prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna dels av de reformer och den finansiering som föreslås eller aviseras i denna proposition och anslutande Vårtilläggsbudget , dels av de reformer och den finan- siering som tidigare beslutats eller aviserats.107 I redovisningen förutsätts, med några undantag, att de angivna anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. I detta avsnitt redovisas översiktligt utgifts- och inkomstförändringar samt effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande av de reformer som beslutat om eller som regeringen föreslagit och aviserat sedan budget- propositionen , inklusive aviseringar i denna proposition samt effekterna av förslagen i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) som lämnas i anslutning till denna proposition. Utgifts- och inkomstförändringar samt effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande av dessa förändringar framgår av tabell 9.7. Även effekterna av det beslut har fattat efter budgetpropositionen med anledning av propositionen Nyemission i (publ)(prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220) liksom infrastrukturinvesteringar, sammantaget minska med 2010. Försvagningen av de offentliga finanserna till följd av nya utgifts- eller inkomstförändringar uppgår till 2014. 107 Statsbudgetens utgifter och inkomster förändras även av andra anledningar än föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar, till exempel den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 11.2 för förändring jämfört med ekonomiska vårproposition samt avsnitt 8.2.2 för förändring jämfört med föregående år). Tabell 9.7 Beslutade, föreslagna samt aviserade utgifts- och inkomstförändringar efter budgetpropositionen Endast poster med förändringar som har en utgifts- eller inkomsteffekt särredovisas under respektive utgiftsområde. Skatt, tull och exekution 1:1 Bidrag till vissa internationella Försvar och samhällets krisberedskap 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av 1:5 Forskning och teknikutveckling 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m 1:2 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Hälsovård, sjukvård och social omsorg 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Beslutade, föreslagna samt aviserade utgifts- och inkomstförändringar efter budgetpropositionen Endast poster med förändringar som har en utgifts- eller inkomsteffekt särredovisas under respektive utgiftsområde. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd (Nystartsjobb för äldre) 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska 1:5 Utveckling av skolväsende, 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning 2:53 Enskilda utbildningsanordnare på Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, 1:2 Omstrukturering av kommunala 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Allmän miljö- och naturvård 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald 1:16 Från EG-budgeten finansierade stöd till Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:2 Insatser för skogsbruket 1:7 Bekämpande av smittsamma 1:13 Finansiella korrigeringar m.m. 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag Allmänna bidrag till kommuner Beslutade, föreslagna samt aviserade utgifts- och inkomstförändringar efter budgetpropositionen Endast poster med förändringar som har en utgifts- eller inkomsteffekt särredovisas under respektive utgiftsområde. Avgiften till Europeiska unionen Sänkt skatt för pensionärer Bättre skattemässiga förutsättningar för biogas Bättre skattemässiga förutsättningar för Förenklade momsregler till följd av ny Höjd skatt på vattenkraftverk Höjd stämpelskatt vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter Övriga reformer som påverkar finansiellt sparande för den offentliga sektorn5 Låneramsförändring på grund av brukarfinansiering och medfinansiering av Summa övriga reformer som påverkar (minskar) det finansiella sparandet för den Förändring av det finansiella sparande för den 1Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen m.m. ingår ej. 2Inklusive ökningen av antalet högskoleplatser till och 2011. 3Anslagsförändringen inkluderar effekterna av regeringens förslag i propositionen Nyemission i (publ)(prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) med . 4Avrundningar gör att delsummorna inte alltid summerar. 5Varav utdelningen från förväntas minska med högst till följd av förslag i propositionen Förändrat uppdrag för (publ) (prop. 2009/10:169). 9.2.2Förändringar jämfört med föregående år I tabell 9.8 redovisas de samlade budget- effekterna i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade reformer, nu aviserade reformer och finansieringen av dessa samt förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99). På så vis framgår på en övergripande nivå regeringens prioriteringar. De reformer som redovisas avser både statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Indirekta effekter på statsbudgetens inkomstsida av utgiftsreformer ingår inte. Av tabell 9.8 framgår att de beräknade utgifterna på statsbudgeten, justerade för att redovisningsmässigt överensstämma med finansiellt sparande, ökar till följd av beslut med 2009 och med 2010 i förhållande till närmast föregående år. minskar utgifterna till följd av beslut med sammanlagt . Minskningen förklaras till stor del av att flera stora temporära stimulansåtgärder har införts, t.ex. stöd till kommuner och landsting samt satsningar på infrastruktur och utbildning. Dessa är samman- taget som störst 2010 och trappas sedan av i takt med att ekonomin återhämtar sig, vilket medför att utgifterna minskar mellan åren. minskar utgifterna till följd av beslut med sammanlagt . I avsnitt 8.2.2 (tabell 8.10) redovisas hur förändringen ser ut per utgiftsområde. De beräknade inkomsterna minskar till följd av beslut på statsbudgetens inkomstsida med 2009, med 2010 och med 2011. är inkomsterna i stort sett oförändrade. ökar inkomsterna till följd av beslut med sammanlagt för de två åren. försämras de samlade offentliga finanserna främst till följd av sänkta skatter samt tillfälligt stöd till kommuner och landsting. förbättras de offentliga finanserna till följd av att de konjunk- turrelaterade satsningarna på utgiftssidan, vilka sammantaget är som störst 2010, trappas av. Tabell 9.8 Utgifts- och inkomstförändringar 20092014 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer inklusive finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Utgiftsförändringar, takbegränsade utgifter2 -1,53 -5,45 -9,10 -3,69 -0,43 -0,24 Justering för olika redovisningsprinciper i statsbudgeten och -8,34 -3,79 -1,94 -0,62 varav stöd till kommuner och landsting3 -13,00 -10,60 -0,78 -2,39 -2,75 -0,04 Summa utgiftsförändringar, enligt nationalräkenskapernas redovisning5 -17,44 -7,48 -2,37 -0,85 -42,26 -14,74 -5,00 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -5,00 varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen -15,07 -0,14 varav föreslagna/aviserade vårproposition -3,95 -0,01 varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen -31,64 varav i tidigare propositioner -6,67 -0,25 -0,06 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -0,31 -0,12 -0,04 varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen varav föreslagna/aviserade vårproposition varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen varav i tidigare propositioner Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,30 -0,20 -0,06 -0,05 -0,04 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -0,06 varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen -0,05 -0,04 varav föreslagna/aviserade vårproposition varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen varav i tidigare propositioner -0,34 -0,28 -0,05 varav föreslagna/aviserade i denna proposition varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen -0,05 Summa skattereformer, brutto -41,48 -13,67 -3,68 -0,21 -0,02 Summa indirekta effekter av skatter -1,02 -0,22 -0,01 varav föreslagna/aviserade i denna proposition -1,05 varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen -0,22 -0,01 varav föreslagna/aviserade vårproposition varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen varav i tidigare propositioner -0,85 -0,55 varav föreslagna/aviserade i denna proposition varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen -0,05 varav föreslagna/aviserade vårproposition varav föreslagna/aviserade i budgetpropositionen -1,30 -1,00 varav i tidigare propositioner Summa inkomstreformer, netto -34,97 -13,61 -4,70 -0,21 -0,03 Utgifts- och inkomstreformer, försvagning av offentliga sektorns finansiella sparande1,5 -12,74 -7,27 -3,14 -0,82 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteffekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna förbättras jäm- fört med året innan. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. 2Se avsnitt 8.2.2 och tabell 8.9. I tabell 8.10 redovisas utgiftsförändringarna per utgiftsområde. Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i transfereringssystemen m.m. ingår ej (se avsnitt 8.2.2). Anslagsförändringar som aviseras i denna proposition redovisas i tabell 9.7. 3Det tillfälliga konjunkturstödet på sammanlagt (varav föreslogs i budgetpropositionen och föreslogs ekonomiska vårproposition) utbetalades från statsbudgeten men är avsett att användas . I nationalräkenskaperna periodiseras stödet därför till 2010, vilket också bättre visar inriktningen på finanspolitiken. Vidare antas att av stödet används för att förstärka kommunernas och landstingens resultat. Till denna del påverkas den offentliga sektorns finansiella sparande inte av det förändrade statsbidraget. Det gäller även den tillfälliga höjning av statsbidragen 2010 på som föreslogs i budgetpropositionen . Tabellen visar förändringen mellan år och den justering som görs för de olika redovisningsprinciperna på 2010 består av: 13 miljarder lägre utgifter , 13*0,8=10,högre utgifter samt 4*(1-0,8)=0,i lägre utgifter . 4Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 5Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på statsbudgetens inkomstsida. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgif- ter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetöverskott (ett positivt saldo) innebär ett motsvarande negativt låne- behov för staten och att statsskulden därigenom normalt minskar. Det motsatta förhållandet gäller vid ett budgetunderskott. För att stats- budgetens saldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoupplåning samt en kassamässig korri- geringspost på statsbudgetens utgiftssida. Tabell 9.9 Statsbudgetens saldo 20092014 Utfall , prognos för 20102014. In-/utlåning från (räntekonto)3 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Avser infrastrukturlån (netto) för , och (fr.o.m. ). 5Avser bl.a. övertagna lån från och , investeringslån till myndigheter och Statens jordbruksverks EU-konto. 6För 2011 uppstår en korrigeringspost för att antas sälja insättningsgarantifondens innehav av statspapper för att kunna införlivas i stabilitetsfonden . Därutöver avser den kassamässiga korrigeringen 2009 2013 främst förfall av lån som staten övertog från 2007. Källor: , samt egna beräkningar. Statsbudgetens saldo visar åter överskott 2012 Statsbudgetens saldo uppvisade ett underskott på 2009. I tabell 9.9 redovisas budgetsaldots utveckling 20092014. Drygt hälften av underskottet 2009 beror på att lånade upp åt för att förstärka valutareserven. Jämfört med budgetpropositionen är prognoserna för budgetsaldot uppreviderade samtliga år. har det ekonomiska läget förbättrats, vilket innebär både högre inkomster och lägre utgifter för staten. Budgetsaldot bedöms, bl.a. till följd av det förbättrade konjunkturläget, bli högre 2010, högre 2011 och högre 2012 jämfört med bedömningen i budgetproposi- tionen . Utöver det förbättrade konjunkturläget bidrar även ett antagande om försäljningar av delar av statens innehav av aktier i noterade och onoterade aktiebolag till högre budgetsaldon 20112014. I beräkningarna ligger ett antagande om försäljningsinkomster om 20112014, vilket stärker saldot med motsvarande belopp. Diagram 9.4 Statsbudgetens saldo 20002014 Utfall för 20002009, prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. nettoutlåning tillfälligt hög 2009 nettoutlåning blev 2009, varav upplåningen åt står för . beräknas nettoutlåningen bli och 2011 blir den -. nettoutlåning utgörs av dess in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs normalt av in- och utbetal- ningar av premiepensionsmedel, Centrala studie- stödsnämndens nettoupplåning för finansiering av studielån samt nettoutlåning för infra- strukturinvesteringar. En sammanslagning av insättningsgaranti- fonden och stabilitetsfonden antas beräknings- tekniskt ske 2011, vilket minskar nettout- låningen. Motsvarande post ligger med i den kassamässiga korrigeringen och statsbudgetens saldo är därmed opåverkat. Inbetalningar av premiepensionsmedel place- ras tillfälligt på ett konto i fram till dess att de definitiva pensionsrätterna fastställts och tillgodoförs på pensionsspararnas konton hos . De årliga in- betalningarna beräknas successivt öka från 2010 till 2014. Utbetalningarna av premiepensionsmedel beräknas 20102014 vara ungefär lika stora som inbetalningarna. nettoutlåning beräknas bli 3 till lägre 20102012 än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Högre inkomster till stabilitetsfonden är en av orsakerna till den lägre nettoutlåningen. En kassamässig korrigering kan uppstå på stats- budgeten om betalningen respektive anslagsav- räkningen sker olika budgetår. Det kan också förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Den kassamässiga korrigeringen beräknas uppgå till 2010, 2011 och 2013. beräknas den kassamässiga korrigeringen ligga nära . Den ovanligt stora kassamässiga korrigeringen 2011 beror på en beräkningsteknisk samman- slagning av insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden. Vid en sammanslagning minskar statsskulden med , vilket motsvarar insättningsgaranti- fondens innehav av statspapper. Avyttringen av statspapper minskar RGK:s nettoutlåning till följd av att kontotillgångarna för insättnings- garantin hos RGK ökar med motsvarande belopp. Då denna transaktion inte påverkar statens lånebehov uppstår en kassamässig korrigeringspost 2011 med motsvarande belopp. Stora engångseffekter påverkade statsbudgetens saldo 2009 påverkades statsbudgetens saldo av betydande engångseffekter. Sammantaget be- räknas engångseffekterna ha påverkat stats- budgetens saldo negativt med (se tabell 9.10). Den främsta förklaringen till dessa engångs- effekter är de som Riks- gäldskontoret har lånat upp för räkning. Amorteringarna av detta lån har beräkningstekniskt satts till 0 under prognos- perioden. blir engångseffekterna betydligt mindre och beräknas sammantaget försämra statsbudgetens saldo med . Till de större effekterna som försämrar saldot hör de lån till och om sammanlagt som bedöms betala ut . Budgetsaldot förbättras bl.a. av aktieutdelningar från . I prognoserna för 20112014 görs ett antagande om försäljningar av statens innehav i noterade och onoterade aktiebolag om . Tabell 9.10 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter 20092014 Anm.: De tillfälliga stabiliseringspolitiska åtgärder som införts i samband med krisen i form av bl.a. tillfälligt högre statsbidrag till kommunsektorn, utbildningsåtgärder och tidigareläggning av infrastrukturåtgärder har inte inkluderats i denna tabell. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Avser till Nordea samt till SAS nyemission. 2Avser lån i Riksgäldkontoret om . 3Avser omfinansiering av infrastrukturlån. 9.4Skuldutvecklingen och den ekonomiska ställningen 9.4.1Den ekonomiska ställningen är stark Den offentliga sektorns förmögenhet består både av realkapital och finansiella tillgångar med avdrag för skulder. Realkapitalet eller kapital- stocken innefattar såväl materiella tillgångar, t.ex. byggnader och anläggningar, som immateriella tillgångar, t.ex. dataprogram. Större delen av den offentliga sektorns kapitalstock består av bygg- nader, vägar och annan infrastruktur som inte ger någon direkt avkastning. En del av kapital- stocken används för produktion av offentliga tjänster, t.ex. skolor, sjukhus och kontorsbygg- nader, som tillsammans med infrastrukturen ger en samhällsekonomisk avkastning. De finansiella tillgångarna omfattar förutom olika fordringar på den privata sektorn även aktier. Aktierna kan vara en likvid tillgång med ett tydligt avkastningskrav, som t.ex. AP-fondernas aktieinnehav. Men aktier kan också vara en form för kontroll av realkapital, t.ex. statens ägande av . Skulderna omfattar finansiella skulder samt statens och den kommunala sektorns åtaganden för tjänstepensioner. Den s.k. Maastricht- skulden, av vilken statsskulden utgör en över- vägande del, redovisas till nominellt värde. I övriga skulder ingår skillnaden mellan marknads- värden och den nominellt värderade Maastricht- skulden. Tabell 9.11 Den offentliga sektorns tillgångar och skulder Källor: och egna beräkningar. Anm.: Finansiella tillgångar och skulder redovisas exklusive periodiserings- posterna i finansräkenskaperna. Vid utgången av 2009 beräknas den offentliga Kapitalstocken uppgick till eller av BNP. Den finan- siella förmögenheten, skillnaden mellan finan- var något större än den finansiella förmögenheten. Fördelningen av förmögenheten på sektorer visar att statens andel är lägst då den offentliga sektorns skuld huvudsakligen består av stats- skulden. Den kommunala sektorns förmögenhet består till övervägande del av reala tillgångar, medan ålderspensionssystemets förmögenhet utgörs av finansiella tillgångar (se tabell 9.11). Förmögenheten ökade 2009 efter att ha minskat 2008. Bakom ökningen på låg återhämtningen på aktiemarknaden. Utvecklingen i ett längre perspektiv framgår av diagram 9.5. har förmögenheten ökat med motsvarande av BNP. Den finansiella ställningen har förstärkts av BNP, och då huvudsakligen genom att Maastrichtskulden har minskat av BNP. Kapitalstocken har ökat av BNP, medan pensionsskulden har ökat med av BNP . Diagram 9.5 Den offentliga sektorns tillgångar och skulder 19982009 Procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. Anm.: Pensionsskulden och Maastrichtskulden är angivna med negativt tecken. Den offentliga sektorns kapitalstock har ökat i volym Kapitalstocken i löpande priser har legat på som andel av BNP. Den svaga utvecklingen av BNP bidrog, tillsammans med förra årets relativt stark ökning av den offentliga sektorns investeringar med i volym, till att kapitalstocken i förhållande till BNP ökade till 2009, vilket är i nivå med . I volym har kapitalstocken ökat (se diagram 9.6). Diagram 9.6 Den offentliga sektorns kapitalstock Fasta priser 19932009 Index 1993=100 Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet (nettoställning) är positiv Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet, som enligt nationalräkenskaperna redovisas exklusive statens och den kommunala sektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänste- pensionerna, uppgick till , motsvarande av BNP. Skulderna för de fonderade avgiftsbestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premie- pensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäkringssektorn. är den finansiella förmögenheten positiv, dvs. de finansiella tillgångarna överstiger skulderna (se diagram 9.7). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränteutgifterna. Diagram 9.7 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet Procent av BNP. Utfall för 19902009, prognos för 20102014. 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Som framgår av tabell 9.12 ligger den offentliga sektorns finansiella förmögenhet huvudsakligen i ålderspensionssystemets buffertfonder (AP- fonderna), medan staten har en nettoskuld. Den offentliga sektorns finansiella förmögen- het ökade med . Värdeförändringar genom återhämtningen på aktiemarknaden och på statsskulden i utländsk valuta bidrog till att den finansiella ställningen förstärktes trots att det finansiella sparandet var negativt. I prognosen ingår inga andra värdeför- ändringar utöver de förutsedda valutakursför- ändringarnas effekt på statsskulden. beräknas den finansiella förmögenheten öka med . De ackumulerade överskotten i det finansiella sparandet uppgår till . Sammantaget beräknas den finansiella förmögenheten uppgå till 2014, vilket motsvarar av BNP. Tabell 9.12 Bidrag till den offentliga sektorns finansiella förmögenhet Procent av BNP. Utfall , prognos för 20102014. -13,2 -14,6 -14,5 -13,5 -11,6 -8,8 Källor: och egna beräkningar. Anm.: Finansiella förmögenheten redovisas exklusive periodiseringsposterna i finansräkenskaperna. Statens skulder och finansiella ställning kan mätas på olika sätt. Vissa myndigheter förvaltar statsobligationer och statsskuldväxlar. I den okonsoliderade statsskulden ingår detta innehav av statspapper. Då detta innehav är ett intern- statligt ägande ingår det inte i den konsoliderade statsskulden. Statsskulden uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten samt för att finansiera in- vesteringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom cirka en femtedel av skulden inklusive skuld- skötselåtgärder (derivatinstrument och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Statsskulden värderas till nominellt slutvärde. För att mäta hela den offentliga sektorns skuld används normalt den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, även kallad Maastricht-skulden. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld definieras av EU- regler och tillämpas i samband med att medlemsländernas offentliga finanser bedöms inom ramen för Stabilitets- och tillväxtpakten. Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld konsolideras, dvs. minskas med den offentliga sektorns innehav av egna skulder. Värderingen sker till nominellt värde, dvs. värdet vid inlösen. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av summan av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statspapper. Efter att ha fallit ökade statsskulden åter 2009 mätt som andel av BNP (se diagram 9.8 och tabell 9.13). Statsskulden ökade även i nivå ; med nära jämfört med . Till stor del förklaras ökningen av det lån om som tog upp för räkning för att stärka valutareserven. Den kraftiga konjunkturned- gången , i kombination med finanspolitiska stimulanser, bidrog också till lägre inkomster och högre utgifter för staten. Diagram 9.8 Statsskuldens utveckling 20002014 Källor: och egna beräkningar Även 2010 leder lånebehovet till att statsskulden ökar.