.1.16). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1059) om statsbudgeten dels att rubriken närmast för 39 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 36 a § och 39 §, av följande lydelse. Regeringen ska under budgetåret redovisa för hur det mål som avses i 39 § uppnås. Regeringen ska till lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (över- skottsmål). Denna lag träder i kraft . 1 39 § upphävd genom 2001:580. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 3 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 3.1Sammanfattning av förslag och Regeringen föreslår mot denna bakgrund att inriktning för den ekonomiska politiken är på väg ur den värsta internationella ekonomiska krisen sedan depressionen på 1930- talet. Ansvarslös hantering av riskfyllda finansiella affärer och brister i regelverk och tillsyn utlöste en djup global lågkonjunktur med fallande produktion, minskad internationell handel och hög arbetslöshet. De flesta av världens länder påverkades och kraftigt. , som är ett litet och handels- beroende land, drabbades av ett BNP-fall på . Regeringen har satt arbetslinjen och jobben främst även under krisen. Genom en ansvarsfull finanspolitik och starka offentliga finanser har krisen kunnat mötas med en bred och kraftfull politik för att stabilisera finansmarknaderna, dämpa fallet i produktionen och sysselsättningen samt värna välfärdens kärna. Tack vare starka position före krisen har regeringen kunnat föra den kanske mest expansiva politiken i OECD-området utan att äventyra de offentliga finanserna. Återhämtningen i ekonomin ser nu ut att komma tidigare och bli starkare än vad regeringen bedömde i budgetpropositionen . Åtskilligt pekar på att kan komma att klara krisen bättre än många andra länder. Regeringen prioriterar nu att minska krisens ofärdseffekter. Krisen har drabbat hushåll och företag hårt. Människor har förlorat jobbet och blivit arbetslösa, andra har fått sänkta inkomster. Pensionärer och barnfamiljer är särskilt utsatta. inkomstskatten sänks ytterligare för pensionärer. Därmed ökar de disponibla inkomsterna för de flesta pensionärshushållen trots att låg- konjunkturen medför sänkta pensioner genom den s.k. balanseringen av ålderspensions- systemet. Familjer med flera barn har ofta en låg ekonomisk standard med små marginaler. De riskerar att halka efter i krisens spår. Regeringen föreslår därför att barnbidragets flerbarnstillägg höjs. Det avgörande är nu att säkra att jobben kommer tidigt i återhämtningen och att flaskhalsar inte hindrar en stark och snabb sysselsättningstillväxt. Arbetslösheten har stigit i krisens spår och det är centralt att hindra att den biter sig fast på en hög nivå. De redan omfattande arbetsmarknadspolitiska insatserna föreslås förstärkas ytterligare. Äldre som drabbats av arbetslöshet under krisen kan få det särskilt svårt att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Kvalificeringstiden för nystartsjobb för äldre förslås därför att kortas ned från 12 . Därutöver föreslås riktade insatser för skolungdomar. För att ytterligare stärka sysselsättningen tidigareläggs vissa infrastrukturåtgärder. Riktade insatser föreslås också till som särskilt påverkats av krisen. Satsningar görs också på fler och växande företag och ökad produktivitet. Regeringen förslår att revisionsplikten för mindre företag slopas i syfte att minska företagens administ- rativa börda. Därtill förenklas momsredo- visningen. Stora transportinfrastrukturprojekt genom- förs i bl.a. , , och . För att stärka läraryrkets kvalitet och status införs ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. väg ur krisen handlar om att vårda återhämtningen, förstärka jobbpolitiken och värna de offentliga finanserna. Genom att återvända till överskott i de offentliga finanserna kan möta nya kriser från en stark position. Genom att fortsätta stärka arbetslinjen, förbättra villkoren för att anställa, starta och driva företag samt att fortsatt värna välfärden förs ur krisen som villkoren för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning förbättras. Genom att stödja dem som särskilt träffats av krisen håller vi ihop . Gradvis återhämtning väntas föra ur krisen De globala finansmarknaderna fungerar mer normalt och världsekonomin visar tydliga tecken på en återhämtning. Tillväxtutsikterna för har ljusnat och arbetsmarknaden har utvecklats bättre än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Den gradvisa återhämtningen väntas i jäm- förelsevis hög grad drivas av stigande inhemsk efterfrågan. Hushållens konsumtion väntas öka i god takt på grund av en gynnsam utveckling av den disponibla in- komsten, minskad osäkerhet, fortsatt låga räntor och starka offentliga finanser. En bred politik för att dämpa sysselsättnings- fallet har mildrat krisens effekter på jobben. Arbetslösheten har dock stigit. Arbets- marknaden väntas nå botten och efterhand vända uppåt . Sysselsättningsutvecklingen bedöms bli förhållandevis stark . som återhämtningen gradvis blir allt tydligare finns det risker för en sämre utveckling. Många länder med växande underskott och skulder måste genomföra omfattande saneringar av de offentliga finanserna som räntorna väntas stiga. Stora stimulans- och stödåtgärder måste fasas ut i en välavvägd takt. Regeringen följer utvecklingen noga och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det behövs. Tabell 3.1 Nyckeltal och offentliga finanser Procentuell förändring om annat ej anges -4,9 -5,3 -4,4 -2,9 -1,9 -1,1 -0,3 -2,1 -0,4 -2,6 -0,1 -0,3 -0,8 -2,1 -1,0 1Skillnad mellan faktisk och potentiell BNP, i procent av potentiell BNP. 3I procent av arbetskraften, . 4Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 6Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP. Anm.: är utfall. Källa: , och egna beräkningar. Effekter av regeringens politik beslutade krisåtgärder tillsammans med de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition bedöms sammantaget leda till att nivån på BNP blir högre 2010 jämfört med om dessa åtgärder inte hade vidtagits. Antalet sysselsatta blir ca 60 000 personer fler 2010 än vad som annars hade varit fallet. De reformer som regeringen genomfört under hela mandatperioden för att få fler i arbete och färre i utanförskap, inklusive de reformer som aviseras i denna proposition, bedöms öka antalet arbetade timmar med motsvarande ca 225 000 årsarbetskrafter , varav 200 000 utgör en effekt av genomförda strukturreformer. Jobb- skatteavdraget bedöms stå för ca hälften av denna ökning. De offentliga finanserna ska tillbaka till överskott Finanspolitiken utformas för att bidra till så hög varaktig välfärd som möjligt genom uthållig och stark tillväxt, hög sysselsättning, välfärd som kommer alla till del och makroekonomisk stabilitet. offentliga finanser skapar förutsättningar för att nå dessa mål och möta framtidens utmaningar. En finanspolitik som inte är långsiktigt hållbar leder till en offentlig skulduppbyggnad som riskerar att flytta fokus i finanspolitiken från åtgärder som bidrar till högre tillväxt, välfärd och sysselsättning till skuldsanering. En ohållbar politik riskerar främst att drabba utsatta grupper i samhället som är särskilt beroende av att välfärden fungerar. En utgångspunkt för politiken under nästa mandatperiod är att de offentliga finanserna ska uppvisa balans och därefter överskott på av BNP, i linje med överskottsmålet, som innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till i genomsnitt av BNP över konjunkturcykeln. ska stå väl rustat inför nästa konjunkturnedgång. De förbättrade ekonomiska utsikterna medför att de offentliga finanserna bedöms komma att utvecklas starkare jämfört med prognosen i budgetpropositionen . De offentliga finanserna väntas nå balans och överskott 2012. Sammantagen bedömning av reformutrymmet Tillväxtutsikterna har ljusnat och behovet av temporära stabiliseringspolitiska åtgärder avtar efter hand. Krisens eftervård är dock viktig och dess ofärdseffekter måste mildras ytterligare. De offentliga finanserna kommer att stärkas igen när ekonomin återhämtar sig, vilket skapar ett visst utrymme för nya satsningar. Det är dock bara en varaktig förbättring av det finansiella sparandet som kan användas till reformer. En stor del av ökningen av det finansiella sparandet framöver kommer att bero på en väsentligt förbättrad konjunktur. En viktig utgångspunkt vid bedömningen av reformutrymmet är att det offentliga sparandet ska uppvisa ett överskott på av BNP i linje med överskottsmålet då ekonomin och resursutnyttjandet normaliserats. Det gäller att finna en balans för finanspolitiken mellan behovet att stödja den kommande återhämtningen och kravet att nå tillbaka till överskott i de offentliga finanserna som säkerställer att går in i nästa lågkonjunktur utifrån en stark offentlig- finansiell position. Nuvarande kris har med all tydlighet visat vilken styrka det varit för att gå in i en kris med överskott i de offentliga finanserna. En sammantagen bedömning - där behovet av att stödja den kommande återhämtningen och behovet av att relativt snabbt förbättra de offentliga finanserna inför en potentiellt ny konjunkturnedgång har vägts in - är att det finns ett begränsat utrymme för permanenta reformer . förbättras dock såväl det faktiska som strukturella sparandet och når nivåer som ligger i linje med eller över överskottsmålet mot slutet av prognosperioden. Det talar för att det kan uppstå ett visst ytterligare permanent reformutrymme mot slutet av prognosperioden. Bedömningen av utvecklingen på är dock mycket osäker. Risken för en mer oförmånlig utveckling talar för att reformutrymmet mot slutet av prognosperioden kan bli mindre än vad en mekanisk bedömning av de indikatorer som används för att följa upp överskottsmålet ger vid handen. Ett osäkert framtida reformutrymme bör därför inte intecknas alltför snabbt utan i stället följas upp löpande över tiden. När en bedömning görs av vad som är en väl avvägd finanspolitisk inriktning ska inte bara stabiliseringspolitiska hänsyn tas. Tillväxt- och sysselsättningspolitiska mål, välfärdsbehov och fördelningsaspekter ska också vägas in i den samlade bedömningen. Den ekonomiska politikens inriktning framöver Arbetslinjen står fortsatt i fokus för regeringens pågående arbete med att utforma politiken för den kommande mandatperioden. Inriktningen är full sysselsättning och fortsatt minskat utanförskap. Alla som kan ska ges chansen att delta i arbetslivet. Så kan klyftorna minskas och välfärden finansieras. Förutsättningarna för produktion och jobb ska förbättras i hela . Det är också viktigt att fortsätta att lindra krisens ofärdseffekter och förhindra att krisen efterlämnar ärr i samhället . Den avgörande frågan för svensk ekonomi är när i återhämtningen jobben kommer och hur länge arbetslösheten kan minska utan att flaskhalsar uppstår som dämpar sysselsättningsökningen. Det är avgörande att återhämtningen av efterfrågan får genomslag på sysselsättningen i näringslivet. Ur det perspektivet är företags- klimatet och företagens vilja att anställa centrala för regeringens politik. Det behövs ytterligare satsningar på grupper som har svårt att etablera sig på arbets- marknaden. Ungdomsarbetslösheten ska mötas, integrationen förbättras och förutsättningarna öka för kvinnor liksom äldre att i större utsträckning än delta på arbetsmarknaden. När sysselsättningen tar fart och arbets- lösheten minskar är det centralt att säkra att arbetsmarknaden fungerar väl så att inte uppgången bryts . Att stimulera arbetsutbudet blir avgörande för att arbetslösheten ska kunna fortsätta att minska utan att risken för obalanser ökar. Det handlar både om bättre förutsättningar för att anställa och bättre drivkrafter för att arbeta. I arbetsmarknadspolitiken behövs hög beredskap för att upptäcka och motverka att brist- situationer uppkommer i vissa regioner eller yrken. När arbetsmarknadsläget förbättras är det rimligt att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar i omfattning. behöver fler nya och fler växande företag som vill anställa. Ett attraktivt företagsklimat är viktigt för produktiviteten och tillväxten i ekonomin. ska ha en väl fungerande infrastruktur som stärker närings- livet, ökar rörligheten på arbetsmarknaden och höjer välfärden. Bättre utbildning och en framgångsrik forskning är viktigt för den ekonomiska tillväxten, för jobben och för att förebygga utanförskap. Andelen unga som inte fullföljer sin utbildning måste minska. Kunskapsresultaten måste höjas överlag och inträdesåldern på arbetsmarknaden sänkas. Politiken bör inriktas på att fortsatt stärka lärarnas kompetens och ställning, stimulera uppföljning och utvärdering och förbättra genomströmningen i utbildnings- systemet. Grunden för en rättvis fördelning av ekonomiska resurser är högre sysselsättning och minskat utanförskap. Genom en effektiv fördelningspolitik med väl utformade skatter och transfereringar och offentligt finansierade tjänster med god tillgänglighet och hög kvalitet ska välfärden komma alla till del. står dessutom inför en rad långsiktiga utmaningar. En i grunden positiv demografisk utveckling med en ökad medellivslängd leder till en ökad försörjningsbörda för den arbetande delen av befolkningen. Globalise- ringen ställer krav på konkurrenskraft. Dessa två utmaningar understryker vikten av att fortsätta stärka förutsättningar för fler i arbete, ökad konkurrenskraft, god tillväxt och överskott i de offentliga finanserna. Klimat- förändringarna är en av vår tids största utmaningar, som kräver ett globalt svar. Vi ska driva en framsynt och kostnadseffektiv klimatpolitik som syftar till att minska utsläppen både nationellt och internationellt. 3.2Sveriges väg ur krisen Regeringens förslag: Sammantaget har kon- junkturutsikterna förbättrats för sedan budgetpropositionen presenterades. En högre tillväxt väntas föra gradvis ur krisen. Risken för en mer dämpad utveckling kvarstår dock. En viktig uppgift för politiken blir därför att vårda återhämtningen, förstärka jobbpolitiken och säkra att flaskhalsar inte hindrar en stark och snabb sysselsättningstillväxt. Arbetslösheten har ökat i krisens spår och det är centralt i regeringens politik att hindra att den biter sig fast på en hög nivå. Det handlar särskilt om att fånga upp personer som står långt från arbetsmarknaden. Krisen har slagit hårt, framför allt mot vissa grupper. Det handlar om pensionärer men också barnfamiljer. Det är viktigt att dessa grupper inte halkar efter. Det är även viktigt att villkoren för företagande förbättras och att konkurrens- kraften och produktiviteten i näringslivet stärks. Regeringen kommer att fortsätta detta arbete. En viktig utgångspunkt för politiken är att det offentliga sparandet ska uppvisa ett överskott på av BNP i linje med överskottsmålet då ekonomin och resursutnyttjandet normaliserats. Om ekonomin utvecklas svagare än enligt regeringens bedömning är beredskapen hög att vidta nya kraftfulla åtgärder för att ytterligare stödja återhämtningen. Normalt ska den ekonomiska vårproposi- tionen inriktas på riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt, medan förslag till konkreta åtgärder i huvudsak lämnas i budgetpropositionen. Med anledning av krisen och krisens efterverkningar aviseras dock ett antal åtgärder i denna vårproposition och förslag lämnas i anslutande vårtilläggsbudget. Mot den bakgrunden föreslår och aviserar regeringen bl.a. följande satsningar: Temporärt kortare kvalificeringstid för nystartsjobb för äldre. Tillfällig sommarsatsning för skolungdomar. Tidigareläggning av vissa infrastrukturåtgärder. Förstärkta insatser till stöd för jobb, tillväxt och omställning riktade till . Sänkt skatt för personer som är eller äldre. Ny nationell planeringsram för transportsystemet. Införande av en yrkeslegitimation för lärare och förskollärare. 3.3Övergripande mål för den ekonomiska politiken Den ekonomiska politikens huvuduppgift är att skapa så hög varaktig välfärd som möjligt genom hög uthållig tillväxt, hög sysselsättning, välfärd som kommer alla till del och makroekonomisk stabilitet. Några särskilt viktiga åtgärder är slopad förmögenhetsskatt, sänkt bolagsskatt, förbättrade 3:12-regler samt sänkta social- och egenavgifter. Regeringen föreslår nu att revisionsplikten slopas för mindre företag och att momsredovisningen förenklas. Ett utbildningssystem med hög kvalitet i kombination med innovationer och forskning av världsklass skapar förutsättningar för att svenska företag ska vara konkurrenskraftiga med 3.3.1Politik för tillväxt och sysselsättning kunskapsintensiva varor och tjänster på de För att förbättra förutsättningarna för tillväxt fokuserar regeringens politik på åtgärder som bidrar till att öka sysselsättningen, invester- ingarna och produktiviteten. Den ekonomiska tillväxten måste dessutom vara förenlig med en god miljö och hälsa, dvs. den ska vara uthållig. För att uppnå hög sysselsättningsnivå krävs att det ska löna sig att arbeta. För dem som står utanför arbetsmarknaden ska det löna sig att ta ett jobb och för dem som har ett jobb ska det löna sig att öka arbetsinsatsen. En viktig uppgift för politiken är därför att förändra regler så att det blir mer lönsamt att ta ett jobb eller att jobba mer. Regeringen har genom införande av jobbskatteavdrag, sänkt statlig inkomstskatt samt reformerad arbetslöshets- och sjuk- försäkring gjort det mer lönsamt att arbeta, arbeta mer samt att utbilda sig. Politiken kan också bidra till hög sysselsättning och lägre arbetslöshet genom åtgärder som gör att arbetsmarknaden fungerar bättre, t.ex. via en mer effektiv arbetsförmedling. Investeringar bidrar till högre produktivitet. För att uppnå en hög nivå på de privata investeringarna krävs att har ett bra företagsklimat så att företag och individer vågar satsa. Skatter och regelsystem ska därför utformas så att de stödjer ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv.