prop · GY031d5 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen verkar för att skall vara pådrivande när det gäller utvecklingen av den Europeiska Unionen som global aktör. Det är angeläget att EU genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som och världen står 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 avser att aktivt bidra till såväl den konceptuella som operativa utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. starka stöd till FN är ett centralt element i svensk utrikespolitik. Regeringen eftersträvar en tydlig svensk röst i FN när det gäller såväl policyskapande som direkta insatser i fält. kommer att fortsätta att bidra till arbetet för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamhet. fortsätter även att aktivt delta i reformprocesser för att på så sätt bidra till att stärka det kollektiva säkerhetssystemet och göra FN rustat för att ta sig an de globala utmaningarna. innehade ordförandeskapet för inom ramen för FN:s fredsbyggande kommission. Mot bakgrund av erfarenheterna från detta ordförandeskap och som största givare till FN:s fredsbyggande fond (PBF) kommer fortsatt aktivt verka för att göra FN:s fredsbyggandearkitektur till ett effektivt verktyg för att överbrygga glappet mellan akuta krishanteringsinsatser och mer långsiktigt utvecklingsarbete. kommer även fortsatt att verka för att stärka FN:s medlingskapacitet inte minst genom utbildningsinsatser. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt uppföljningen av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet inkluderande kampen mot det sexuella våldet i konflikt. Efter en inledande institutionsuppbyggande fas i FN:s nya råd för mänskliga rättigheter () är prioriteten att bidra till att rådet ska leva upp till sitt mandat att granska efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna och stödja förbättrad respekt för de mänskliga rättigheterna. kommer att verka för att rådet, inklusive dess mekanism för universell granskning där bl.a. granskats , blir ett trovärdigt och effektivt instrument i det globala arbetet för de mänskliga rättigheterna. För att rådet ska vara relevant måste dess medlemmar leva upp till kriterierna för medlemskap när det gäller respekten för mänskliga rättigheter. Det är viktigt att rådet behandlar övergrepp inom länder på ett sätt som leder till verklig förbättring och implementering. Det internationella samfundet måste kunna svara på nya tematiska utmaningar, såsom i värnandet av hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i användandet av internet och andra nya kommunikationstekniker. vill vidare stärka integreringen av de mänskliga rättigheterna i det bredare FN-arbetet, inklusive i generalförsamlingen, fredsfrämjande insatser samt i FN:s fonder och program. fortsätter att driva ett stärkt jämställdhetsfokus i FN, genom etablerandet av den nya organisationen. kommer att fortsätta att arbeta aktivt för att stärka FN:s kapacitet och verksamhet på det humanitära området. kommer också att stödja FN i dess ansträngningar för att samordna hela FN-systemets rättsstatsfrämjande verksamheter (fördelade över många FN- organ). Vidare kommer ge fortsatt stöd till de internationella domstolarna, inklusive den (), och andra insatser för att motverka straffriheten för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. FN:s fredsfrämjande insatser har ökat dramatiskt . De nya multifunktionella operationerna som FN beslutat om är omfattande och kräver bidrag från medlemsstaterna. Svensk medverkan i, och finansiering av, FN-beslutade insatser för fred och fredsbyggande kommer att vara en angelägen uppgift även . Kostnaderna för denna verksamhet förutses öka ytterligare . med sin vidsträckta medlemskrets, flexibla struktur och brett definierade syn på säkerhet, är ett viktigt forum för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det s.k. i visade både på organisationens fortsatta relevans och dess begränsningar. Diskussionen om europeisk säkerhet hör hemma inom där det breda säkerhetsbegreppet, efterlevandet av gjorda åtaganden och den transatlantiska länken är viktiga delar. kommer att fortsätta verka för att stärka unika fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll i regionen. Inte minst arbetet med demokratistärkande, inklusive valövervakning, inom så kallade mänskliga dimension, är grundläggande aspekter av verksamheten. Stödet till institutioner, kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), medierepresentanten () samt den särskilda representanten för bekämpning av människohandel, är centralt. kommer likaså att fortsätta stödja operativa fältnärvaro genom de olika fältkontoren. Mandaten för olika fältmissioner ska även framgent formuleras utifrån situationen i varje enskilt land med särskild inriktning på demokrati- och institutionsbyggande, inkl. ansvar för genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. ökande verksamhet i bl.a. och södra samt utvecklingen av organisationens polisverksamhet ställer krav på svensk medverkan och resurser. Miljö och säkerhet ägnas ökad uppmärksamhet i , vilket välkomnar. har en central roll i det europeiska samarbetet om mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokrati. Organisationen består av 47 medlemsländer. struktur gör att organisationen har breda kontaktytor i med flera departement, myndigheter och det civila samhället. , som senast var ordförande i ministerkommittén, prioriterar kärnområden varvid och dess tillämpning genom främst är särskilt angeläget. genomgår en reformprocess syftande till att inrikta arbetet i högre grad på kärnområdena samt att göra organisationen mer effektiv och transparent. Reformer i den överbelastade har intensifierats efter då det s.k. protokoll 14 trädde i kraft. Samordning inom det europeiska samarbetet är av stor vikt särskilt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 med EU, som finansierar en stor del av fältverksamheten, samt med och FN. ska fortsatt utnyttja som kunskapsorganisation och som forum för policydialog, särskilt när det gäller globaliseringsfrågor. Arbetet fokuseras på kärnområdena ekonomisk politik, handelspolitik, näringspolitik, utvecklingspolitik, miljöpolitik, utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Samstämmighet i utvecklingspolitiken, frågor rörande hållbar utveckling och klimatförändringar, är också frågor som ges hög prioritet liksom medlemskapsförhandlingarna med . övertog för en tvåårsperiod ordförandeskapet i . Under det svenska ordförandeskapet läggs fokus på bl.a. miljö-, energi-, råvaru-, och transportområdena. Det reguljära miljöministermötet kommer att genomföras mot slutet av den svenska ordförandeskapsperioden. Stor uppmärksamhet kommer också att riktas mot hur övriga för samarbetet traditionella frågor, t.ex. på det sociala och kulturella området, ska drivas vidare. har förberedelserna inför ordförandeskap i 2011-2013 påbörjats. Fokus kommer att ligga på att stärka det regionala cirkumpolära samarbetet kring den politiska och ekonomiska utvecklingen i mot bakgrund av effekterna av de omfattande klimatförändringar som redan märks tydligt där, och andra miljöhot. samarbete med Nato sker på den militära alliansfrihetens grund. Samarbetet baseras på medlemskapet i Europeiska Partnerskapet (EAPR) och Partnerskapet för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 fred (PFF) och omfattar också relationen mellan EU och Nato. Deltagande i Nato-ledda fredsfrämjande insatser utgör en central del i relation med Nato. samverkan med Nato är ett viktigt medel för att bidra till internationell fred och säkerhet, särskilt genom deltagande i Nato-ledda fredsfrämjande insatser. 2.6.5Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Forskning och andra insatser rörande utrikes- och säkerhetspolitik är av vikt. Detta stärker generellt möjligheterna och förmågan att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Det bidrar också till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Kvalificerad forskning ägnas också åt den säkerhetspolitiska utvecklingen liksom åt de förändringar som EU genomgår. () fortsätter att spela en viktig roll för att öka kunskapen och främja intresset för internationella frågor. UI är också ett viktigt föra forskning och debatt kring utrikespolitiska och internationella frågor framåt. internationella fredsforskningsinstitut () spelar samma betydelsefulla roll också utanför gränser genom sin forskning, sina publikationer och sin utåtriktade verksamhet. Detta gäller inte minst frågor om nedrustning och icke-spridning, men även andra aktuella frågor på det säkerhets- och utrikespolitiska området. Forskningen om massförstörelsevapen vid () gör det möjligt för FOI att lämna tekniskt stöd till regeringen i nedrustnings- och ickespridningsfrågor. Den kompetens som finns samlad på FOI och det tekniska stöd som lämnas är av stort värde för regeringens möjligheter att bedriva en aktiv politik på området. Forskningsverksamheten vid spelar en betydelsefull roll när det gäller djupare kunskap om fredsfrämjande arbete. Utvecklingen av den ackumulerade kunskapen kring såväl militär som civil krishantering kommer att vara värdefull. Gemensamma värderingar och en kulturell, språklig och geografisk närhet utgör grunden för det nordiska samarbetet. Samarbetet inom och i närområdet är prioriterat av den liksom viljan att stärka samarbetet i . Ett starkare och mer fokuserat samarbete stärker och möjligheter i en globaliserad värld. Globaliseringen har sedan statsministrarnas sommarmöte i , 2007 varit en övergripande prioritering för det nordiska regeringssamarbetet. Inriktningen på ett kunnigare, synligare och mer välmående har stärkt både de nordiska länderna och regionen som helhet, men behöver följas upp med nya initiativ och höjda ambitioner. De senaste årens framgångsrika arbete med att ta bort gränshinder kommer även fortsättningsvis ha hög prioritet från svensk sida. Ökad mobilitet i är ett genomgående tema i det nordiska samarbetet och ansträngningar för att undanröja och förhindra gränshinder sker parallellt på flera nivåer. För näringslivet har det blivit enklare att starta företag och rekrytera arbetskraft över gränserna. Medborgarnas krav på att kunna flytta, studera och arbeta med god social trygghet och tillgång till bland annat de sociala trygghetssystemen, ökar kontinuerligt. Det är mycket positivt för att rörligheten ökar. Detta ställer stora krav på samverkan mellan de nordiska länderna för att underlätta för medborgarna att röra sig över nationsgränserna. Åtgärder krävs även för att undvika att nya gränshinder uppstår. Fortsatta insatser krävs för att säkerställa de skandinaviska språkens centrala roll i det nordiska samarbetet. Det nordiska samarbetet kommer att ha en betydelsefull roll i genomförandet av genom bidrag med expertkunnande inom ett flertal sakområden. Ambitionen är även att i andra sammanhang fortsatt verka för att stärka i EU och EU i . Nordiska ministerrådets samarbete med länder och organisationer i närområde fortsätter att utvecklas och stärkas. med , och samt med nordvästra vägleds av riktlinjer som fokuserar på att utveckla samarbetet inom områden där länderna har ett gemensamt intresse. Det bör övervägas om formerna för fortsatt samverkan med de tre baltiska länderna och med nordvästra kan utvecklas för att säkerställa största möjliga mervärde i samarbetet. En strategi för samarbetet med har antagits och ytterligare utökad samverkan övervägs. I samarbetet med den arktiska regionen är målet bland annat att bidra till att utveckla och förbättra livskvaliteten för ursprungsbefolkningen samt öka insatserna för att motverka klimatförändringarna i . innehar det tvååriga ordförandeskapet i och kommer även att överta det tvååriga ordförandeskapet i . Med utgångspunkt i den tidigare norske utrikes- och försvarsministern rapport om säkerhets- och försvarssamarbete i , samordnar bland annat arbetet med att konkretisera hur samverkan mellan de nordiska ländernas ambassader kan utvecklas framöver. verksamhet är värdefull och fyller en viktig funktion då det gäller att sprida information om och stärka det nordiska samarbetets folkliga förankring. Föreningen är också en viktig samarbetspartner i genomförandet av samnordiska aktiviteter och program. Det författningsstyrda konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens prioriterade mål är bl.a. att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i som råkar i nöd vid besök utomlands. Beredskap måste även finnas för att hantera större kriser och katastrofer utomlands som drabbar svenska medborgare och i förekommande fall, svenska medborgares utländska familjemedlemmar, i bosatta utlänningar, nordiska medborgare och EU- medborgare. I detta ingår samverkan med svenska myndigheter. Regeringens proposition (2009/10:98) Lagen om konsulära katastrofinsatser överlämnades i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Lagen antogs av och har trätt i kraft . Lagen reglerar vilket ansvar svenska staten har för att hjälpa svenskar. Utgångspunkten är att resenären har ett ansvar vid resa utomlands. Statens ansvar är att ha en organisation och en beredskap för att kunna gripa in och stötta enskilda vid kris- eller katastrofsituationer utomlands då många människor med anknytning till drabbas. Den enskilde resenären blir, om statens skulle ingripa, skyldig att ersätta statens kostnader som uppstått när han eller hon transporterats eller fått hälso- och sjukvård. Sverigefrämjandet, som inkluderar Sverigeinformationen, handels- och investeringsfrämjandet och Sverigeprofilering till stöd för främjandet, tillhör utrikesförvaltningens huvuduppgifter. Syftet med det allmänna Sverigefrämjandet är att synliggöra , de värden landet står för och de möjligheter det erbjuder. ska uppfattas som ett utvecklingsinriktat land på människors och miljöns villkor. Målet är att bidra till ökad kunskap, intresse och förtroende för i utlandet och därmed bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. Se även under utgiftsområde 24 Näringsliv, Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Svenska institutets (SI) verksamhet bedrivs inom ramen för offentlig diplomati att förstå, informera, påverka och bygga upp relationer med kultur-, samhälls- och näringsliv, med studenter och forskare och med allmänheten i andra länder. Genom strategisk kommunikation och relationsskapande verksamhet ska kännedomen om och förtroendet för öka, internationella nätverk etableras och en positiv miljö skapas för förverkligande av svenska internationella målsättningar. Institutets uppdrag spänner över utrikespolitik, utvecklings- och reformsamarbete samt utbildningspolitik. SI har uppdrag från fem departement och verksamheten berör sektorer som kultur och samhälle, utbildning och forskning, näringsliv och innovation, samt demokrati och global utveckling. och de svenska utlandsmyndigheterna främjar tillsammans med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 övriga berörda organisationer kontakterna mellan utländska och svenska företrädare för samhällsliv, näringsliv, kultur och forskning. kommer SI att genomföra aktiviteter, såväl basverksamhet som vissa riktade insatser, i syfte att främja svenska intressen i omvärlden, öka kunskapen om i utlandet och utbytet med andra länder inom olika områden. SI:s verksamhet är central för att bygga upp relationer mellan och andra länder inom strategiska områden. Medel för samarbete inom har avsatts . har mycket förändrats. En viktig händelse är bl.a. att EU har fattat beslut om en strategi för , vilket skedde under svenskt ordförandeskap . har låtit göra en översyn för att ta fram förslag på hur dessa medel kan användas mer effektivt för samarbete inom samt hur detta samarbete bäst bör genomföras. Förslaget kommer att beredas och resultatet kan påverka framför allt verksamheten inom Sidas Östersjöteam samt Svenska institutets Visbyprogram och Ledarskapsprogram. Sidas samarbete med på miljöområdet kommer att fortsätta på samma nivå som 2010 med främst vattenreningsprojekt med fokus på /län och . Andra insatser avser bl.a. Komi och Archangelsk. Sidas stöd till mänskliga rättigheter och demokrati i avses öka betydligt . Regeringen har beslutat om en strategi för samarbetet. Demokratisamarbetet ska huvudsakligen, men inte uteslutande, genomföras i nordvästra och i första hand genomföras inom media, jämställdhet och partinära samarbete. Stöd till mänskliga rättigheter kan även lämnas till insatser i norra . Verksamheter inom Östersjöstaternas råd som särskilt prioriterar är arbetet mot människohandel i och en utbildningsinsats till stöd för reformeringen av undervisningen vid två ryska högskolor i . är också drivande i utvecklingen av olika partnerskap och andra samarbeten inom ramen för Nordliga dimensionen. 2.7.11:1 Avgifter till internationella organisationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35), och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera vissa obligatoriska avgifter som är folkrättsligt bundet att betala via sitt medlemskap i bl.a. följande organisationer: (), , (), och och utveckling (). medlemskap i den Europeiska unionen innebär också ett åtagande att bidra till vissa kostnader inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutakursfluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Medel för detta ändamål fanns till och med under anslaget 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer. Den nya hantering av valutakursförändringar rörande avgifter till internationella organisationer som regeringen tillämpar har i detta fall medfört att ett nytt anslag skapats. Det tidigare anslaget blir ett äldreanslag. Kostnader för ordförandeskap i Arktiska Rådet 2011-2013 belastar anslaget. Stödet till de organisationer är medlem i är centralt i svensk utrikespolitik. Regeringen föreslår att 1 anvisas för anslaget . Tabell 2.5 Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:1 Avgifter till internationella organisationer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2.7.21:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35), och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 137 843 tkr prisnivå. 3Motsvarar 137 844 tkr prisnivå. 4Motsvarar 137 652 tkr prisnivå. Anslaget gör det möjligt att stödja konkreta freds- och säkerhetsfrämjande insatser inom ramen för FN, EU, , , eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ eller arrangemang. Anslaget gör det även möjligt att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ställa militärobservatörer, poliser, domare, åklagare och kriminalvårdspersonal samt experter inom missionsstöd och andra experter till förfogande för deltagande i fredsbevarande och annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Insatsernas karaktär varierar och kan innefatta bl.a. medling, rådgivning, förhandlingsstöd, övervakningsverksamhet, utbildningsinsatser, förtroendeskapande åtgärder, säkerhetssektorreformer, skydd av mänskliga rättigheter, stärkande av rättsstaten, insatser för att stödja kvinnors deltagande i fredsfrämjande och återuppbyggnad, stöd till humanitär verksamhet och sanktionsövervakning. Anslaget används även för särskilda insatser såsom stöd till studier, seminarier, konferenser och andra projekt inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. Stöd ges vidare till såväl svenska som utländska enskilda organisationer och institutioner som verkar inom dessa områden, liksom inom folkrätt och mänskliga rättigheter. Därutöver ges även stöd till rent bilaterala insatser för fredsprocesser. medverkan i militära internationella fredsfrämjande förbandsinsatser finansieras genom anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, finansieras freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser av civil karaktär i utvecklingsländer. kommer även fortsättningsvis delta brett i konkreta freds- och säkerhetsfrämjande insatser samt även ge prioritet till stöd och deltagande i andra freds- och säkerhetsfrämjande insatser såsom medlingsinsatser, rådgivning, förhandlingsstöd, utbildningsinsatser, förtroendeskapande åtgärder, säkerhetssektorreformer m.m. Utöver detta kommer det inom anslaget även fortsättningsvis att vara viktigt att genomföra strategiska insatser som har som mål att främja långsiktig utveckling och hållbar fred. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.7 Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneförändring .Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget . Tabell 2,9 Härledning av anslagsnivån 2011-2014, för 1:3 Nordiskt samarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35), och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Under anslaget anvisas medel för olika ändamål som anknyter till nordiskt samarbete. Medel under anslaget används till kostnader för deltagande i samarbete inom ramen för (samarbetsministrarna) och () m.fl. nordiska samarbetsorgan samt till visst övrigt nordiskt bilateralt och multilateralt samarbete. Från anslaget utbetalas även medel till . Bidraget används till allmänna verksamhet, för informationsverksamhet och kultur- och utbildningsinsatser. Därutöver används medel under anslaget för att främja andra nordiska samarbetsprojekt däribland gränsregionalt samarbete. 2.7.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35), och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används huvudsakligen för konsulärt ekonomiskt bistånd samt den s.k. barnfonden. Verksamheten är författningsreglerad och efterfrågestyrd. Det konsulära biståndet omfattar tillfälligt ekonomiskt bistånd i form av lån till nödställda svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i avseende kostnader i samband med hemresa vid t.ex. allvarlig sjukdom, olyckor och dödsfall liksom bistånd åt brottsoffer och visst rättsskydd i särskilda fall. Anslaget belastas vidare av kostnader för evakuering av svenska medborgare, och i förekommande fall, svenska medborgares utländska familjemedlemmar, i bosatta utlänningar, nordiska medborgare och EU-medborgare i samband med krissituationer (jfr. lagen om konsulära katastrofinsatser). Även kostnader i samband med terrorattacker och naturkatastrofer utomlands när svenska intressen drabbas belastar anslaget.