prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — IAF är förvaltningsmyndighet för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen och ska utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna samt ha tillsyn över Arbetsförmedlingens hantering av ärenden som påverkar arbetslöshetsförsäkringen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 4.29 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas 2014 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att ett e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.7.91:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 52 444 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 371 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är bidrag till förvaltningskostnader i den kompletterande arbetslöshetskassan Alfa. Utgifterna avser administrationen av grundbeloppet för de personer som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa. fick totalt 42 600 personer ersättning från Alfakassan, varav 17 400 personer var anslutna och 25 200 ej anslutna till kassan. Antalet anslutna ersättningstagare ökade och icke anslutna . Ökningen av antalet ersättnings- tagare var en konsekvens av den högre arbetslösheten. var handläggningstiderna i Alfakassan långa, men har handläggningstiderna sjunkit. Administrationsavgiften som tas ut av dem som inte är anslutna till Alfakassan har varierat kraftigt , . sänktes avgiften till för att återigen höjas till per ersättningsdag . Regeringen förslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 4.31 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas 2014 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att ett e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.7.101:10 Bidrag till Stiftelsen 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är bidrag till Stiftelsen för de åtaganden svenska staten har för verksamheten samt kompensation för de ökade kostnader som uppstår för och till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Stiftelsen är en svensk statlig stiftelse som enligt en överens- kommelse med och anordnar utbildningar. Syftet är att främja åtgärder som bidrar till att utveckla arbetsmarknaden och att stärka det regionala samarbetet för i första hand de nordligaste delarna av , och . För att uppnå detta ska stiftelsen bl.a. utveckla, organisera och genomföra utbildningar inom avtalade områden. Samtliga medverkande länder har en riksrekrytering till utbildningarna. Förutom statsbidraget finansierar stiftelsen verksamheten genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Utöver stiftelsens stadgar regleras verksamheten av en överenskommelse mellan länderna som omförhandlas . Verksamheten har i huvudsak avsett tillhandahållande av arbetsmarknadsutbildningar, gymnasieutbildningar samt anpassade företagsutbildningar. har elevtillströmningen på stiftelsens 295 avtalade utbildningsplatser varit bättre än och den totala beläggningen har uppgått till . Den höga elevtillströmningen beror på att har utnyttjat möjligheten att använda fler platser än de avtalade årsplatserna. Avtalade årsplatser har utifrån överenskommelsen fördelats mellan länderna på följande sätt: 80, 70 och 145 årsplatser. För redovisar stiftelsen en omsättning på (se vidare avsnitt 4.4.9). Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.7.111:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är ersättningar till arbetstagare för lönefordringar enligt lönegarantilagen (1992:497) vid konkurs och vid företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion. Anslaget ska även täcka administrativa kostnader hos Kammarkollegiet för förvaltning av anslaget. Från anslaget ersätts också länsstyrelserna för arbetet med att betala ut ersättning för lönefordringar. Lönegarantiersättningen utgör ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs eller genomgår en företagsrekonstruktion och den anställde har utestående lönefordringar. Anslaget är nettobudgeterat, vilket innebär att belopp som återkrävs vid konkurser och företagsrekonstruktioner förs till anslaget och får användas för utbetalning av ersättning. De viktigaste utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är utvecklingen av antalet konkurser och företagsrekonstruktioner, antalet anställda och deras lönenivåer, liksom antalet dagar som lönegarantiersättningen utbetalas. En begränsning av utgifterna utgörs av det lagstadgade maxbeloppet som motsvarar fyra gånger basbeloppet per person. Inkomstsidan påverkas av hur stora tillgångar som kan återkrävas vid konkurser och företagsrekonstruktioner. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en förändrad finansiering av lönegarantin. överlämnade utredaren sitt betänkande Lönegarantiförsäkring - en partsfråga (SOU 2004:93). I utredningen föreslås i huvudsak att lönegarantin frikopplas från statens budget genom en överenskommelse mellan regeringen 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 och arbetsmarknadens parter. Vidare föreslås att en obligatorisk lönegarantiförsäkring i privat regi införs, som omfattar såväl organiserade som oorganiserade arbetsgivare och arbetstagare. Utredningens förslag har remissbehandlats. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att gå vidare med utredningens förslag. och i har på egna initiativ inkommit med förslag om ändringar av lönegarantireglerna. Regeringen har inte för avsikt att gå vidare med dessa förslag. Som ett led i arbetet med att förbättra förutsättningarna för företag har beslutat att det är möjligt för företag att använda lös egendom som säkerhet för lån i näringsverksamhet. Syftet är att förstärka säkerheten, så att det blir lättare för företag att låna medel. beslutade att avskaffa statens förmånsrätt för återkrav av utbetald lönegaranti. En sådan ändring innebär att konkurser belastar statens finanser i större utsträckning än tidigare, framför allt genom att staten går miste om intäkter. har medel som återkrävts vid konkurser och företagsrekonstruktioner och som nettobudgeteras på anslaget för bidrag till lönegarantiersättning minskat. fick staten tillbaka av utbetalda lönegarantier. har återkraven legat på , vilket ökar utgifterna för lönegarantin jämfört . Utfallet visar dock på en viss ökning av återkraven jämfört med . uppgick bruttoutgifterna på anslaget för lönegarantiersättningen till , de administrativa utgifterna till (de administrativa utgifterna belastar anslaget nästkommande budgetår) och inkomsterna till . Inkomsterna har ökat som bruttoutgifterna har minskat med jämfört med (se tabell 4.34). Nettoutgifterna har därmed minskat med jämfört med . Anslagssparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Tabell 4.34 Nettoutgifter m.m. för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning respektive 2010 Antalet företagskonkurser uppgick till 3 800 , vilket är en minskning med jämfört med (se tabell 4.35). Antalet anställda i de aktuella företagen uppgick till 11 400, vilket är färre än . Lönegaranti vid företagsrekonstruktion infördes . Antalet rekonstruktioner uppgick till 224 och har därmed minskat jämfört med . Antalet berörda anställda i företagsrekonstruktioner uppgick till drygt 2 900 personer och har minskat med 18 600 personer jämfört med . Antalet personer som har fått lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till drygt 32 000 juli 2009juni 2010 (se tabell 4.36), vilket är en minskning med 5 500 personer jämfört med . Den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, uppgick till och har därmed minskat jämfört med /2009. Det genomsnittliga antalet dagar med lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 46, vilket är färre jämfört med . Tabell 4.35 Företagskonkurser m.m. Antal anställda berörda av Antal anställda berörda av Källa: Tillväxtanalys och Kammarkollegiet. Tabell 4.36 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. 2007 Källa: Kammarkollegiet. Tabell 4.37 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2009första Antal personer med lönegaranti- Antal personer med lönegarantiersätt- Genomsnittlig ersättning per person Genomsnittlig ersättning per person per person vid konkurs per person vid företagsrekonstruktion Källa: Kammarkollegiet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Jämfört med anvisade medel på statsbudgeten beräknas utgifterna bli lägre på grund av att antalet konkurser och företagsrekonstruktioner har minskat mer än tidigare beräknat. Jämfört med vårproposition beräknas utgifterna bli lägre 2011, lägre 2012, lägre 2013 och 116 miljoner högre 2014. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 4.38 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Förändring till följd av: -2 444 000 -2 652 000 -2 711 000 -2 644 000 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslivspolitiken är indelad i områdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. Arbetsmiljöområdet omfattar insatser för ett väl fungerande arbetsmiljöarbete. I området ingår tillsyn och övrig verksamhet. Vidare ingår bl.a. stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten. Resultat inom arbetsmiljöområdet redovisas under avsnitt 5.4.1. Verksamheten vid redovisas på anslagsnivå under avsnitt 5.7.1. Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga frågorna, förutom den del som avser statlig arbetsrätt (se redovisning av Statliga arbetsgivarfrågor inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning). Resultat redovisas under avsnitt 5.4.2. Verksamheterna vid Arbetsdomstolen och för arbetstagares uppfinningar redovisas på anslagsnivå, under avsnitten 5.7.2 och 5.7.3. Lönebildningsområdet avser insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I området ingår verksamhet, som bl.a. avser kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. Resultat inom lönebildningsområdet redovisas under avsnitt 5.4.3. Verksamheten vid redovisas på anslagsnivå under avsnitt 5.7.5. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsliv 2:3 för arbetstagares uppfinningar 2:4 Internationella arbetsorganisationen () 2008 14 23:6 för Arbetslivsinstitutet2 Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Anslaget 2008 14 23:6 för är uppfört som ett äldreanslag till följd av att tidigare anställda vid har rätt att begära pensionsersättning . Utgifterna för arbetslivspolitiken 2010 beräknas bli högre jämfört med utgifterna . Ökningen beror främst på ökade satsningar inom arbetsmiljöpolitiken. I jämförelse med anvisade medel i statsbudgeten förväntas de prognostiserade utgifterna i det närmaste bli oförändrade. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas de totala utgifterna för området Arbetsliv bli lägre 2010, vilket främst beror på att utgifterna under anslaget 2:1 beräknas bli lägre. Därefter beräknas utgifterna för området bli marginellt lägre jämfört med ekonomiska vårproposition. Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetslivspolitiken ska bidra till att nå målen för den ekonomiska politiken och därmed även medverka till att skapa förutsättningar för en hög och uthållig tillväxt samt full sysselsättning. Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall samt motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till målen inom arbetslivspolitiken (se vidare avsnitten 5.4.1, 5.4.2 och 5.4.3). 5.3.2EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning Sysselsättningsriktlinjerna utgjorde, vid sidan av de allmänna ekonomiska riktlinjerna, en integrerad del av riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning inom ramen för den s.k. Lissabonstrategin. Sysselsättningsriktlinjerna ska beaktas i den nationella sysselsättningspolitiken (se avsnitt 4.3.2). Regeringen anser att arbetsmiljöpolitiken och regeringens insatser inom arbetsrätt och lönebildning bidrog till målet full sysselsättning genom att förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet, främja flexibilitet i kombination med anställningstrygghet och genom att verka för en 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sysselsättningsfrämjande utveckling av arbetskostnader (riktlinjerna 17, 21 och 22). presenterade regeringen handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning uppföljningsrapport (skr. 2009/10:34) i form av en skrivelse till . Skrivelsen behandlades av (rskr. 2009/10:148). Lissabonstrategin ersätts av en ny strategi för tillväxt och sysselsättning, kallad 2020-strategin. Diagram 5.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 19932009 Källa: /,och . Enligt regeringen kan en god arbetsmiljö främja flexibilitet, produktivitet och konkurrens. De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: Antal dödsfall i arbetsolyckor. Källa: /. Antal anmälda arbetsolyckor. Källa: /() och . Antal anmälda arbetssjukdomar. Källa: /. Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär. Källa: /. Antalet dödsolyckor minskade med 13 personer jämfört med och totalt omkom 40 personer i arbetsolyckor. Bortsett då fartyget förliste minskade utvecklingen av antalet dödsolyckor , för att därefter ligga på en tämligen jämn nivå. ökade dock antalet dödsolyckor. Ökningen fortsatte för att därefter avta och hamna på en lägre nivå än 2007. Minskningen fortsatte även till en ny lägsta nivå. De som har omkommit har i första hand varit verksamma inom tillverkningsindustri, byggverksamhet, jord- och skogsbruk samt transportrelaterade arbeten. När det gäller egenföretagare är det i hög grad jord- och skogsbruk som har drabbats. har, enligt statistik från , förhållandevis få dödsolyckor i ett internationellt perspektiv. Anställda och ohälsa. Källa: Arbetsmiljö- dödsolyckor per 100 000 sysselsatta uppgick till cirka 1,4 personer jämfört med cirka 2,2 personer i länderna inom EU15. Diagram 5.2 Antal anmälda arbetsolyckor i 2009 Antal per tusen förvärvsarbetande Källa: /, (). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet arbetsolyckor minskade kraftigt , främst bland män. Efter en uppgång och ligger nu frekvensen anmälda arbetsolyckor på en lägre nivå än (se diagram 5.2). Anmälda olyckor, som inte har gett upphov till sjukfrånvaro, ligger dock fortfarande kvar på en hög nivå. För kvinnor har halkskador och andra fall varit den vanligaste orsaken till olyckor, medan det för män varit olyckor på grund av förlorad kontroll över exempelvis maskiner, verktyg och fordon. Diagram 5.3 Antal anmälda arbetsolyckor med inom EU15 och 19972007 Antal per 100 000 sysselsatta inom nio gemensamma branscher Data finns bara . Bland män minskade antalet arbetsolyckor som gav upphov i både och EU15, men bland kvinnor inom EU15 skedde, till skillnad mot för svenska kvinnor, en mindre ökning . Frekvensen av arbetsolyckor är betydligt högre inom EU15 än i (se diagram 5.3). Diagram 5.4 Antal anmälda arbetssjukdomar 19932009 Antal per tusen förvärvsarbetande arbetstagare och egenföretagare Källa: /, (). Förändringarna beror på ändrade regler som föregicks av en omfattande informationskampanj som resulterade i ett kraftigt ökat antal anmälningar 1993. Antalet anmälda arbetssjukdomar har minskat kraftigt . var nedgången för både män och kvinnor (se diagram 5.4). Den vanligaste orsaken till anmälda arbetssjukdomar är fysisk belastning, vilka svarar för ungefär hälften av samtliga anmälningar. Organisatoriska eller sociala faktorer ligger bakom mer än var femte anmälan och är därmed den näst vanligaste orsaken till arbetssjukdom. Diagram 5.5 Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 19972010 Källa: , (). Anm. Uppgifterna bygger på den egna bedömningen av dem som ingår i undersökningen arbetsorsakade besvär. fram ökade den andel av sjukfrånvaron som uppgavs vara arbetsrelaterad. Därefter har denna andel mer än halverats. Särskilt markant var minskningen för män (se diagram 5.5). Diagram 5.6 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos kvinnor 19972008 Värk skuldror, axlar Källa: (). Diagram 5.7 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män Värk skuldror, axlar Källa: (). Anm. ändrades datainsamlingen i undersökningen rörande Anställda och ohälsa, vilket betyder betydligt färre svarande jämfört med tidigare Förändringar bör därför tolkas med försiktighet. Ovanstående diagram illustrerar upplevda besvär avseende olika symptom hos förvärvsarbetande som kan ha en koppling till arbetslivet. Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor (diagram 5.6) och män (diagram 5.7), då kvinnor i högre utsträckning än män upplever sig ha besvär i samtliga fall. ses dock en tydlig minskning av andelen kvinnor som ofta är trötta och har värk i skuldror och axlar. Andelen kvinnor som har besvär med sömnen och upplever ängslan och oro har också minskat något. Andelen män som ofta är trötta har minskat medan andelen män med övriga besvär är ungefär densamma som . kärnuppgift är tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen m.m. meddelar också föreskrifter och allmänna råd med stöd av i första hand arbetsmiljölagen, ansvarar för införlivandet av ett antal EU-direktiv och bedriver informationsverksamhet inom arbetsmiljöområdet. I det följande ges en kortfattad beskrivning av verksamheten. Vid planering och prioritering av inspektionsverksamheten väljs de arbetsställen ut som bedöms ha de största arbetsmiljöriskerna. Därutöver avser en del insatser s.k. obligatorisk tillsyn, dvs. sådan som föranleds av initiativ av skyddsombud, olycksfallsutredningar m.m. Av tabellerna 5.2 och 5.3 framgår utvecklingen avseende antalet tillsynsbesök respektive antalet besökta arbetsställen . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.2 Antal tillsynsbesök 20062009 Tabell 5.3 Antal besökta arbetsställen 20062009 anslag minskade , vilket har inneburit ett minskat antal tillsynsbesök och färre besökta arbetsställen. har ett mål, för på tillsynsområdet, varit att öka den del av inspektörernas tid som används till inspektion, för att där igenom öka antalet besökta arbetsställen. Antalet arbetsställebesök per inspektör ökade , varför målet anses ha uppnåtts. Antalet förelägganden och förbud ökade , men minskade något . Uppföljningsbesök på arbetsställen utgjorde av det totala antalet inspektioner, vilket innebär att andelen uppföljningsbesök är oförändrad. Sådana återbesök säkerställer att brister i arbetsmiljön åtgärdas. Omfattande tillsynsinsatser som sker över hela landet används i ökad utsträckning, eftersom de får större spridningseffekter än enstaka insatser. Särskilda tillsynsinsatser har gjorts inom vård och omsorg i ordinärt boende. Samverkan sker med och kring den boendes behov och den anställdes arbetsmiljö. Exempel på andra riktade tillsynsinsatser är ergonomi i butik, tillsyn på arbetsställen med många unga anställda, riskbedömning på mindre företag som arbetar med bygginstallationer, däckverkstäder, hyvlerier, sågverk och jord- och skogsbruk. Marknadskontroll av olika produkter är en viktig del av tillsynsarbetet. öppnades cirka 100 marknadskontrollärenden och lika många avslutades. Genom revidering av befintliga föreskrifter utfärdades fem nya föreskrifter som fyra föreskrifter upphävdes. Därtill har deltagit i ett omfattande internationellt och nationellt standardiseringsarbete. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 På informationsområdet har bl.a. flera interaktiva tjänster skapats på och besöken på hemsidan har ökat jämfört med . För att förstärka informationen till utländska företag och till utländsk utstationerad arbetskraft har boken för utlandsanställda som arbetar i en begränsad tid tagits fram. Vidare har ett antal informationsprodukter i samband med större tillsynsinsatser utarbetats. arbetar med regeringens satsning att minska företagens administrativa kostnader. Enligt mätningar har exempelvis en förändring av redovisningskrav inneburit en besparing för företagen med (skr. 2009/2010:226). Genom de insatser på olika områden som redovisats ovan är den sammantagna bilden att använder sina tilldelade resurser i linje med sitt uppdrag på ett effektivt och väl avvägt sätt. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Regeringen gav 2009 ett uppdrag åt () att se över rutinerna för administration och redovisning av hur det statliga stödet till regional skyddsombudsverksamhet används och vid behov utarbeta nya rutiner. Uppdraget redovisades (Rapport 2009:27 Regionala skyddsombud - förslag till nya rutiner för administration och redovisning av det statliga stödet till regional skyddsombudsverksamhet). Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Särskild satsning på arbetsmiljö I budgetpropositionen avsattes 2009, 2010 och för extra arbetsmiljöinsatser. inriktningen för den förnyade arbetsmiljöpolitiken, som innebär att politiken ska bidra till den samlade jobbpolitiken samt att den ska lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. har därför tillförts extra medel inom tre områden; informations- och kunskapssatsning, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare samt marknadskontroll och standardiseringsarbete. Syftet är att förstärka informations- och kunskapsspridning om arbetsmiljöfrågor så att fler arbetsplatser, även de minsta, stimuleras till ett effektivt arbetsmiljöarbete. tog externa informationsarbete flera steg i syfte att öka sin kvalitet och kvantitet. En kraftigt ökad efterfrågan på information i digital form märktes .