prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Som ovan nämnts finns det flera undantag från förbudet att medföra och använda metallsökare och får lämna tillstånd om skäl därtill föreligger (2 kap. 20 § andra stycket kulturminneslagen). Av förarbetena till kulturminneslagen framgår att undantag bör medges utan onödig restriktivitet såväl för yrkesmässigt bruk som för utövande av fritidsintressen (1990/91 :KrU30 s 7). Exempel på fall där dispens från förbudet att använda metallsökare kan bli aktuellt är mineralprospektering och när personer önskar göra begränsade undersökningar i samarbete med de arkeologiska organen. Företag och organisationer som har behov av metallsökare i sin verksamhet kan även i andra fall medges undantag från förbudet. Genom dispensmöjligheten kan även medge att en jordbrukare får använda metallsökare på sin mark. 1990/91:123 s 15). En tillståndsansökan godtas om det med fog kan förutsättas att sökandens förhållanden och övriga omständigheter ger betryggande garantier mot missbruk av tillståndet. Länsstyrelserna har en generös inställning till att ge tillstånd till användningen av metallsökare. En sökande som får avslag på en tillståndsansökan kan överklaga beslut till allmän förvaltningsdomstol (2 kap. 24 § kulturminneslagen). Med tanke på den rika förekomsten av välbevarade fornlämningar, allemansrätten och den risk för brott som detta i förening innebär är det dock av största vikt att genom ett prövningsförfarande har möjlighet att ha kontroll över användningen. Sammanfattningsvis anser regeringen att bestämmelserna i kulturminneslagen om förbud mot användning av metallsökare är nödvändiga för att, i enlighet med artikel 30 EG, skydda nationella skatter av arkeologiskt och historiskt värde. Bestämmelserna går inte utöver vad som krävs för att uppnå detta mål. Möjligheterna att få dispens är stora. 2009/10:150 Bilaga 2 säkerhet för personalen i tunnelbana och pendel- tågstrafik (ärendenummer /4819) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att ett nytt klagomål inkommit angående pendeltågstrafiken i och att det förelåg brister i arbetsmiljölagen som drabbar arbetstagarna. skulle återigen ha avslutat ett ärende utan åtgärd på grund av att pendeltågstrafiken överlåtits från till Stockholmståg KB. De svenska arbetstagarna uppgavs på grund av dessa brister fortfarande berövas rätten att bibehålla sanktioner avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i samband med företagsöverlåtelser. svarade att förlorade upp- handlingen av pendeltågstrafiken till Stockholmståg KB . pågående tillsynsärende mot om bristfälliga uppställningsplatser för pendeltågen förföll i samband därmed. fann inte skäl att öppna ett nytt tillsynsärende mot Stockholmståg KB då verksamheten övergick. Inga ytterligare tillsynsåtgärder bedömdes nödvändiga mot det nya företaget för att få till stånd förbättringarna i arbetsmiljön. Regeringen klargjorde att den svenska lagen inte innebär några hinder mot att , när en verksamhet har bytt innehavare, snabbt upprepar tidigare ställda krav genom ett nytt föreläggande mot den nya innehavaren av verksamheten. Om det bedöms nödvändigt kan krav dessutom meddelas med omedelbar verkan, som inte automatiskt skjuts upp vid ett eventuellt överklagande. I de två av kommissionen påpekade fallen ansåg dock , av olika skäl, att de uppställda kraven mot tidigare innehavare inte behövde upprepas mot de nya innehavarna för att garantera säkerheten för arbetstagarna. Kommissionen anförde följande i en kompletterande formell underrättelse . Ett föreläggande som utfärdats mot en juridisk person som byter identitet av organisatoriska skäl förfaller enligt svensk rätt automatiskt, vilket kan leda till att åtgärder som syftar till att skydda arbetstagarnas säkerhet i enlighet med unionens arbetsmiljölagstiftning kan komma att fördröjas. När det gäller det företag som skötte driften av visar fakta att mellan (den dag då företagets huvudskyddsombud stoppade allt arbete vid ändstationerna för ensamarbetare efter ett angrepp med batong) och (den dag då det andra föreläggandet meddelades) hade inga förebyggande åtgärder eller skyddsåtgärder vidtagits mot den påtalade risken (våld). Avsaknaden av åtgärder för att förbättra risksituationen för arbetstagarna kan inte tillskrivas (), som med stöd av 7 kap. 1 och 7 §§ arbetsmiljölagen (AML) gjorde inspektioner och meddelade sanktioner , utan den svenska lagstiftningen, enligt vilken ett föreläggande mot en juridisk person förfaller, om denne som i detta fall byter identitet av organisatoriska skäl. Utredningen noterar att om förbud eller förelägganden meddelade av AMV har överklagats till regeringen, träder beslutet inte i kraft förrän regeringen i egenskap av överinstans har fattat sitt beslut, vilket ibland kan ta . Det finns inga bestämmelser som garanterar att arbetstagarna inte hamnar i ett juridiskt vakuum i väntan på att AMV meddelar ett nytt föreläggande. svarade i huvudsak följande . Det finns i en rad regler och mekanismer som på olika sätt säkerställer att arbetsgivare, arbetstagare och arbetstagarrepresentanter omfattas av lagar och andra författning så att arbetsmiljörätten kan genomdrivas i praktiken samt att det säkerställs en effektiv tillsyn och kontroll. Det finns regler och sanktionsmekanismer som är oberoende av ingripanden i enskilda fall. Vad gäller tillsynen i enskilda fall måste rättssäkerheten tillgodoses med kommunicering och överklagandemöjligheter. Kommuniceringen kan dock ske snabbt och i brådskande fall underlåtas. Vad gäller överklaganden finns det möjlighet att låta de angripna besluten gälla när så krävs. När en verksamhet överlåts från en arbetsgivare till en annan måste det beslutas om ett nytt föreläggande. har valt att inte ändra detta eftersom problemen inte tycks vara så stora och eftersom det annars skulle krävas komplicerade lösningar. Handläggningstiden i det aktuella Connex-ärendet berodde på om- ständligheterna i det enskilda fallet. Rätten till flyttningsbidrag i (ärendenummer /4003) Kommissionen skickade en formell underrättelse till på grund av att s.k. flyttningsbidrag endast beviljas för anställningar i . Kommissionen anser att detta är en otillåten begränsning enligt artikel 39 EG då systemet utgör ett hinder för den fria rörligheten. Flyttningsbidrag kan enligt förordning (1999:594) om flyttningsbidrag beviljas arbetslösa i form av respenning eller pendlingsstöd. Syftet med bidraget är att få en ökad rörlighet bland arbetslösa. Respenning beviljas arbetslösa som söker arbete på annan ort och utgår för kostnader i samband med anställningsintervjuer (ersättning för resa och logi) och efter erhållet arbete för flyttkostnader (ersättning för bohagstransport). Pendlingsstöd beviljas personer som erhållit arbete utanför normalt pendlingsavstånd. Stödet ges antingen för dagpendling eller veckopendling. För samtliga stödformer uppställs kravet att personen bedöms inte kunna få arbete nära hemorten. För veckopendling uppställs därutöver ytterligare två krav (s.k. dubbla syften), nämligen att personen bor på en ort med hög arbetslöshet i yrket och har fått arbete i en region där det råder arbetsbrist i yrket. Utöver dessa krav uppställs en rad olika krav i förordningen för erhållande av de olika bidragsformerna samt maxbelopp (det senare endast för pendlingsstödet). Det finns inga bestämmelser som säger att stödet endast får/kan beviljas för anställningar i , men detta följer av en etablerad praxis hos Arbetsförmedlingen och framgår även i ett av myndigheten publicerat faktablad. Ärendet har sin bakgrund i ett klagomål till kommissionen enligt vilket en person som erhållit anställning i nekats Inom ramen för pilotprojektet har i ett brev från försvarat svensk praxis då detta ansågs motiverat av Kommissionen hänvisar till fast praxis från enligt vilken bestämmelser som hindrar eller avskräcker en medborgare från att utöva sin rätt till fri rörlighet utgör hinder som är förbjudna enligt artikel 39 EG. Sådana bestämmelser kan endast tillåtas om de har ett legitimt syfte som är förenligt med fördraget och är berättigat på grund av tvingande hänsyn till allmänintresset. också att bestämmelsen är ägnad att säkerställa uppnåendet av syftet och att den inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå syftet (proportionalitetsprincipen). Kommissionen anser att inte har redovisat några arbetsmarknadspolitiska skäl för att motivera har inte heller lagt fram några argument för att visa att svensk praxis inte går utöver vad som är nödvändigt på grund av tvingande hänsyn till allmänintresset. ning av bestämmelserna om flyttningsbidrag, dvs. lämnas för anställning i , kan innebära ett visst hinder för den fria rörligheten för arbetstagare. Begränsningen bör dock anses vara förenlig med unionsrätten med hänsyn till att systemet med flyttningsbidrag är ett arbetsmarknadspolitiskt instrument och med hänsyn till de arbetsmarknadspolitiska skäl som ligger bakom flyttningsbidragen. Vidare är det medlemsstaterna som själva beslutar om medel och villkor har i mål C-208/05 ITC uttalat att främjandet av sysselsättningen utgör ett legitimt socialpolitiskt mål. målet för den svenska arbetsmarknadspolitiken är att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad, öka sysselsättningen och minska De aktuella flyttningsbidragen utgör ett viktigt instrument i den svenska arbetsmarknadspolitiken för att bidra till en ökad geografisk rörlighet och flexibilitet på arbetsmarknaden i syfte att minska arbetslösheten och motverka lokal arbetskraftsbrist. måste kunna vidta arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att förebygga och hantera missförhållanden på den egna arbetsmarknaden. att regeringen är omedveten om att Arbetsförmedlingens tillämpning av flyttningsbidragen kan vara problematisk med hänsyn till den fria rörligheten för arbetstagare. Regeringen är naturligtvis angelägen om att det svenska systemet inte ställer upp några oberättigade hinder för den Med anledning av vad kommissionen har anfört kommer regeringen att tillsätta en utredning för att se över hur reglerna om flyttningsbidrag bör förändras. Utredarens betänkande ska ligga till grund för att utforma förslag till ett icke-diskriminerande regelverk, vilket enligt ordinarie beredningsrutiner ska kunna presenteras senast i budgetpropositionen 2011 (septemberoktober 2010). söka samråd med företrädare för kommissionen. En särskild utredare har fått i uppdrag att senast den 15 redovisa förslag till ändringar i reglerna om flyttningsbidrag. Direktiv /47/EG om anpassning till följd av tekniska framsteg av rådets direktiv /324/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare (ärendenummer /0529) Kommissionen skickade en formell underrättelse till och hävdade att inte genomfört direktiv /47/EG om anpassning till följd av tekniska framsteg av rådets direktiv /324/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare, eller i vart fall inte anmält genomförandet till kommissionen. Den formella underrättelsen ska besvaras . Bilaga 3 Beslut i rådet som inte stöttat (Nej- och nedlagda röster) En målsättning för regeringens EU-arbete är att genom tidigt agerande och aktivt deltagande i förhandlingarna i rådets förberedande instanser försäkra sig om resultat som gagnar svenska och europeiska intressen. Vid ett fåtal tillfällen uppkommer dock en situation då det inte är möjligt att stödja rådets beslut. Listan omfattar inte omröstningar om tillämpning av handelspolitiska skyddsåtgärder. har röstat nej till 3 förslag som förelagts rådet för beslut och lagt ner sin röst i 2 fall. Straffrättsliga sanktioner mot arbetsgivare Vid jordbruks- och fiskerådet röstade nej till ett förslag från kommissionen om ett direktiv om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU. var i stort positiv till den allmänna inriktningen i direktivet som innebär att arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som saknar rätt att vistas i landet kan åläggas olika sanktioner. röstade nej med motiveringen att gemenskapens kompetens att anta straffrättsliga bestämmelser i förstapelarinstrument (direktiv) på det aktuella området inte var klarlagd. Tillsammans med , och lämnade därför en gemensam förklaring i kompetensfrågan. Rådet fattade beslut med kvalificerad majoritet och var medbeslutande. Vid miljörådets möte röstade nej till två rådsbeslut rörande förslag från ordförandeskapets om att avvisa förslag från kommissionen om att upphäva nationella förbud i och i för användning och försäljning av genmodifierad majs (mays L. line MON810). röstade nej eftersom vi var beredda att stödja kommissionens förslag att upphäva de två nationella förbuden. Rådet fattade de två besluten med kvalificerad majoritet. b) Nedlagda röster ville inför jordbruks- och fiskerådet att rådet skulle fatta beslut om att godkänna statligt stöd till landets lantbrukare för inköp av jordbruksmark, enligt artikel 88.2 tredje stycket i EG- För att artikel 88.2 tredje stycket i EG-fördraget ska vara tillämplig krävs att beslutet är motiverat p.g.a. exceptionella omständigheter. i allmänhet en negativ syn på att rådet utnyttjas för att godkänna vad som egentligen borde prövas av kommissionen. begäran utan lade, tillsammans med fem andra medlemsstater, ner Beslutet, som innebar ett godkännande för att lämna statsstöd, fattades enhälligt av rådet. Statsstöd till , och , och ville inför jordbruks- och fiskerådet den att rådet skulle fatta beslut om att godkänna statligt stöd till landets lantbrukare för inköp av jordbruksmark, enligt artikel 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget. För att artikel 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget ska vara tillämplig krävs att beslutet är motiverat p.g.a. exceptionella omständigheter. har i allmänhet en negativ syn på att rådet utnyttjas för att godkänna vad som egentligen borde prövas av kommissionen. stödde därför inte , och begäran utan lade, tillsammans med fyra andra medlemsstater, ner sin röst. Beslutet, som innebar ett godkännande för , och att lämna statsstöd, fattades enhälligt av rådet. Aid for Trade.............................. European Development Days ..... Fri rörlighet för varor ................ Företags sociala ansvar .............. Genomförande av EU-direktiv..287 Handlingsprogram för tillväxt och Hiv/aids...................................... Innovation och forskning .......... Klimat- och energipaketet ........ Kreativitet och innovation ........ Kris- och katastrofberedskap...... (fYROM) ............... Moms på ljudböcker................. Offentlig privata partnerskap.... Regional- och strukturpolitik.... Rörlighet i städer ...................... Sexuellt utnyttjande av barn Small Business Act................... Stick- och skärskador................ Strategi för ....202 Öppenhet och insyn.................. Utrikes- och säkerhetspolitik...... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden, , , Husmark , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:150 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen