prop · GX03221 · 2010-06-03 00:00:00 — Vidare fick Kammarkollegiet i uppdrag att utifrån ansökningar från vissa landsting om ändrad indelning utreda indelningsfrågorna.6 I Kammarkollegiets redovisning av uppdraget avstyrktes ansökningarna, men kollegiet bedömde att framtida regionbild- ningar i och behövde utredas ytterligare. Regeringen har med anledning av Kammarkollegiets utredning beslutat om ett tilläggsdirektiv till utredningen om översyn av den statliga regio- nala förvaltningen m.m.7 Utredaren ska utöver det ursprungliga uppdra- get, utifrån Kammarkollegiets yttrande, pröva om det är möjligt att finna en gränsdragning som uppfyller indelningslagens krav, dels för Norrbot- tens, , och , dels för , och . Regeringen anser att ett kommunalt inflytande som ger större ansvar för regional tillväxt bidrar till att tydliggöra det regionala ledarskapet samt ger bättre förutsättningar för sektorssamordning och ett effektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. 5Översyn av den statliga regionala förvaltningen m.m. (dir. 2009:62). Uppdraget ska redovisas . 6Dnr Fi2008/829 m.fl. 7Tilläggsdirektiv till utredningen av statlig regional förvaltning m.m. (Fi 2009:07), dir. 2010:12. 3 Strategisk uppföljning av den nationella Skr. 2009/10:221 strategin och av 3.1Strategisk uppföljning av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och syssel- sättning 20072013 har genomfört en strategisk uppföljning av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013.1 Syftet var att belysa hur den nationella strategin genomförs inom ramen för regionalt tillväxtarbete och följa upp hur de av regeringen utpekade prioriteringarna och riktlinjerna (innova- tion och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete) fått ge- nomslag i det regionala tillväxtarbetet. Samtal har förts med politiska företrädare i länen, representanter för näringsliv, utbildningssektorn, den sociala ekonomin och arbetsmarkna- dens parter. Som en del i uppföljningen har (Närings- departementet) träffat representanter för samtliga län för att diskutera genomförandet av det regionala tillväxtarbetet. Dessa dialoger har bidra- git med värdefull kunskap och underlag till denna skrivelse. De har även gett kunskap om de utmaningar och möjligheter som olika typer av regi- oner står inför. Uppföljningen visade att den nationella strategin är styrande och vägledande för regionalt tillväxtarbete. De nationella prio- riteringarna återspeglas i de regionala utvecklingsprogrammen (RUP) och de åtgärder som planeras i länen faller i stort inom ramen för insats- områdena i den nationella strategin. För strukturfondsprogrammen är målsättningar formulerade i direkt an- slutning till riktlinjerna i den nationella strategin. Pågående utvärderingar av strukturfondsprogrammen visar att genomförandet av programmen är i linje med den beslutade inriktningen. Den nationella strategin bidrar till att tydliggöra hur mål, prioriteringar, program och åtgärder hänger sam- man från europeisk nivå till regional, och lokal nivå. Strategin utgör också en grund för dialog med politiker i kommuner och landsting. Den nationella strategin fyller en viktig funktion i det regionala till- växtarbetet. De identifierade prioriteringarna ska bibehållas för att uppnå kontinuitet och möjliggöra en vidareutveckling av det regionala tillväxt- arbetet inom strategins ramar. Den nationella strategin ska även fortsätt- ningsvis utgöra en plattform för helhetssyn och sektorsamordning för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning så att aktö- rer på olika nivåer samspelar i genomförandet av strategins prioriteringar. 1 Strategisk uppföljning av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 (Ds 2009:69). Uppföljningen visar att det finns behov av att förtydliga och utveckla Skr. 2009/10:221 följande områden i det fortsatta genomförandet av den nationella strate- De demografiska utmaningarna. Hållbarhetsperspektivet i det regionala tillväxtarbetet. Möjligheter som klimat- och energiarbetet kan bidra till för utvecklandet av hållbar regional tillväxt. Myndighetssamverkan på och mellan nationell nivå och regio- nal nivå. Dialog mellan aktörer på olika nivåer och i olika sektorer. RUP som gemensamt verktyg för samhällsplanering. Arbete för innovation och förnyelse. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud nationellt och regionalt. Nationell och regional förankring av för . Implementering av ett landsbygdsperspektiv. Städernas betydelse för hållbar regional tillväxt. Tillgång till gränsregional statistik. Utveckla uppföljningssystemet för strukturfondsprogrammen. beställde regeringen en territorial review av av . En territorial review innebär en genomlysning av förutsättningarna för regional tillväxt, och ger både ett kunskapsunderlag och rekommendatio- ner för den fortsatta utvecklingen av politiken. Uppdraget till gavs mot bakgrund av den nya regionala tillväxt- politiken, som presenterades i budgetpropositionen för 2008,2 med ett ökat fokus på att skapa hållbar tillväxt i alla delar av landet utifrån lokala och regionala skillnader och förutsättningar. konstaterar i studien att huvudsakligen har genomfört paradigmskiftet från en regional utjämningspolitik till en regional tillväxtpolitik. rekommenderar att fortsätta utveckla den regionala tillväxtpolitiken i den riktning som sker. konstaterar i studien att har en ambitiös välfärdsmodell som framgångsrikt balanserar tillväxt och jämlikhet mellan olika delar av landet. Både befolkning och BNP är i mycket stor utsträckning koncen- trerad till de tre storstadslänen (, och län), men jämfört med andra har på individnivå de lägsta skillnaderna i fördelningen av BNP mellan länen. Denna balans mellan koncentrerad tillväxt och små skillnader i BNP per capita mellan länen skapar en god grund för tillväxt i alla delar av landet. Systemet med en kommunalekonomisk utjämning har betydelse i detta. 2 Budgetpropositionen , utgiftsområde 19 Regional utveckling (prop. 2008/09:1). På poängterar att står inför ett antal viktiga utmaningar för att kunna upprätthålla denna ambitiösa välfärdsmodell. Utmaningarna handlar om den åldrande befolkningen, vilket särskilt berör vissa glest befolkade län och kommuner, att i högre utsträckning integrera invandrare och unga på arbetsmarknaden samt att undvika långsiktiga återverkningar av den globala ekonomiska och finansiella krisen. För att möta utmaningarna behöver enligt bl.a. den offent- liga sektorn bli mer kostnadseffektiv, exempelvis genom att i större ut- sträckning tillämpa användaravgifter. Vidare behövs ett ökat fokus på uppföljning och utvärdering av verksamheter i offentlig regi. För att motverka effekterna av den demografiska utvecklingen och för att säkra den framtida kompetensförsörjningen i alla delar av landet krävs en kombination av olika insatser. Det handlar bl.a. om att skapa en ökad rörlighet på arbetsmarknaden, att ytterligare öka incitamenten att arbeta, att stärka universitetens och högskolornas regionala roll samt att skapa starkare länkar mellan städer och landsbygder liksom innovativa servi- celösningar i gles- och landsbygder. framhåller även vikten av att den svenska arbetskraften blir mer entreprenöriell för att främja den regionala tillväxten. Att i högre ut- sträckning främja entreprenörskap kan bl.a. stimulera till fler avknopp- ningar från storföretagen och att fler företag startas i alla delar av landet. ser en särskild potential för ökat entreprenörskap i glesbefolkade regioner där den årliga tillväxttakten bland nystartade företag i vissa fall kan vara högre än i storstadsregioner. Även en ökad tillgång till regionalt riskkapital och lokala partnerskap för ekonomisk tillväxt är insatser som främjar näringslivsutveckling och entreprenörskap. Det fortsatta arbetet bör därför enlig fokusera på att främja en entreprenöriell kultur, vilket kan påbörjas redan i skolan, tillgång till kapital och partnerskap i samverkan med det lokala och regionala näringslivet. noterar att har ytterligare tillväxtpotential inom områ- den som innovationer samt omställningen till grön tillväxt, särskilt i gles- och landsbygder. Enligt skulle genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken kunna utvecklas genom att ytterligare förstärka kopplingen och samord- ningen mellan fler sektorsområden och genom att stärka samordningen mellan aktörer på olika nivåer. Länsstyrelsernas samordnande roll när det gäller statliga myndigheter behöver klargöras. På regional nivå behöver även samordningen mellan olika sektorer öka, särskilt kommenteras behovet av att på regional nivå öka samordningen mellan regionala till- växtåtgärder och landsbygdsåtgärder. lyfter även fram regeringens utnämning av samordnare för var- selarbetet i länen med anledning av den ekonomiska krisen som ett bra och innovativt sätt att bemöta krisens verkningar. föreslår vidare en förstärkning av de regionala utvecklingspro- grammen (RUP) med bl.a. en tydligare koppling till tillgängliga medel och programperioder som sammanfaller med programperioderna för . En ökad samordning och genomförandet av sektor- sövergripande regionala tillväxtstrategier skulle underlättas av en star- kare regional nivå med ökat ansvar för regional tillväxt. rekom- menderar att fortsätta den regionaliseringsprocess som har pågått . Regeringen ser studie som ett värdefullt inspel i utvecklingen Skr. 2009/10:221 av politiken. 4Prioriteringar för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning Regeringen tydliggör i den nationella strategin fyra nationella priorite- ringar som är vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Dessa priorite- ringar utgör också grunden för statliga myndigheters deltagande i det regionala tillväxtarbetet. Prioriteringarna är sektorsöverskridande och avser innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbets- kraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samar- bete. Regeringen har inom flertalet områden beslutat om åtgärder och insatser som stimulerar dessa prioriteringar bl.a. omfattande insatser och åtgärder som ska främja jobb och företagsamhet i hela landet. Generella åtgärder inom varje sektorsområde har en stor inverkan på genomföran- det av det regionala tillväxtarbetet och det är viktigt att de åtgärder som beslutas också anpassas till lokala och regionala förutsättningar och möj- ligheter. Regeringen kan utifrån den strategiska uppföljningen av den nationella strategin konstatera, att de identifierade prioriteringarna är fortsatt aktu- ella för att bidra till konkurrenskraftiga regioner, individer och företag. Den nationella strategins inriktning behålls för att uppnå kontinuitet och möjlighet att vidareutveckla det regionala tillväxtarbetet på nationell, regional och lokal nivå. Vidare ska de horisontella områdena, demogra- fiska utmaningar, internationalisering samt hållbarhetsperspektivet som presenteras i avsnitt 5 Horisontella områden för regionalt tillväxtarbete, genomsyra den nationella strategins inriktning och prioriteringar. Utifrån de lärdomar som uppföljningen, studie samt dialo- gerna och utvärderingarna av strukturfondsprogrammen gett, anser re- geringen att det finns behov av att tydliggöra och utveckla följande om- råden inom ramen för prioriteringarna. Innovation och förnyelse avser insatser som ska stärka regioners förnyel- seförmåga samt stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörskap och företagande. För att stärka det kunskapsdrivna företagandet behövs bra jordmån för samt främjande av forskning och innovationer. Det gäller alla typer av företag, såväl stora som små inom både varu- och tjänstenäringar. Ge- nom en effektiv samverkan mellan näringsliv, forskning och utveckling, offentlig sektor, civilsamhället och politiska institutioner utvecklas inno- vationsförmågan i näringslivet och inom den offentliga sektorn. målsenliga strukturer som stimulerar samarbete, samverkan och kun- skapsöverföring mellan dessa aktörer ska utvecklas. I detta sammanhang är det betydelsefullt att främja samverkan mellan små och medelstora företag bl.a. genom utvecklingen av innovationssystem och kluster. Detta sker bl.a. genom insatser som stimulerar innovativa miljöer över sektors-, lands- och länsgränser, innovativa miljöer uppbyggda kring en specifik sektor, som t.ex. miljöteknik, samt utveckling av innovationssupport. Synen på innovationer behöver utvecklas och breddas. En innovation kan vara en ny högteknologisk produkt som utvecklats genom forskning. Men en innovation behöver inte vara forskningsbaserad. En mycket stor andel av innovationer sker löpande i små och medelstora företag som förbättrar sina tjänster, produkter och organisation. Innovation inom det offentliga eller privata näringslivet kan vara en tjänst eller ett nytt sätt att organisera sig eller att marknadsföra eller paketera ett erbjudande. En allt större andel av den svenska ekonomin baseras på tjänster. Utvecklingen av innovationer i form av tjänster eller icke-högteknologiska produkter går ofta mycket snabbt och anpassas kontinuerligt utifrån marknadsut- vecklingen och kundernas efterfrågan. Detta ställer krav på de offentliga aktörerna att snabbt kunna anpassa sina system utifrån en förändrad omvärld med en mer inkluderande och bredare bild av vad som är en innovation. Offentliga aktörer på lokal, regional och nationell nivå är viktiga som innovativa aktörer, både som delaktiga i regionala innova- tionssystem, som upphandlare och som stödjande aktörer för företagare och näringslivsutveckling. Regeringen avser att ta ytterligare steg för att främja tjänsteinnovationer i den svenska ekonomin. konstaterar att vissa regionala innovationssystem i och nationella insatser för att stimulera innovativa regionala miljöer är att betrakta som goda föregångsexempel för andra . Som vik- tiga framgångsfaktorer i satsningarna nämns långsiktighet, processtöd, samverkan mellan akademi, näringsliv och offentliga aktörer samt att utgångspunkten för satsningarna är regionens befintliga styrkeområden. är bland de länder inom som investerar mest i forskning och utveckling. Regeringen avser att utveckla dialogen med aktörer på regional nivå och berörda centrala myndigheter om ett strategiskt arbete med forsk- nings- och innovationsfrågor på regional nivå. Vidare anser regeringen att det finns behov av ett ökat regionalt tillväxtperspektiv inom innova- tionspolitiken. Denna syn delas av , som också påtalar vikten av lokala partnerskap för ekonomisk utveckling. Regeringen anser att sam- spelet mellan de europeiska forskningsprogrammen, program för att främja entreprenörskap och strukturfondsprogrammen bör utvecklas för att säkerställa att de bidrar till EU:s gemensamma målsättningar och att synergier i genomförandet tas tillvara. Regeringen framhåller i detta sammanhang vikten av systematisk och kontinuerlig interaktion mellan forskning, innovation och utbildning och det mervärde av investeringar i dessa områden som kan skapas genom sådan interaktion den s.k. kunskapstriangeln. I en väl fungerande kun- skapstriangel behövs bl.a. samarbete mellan lärosäten, företag och det omgivande samhället i övrigt. Både på nationell och regional nivå utgör omställningsarbetet till ett mer hållbart energisystem och en hållbar näringslivsutveckling en ny grund för teknik-, produkt- och tjänsteutveckling, och i förlängningen möjlighet till ökat nyföretagande, exportmöjligheter och sysselsättning. För att ta tillvara tillväxtpotentialen inom klimat- och energiarbetet ska det regionala tillväxtarbetet främja dels utvecklingen av miljövänlig och resurs- och energieffektiv teknik och förnybar energi, dels framväxten av innovativa miljöer inom området med särskilt fokus på små och medel- stora företag. Det regionala tillväxtarbetet ska även stimulera företag till miljödriven affärsutveckling och till att använda miljöhänsyn som medel för att stärka sin konkurrenskraft. Arbetet med en miljödriven näringsut- veckling bör utvecklas på den regionala nivån och ses som en integrerad del av det regionala tillväxtarbetet, med särskilt fokus på små och medel- stora företag. Med innovation och förnyelse avses även insatser för att stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörskap och företagande, vilket främjar regionernas hållbara tillväxt och förnyelseförmåga. Entreprenörskap bidrar till ökad dynamik, stärkt konkurrenskraft lokalt och regionalt och vidareutveckling av ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv. Förutsättningar och utvecklingsmöjligheter för företagande skiljer sig åt mellan olika delar. Det är viktigt att företagar- och entrepre- nörskapsperspektivet utvecklas och stärks i det regionala tillväxtarbetet. Entreprenörskap och attityder till entreprenörskap stimuleras på olika nivåer, i olika typer av regioner och inom olika sektorer. behöver fler nya och fler växande företag, och ska bli ett av världens bästa länder att starta och driva företag i. Det ska bli mer lönsamt att anställa och att driva företag, och det ska vara enklare och mer självklart att starta och driva företag. Dessutom ska fler marknader öppnas upp för företagande. Insatser för att åstadkomma detta görs bl.a. genom projekt med syfte att främja ett gott entreprenörskapsklimat och positiva attityder till entrepre- nörskap. Andra typer av projekt avser bl.a. förbättrade rådgivnings- och affärsutvecklingsinsatser när det gäller företagare, t.ex. att främja kvin- nors företagande samt projekt som har fokus på kluster- eller branschut- veckling. Företagande behöver bli ett lika naturligt val som anställning. Reger- ingen anser därför att entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Regeringen har som ett led i detta beslutat om en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. I enlighet med denna strategi har entreprenöriella kompetenser på olika sätt lyfts fram i de nya examensmålen för gymnasieskolans nationella program. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta och utveckla företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Genom att stimulera och uppmuntra ungdomars egna initiativ och idéer, skapas en god grund för nytänkande och entreprenörskap. Den ökande globaliseringen innebär både möjligheter och en ökande konkurrens för svenska företag. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att även små och medelstora företag drar nytta av den ökade interna- tionaliseringen för att långsiktigt vara konkurrenskraftiga. för små och medelstora företags internationalisering och inträde på den Skr. 2009/10:221 globala marknaden, exempelvis genom export, är viktigt. effektivt deltagande i standardiseringsverksamhet spela en viktig roll. Standarder bidrar till att öka svenska företags konkurrenskraft och till att deras produkter lättare kan nå nya marknader. Små och medelstora före- tags tillgång till den information och nätverksbildning som deltagande i standardisering medför är viktig för deras utveckling och växtkraft. Regeringens proposition Företagsutveckling statliga insatser för fi- nansiering och rådgivning,1 överlämnades till . Propositionen innehåller förslag och riktlinjer för statens insatser för finansiering, information och rådgivning till befintliga och blivande företagare. Riktlinjerna syftar till att öka effektiviteten i främjande- systemet inom dessa områden och renodla statens roll inom företags- främjandet. Förslagen syftar bl.a. till att skapa dels bättre förutsättningar för att möta företagens behov, dels en mer följsam statlig rådgivnings- och finansieringsorganisation som kan anpassa volym, inriktning och verktyg efter marknadsutveckling och förändringar i företags behov. Vidare anser regeringen att kultur är en viktig tillväxtresurs och har särskilt uppmärksammat de kulturella och kreativa näringarnas betydelse för hållbar tillväxt, bl.a. genom den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som presenterades 2009. Alla uppdragen i handlings- planen bör i möjligaste mån och beroende på typ av insats ske i kontakt med aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen anser också att möjligheterna i bl.a. besöksnäringen kan tas tillvara i högre utsträckning, t.ex. genom ett breddat utbud av kulturupp- levelser och en aktiv utveckling av värdefulla natur- och kulturmiljöer. För att i större utsträckning ta tillvara investeringarna inom innovation- och entreprenörskapsområdet krävs, enligt , ytterligare insatser för utveckla innovativa regionala miljöer och främja kommersialisering, entreprenörskap och en mer entreprenöriell kultur. Dessa rekommenda- tioner ligger också i linje med regeringens insatser på området. 4.2Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud Tillgången till kunskap och kompetens samt fri rörlighet mellan sektorer, arbetsmarknadsregioner och länder är av yttersta vikt för individers ut- vecklingskraft samt företags konkurrenskraft. I den globala kunskaps- ekonomin blir förutsättningarna att erbjuda tillgång till kunskap och kompetens en stark regional konkurrensfördel och därmed en central prioritering i det regionala tillväxtarbetet. Behovet av kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud har både ett långsiktigt och ett kortsiktigt perspektiv. I ett långsiktig perspektiv medför den demografiska utvecklingen i stora delar av landet att fler personer lämnar arbetsmarknaden än vad som träder in. Detta skapar ett ökat tryck på att nyttja hela arbetskraftens potential för att tillgodose näringsliv och offentlig sektor i alla delar av landet med efterfrågad kompetens. Denna långsiktiga utmaning uppmärksammas även av 1 Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning (prop. 2009/10:148). som bl.a. pekar på vikten av att i flera glest befolkade områden kunna säkra tillgången på ledarskapskompetens inom offentlig sektor. rekommenderar att i ökad utsträckning bör integrera både in- vandrare och unga i arbetskraften för att möta behovet av kompetensför- sörjning. Det kortare perspektivet tar sin utgångspunkt i dagens situation på ar- betsmarknaden där lågkonjunkturens effekter bidragit till minskad sys- selsättning och ökad arbetslöshet. En konsekvens av att den ekonomiska krisen slagit hårdare i vissa regioner och mot vissa yrken är att obalanser på arbetsmarknaden kan byggas upp eller förstärkas. Den konjunkturellt höga arbetslösheten kan riskera att bita sig fast på höga nivåer särskilt om den geografiska och yrkesmässiga rörligheten är låg. En viktig upp- gift för politiken är således att stärka den geografiska och yrkesmässiga rörligheten i syfte att motverka en sådan utveckling. Arbetsmarknads- politiken ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad, ökad sysselsätt- ning och minskat utanförskap. Att verka för att få fler i arbete, bryta utanförskapet och förhindra långvarig arbetslöshet är centralt på såväl nationell som regional och lokal nivå för att skapa förutsättningar för hållbar nationell och regional tillväxt. Arbetsförmedlingens huvuduppgift i detta är matchning mellan arbetsgivare och de som söker arbete. De som befinner sig längst från arbetsmarknaden får stöd främst genom jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för unga. Arbetet för kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud kräver nära samverkan mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå samt arbetsmarknadens parter. Som ett komplement till den ordinarie verksamheten genomförs gemensamma insatser med olika syften. För att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen och komplettera det ordi- narie utbildningssystemet genomförs utbildningar riktade till specifika sektorer eller satsningar på kompetensutveckling inom företag. Det na- strukturfondsprogrammet utgör i detta sammanhang ett viktigt verktyg lokalt och regionalt för att underlätta omställningen på en ar- betsmarknad under strukturomvandling.