prop · GX03146 · 2010-03-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:146 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen. Lagen innebär att Arbetsförmedlingen får besluta att tillhandahålla val- frihetssystem för tjänster som upphandlas inom myndighetens arbets- marknadspolitiska verksamhet. tillhandahåller valfrihetssystem ska myndigheten tillämpa lagen (2008:962) om val- frihetssystem. Förslaget ger Arbetsförmedlingen möjlighet att inom den arbetsmark- nadspolitiska verksamheten öka valfriheten för den arbetssökande, framför allt vid användningen av kompletterande aktörer, t.ex. jobb- coacher. Systemet bygger på att det inte uppstår någon priskonkurrens mellan leverantörerna. Den arbetssökande ges i stället möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten bland dem som Arbetsförmedlingen tecknat avtal med. svarar för att den arbetssökande får god information om de leverantörer som man kan välja mellan. Det föreslås även att bestämmelserna om facklig vetorätt i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ska vara tillämpliga vid ett upphandlingsförfarande enligt lagen om valfrihetssystem i samma ut- sträckning som gäller enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen ........ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ........................................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Lagen om valfrihetssystem............................................................... Ett kontrakt enligt lagen om valfrihetssystem är en Grundläggande principer för valfrihetssystem................. Löpande annonsering på en nationell webbplats.............. Rätt att ansöka och uteslutning av sökande...................... Godkännande av de sökande............................................ Information till enskilda och ickevalsalternativ ............... Rättsmedel och tillsyn...................................................... Etableringslotsar och valfrihetssystem för nyanlända Arbetsförmedlingen ska få tillhandahålla valfrihetssystem ............ En ny lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen .............. 6.2Valfrihetssystem ska få tillhandahållas inom den 6.3Arbetsförmedlingen ska tillämpa förvaltningslagens bestämmelser om jäv........................................................ Facklig vetorätt vid upphandling med valfrihetssystem ................. Förslaget till lag om valfrihet hos 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ......................................... Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen, 2.lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbets- livet. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Arbetsförmedlingen får besluta att tillhandahålla valfrihetssystem för tjänster som upphandlas inom myndighetens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Med valfrihetssystem avses ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som godkänt och tecknat kontrakt med. 2 § tillhandahåller valfrihetssystem enligt denna lag ska myndigheten tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem. I stället för det som sägs i 2 kap. 3 § första meningen, 6 och 7 §§ lagen om valfrihetssystem ska med 1.leverantör avses den som på marknaden tillhandahåller tjänster som nämns i 1 §, 2.tjänst avses sådan tjänst som nämns i 1 §, och 3.upphandlande myndighet avses Arbetsförmedlingen. 3 § Arbetsförmedlingen ska, trots 1 kap. 3 § lagen (2008:962) om val- frihetssystem, tillämpa bestämmelserna om jäv i 11 och 12 §§ förvalt- ningslagen (1986:223). Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrivs att 39 och 40 §§ lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet ska ha följande lydelse. Har förhandling enligt 38 § ägt rum och förklarar den centrala arbetstagarorganisationen eller, om sådan inte finns, den arbets- tagarorganisation som har slutit kollektivavtalet, att den av arbets- givaren tilltänkta åtgärden kan antas medföra att lag eller kol- lektivavtal för arbetet åsidosätts eller att åtgärden annars strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde, får åtgärden inte beslutas eller verk- ställas av arbetsgivaren. Vid upp- handling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling eller lagen (2007:1092) om upphand- ling inom områdena vatten, energi, transporter och post- tjänster får en sådan förklaring göras endast om den grundar sig 10 kap. 2 § 2 och 3 §§ 15 kap. 13 § energi, transporter och post- tjänster. Har förhandling enligt 38 § ägt rum och förklarar den centrala arbetstagarorganisationen eller, om en sådan inte finns, den arbetstagarorganisation som har slutit kollektivavtalet, att den av arbetsgivaren tilltänkta åtgärden kan antas medföra att lag eller kollektivavtal för arbetet åsidosätts eller att åtgärden på annat sätt strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtals- område, får åtgärden inte beslutas eller verkställas av arbetsgivaren. Vid upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upp- handling, lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster eller lagen (2008:962) om valfrihetssystem får en för- enligt första stycket göras 1 Senaste lydelse 2007:1095. endast om den grundar sig på omständigheter som anges i 10 kap. 2 § och 15 kap. 13 § lagen om offentlig upphandling, 10 kap. 2 och 3 §§ samt 15 kap. 13 § lagen om upphand- ling inom områdena vatten, energi, transporter och post- tjänster, eller 7 kap. 1 § lagen om valfrihets- system. Förbud enligt 39 § inträder inte, om arbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt. Förbud inträder inte heller, om arbetstagarorganisationen vid offentlig upphandling har grundat sin förklaring på andra omständig- i 10 kap. 2 § (2007:1091) om offentlig upp- handling eller 10 kap. 2 och 3 §§ samt 15 kap. 13 § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Har arbetsgivaren med stöd av 38 § tredje stycket verkställt beslut i den fråga som förhandlingen avser, skall 39 § inte tillämpas. Förbud enligt 39 § inträder inte, om arbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt. Förbud inträder inte heller, om arbetstagarorganisationen vid sådan upphandling som avses i 39 § andra stycket har grundat sin förklaring på andra omständig- heter än som anges i 10 kap. 2 § och 15 kap. 13 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, 10 kap. 2 och 3 §§ samt 15 kap. 13 § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, eller 7 kap. 1 § lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Har arbetsgivaren med stöd av 38 § tredje stycket verkställt beslut i den fråga som förhandlingen avser, ska 39 § inte tillämpas. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2007:1095. 3 Ärendet och dess beredning I promemorian Valfrihetssystem hos Arbetsförmedlingen (Ds 2010:1) föreslås en ny lag om valfrihet hos Arbetsförmedlingen. Förslaget inne- bär att Arbetsförmedlingen får besluta att tillhandahålla valfrihetssystem för tjänster som upphandlas inom myndighetens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. tillhandahåller valfrihetssystem ska myndigheten enligt förslaget tillämpa lagen (2008:962) om valfrihets- system. Vidare föreslås i promemorian att bestämmelserna om facklig vetorätt i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ska vara tillämpliga vid ett upphandlingsförfarande enligt lagen om valfrihets- system i samma utsträckning som gäller enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr A2009/4012/A). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget i lagrådsremissen Valfrihetssystem hos . Lagrådsremissens lagförslag stämmer överens med propo- sitionens. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Regeringen delar Lagrådets uppfattning om den valda systematiken. I andra avseenden gör regeringen en annan bedömning än Lagrådet. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.16.3. 4 Lagen om valfrihetssystem 4.1Ett kontrakt enligt lagen om valfrihetssystem är en tjänstekoncession Lagen (2008:962) om valfrihetssystem trädde i kraft och gäller i den kommunala sektorn för tjänster inom hälsovård och socialtjänster. Med valfrihetssystem avses ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den leverantör som ska utföra en tjänst och som en upp- handlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. Den upphand- lande myndigheten behöver inte tillämpa samma valfrihetssystem inom alla berörda områden. Lagen om valfrihetssystem bygger på principen att den upphandlande myndigheten som huvudman för verksamheten har ansvaret för att tjänsterna tillhandahålls brukaren eller invånaren i enlighet med gällande lag. Den upphandlande myndigheten tecknar ett offentligt kontrakt med ett antal leverantörer. Kontraktet innehåller ekonomiska villkor och avser tillhandahållande av en tjänst. Den enskilde brukaren eller invånaren bestämmer därefter vilken av dessa leverantörer som ska tillhandahålla Prop. 2009/10:146 tjänsten. Det finns således ett offentligt kontrakt mellan den upphandlande myndigheten och leverantören. Bakgrunden till lagen om valfrihets- system är att förfarandet vid tilldelning av offentliga kontrakt regleras av EUF-fördraget, och rådets direktiv /18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av bygg- entreprenader, varor och tjänster1 (upphandlingsdirektivet) och lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Upphandlingsdirektivet skiljer mellan offentliga upphandlingar och tjänstekoncessioner. Upphandlings- direktivet och lagen om offentlig upphandling är inte tillämpliga på tjänstekoncessioner. Tjänstekoncessioner behöver därför inte upphandlas i enlighet med lagen om offentlig upphandling. Tjänstekoncessionerna styrs endast av de grundläggande EU-rättsliga principerna om lika- behandling, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster. Principerna är emellertid endast tillämpliga på kontrakt som i tillräcklig utsträckning hänger samman med den inre marknadens funktion. För att det ska vara fråga om en tjänstekoncession måste det offentliga kontraktet i grunden vara av samma typ som ett traditionellt tjänste- kontrakt, dvs. en eller flera leverantörer ska mot ersättning åta sig att utföra tjänster för den upphandlande myndighetens räkning. Dessutom krävs, för att kontraktet ska vara en tjänstekoncession, att ersättningen för tjänsternas utförande, till skillnad från vad som gäller vid offentliga kontrakt, utgörs antingen av endast rätten att utnyttja tjänsten eller av dels en sådan rätt, dels betalning. Den del av ersättningen som består i en rätt att utnyttja tjänsten kommersiellt ska vara så omfattande att den eko- nomiska risken övergår från den upphandlande myndigheten till leverantören/koncessionshavaren. Övergången av den ekonomiska risken utgör en avgörande skillnad mellan en koncession och ett offentligt upp- handlingskontrakt. Vid offentliga upphandlingskontrakt bär leverantören en risk för att investeringar och driftskostnader överstiger den avtalade ersättningen för kontraktets fullgörande, men inte risken för att inkomsterna kopplade till rätten att utnyttja tjänsten inte förslår. I propositionen Lag om valfrihetssystem gjorde regeringen bedöm- ningen att kontrakt om valfrihetssystem enligt lagen får anses utgöra en tjänstekoncession (prop. 2008/09:29 s. 56 f.). Enligt regeringens mening stod det klart att det är utföraren av tjänster inom ramen för ett valfrihets- system som står den ekonomiska risken. Tjänsteleverantörens inkomster är beroende av att leverantören lyckas få exempelvis äldre till sitt äldre- boende eller patienter till sin praktik. Att betalning inte sker från tredje man, brukaren, utan ersättningen i huvudsak härrör från den upphand- lande myndigheten, medförde ingen annan bedömning vad gäller tjänste- koncession. Regeringen anförde vidare att frågan om betalning direkt från slutanvändaren krävs för att det ska vara fråga om en koncession inte har varit föremål för prövning. Vilken bedömning EU- domstolen kan komma till går inte att säkert förutsäga. Att det kan vara en tjänstekoncession även när betalning inte kommer direkt från tredje man, men förutsatt att leverantören bär risken, har kommis- 1 EUT L 134, 30.4.2004, s. 114 (Celex 32004L0018). sionen gett uttryck för i sitt förberedande lagstiftningsarbete (Discussion Prop. 2009/10:146 document: issues of a possible initiative on concessions, CC/2007/17, ) inför ett möjligt förslag till ett nytt koncessionsdirektiv. Att kommissionen anser att betalningen inte behöver komma direkt från tredje man framkommer också av tolknings- meddelandet om koncessioner (kommissionens tolkningsmeddelande om koncessioner enligt EG-rätten, EGT C 121, 29.04.2000, not 13). I propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60) utvecklar regeringen sin bedömning mot bakgrund av två meddelade domar från (mål C-300/07 Hans & , Orthopädie Schuhtechnik mot AOK Rheinland/och mål C206/08 Wasser- und Abwasserzweckverband und Landkreisgemeinden (WAZV ) mot Eurawasser Aufbereitungs- und Entsorgungsgesellschaft mbH). Domarna är av intresse när det gäller den närmare gränsdragningen mellan begreppen tjänstekoncession och ramavtal. Regeringen gör i propositionen bedömningen att valfrihets- system med etableringslotsar som Arbetsförmedlingen föreslås tillhanda- hålla enligt lagen om valfrihetssystem uppfyller villkoren för att det ska anses vara en tjänstekoncession (se prop. 2009/10:60 s. 86 f.). Lagen om offentlig upphandling gäller, som framgått, i princip inte för tjänstekoncessioner (1 kap. 2 § femte stycket). Däremot är lagen i begränsad utsträckning tillämplig på offentlig upphandling av sådana s.k. B-tjänster som lagen om valfrihetssystem omfattar (1 kap. 2 § andra stycket). Den upphandlande myndigheten kan välja att besluta att tillämpa ett valfrihetssystem eller att upphandla de aktuella tjänsterna enligt de för offentlig upphandling av B-tjänster tillämpliga bestämmel- serna i lagen om offentlig upphandling (15 och 16 kap.). Lagen om valfrihetssystem kan bara tillämpas inom den kommunala sektorn, av kommunala myndigheter och beslutande församlingar i kommuner och landsting samt vissa offentligt styrda organ som finansie- ras kommunalt eller på annat sätt står under kontroll (2 kap. 5 och 7 §§). Statliga myndigheter kan inte tillämpa lagen. Lagen kan bara tillämpas för sådana tjänster inom hälsovård och socialtjänster som är upptagna som B-tjänster i kategori 25 i bilaga 3 till lagen om offentlig upphandling. Det kan t.ex. gälla äldreomsorg, social omsorg för handikappade, barnmorsketjänster, tjänster utförda av all- mänpraktiserande läkare och tjänster för dagcenter. Barn- och ungdoms- omsorgen är dock undantagen från lagen om valfrihetssystem, eftersom valfrihetssystemen inom dessa områden regleras på annat sätt, genom skollagstiftningen. I 5 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) föreskrivs att lagen om val- frihetssystem ska tillämpas när ett landsting har beslutat att införa ett vårdvalssystem. Grundläggande principer för valfrihetssystem I lagen om valfrihetssystem slås det uttryckligen fast att de grund- läggande gemenskapsrättsliga principerna ska gälla (1 kap. 2 §). Den upphandlande myndigheten ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Den upphandlande myndigheten ska också iaktta principerna om öppenhet, ömsesidigt erkännande och proportio- nalitet när den tillämpar valfrihetssystem. Vid kommunikation med elektroniska medel ska medlen vara icke-diskriminerande, tillgängliga och möjliga att använda tillsammans med sådan maskin- och program- vara som i allmänhet används (6 kap. 1 §). Förvaltningslagen (1986:223) ska inte tillämpas vid handläggningen av ärenden enligt lagen om valfrihetssystem (1 kap. 3 §). 4.4Löpande annonsering på en nationell webbplats En upphandlande myndighet som beslutat att inrätta eller förändra ett valfrihetssystem ska löpande annonsera på en för ändamålet upprättad nationell webbplats (3 kap.), <www.valfrihetswebben.se>. Kammar- kollegiet ansvarar för driften av webbplatsen. Annonsen och för- frågningsunderlaget ska finnas tillgängligt på webbplatsen. Den löpande annonseringen innebär att den upphandlande myndigheten genom annonsen fortlöpande begär in ansökningar från leverantörer. Den upphandlande myndigheten ska i ett förfrågningsunderlag ange de villkor som leverantören ska uppfylla för att bli godkänd (4 kap.). Av förfrågningsunderlaget ska den ekonomiska ersättningen till leverantören framgå. Ersättningen i ett valfrihetssystem ska vara enhetlig för de leverantörer som utför samma tjänst. Den totala ersättning som leveran- tören får beror på hur många brukare som väljer leverantören som ut- förare och utförd mängd. Den upphandlande myndigheten har möjlighet att i förfrågnings- underlaget ange särskilda kontraktsvillkor i form av särskilda sociala, miljömässiga och andra villkor för hur kontraktet ska fullgöras. Det kan t.ex. röra sig om skyldighet för leverantören att ta uppdrag eller att ta emot alla som väljer leverantören och om skyldighet att medverka vid uppföljning av verksamheten. Av förfrågningsunderlaget ska den upphandlande myndighetens hand- läggningstid av en ansökan framgå. I annonsen eller förfrågningsunderlaget ska det anges hur ansökan ska ges in. 4.6Rätt att ansöka och uteslutning av sökande Alla leverantörer som önskar delta i ett valfrihetssystem har rätt att ansöka (5 kap.). Även grupper av leverantörer, oavsett juridisk form, har rätt att lämna in en ansökan. När kontrakt ska tecknas kan den upphand- Prop. 2009/10:146 lande myndigheten dock begära att gruppen ska ha en viss juridisk form. Det finns vidare bestämmelser om en sökandes möjlighet att åberopa andra företags kapacitet. Den upphandlande myndigheten får medge att den sökande rättar felskrivningar eller andra uppenbara fel (6 kap. 2 §). Den upphandlande myndigheten får begära att en ansökan förtydligas eller kompletteras. För bedömningen av när en handling ska anses inkommen till den upp- handlande myndigheten gäller vad som sägs i 10 § förvaltningslagen. Bestämmelserna i 5 kap. 1 och 2 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om inkommande handlingar tillämpas när en ansökan om deltagande i valfrihetssystem kommer in till den upphandlande myndig- heten. Det innebär att en ansökan öppnas och diarieförs så snart den kommit in till myndigheten. Bestämmelserna om s.k. anbudssekretess i 19 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen gäller inte vid ett ansökningsförfarande enligt lagen om valfrihetssystem. I lagen om valfrihetssystem regleras under vilka omständigheter den upphandlande myndigheten får utesluta en sökande från att delta i val- frihetssystem (7 kap.). Dessa omständigheter är främst hänförliga till den sökandes ekonomiska problem och brott när det gäller yrkesutövningen. 4.7Godkännande av de sökande Samtliga sökande som uppfyller kraven i förfrågningsunderlaget och som inte uteslutits ska godkännas av den upphandlande myndigheten (8 kap.). Den upphandlande myndigheten ska underrätta en sökande om beslutet att godkänna eller inte godkänna den sökande och skälen för beslutet. Den upphandlande myndigheten ska utan dröjsmål teckna kontrakt med samtliga leverantörer som godkänts. En underrättelse ska lämnas om den upphandlande myndigheten beslutar att avbryta införan- det av ett valfrihetssystem. Om den sökande inte har godkänts som leverantör, ska upplysningar lämnas om hur man ansöker om rättelse. 4.8 Information till enskilda och ickevalsalternativ Den upphandlande myndigheten ska till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med (9 kap. 1 §). Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och Avsikten är att den upphandlande myndigheten ska stödja, underlätta för och uppmuntra den enskilde att välja leverantör i ett valfrihetssystem. För den enskilde som inte väljer leverantör ska den upphandlande myn- digheten tillhandahålla ett ickevalsalternativ (9 kap. 2 §). lande myndigheten kan då tillhandahålla den aktuella tjänsten i egen regi, men det finns ingen skyldighet att göra det. heten kan i detta fall bestämma vilken leverantör som ska vara ickevals- Det är dock viktigt att ickevalsalternativet är konkurrens- neutralt mellan de leverantörer som tecknat avtal med den upphandlande För att ett valfrihetssystem ska fungera ändamålsenligt är det viktigt att den enskilde utvärderar sitt val och väljer eller byter leverantör i enlighet med sina preferenser utifrån den information som finns. I den upphand- lande myndighetens skyldighet att tillhandahålla information ingår också att ge information om villkor för omval och hur omvalet går till, t.ex. uppsägningstider och vart den enskilde ska vända sig för att göra ett omval. Villkor för omval bör anges i förfrågningsunderlaget. Myndighe- ten bör genom hjälp och stöd bistå den enskilde vid omval. I lagen om valfrihetssystem finns det också bestämmelser om rättsmedel (10 kap.). En leverantör som gör gällande att en upphandlande myndig- het brutit mot en bestämmelse i lagen får ansöka om rättelse hos allmän förvaltningsdomstol. Endast den som ansökt om att delta i ett valfrihets- system får ansöka om rättelse av den upphandlande myndighetens beslut att inte godkänna den sökande. En sådan ansökan ska ha kommit in från det att myndigheten lämnat underrättelse om beslutet. Ansökan om rättelse ska ges in skriftligen. Ansökan om rättelse ges in hos den förvaltningsrätt i vars domkrets den upphandlande myndigheten har sin hemvist. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammar- rätten. Om den upphandlande myndigheten brutit mot någon bestäm- melse i lagen och detta medfört att leverantören lidit eller kan komma att lida skada, ska rätten besluta om att den upphandlande myndigheten ska vidta rättelse. En sökande kan begära skadestånd i allmän domstol om den upphand- lande myndigheten inte följt bestämmelserna i lagen om valfrihetssystem (10 kap. 5 §). Talan om skadestånd på grund av beslut att inte godkänna den sökande som leverantör enligt lagen ska väckas från det att den upphandlande myndigheten fattat beslutet. Bestämmelserna om rättelse och skadestånd gäller inte beslut om in- formation och ickevalsalternativ (10 kap. 6 §). har tillsyn över valfrihetssystemen enligt lagen om valfrihetssystem. Verket får inhämta de upplysningar som är nödvändiga för tillsynen från de upphandlande myndigheterna. Upplysningarna ska i första hand inhämtas genom ett skriftligt förfarande. Om det på grund av materialets omfång, brådska eller något annat förhållande är lämpligare, får upplysningarna i stället inhämtas genom besök hos den upphandlande myndigheten eller muntligen. Den upphandlande myndigheten är skyldig att tillhandahålla de upplysningar som tillsynsmyndigheten begär. Etableringslotsar och valfrihetssystem för överlämnade regeringen till proposi- Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60). I propositionen föreslås bl.a. Prop. 2009/10:146 en ny lag om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare.