prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Samverkan mellan forskning, innovation och högre utbildning måste stärkas inom ramen för det europeiska forskningsområdet (ERA) och den aviserade innovations- Forskning och innovation måste i ökad utsträckning inriktas mot de stora samhällsutmaningarna. Vid möte efterlyste rådet en innovationsplan som skulle vara nära kopplad till utvecklingen av det En närmare koppling mellan innovations- och forskningsområdena har därför varit en övergripande svensk prioritet och har manifesterats under vårt ordförandeskap. har aktivt verkat för fortsatt genomförande och utveckling av det europeiska forskningsområdet (ERA) liksom att påverka inriktningen Detta har varit i linje med kommissionens arbete som inriktas mot att bättre utnyttja samverkan inom för forskning Vid konkurrenskraftsrådet presenterade det tjeckiska ordförande- skapet en framstegsrapport om insatser som genomförts inom ramen för Innovationsfrågor behandlades inom ramen för de integrerade rådsslutsatser för industripolitik som antogs vid rådets presenterade kommissionens sitt meddelande Översyn av gemenskapens innovationspolitik i en värld i förändring (se faktapromemoria 2009/10:FPM12). Meddelandet utgjorde i huvudsak en kartläggning och utvärdering av de insatser som genomförts inom ramen Utvärderingen visar på att framsteg har gjorts inom många områden men att EU fortfarande behöver förbättra sina insatser inom ett flertal områden, exempelvis skydd för immateriella rättigheter, tillgång till kapital, styrning och koordinering av innovationsfrämjande åtgärder samt på ett bättre sätt erkänna vikten av arrangerades en riktlinjedebatt om prioriteringar för EU:s framtida innovationspolitik där kommissionens meddelande utgjorde ett av Ett förslag till en europeisk innovationsplan kommer sannolikt att presenteras av den nya kommissionen. Vid konkurrenskraftsrådets möte antogs integrerade Rådsslutsatserna utgjorde konkurrenskraftsrådets inspel till EU:s kommande strategi för tillväxt och kommande förslag om en Innovation och forskning utgjorde här en Liksom vad gäller forskningen (se nedan) betonades vikten av en innovationspolitik utformad för att möta stora samhälleliga utmaningar, liksom vikten av förbättrad styrning och samordning samt vikten av de små- och medelstora företagens roll i innovationssystemet. för forskning och innovation (EIT) syftar till att samverkan i den s.k. kunskapstriangeln högre utbildning, forskning och innovation för att stärka den europeiska konkurrens- Med ett huvudkontor i ska arbetet utföras i s.k. Skr. 2009/10:150 Knowledge and Innovation Communities, KICs. omgång för KICs har genomförts . beslutades vilka som blir de första KICs inom EIT. Styrelsen och utvärderarna utsåg tre KICs inom vart och ett av temaområdena Framtidens informations- och kommunikationssamhälle (IT), Hållbar energi och Klimatförändringar som ansökningsomgången avsåg. För svensk del var det en stor framgång där deltar i KICs inom såväl IT som energi. har kommissionen presenterat ett förslag till förordning om det europeiska jordobservationsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas 20112013 (se faktapromemoria 2008/09:FPM134). Förslaget syftar till att anta en rättslig grund för GMES-programmet och unionens finansiering av GMES inledande drift. Unionens insatser avses inriktas på hela tjänstekedjan när det gäller katastrofhantering och landövervak- ning, dataförsörjning och infrastruktur. Förslaget avser vidare att göra det möjligt att tillhandahålla landövervakningstjänster som europeiska marktäckekarteringar, stadskartor med hög upplösning, jordmånskartor och tematiska kartor till bl.a. offentliga miljömyndigheter, för politiska åtgärder. miljöövervakning och tillsyn. Förslaget ska även bidra till att miljöinformation ska kunna tas fram och göras tillgänglig för allmänheten. Förslaget kommer att beredas vidare med målet att en förordning ska kunna träda i kraft före utgången av . Från svensk sida har förslaget välkomnats och det ses som angeläget att det ges goda förutsättningar för ett uthålligt genomförande av GMES. De osäkerheter som finns kring finansieringen av GMES har dock gjort att avvaktat med ett mera preciserat ställningstagande till förslaget. Framtida prioriteringar inom forskning och forskningsbaserad innovation inom EU I rådsslutsatser om framtida prioriteringar inom forskning och forskningsbaserad innovation som antogs under det svenska ordförandeskapet slås fast att forskning och innovation ska inriktas mot de stora framtida samhällsutmaningarna t.ex. på klimat, energi, mat och vatten, hälsovård och säkerhet. En sådan inriktning ökar forskningens relevans och underbygger också industrins konkurrenskraft. För att kunna möta de framtida utmaningarna behövs ökade resurser och ambitiösa mål bör sättas upp. Det är angeläget att hela forskarsamhället, universitet, institut, näringsliv och det civila samhället engageras i en öppen dialog för att identifiera de stora utmaningarna. Rådsslutsatserna slår också fast att det är viktigt att reglerna för att delta i forskningsprojekt förenklas så att de bästa väljer att delta. heten av nya initiativ från kommissionen till regelförenkling betonas kraftfullt, som både , rådet och revisionsrätten påminns om att även de har viktiga roller att spela i ett Kunskapsbasen för företagen måste också stärkas inom Skr. 2009/10:150 s.k. nyckelteknologier. En avgörande sådan är IT-området och slutsatser antogs om framtida IT-forskning. 34.5Ljubljana-processen och ERA governance Under det slovenska ordförandeskapet inleddes en process som ska leda till en mer samordnad utveckling av det europeiska forskningsområdet (ERA). Vid det informella rådet i lades grunden för det arbete som går under beteckningen Ljubljanaprocessen. I denna process, som är en del av det program som ordförandeskapstrion, , och tagit fram, ingår att ta fram en vision för ERA och att skapa förutsättningar för att genomföra visionen för ERA. Det svenska ordförandeskapet koncentrerades på att föreslå en styrningsstruktur, det så kallade ERA governance. De rådsslutsatser antogs innebär bl.a. ett tydligare ansvar för medlemsstaterna, ett starkare partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna och att en bättre samordning mellan olika politikområden, särskilt inom den s.k. kunskapstriangeln forskning, innovation och utbildning kan åstadkommas. 34.6Genomförande av initiativen från grönboken om ERA För genomförande av initiativen för gemensamma program, internationellt samarbete samt kunskapsöverföring har högnivå- och arbetsgrupper inrättats . Mest aktivt har arbetet i kommittén för gemensamma program varit. Under det svenska ordförandeskapet har tre nya initiativ för gemensamma program identifierats. Dessa är inriktade på områden som jordbruk och klimat, livsmedel och hälsa samt bevarande av kulturarvet. Arbetet med pilotprojektet inom gemensamma program som avser neurodegenerativa sjukdomar, har utvecklats positivt och det svenska engagemanget i initiativet har stärkts. 35 Regional- och strukturpolitik Målet med EU:s sammanhållningspolitik och strukturfonds- programmen 20072013 är att de insatser som får stöd ska bidra till regional konkurrenskraft, sysselsättning och territoriell samman- hållning. Många angelägna och långsiktiga insatser medfinansieras genom strukturfondsprogrammen. antogs för av under det svenska ordförande- skapet. Östersjöstrategin kan ses som ett första exempel på en territoriellt definierad strategi på makroregional nivå. deltar aktivt i europeisk kunskapsutveckling och planeringssamarbete inom territoriell och urban utveckling. var i strukturfondsperioden och arbetet därefter har inriktats på att avsluta strukturfondsprogrammen. Slutredovisning till kommissionen ska ske . 35.2.1Regional konkurrenskraft och sysselsättning Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 fastställer riktlinjer för strukturfonds- programmens genomförande i . Programmen omfattar hela . De åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning omfattar hela och benämns: -(och ), -Mellersta ( och ), -(, och ), -(), -(, , , och län), -(och ), -och Öarna (, , och ) och -(och ). Kommissionen fattade beslut om programmen och programgenomförandet kunde därmed starta. Följande tabell visar de fem största prioriterade områdena i programmen, där merparten av medlen är budgeterade, samt en post med övriga områden: Forskning och utveckling, innovation samt entreprenörskap Förnybar energi och energieffektivitet Kultur, turism och storstadssatsningar De åtta regionala programmen har sammanlagt tilldelats ca 8,4 miljarder kronor från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden Tillsammans med nationell offentlig medfinansiering kommer programmen att omsluta ca . av insatserna i programmen ska fördelas till insatsområden som bidrar till att uppfylla målen i Lissabonstrategin. eller 4,9 miljarder av EU-budgeten för programperioden intecknats i Skr. 2009/10:150 beslut. är förvaltande myndighet med en regional organisation i alla programområden. Strukturfondspartnerskapen, som består av regionala aktörer, har till uppgift att, bland de ansökningar som godkänts av förvaltande myndighet, avge ett bindande yttrande om vilka ansök- ningar som ska prioriteras inför den förvaltande myndighetens beslut. Strukturfondspartnerskapen är gemensamma för strukturfonds- programmen för både regionala utvecklingsfonden och socialfonden (se det nationella strukturfondsprogrammet nedan). Kommissionen antog förslag till nationellt strukturfonds- program för regional konkurrenskraft och sysselsättning av . Det övergripande målet för strukturfondsprogrammet är ökad tillväxt genom god kompetensförsörjning, samt ett ökat arbetskraftutbud. Projekt som främjar kompetensutveckling och motverkar utanförskap på arbetsmarknaden kan få ekonomiskt stöd inom programmet. Europeiska socialfonden bidrar med ca till det nationella strukturfondsprogrammet för perioden 20072013. Nationell offentlig medfinansiering med samma belopp tillkommer. För att anpassa programmet till regionala förhållanden finns åtta regionala planer. Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är förvaltande myndighet för programmet. Myndigheten har, från programmets start , fattat beslut om stöd till 1 400 projekt som totalt omfattar ca inklusive nationell offentlig medfinansiering. Besluten har fattats utifrån strukturfondspartnerskapens prioriteringar av projekten. I strukturfondsprogrammen för både socialfonden och den regionala utvecklingsfonden, läggs stor vikt på uppföljning och utvärdering, på såväl programnivå som projektnivå, bl.a. för att bidra till kontinuerligt lärande. Programmen utvärderas i enlighet med i samband med själva programframtagandet, under programmens löptid och slutligen även efter det att programmen avslutats. För att stärka den ekonomiska och sociala utvecklingen och för att främja den territoriella sammanhållningen mellan länder finansierar EU ett antal program för gränsöverskridande samarbete. Samlingsnamnet för dessa är Europeiskt territoriellt samarbete. Programmen kan delas in i tre typer: -gränsregionala, dvs. samarbete i gränsregioner, -transnationella, dvs. samarbete i större makroregioner samt -interregionala, dvs. samarbete/erfarenhetsutbyte mellan regioner i hela EU. Insatserna inom de gränsregionala och transnationella programmen ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att stärka innovativa miljöer och främja nätverksamverkan i näringslivet. 2009/10:150 förväntas också bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till viktiga samhällsfunktioner samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . Det interregionala programmet och nätverksprogrammen har som huvudsyfte att sprida kunskap och bygga upp metoder för effektivt lärande inom stadsutveckling och regional utveckling och bidrar på ett övergripande plan till att nå målen i den nationella strategin. deltar i tretton territoriella samarbetsprogram samt ett program för samarbete över EU:s externa gränser, ENPI Kolarctic (). ENPI är ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (European Neighbourhood and ) och är ett av EU:s gränsöverskridande samarbetsinstrument. ENPI-medel ingår även i Östersjöprogrammet för att finansiera ryskt och vitryskt deltagande. Det finansiella avtalet för samarbete över EU:s externa gräns godkändes . Programmet Kolarctic, som i omfattar väntas komma igång . Totalt bidrar EU (genom Europeiska regionala utvecklingsfonden) med ca till de program som deltar i under period- en 20072013. Dessutom tillkommer finansiering från deltagande länder. Följande program som deltar i: -Gränsregionala program: , Botnia-Atlantica, Nord, , Mellersta och Öresund-Kattegatt- . -Transnationella program: Norra periferin, och . -Interregionala/nätverksprogram: Interreg IVC, Urbact, Espon och Interact. uppgår beslut om medel från ERUF till de gräns- regionala och transnationella programmen till ca 3,2 miljarder, vilket innebär att av de totala medlen för programmen är beslut- ade. Eftersom medel för tekniskt stöd inte är rapporterade betyder det att andelen beslutade medel egentligen är något högre än vad som angavs i tabellen ovan. Diskussionerna om den framtida sammanhållningspolitiken efter 2013 fortsatte , bl.a. vid ett informellt ministermöte i . Kommissionen har därefter tillsatt en särskild högnivågrupp med representanter för medlemsstaterna för att diskutera om framtiden utifrån olika teman. avslutades konsultationen om kommissionens grönbok om territoriell sammanhållning, som tog upp ett antal frågor kring begreppet som sådant och målsättningen med det europeiska samarbetet inom området. Resultatet av konsultationen redovisades i kommissionens sjätte framstegsrapport om ekonomisk och social sammanhållning. Genom Lissabonfördragets antagande ingår nu territoriell samman- hållning i fördraget tillsammans med ekonomisk och social samman- Det nya fördraget innebär också att blivit Skr. 2009/10:150 medbeslutande för den allmänna strukturfondsförordningen. har också ett antal viktiga inspel till debatten om den framtida sammanhållningspolitiken presenterats. presenterades på beställning av kommissionen en oberoende rapport av Agenda for a Reformed Cohesion Policy: A place-based approach to meeting EU challenges and expectations. Rapporten förordar bl.a. ett mer tematiskt fokus och koncentration på ett fåtal huvudprioriteringar. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av regional- fondsförordningen för att i de nya medlemsstaterna möjliggöra stöd till renovering och byggande av bostäder för marginaliserade grupper i sam- hället, särskilt romer. Dessutom presenterades ändringar av den allmänna strukturfondsförordningen, dels vissa förenklingsförslag, dels tillfälligt slopande av nationell medfinansiering av socialfondsinsatser för att på- skynda genomförandet och motverka följderna av den ekonomiska krisen. Förslagen har under det svenska ordförandeskapet varit föremål för intensiva förhandlingar i rådsarbetsgruppen för strukturella åtgärder. Det var särskilt den slopade medfinansieringen som mötte motstånd hos medlemsstaterna. I stället nåddes enhällighet kring att lämna förskott för till de fem medlemsstater som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen samt en tillfällig lättnad i regeln om automatiskt åter- tagande av ej utnyttjade medel. När det gäller regionalfondsförordningen och förslaget om bostäder har krävt att det ska gälla i alla medlemsstater. Förslagen beräknas kunna slutbehandlas av Europa- parlamentet och rådet . bjöd näringsministern in samtliga medlemsstater till en konferens i om sammanhållningspolitiken och territoriell utveck- ling med underrubriken den territoriella potentialen. Där presenterade kommissionsledamoten i ett orienteringspapper sin syn på den framtida sammanhållningspolitiken. Vad gäller den framtida sammanhållningspolitiken anser att politiken behöver reformeras, både i fråga om innehåll och omfattning. Utgifterna för sammanhållningspolitiken bör minskas som ett resultat av ett större fokus på konvergens. Utgifterna på det här området bör inriktas på ekonomisk och social sammanhållning i de delar av unionen där de behövs mest, dvs. främst de nya medlemsländerna. I övriga delar av EU bör nationella och regionala insatser vara basen förr regional utveckling. EU och dess medlemsländer bedriver ett mellan- statligt samarbete kring territoriell sammanhållning. utanför EU-kretsen deltar i samarbetet, exempelvis , och Begreppet territoriell används i detta sammanhang liksom inom för olika skeenden som kan kopplas till ett geografiskt område. praktiken har exempelvis begreppet territoriell utveckling kommit att beteckna en utveckling som är tydligt tvärsektoriell med avseende på sektorers eller politikområdens inverkan på ett territoriums eller Den territoriella sammanhållningen fokuserar därmed på en politikutformning som är gränsöverskridande, såväl över geografiska och administrativa gränser, som över sektorsgränser. I Lissabonfördraget har begreppet territoriell sammanhållning till- kommit i art. 174. Den territoriella sammanhållningen kompletterar där- med den ekonomiska och sociala sammanhållningen i fördragstexten. I det svenska svaret på kommissionens grönbok om territoriell samman- hållning (se faktapromemoria 2008/09:FPM44) ställde sig regeringen bakom de metodmässiga principerna för den territoriella sammanhållningen, dvs. att regionalt utvecklingsarbete bör vara gräns- överskridande, över geografiska administrativa gränser, över sektors- gränser och över olika geografiska beslutsnivåer. Den territoriella sammanhållningen ska inte innebära att EU introducerar ett nytt politik- område. I stället handlar det om metodutveckling för ett tydligare territoriellt förhållningssätt inom ramen för sammanhållningspolitiken och nationell politik på området. När det gäller den territoriella sammanhållningens definition och innehåll betonar att alla regioner har en territoriell potential som bör användas så effektivt som möjligt genom att policymix och insatser utformas utifrån varje regions unika förutsättningar. Ett gräns- överskridande regionalt utvecklingsarbete i alla de tre dimensioner som definierats ovan är en viktig förutsättning för att detta ska fungera på ett bra sätt. Detta var också ett huvudtema vid det svenska ordförande- skapets strukturfondskonferens i som nämns ovan. Regeringen betonar vidare att de gränsöverskridande samarbetsformer- na bör förstärkas och vidareutvecklas, både tvärsektoriellt över politik- områden och över geografiska gränser. Det gäller exempelvis att i ökad omfattning ha ett funktionellt regionperspektiv på utvecklingsarbetet, från lokal arbetsmarknad som sträcker sig över administrativa gränser, till makroregioner där Östersjöstrategin utgör ett första exempel på ett nytt arbetssätt med utgångspunkt i den territoriella sammanhållningen. Det mellanstatliga samarbetet om territoriell sammanhållning har vidare resulterat i framtagandet av Territoriella agendan, vilken presenterades vid ett informellt ministermöte i och senare konkretiserad i form av ett handlingsprogram under ordförandeskap. Territoriella agendan innehåller utmaningar och prioriteringar utifrån den territoriella sammanhållningens grundläggande principer, medan handlingsprogrammet listar åtgärder som syftar till genomförande inom såväl EU:s som medlemsländernas ansvarsområden. fokuserade under sitt ordförandeskap på den territoriella sammanhållningens möjligheter att utveckla relationerna mellan stad och landsbygd, medan det svenska ordförandeskapet genomförde en uppföljning och analys av genomförda insatser inom ramen för den Territoriella agendan och dess handlingsprogram. Analysen resulterade i ett antal förslag och rekommendationer om effektivisering och fokusering av arbetet så att tydligare resultat ska kunna avläsas. har också arbetet med att utvärdera och revidera den territoriella agendan och dess analytiska underlag inletts. Arbetet leds av och ska vara slutfört till ett informellt ministermöte under deras ordförandeskap . tog initiativ till att gav kommissionen i uppdrag att utarbeta en EU:s Strategi för Östersjö- regionen inför det svenska ordförandeskapet i EU hösten. har kommissionen inlett ett intensivt arbete där har haft en viktig, stödjande roll. En process för att förankra och få inspel till strategin inleddes med en större konferens i följd av fyra tematiska konferenser präglade av det fyra prioriteterna; en ren och hållbar region, en konkurrenskraftig region, en attraktiv och tillgänglig region och en trygg och säker region. Svenska regioner och organisationer har visat ett mycket stort intresse att delta i processen och gjort ett stort antal inspel som underlag för strategin som presenteras av kommissionen . Strategin antogs vid och förväntas få en viktig roll som gott exempel för andra regioner med speciella territoriella utmaningar i syfte att förbättra EU:s integration. Se även regeringens särskilda skrivelse 2009/10:159. 35.6Europeiskt kunskaps- och erfarenhetsutbyte om urban utveckling Urbant kunskaps- och erfarenhetsutbyte EU-samarbetet inom urban utveckling sker främst genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte, med utgångspunkt i principen om medlemsstaternas nationella kompetens. Regeringen har deltagit, och under det svenska ordförandeskapet lett arbetet, i den tjänstemannasammanslutning som primärt ansvarar för utbytet mellan medlemsstaterna, . Under ordförandeskapet arrangerades ett möte i . Utformningen av en europeisk referensram för hållbar stadsutveckling och den europeiska forskningsagendan på urbanområdet behandlades. Den europeiska referensramen ska presenteras vid nästkommande informella ministermöte under ordförandeskap 2010 och testas i en pilotgrupp av städer inom ramen för strukturfondsprogrammet URBACT II. Regeringen har också deltagit i det europeiska . Det svenska ordförandeskapet arrangerade en högnivåkonferens om städer och den globala klimatutmaningen. Syftet med konferensen var att stärka och EU:s arbete med håll- bar stadsutveckling och energi- och klimatsmart byggande. Ordförande- skapet arrangerade också ett expertmöte om incitament för nyanländas etablering på arbetsmarknaden i . Vid mötet behandlades bland annat frågan om boendets och områdets betydelse för integration. DEL 7 TRANSPORTER, POLITIKEN I INFORMATIONS-SAMHÄLLET OCH ENERGI mål i EU-arbetet är att medverka till att skapa ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem i . Ett väl fungerande transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka ekonomi och konkurrens- kraft. Under ordförandeskapet har därför prioriterat tre frågor: EU:s transportpolitik efter 2010, effektiv logistik för godstransporter samt ny teknik och intelligenta transportsystem. har anordnat och medverkat i olika diskussioner om den framtida transportpolitiken med användare, kommissionen, och transportministrarna. Diskussionerna ledde till slutsatser från ordförandeskapet om kommissionens meddelande Hållbara framtida transporter. Även arbetet med att stärka passagerarnas rättigheter har prioriterats. Arbetet har resulterat i politiska överenskommelser i rådet rörande förslagen till förordningar om fartygspassagerares respektive busspassagerares rättigheter. 36.1Frågor som rör flera trafikslag 36.1.1Galileo ett projekt för satellitnavigering Satellitnavigeringssystemet är en central del av EU:s rymd- satsning och är tänkt att vara i full drift 2013. Systemet ska fungera som ett civilt EU-kontrollerat satellitsystem och vara ett alternativ och komplement till det amerikanska GPS-systemet. Genom beslut av en ny förordning 2008 fastställdes en ny ram för offentlig styrning och finansiering av programmen och . Ramen bygger på en fördelning av ansvar mellan Europeiska unionen företrädd av kommissionen, tillsynsmyndigheten och .