prop · GX03234 · 2010-06-23 00:00:00 — Myndig- heten ska undersöka om det finns skillnader mellan kvinnor och män i detta avseende. Utgångspunkterna för undersökningen är att se om det finns skillnader i hur långtidssjukskrivna kvinnor och män upplever att de blivit bemötta inom sjukvården och , om detta på- verkar återgången till arbete samt om upprepad sjukfrånvaro oftare leder till förtidspension för kvinnor än för män. Uppdraget ska slutredovisas . 3.3.8Återgång i arbete efter sjukskrivning Sjukfrånvaron för kvinnor visar på stora regionala variationer. Det före- kommer skillnader i strukturer och lokala förhållanden som påverkar kvinnors hälsa och möjlighet att efter sjukskrivning snabbt återgå till arbetslivet. Den samlade kunskapen rörande faktorer och metoder som underlättar återgången till arbete är dock otillräckliga. Regeringen har uppdragit åt att administrera medel för projekt som utförs av s.k. samordningsförbund eller enskilda landsting i syfte att minska sjukfrånvaron bland kvinnor. Målgruppen för projektet är kvin- nor som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom och uppbär sjukpen- ning, sjukersättning, aktivitetsersättning eller försörjningsstöd. Av sär- skilt intresse för uppdraget är -metoder som är särskilt riktade mot kvinnor för att underlätta åter- gången till arbete, och -åtgärder som, med utgångspunkt från de lokala förhållandena där flera lokala aktörer samverkar, underlättar återgången till arbete för sjukskrivna kvinnor. Utgångspunkt för projekten har varit att det ska vara möjligt att nå ett stort antal deltagare, ha ett upplägg och innehåll som möjliggör en ef- fektutvärdering samt ha en god förankring hos deltagande parter. Inom ramen för åtgärden har fyra projekt beviljats medel, bl.a. ett projekt om ACT-behandling (Acceptance and Commitment Therapy) för kvinnor med psykiska diagnoser. Behandlingen syftar till att genom vetenskaplig psykoterapeutisk metod öka möjligheten för personen att återgå till arbe- te. Även ett projekt med grön rehabilitering, vilket innebär arbetsträning med terapeutiska inslag i trädgårdsmiljö, följt av stöd av en coach efter återgång i arbete, har beviljats medel. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av bland annat slutsatserna i betänkandet Plats på scen (SOU 2006:42) uppdrog regeringen åt , och dåvarande att gemensamt göra en fördjupad analys av jämställdheten inom scenkonstområdet. Uppdraget redovisades i rapporten väg mot jämställd scenkonst . I rapporten konstateras bl.a. att medvetenheten och kun- skapen om jämställdhetsfrågor generellt har ökat. Könsfördelningen har på många håll förbättrats inom de organisationer som får stöd från , såväl när det gäller styrelser, ledning och repertoarråd som när det gäller utövare. Vidare har andelen kvinnliga chefer ökat vid landets teater- dans- och musikinstitutioner. Utvecklingen inom scenkonstområdet bedöms gå åt rätt håll men är könsfördelningen ojämn inom vissa områden och främst inom musikområdet. I rapporten konstateras att dansområdet är underrepresenterat i ansökningarna för de särskilda projektbidrag som avsattes för att stimulera och stödja jämställdhetsarbetet inom scenkons- ten. har publicerat rapporten närernas inkomster en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden 20042005, där kvinnors och mäns ojämlika inkomstvill- kor belyses. Den uppföljande rapporten ur ett jämställdhetsperspektiv som publicerades visar bland annat att kvinnor i konstnärsgruppen generellt har lägre inkomster än männen och att skillnaden mellan män och kvinnor är störst i gruppen med högst inkomst. Under 20072009 har fördelats av till projekt som långsiktigt verkar stimulerande och stödjande i arbetet med att uppnå jämställdhet inom scenkonstområdet. Bidragen har fördelats till såväl kulturinstitutioner som ideella föreningar. Bl.a. har bidrag getts till och Svensk Scenkonsts utbildningssatsning för chefer och konstnärliga ledare inom scenkonstbranschen, Svenska musiker- förbundets satsning på kompetens för jämställdhet samt Svensk Teater- Skr. 2009/10:234 unions publikationer. har även avsatts till Delegationen för fördelning av statsbidrag till kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. Dele- gationen har fördelat medel till jämställdhetsprojekt som genomförts av ideella organisationer inom kultursektorn. fördelas stödet av . valde att begränsa bidraget till scenkonstområdet. Vad hände sedan En utvärdering av statsbidragen för kvinnors organi- sering och jämställdhetsprojekt (2010:5) lyfts regeringens treåriga satsning fram avseende bl.a. stöd till jämställd- hetsarbete inom scenkonsten. I redovisningarna från avslutade projekt som beviljats bidrag framgår bl.a. att föreningarnas synlighet och möjlighet att utföra opinions- och påtryckningsarbete värdesätts liksom möjligheten att genom kunskaps- spridning påverka attityder i jämställdhetsfrågor inom kultursektorn. En debatt om jämställdhet inom scenkonstområdet har pågått i media . Mot bakgrund av rapporteringen om sexuella trakas- serier inom scenkonsten samt för att ytterligare lyfta fram jämställdhets- frågan har även genomfört en seminariedag där sexuella trakasserier inom scenkonsten och jämställdheten inom musikområdet diskuterats. Utsattheten för arbetsrelaterade sjukdomar och våld ser olika ut för kvin- nor och män samt för kvinnodominerade och mansdominerade arbets- platser. Kvinnor på kvinnodominerade arbetsplatser är de som löper störst risk att bli sjukskrivna. Vidare dominerar kvinnor bland dem som har osäkra anställningar. Detta kan begränsa möjligheten till inflytande på arbetsplatsen. 3.4.1 Minskad utsatthet för våld på arbetsplatsen Hot och våld är ett växande arbetsmiljöproblem. om mäns och kvinnors arbetsmiljö bristfällig och behöver öka. en har uppdragit åt att genomföra en kunskaps- och informationssatsning för att främja jämställdhet och motverka våld och hot i arbetslivet. Satsningen ska ge ökad kunskap om de miljöer och situationer där risker för hot och våld kan uppstå samt i vilka branscher och yrkesgrupper som riskerna för att utsättas för våld och hot är störst. För att få fram ett brett underlag har arbetet framför allt skett genom besök i inspektionsdistrikten. Även statistik tas fram för de branschom- råden som kartläggningsresultatet ger anledning till att utveckla mer. Utformning av informationsmaterial baserad på dels redan befintlig in- formation och dels nya sammanställningar på forskningsområdet har I de fyra forskningssammanställningarna redogörs för hot och våld i arbetslivet utifrån ett kriminologiskt perspektiv, ett psykologiskt perspektiv, ett vård och omsorgsperspektiv- samt ett genusperspektiv. Mot bakgrund av ny fakta ska arbetet påbörjas med att revidera före- Skr. 2009/10:234 skrifter om hot och våld i arbetslivet, ersätta interna policydokument om mäns och kvinnors särskilda förhållande i arbetslivet samt genomföra arbetsplatsinriktade informationssatsningar. Arbetet inom programmets olika delar har initierats och mer konkreta resultat beräknas kunna redovisas mot slutet . Den kunskap som har tagits fram kommer att vara värdefull för att minska riskerna för hot och våld på arbetsplatser och för fortsatta arbete. Uppdraget ska slutredovisas . 3.4.2Främja jämställdhet och mångfald inom statlig förvaltning Att statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning har betydelse för allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra ett utvecklings- projekt med målet att främja jämställdheten och den etniska och kulturel- la mångfalden inom polisen. Projektet genomförs vid de tre storstads- myndigheterna i , och och tar sin utgångs- punkt i erfarenheterna av det s.k. som genomfördes av i under 20052007. Målsättningen med projektet är att öka mångfalden och jämställdheten inom polisen, att ge deltagarna en inblick i hur polisen fungerar som arbetsplats samt ge en arbetslivserfarenhet som är användbar på arbetsmarknaden. Deltagarna är unga arbetslösa personer med utomnordisk bakgrund. Totalt har 120 personer, 67 kvinnor och 53 män, med olika nationaliteter anställts vid myndigheterna. Upplägget av projektet vid de tre polismyndigheterna ser ungefär lika- dant ut. Först en inledande grundutbildning om polisens organisation och verksamhet och därefter en ettårig praktikperi- od vid olika arbetsplatser i länet, under vilken huvuddelen tillbringas hos polisen. Samarbete sker bl.a. med Arbetsförmedlingen, Kriminalvården, räddningstjänsten och . har ett övergripande samordningsansvar medan Polismyndigheterna i , i samt i är ansvariga för genomförandet av projektet inom respektive polismyndighet. Enligt uppgifter från har efterfrågan varit stor bland unga kvinnor och män med utomnordisk bakgrund om att delta i projektet. När projektet är genomfört ska , med hjälp av externa aktörer, genomföra utvärderingar av projekten vid de tre polismyndigheterna. Först då är det möjligt att bedöma och analysera de egentliga effekterna av projektet. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har uppdragit åt att tillsammans med och anordna en internationell pen- sionskonferens med fokus på avgiftsbestämda pensionssystem och dess påverkan på arbetsmarknaden. genomfördes konferen- Skr. 2009/10:234 sen Non-Financial Defined Contribution (NDC) : Progress and New Frontiers in a Changing Pension World. Fokus för konferensen var avgiftsbestämda pensionssystem, vilka könsskillnader som finns inom dessa samt dess påverkan på arbetsmarknaden. Experter på området från universitet, internationella organisationer och regerings- representanter samlades för att ur ett arbetsmarknads- och könsperspektiv analysera och diskutera system för NDC (Notional defined contribution), dvs. när beloppet som betalas in till den framtida pensionen bestäms utifrån en procentsats av lönen, till skillnad från när storleken på den kommande pensionen är fastställd men inte det belopp som ska betalas in för att säkra den framtida pensionen. En rapport från konferensen kom- mer att sammanställas . Denna kan komma att sätta fokus på eventuella skillnader mellan kvinnor och män i pensionsutfall och lyfta fram att ett hållbart pensionssystem kräver att hänsyn tas till jäm- ställdhetsaspekter vilket är en tämligen levande fråga i . 4Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet En central tanke inom svensk välfärds- och jämställdhetspolitik är att människor inte ska behöva välja mellan att ha ett arbete och att ha en familj. Det ska vara möjligt att förena avlönat arbete med att ha en familj och vårda relationerna med närstående. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbete och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. Föräldraförsäkring, barnomsorg och äldreomsorg har haft stor betydelse för att vi i både har en hög förvärvsfrekvens bland kvinnor och män och ett högt barnafödande. Sammantaget har fördelats från den särskilda jäm- ställdhetssatsningen till olika åtgärder för att uppnå målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. För att kunna utforma riktade in- satser som bidrar till detta har regeringen uppdragit åt Statistiska central- byrån (SCB) att genomföra en tidsanvändningsundersökning. vändningsundersökningar ger kunskaper om svenskt vardagsliv och om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. arna skapar möjligheter att beskriva likheter och skillnader i kvinnors och mäns levnadsvillkor ur ett vardagsperspektiv och ger välfärds- relevanta aspekter på vardagslivet och dess organisering. De undersökningar som tidigare genomförts har varit av stort värde i det jämställdhetspolitiska arbetet. SCB genomförde på regeringens upp- drag den första officiella tidsanvändningsundersökningen i Undersökningen upprepades på regeringens uppdrag 2000 och resultatet redovisades i Tid för vardagsliv (SCB 2003). 2009/10:234 undersökning är gemensam för EU och genomförs i samtliga medlems- Uppdraget ska slutredovisas . 4.1.2Enkätstudie om jämställt föräldraskap Svenska föräldrars möjligheter att förena arbetsliv och ett jämställt för- äldraskap är vid en internationell jämförelse goda. Kunskapen om hur föräldrarna upplever dessa möjligheter är emellertid begränsad och be- höver utvecklas. I syfte att få ytterligare kunskap om hur föräldrar upple- ver sitt handlingsutrymme om fördelning av tid mellan arbete och om- sorg om barnen, har regeringen uppdragit åt () att genomföra en enkät- och registerstudie om jämställt föräldra- skap riktad till föräldrar. Av studien ska bl.a. framgå hur det ekonomiska utfallet påverkar besluten och vilka överväganden som görs av föräldrar- na i vardagen. Detta gäller såväl ensamstående som sammanboende för- äldrar. Genom enkätstudien vill regeringen få ökad kunskap om föräldrarnas möjligheter att fatta självständiga beslut kring barn och arbete samt hur familjer värderar de konsekvenser som besluten ger avseende exempelvis ekonomi, tid med barnen eller tid på arbetet. Uppdraget ska slutredovisas . 5 Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem som berör hela sam- hället, såväl kvinnor som män. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. åtaganden inom ramen för FN, EU och är därför en viktig utgångspunkt för regeringens Arbetet mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste ske inom olika politikområden för att vara hel- täckande, verkningsfullt och varaktigt. Insatserna måste göras utifrån ett rättsligt, socialt, ekonomiskt och hälsorelaterat perspektiv samt inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv. I de fall barn är offer för brott eller på annat sätt berörs av våldet måste särskild hänsyn tas till deras behov, rättigheter och förutsättningar. Målet är att mäns våld mot kvinnor helt Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Alla människor ska kunna leva i frihet från rädsla att utsättas för våld och övergrepp. I den särskilda jämställdhetssatsningen har regeringen tydligt priorite- rat arbetet mot alla former av mäns våld mot kvinnor, inbegripet prostitu- tion och handel med kvinnor för sexuella ändamål. lingsplaner Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer 2007/08:39) och Handlingsplan mot prostitution och människo- Skr. 2009/10:234 handel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) har regeringen på ett kraftfullt sätt genomfört åtgärder som tillsammans ska leda till en varak- tigt höjd ambitionsnivå i kampen mot våldet. Av dessa har flertalet finan- sierats genom regeringens särskilda jämställdhetssatsning och redovisas därför nedan. Sammantaget har fördelats från den särskilda jäm- ställdhetssatsningen till olika åtgärder för att uppnå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) lämnade regeringen över skrivelsen Handlings- plan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) till riksda- gen. Syftet med handlingsplanen är att i ett sammanhang presentera regeringens arbete för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelate- rat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, och att beskriva hur arbetet ska bedrivas . Handlingsplanen omfattar följande sex insatsområden: ökat skydd och stöd till våldsutsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, utveckling av insatser riktade till våldsutövare, Handlingsplanen består av en mängd åtgärder som har utvecklats och preciserats efter hand. Regeringens intention har varit att skapa en sam- manhållen strategi för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och detta bedöms ha lett till en varaktigt höjd ambitionsnivå på nationell, regional och lokal nivå. 5.1Ökat skydd och stöd till våldsutsatta Alla människor har rätt att leva i trygghet och säkerhet. Den som utsätts för hot och våld ska ha rätt till skydd och stöd. Våldsverkare ska hindras från att begå brott och därmed hota andra människors trygghet. Alla brottsoffer ska bemötas på ett professionellt sätt, oavsett vilka de är eller var i landet de bor. ändrades socialtjänstlagen (2001:453) för att tydliggöra socialnämndens ansvar för brottsoffer, särskilt våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. Länsstyrelserna har på uppdrag av regeringen och tillsammans med genomfört en förstärkt tillsyn på I uppdraget ingick att ta Skr. 2009/10:234 fram gemensamma bedömningskriterier för tillsynen. förts i 80 av landets kommuner och nämnder. Det är första gången som en nationell tillsyn har genomförts på ett likartat sätt över hela landet med gemensamma nationella bedömningskriterier. Sammanfattningsvis visar tillsynsarbetet att det finns stor kunskap i kommunernas socialtjänst om arbetet med mäns våld mot kvinnor men att det fortfarande råder stora skillnader i hur kommunerna tar sitt ansvar. Även om de flesta bristerna inte är av allvarlig karaktär har sju kommu- ner och nämnder fått allvarlig kritik av länsstyrelserna. Granskningen visar på brister när det gäller att kartlägga, dokumentera och följa upp arbetet. Akuta insatser fungerar ofta bra medan de långsik- tiga fungerar sämre. Behov hos vissa särskilt utsatta grupper, exempelvis kvinnor med funktionsnedsättning och kvinnor med missbruk kan heller inte alltid tillgodoses på ett bra sätt och kunskap och medvetenhet om dessa grupper behöver därför förbättras. Ny kunskap och stöd till kommunerna har tagits fram som bidrar till att nå regeringens övergripande mål på området. Det är viktigt att det ut- vecklingsarbete som satts igång fortsätter. Kommunerna tar ett större ansvar för frågan. Detta ska gälla även när insatserna genomförs av någon annan än kommunen, t.ex. en frivilligorganisation. De brister som fortfarande kvarstår ska följas upp, bl.a. genom den fortsatta ordinarie tillsynen. 5.1.2Kvalitetssäkrade bedömningsinstrument för insatser Regeringen har uppdragit åt att identifiera och kvalitets- säkra ett eller flera svenska eller internationella bedömningsinstrument som kan användas i arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Bedömningsinstrumenten kan bidra till en mer enhetlig bedömning av vilka insatser våldsutsatta kvinnor eller barn som bevittnat våld får och hjälpa att på ett mer strukturerat sätt bedöma kvinnors respektive barns situation och behov och på så sätt stödja arbete för att öka rättssäkerheten. Det möjliggör även en förbättrad uppföljning av insatserna. överlämnade en rapport till regering- en i vilken utveckling och prövning av standardiserade bedömnings- instrument beskrivs. Inom ramen för uppdraget har sex olika kvalitetssäkrade bedömnings- instrument tagits fram och dessa kommer att testas i ett antal kommuner . Instrumenten har olika användningsområden, bl.a. i syfte att upptäcka våldssituationer samt att beskriva hur våldet tar sig uttryck. Två av instrumenten riktar sig särskilt till barn som bevittnat våld. Utveck- lingen av bedömningsinstrumenten kommer att fortsätta inom ramen för myndighetens ordinarie verksamhet. 5.1.3 Utveckling av arbete med Skr. 2009/10:234 riskbedömningar i utredningar om vårdnad, boende och Regeringen har uppdragit åt att ta fram ett bedömningsin- strument som kan fungera som ett stöd för i samband med ärenden om vårdnad, boende och umgänge i . Syftet med att ta fram ett bedömningsinstrument på området är att underlätta för att genomföra utredningar och bidra till att dessa blir mer enhetliga. Instrumentet ska även kunna bidra till att underlätta förståelsen av utredarens förslag till beslut som överlämnas till domstol. Uppdraget ska slutredovisas . 5.1.4Utvärdering och utveckling av ideella kvinnojourers arbete med våldsutsatta kvinnor Kvinnojourerna har sedan starten utvecklats, blivit fler och arbetet har kommit att bedrivas allt mer strukturerat. Trots att de utgör ett ovärderligt komplement till arbete saknas en sammanhållen bild av de ideella kvinnojourernas verksamhet, arbetssätt och metoder. Regeringen har därför uppdragit åt att ut- värdera de arbetssätt och metoder som används av kvinnojourer i deras arbete med våldsutsatta kvinnor och barn. Syftet med uppdraget består i att skapa förutsättningar för ett utvecklingsarbete inom ideella kvinno- joursverksamheter. Uppdraget har genomförts i dialog med Riksorgani- sationen för kvinnojourer och tjejjourer i och Kvinno- och . har gett forskare vid Karo- linska Institutet i uppdrag att genomföra studien. Enligt Insti- tutet finns i ca 160 ideella kvinno- och tjejjourer. För att få en heltäckande bild av jourerna och deras verksamhet genomfördes en enkätundersökning riktad till samtliga jourer i landet om bl.a. ekonomis- ka förutsättningar, antalet verksamma personer och deras utbildning samt olika typer av insatser. Denna kompletterades med intervjuer med före- trädare för ca 20 jourer. För att få en mer djupgående bild av de lokala förutsättningarna och jourernas arbete intervjuades även företrädare för som samarbetar med jouren. Underlaget för studien bygger på totalt ca 300 kvinnor som sökt sig till 1520 jourer på olika håll i landet. Dessa kvinnor jämförs med en kontrollgrupp på ca 200 personer som inte får del av den aktuella insatsen. Kvinnans eventuella barn ingår också i studien om mamman accepterar det. Uppdraget ska slutredovisas . Utvidgning av uppdrag att utveckla program för Regeringen har uppdragit åt Nationellt centrum för kvinnofrid vid Upp- sala universitet att utarbeta ett nationellt program för hälso- och sjukvår- den avseende omhändertagande av offer för sexualbrott. draget är att förbättra omhändertagandet av sexualbrottsoffer inom hälso- och sjukvården samt att utarbeta rutiner för hur provtagning och doku- mentation ska genomföras för att rättsväsendets beslutsunderlag ska bli så fullständiga och ändamålsenliga som möjligt. har pro- grammet testats på kvinnokliniker på fem orter i landet, , , , och . Utbildning på pilotorterna har genom- förts av experter från centrumet och um. Även representanter för polis- och åklagarmyndigheterna på de fem orterna erbjöds utbildning i samband med pilotprojektet. Utvärdering av de nya rutinerna visar att dessa har utgjort ett gott stöd i arbetet med patientgruppen. Det har framgått att utbildningsinsatser på området har varit av stor betydelse för att arbetet ska fungera bra. För att uppnå fungerande rutiner bör även samverkan ske med rättsväsendet. kommer programmet att spridas nationellt inom hälso- och sjukvården. Nationellt centrum för kvinnofrid har även sammanställt en och sjukvårdens omhändertagande av offer för sexu- ella övergrepp med tillhörande guide för omhändertagande efter sexuella övergrepp. I guiden finns anvisningar för omhändertagande och spårsäk- ring. Som komplement till dessa producerar centrumet en instruktions- film för hälso- och sjukvårdens personal. Filmen rör undersökning och spårsäkring efter ett sexuellt övergrepp och kommer att dis- tribueras tillsammans med handboken och guiden. Inom ramen för im- plementeringsprojektet har i samarbete med i en seriebok om sexuella övergrepp tagits fram. vänder sig till ungdomar men också till vuxna som kommer i kontakt med unga. Kunskapen om sexuellt våld i samkönade relationer samt i hedersrela- terade sammanhang är eftersatt. Dessa grupper är också mindre benägna att söka hjälp. Uppdraget har därför utvidgats till att även omfat- ta våld i samkönade relationer och hedersrelaterat våld. Uppdraget ska slutredovisas . 5.1.6Uppdrag till länsstyrelserna om insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Länsstyrelserna har i uppdrag av regeringen att arbeta med frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck.