prop · GX03219 · 2010-09-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:219 Betyg från årskurs 6 i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval från och med höstterminen i årskurs 6 i grund- skolan, grundsärskolan (när betyg sätts) och sameskolan samt från och med höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i och från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. I propositionen föreslås också att rektorn får bestämma att det ska sättas ett sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 i och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan. Regeringen bedömer att det bör finnas nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för samtliga ämnen, utom i språkval, i slutet av årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan samt i slutet av årskurs 7 i specialskolan. Regeringen föreslår att betygssättningen i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan respektive i årskurs 7 i specialskolan ska ske med utgångspunkt i dessa kunskaps- krav. I propositionen redovisas också vissa bedömningar om betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer och dessa betygs införande. Förslagen i propositionen föranleder ändringar i skollagen (2010:800). Dessa föreslås träda i kraft och ska tillämpas första gången på utbildning från och med . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)........................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Allmänt om betygssättning ................................................ Behovet av betyg tidigare................................................. Betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer... Betyg ska sättas från och med årskurs 6 .......................... 5.2Betyg i årskurs 6 i samhällsorienterande respektive Behov av ytterligare nationella kunskapskrav.................. Konsekvenser av förslagen............................................................. Konsekvenser för barn ..................................................... Organisatoriska och administrativa konsekvenser ........... Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15)................................... Bilaga 2 Lagförslaget i departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15)................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna avseende departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15) .................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att nuvarande 13 kap. 1517 §§ ska betecknas 13 kap. 2224 §§, dels att 10 kap. 15, 16, 18 och 19 §§, 11 kap. 19 och 22 §§ och 12 kap. 15, 16, 18 och 19 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före nuvarande 13 kap. 15, 16 och 17 §§ ska sättas närmast före 13 kap. 22, 23 respektive 24 §, dels att det i lagen ska införas sju nya paragrafer, 13 kap. 1521 §§, samt närmast före 13 kap. 15, 16, 20 och 21 §§ nya rubriker av följande lydelse. 15 § Betyg ska sättas i ämnen. Om undervisningen i naturorien- terande ämnen och samhällsorien- terande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6. 1. i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höst- terminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats, och 2. när ett ämne har avslutats. 1.i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höst- terminen i årskurs 9 i alla ämnen, utom språkval, som inte har av- slutats, 2.i slutet av varje termin från och med årskurs 7 till och med höst- terminen i årskurs 9 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och 3.när ett ämne har avslutats. Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Det- samma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de natur- orienterande respektive samhälls- orienterande ämnena. 1. i slutet av varje termin från och med årskurs 6 till och med höst- terminen i årskurs 9, och När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i rela- tion till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 2.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i årskurs 9. Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen 1. i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höst- terminen i årskurs 9, och 2. när ett ämne har avslutats. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i rela- tion till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 2. efter årskurs 6 ställas i relation Prop. 2009/10:219 till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i årskurs 9. 15 § Betyg ska sättas i specialskolans ämnen. Om undervisningen i naturorien- terande ämnen och samhällsorien- terande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 7, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 7. 1. i slutet av varje termin i 1. i slutet av varje termin från och årskurs 9 och i slutet av höst- med årskurs 7 till och med höst- terminen i årskurs 10 i ämnen som terminen i årskurs 10 i alla ämnen, inte har avslutats, och utom språkval, som inte har av- 2. i slutet av varje termin från och med årskurs 8 till och med höst- terminen i årskurs 10 i språkval, om ämnet inte har avslutats, och 2. när ett ämne har avslutats. 3. när ett ämne har avslutats. Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Det- samma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de natur- orienterande respektive samhälls- orienterande ämnena. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i rela- tion till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kun- skaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. förhållande till kunskapskraven i 1.i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7, och 2.efter årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i årskurs 10. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13 21 §§. Betyg ska sättas i sameskolans ämnen utom språkval. Om undervisningen i naturorien- terande ämnen och samhällsorien- terande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen. Betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6. Som betyg ska någon av beteck- ningarna A, B, C, D, E eller F an- vändas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet. Det- samma gäller när det ska sättas ett sammanfattande betyg för de natur- orienterande respektive samhälls- orienterande ämnena. Betyg innan ett ämne har avslutats 20 § Betygssättningen ska på höst- terminen i årskurs 6 bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid be- tygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Betyg när ett ämne har avslutats När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om kunskapskrav. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på utbildning från och med . Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i bl.a. budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg.omr. 16, s. 47) sin avsikt att återkomma till med förslag om att betyg ska ges från årskurs 6. till- sattes en arbetsgrupp inom () med uppdrag att föreslå de författningsändringar som är nödvändiga för att betyg från och med årskurs 6 i ska kunna införas. Arbetsgruppen har redovisat sitt uppdrag i departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2010/3100/S). Bestämmelser om betyg i det offentliga skolväsendet finns på för- ordningsnivå. sätts betyg i ämnen i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats samt när ett ämne eller ämnes- block har avslutats. Utbildningen i sameskolan ska motsvara utbild- ningen till och med årskurs 6 i och betyg sätts således inte alls i sameskolan. I grundsärskolan sätts betyg i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i de ämnen som eleven inte har avslutat om en elev i grundsärskolan eller dennes vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning som be- nämns träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i grundsärskolan. I trä- ningsskolans ämnesområden sätts inte betyg. Elever i träningsskolan som läser grundsärskolans ämnen kan dock få betyg i dessa om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. Om eleven går ett tionde år i grund- särskolan ska betyg även sättas i slutet av höstterminen i årskurs 10 i de ämnen som eleven inte har avslutat. Betyg ska även sättas när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. En elev i grundsärskolan ska efter av- slutad skolgång, om inte betyg ges, få ett intyg om den utbildning eleven genomgått. I specialskolan sätts betyg i specialskolans ämnen i slutet av varje termin i årskurs 9 och i slutet av höstterminen i årskurs 10 i ämnen och ämnesblock som inte har avslutats samt när ett ämne eller ämnesblock har avslutats. Specialskolan har tio årskurser på grundskolenivå. För elever som undervisas enligt grundsärskolans kursplaner inom special- skolan sätts betyg enligt bestämmelserna för grundsärskolan. beslutade om en ny skollag i enlighet med regeringens förslag i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Den nya skollagen trädde i kraft och Prop. 2009/10:219 ska tillämpas på utbildning från och med . införandet av skollagen (2010:800) har bestämmelserna om betyg i det offentliga skolväsendet flyttats från förordning till lag som tidigare riksdagsbindningar om bl.a. betyg har hävts. De ändringar som föreslås i denna proposition, som föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning från och med , ska därför göras i skollagen (2010:800). 4.2Behovet av betyg tidigare Om ska kunna hävda sig i den allt hårdare internationella konkurrensen måste satsningar göras på utbildningsväsendet. Det är av stor vikt att har ett utbildningssystem som har kapacitet att se potentialen hos varje elev och student. Genom att ge alla tillgång till en bra utbildning och kunskap kompenseras skillnaderna i elevernas livs- villkor och förutsättningar och likvärdigheten ökar. förbättras barns och ungas framtida möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och att kunna försörja sig. Skolans huvuduppdrag är att ge elever, oavsett kön, familjebakgrund eller bostadsort, förutsättningar att minst nå de grundläggande målen för utbildningen. De reformer och insatser som regeringen har vidtagit eller avser att vidta syftar till att höja kvaliteten i utbildningen och öka kunskaperna hos eleverna. Nationella och internationella undersökningar och utvärderingar visar att resultaten i den svenska skolan har försämrats i matematik, natur- vetenskap och läsförståelse . Enligt Statens skolverks betygsstatistik var det av eleverna som avslutade utan att uppnå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen /09. Andelen behöriga elever till gymnasieskolans nationella program fortsätter att minska. Vidare visar olika studier att var femte elev inte har fått det stöd som de har rätt till i (Kartläggning av åtgärdsprogram och särskilt stöd i , 2003). Sam- tidigt saknar ett stort antal grundskollärare utbildning för de årskurser och ämnen som de undervisar i (Lärares utbildning och undervisning i skolan. Kartläggning och analys, Statskontoret 2007). Genom tidig uppföljning och tidiga stödinsatser ges, enligt regeringens bedömning, fler elever förutsättningar att nå kunskapsmålen. Regeringen har därför bl.a. infört en särskild läsa-skriva-räkna-satsning för insatser under de första årskurserna, skriftliga omdömen från årskurs 1 och natio- nella ämnesprov i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 samt i biologi, fysik och kemi i årskurs 9. är dess- utom de nationella proven i årskurs 5 obligatoriska. Regeringen anser dock att fler insatser behöver genomföras för att öka måluppfyllelsen i skolan. För att ytterligare förbättra uppföljningen och utvärderingen av skolans arbete, och därmed möjligheten att tidigt sätta in extra stöd till de elever som är i behov av detta, är det regeringens uppfattning att betyg ska införas från och med årskurs 6 i och motsvarande skol- former. Betygen bidrar till att elever som har svårigheter att uppnå kunskapsmålen uppmärksammas av rektor och lärare. För att en elev ska nå utbildningens mål och utvecklas till sin fulla potential behövs upp- Prop. 2009/10:219 muntran, stöd och hjälp såväl i skolan som i hemmet. förbättras även informationen till föräldrarna om hur det går för deras barn i skolarbetet. 5Betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer 5.1Betyg ska sättas från och med årskurs 6 Regeringens förslag: Betyg ska sättas vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval från och med höstterminen i årskurs 6 i , grundsärskolan (när betygs sätts) och sameskolan samt från och med höstterminen i årskurs 7 i specialskolan. I ämnet språkval ska betyg sättas från och med höstterminen i årskurs 7 i och från och med höstterminen i årskurs 8 i specialskolan. I skollagen görs de ändringar som krävs med anledning av att betygs- sättning införs i sameskolan. Dessa bestämmelser ska utformas i över- ensstämmelse med motsvarande bestämmelser för . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En övervägande del av instanserna är positiva till att betyg från årskurs 6 i och motsvarande skolformer införs. Bland dessa instanser återfinns bl.a. , Statens skolinspek- tion, Sameskolstyrelsen, , Skolledarför- bund, , och flertalet kommuner. Många instanser poängterar dock att det är samtliga uppfölj- nings- och utvärderingsverktyg i skolan, dvs. utvecklingssamtal, indivi- duella utvecklingsplaner med omdömen och nationella prov, som till- sammans med betyg bidrar till att öka förutsättningarna för en högre måluppfyllelse i skolan. ser att införande av tidigare betyg tillsammans med individuella utvecklingsplaner och skriftliga omdömen ytterligare kan förtydliga kommunikationen om elevernas kunskapsut- veckling. Skolinspektionen anser att de krav som omgärdar betygsätt- ningen kan vara en hjälp för att komma tillrätta med bristerna i skolans kunskapsuppföljning. Förslaget kan också enligt inspektionen ha bety- delse för inspektionens möjligheter att genomföra en effektivare tillsyn. delar arbetsgruppens syn på att betyg från årskurs 6 tillsammans med en förstärkt individuell utvecklingsplan med omdömen och utvecklingssamtal kan ge eleverna och deras vårdnadshavare en utförlig och tydlig information. Det är enligt styrelsen viktigt att den samlade informationen blir så tydligt uttryckt att det inte finns ett stort tolkningsutrymme för lärare och skolledare och att informationen med lätthet kan förstås av alla elever och föräldrar oavsett bakgrund. Special- pedagogiska skolmyndigheten (SPSM) är generellt av samma uppfattning som arbetsgruppen att betyg i årskurs 6 i kan bidra till ökad måluppfyllelse i skolan. SPSM vill dock tillägga att ytterligare över- väganden bör göras utifrån de konsekvenser förslaget kan ha för elever Ett sådant övervägande skulle enligt SPSM Prop. 2009/10:219 vara att skapa större mobilitet med betyg som skulle innebära att personer med funktionsnedsättning får utökad tid på sig både för att lära sig och för att visa sina kunskaper. Statskontoret bedömer att förslaget kan bidra till ökad nationell likformighet genom att nationellt angivna kunskapskrav ersätter lokalt utvecklade kriterier. anser Stats- kontoret att reformen bör följas upp. Några instanser, däribland Kumla, och kommuner, samt Lärarnas Riksförbunds Studerandeföre- ning ställer sig tveksamma till att betyg införs i årskurs 6. Exempelvis anser Kumla kommun och att betygssättning bör ske som tidigast i årskurs 7. Svenska kommunalar- betareförbundet ställer sig tveksamt till om införandet av betyg från årskurs 6 i sig verkligen ger den effekt som arbetsgruppen kommit fram till och menar att det är viktigt att forskning initieras för att utreda hur betyg påverkar elevernas lärande och kunskapsutveckling. Waldorffede- rationen ser negativt på införandet av betyg i årskurs 6. Om tidigare betyg ändå kommer att införas, anser federationen att dessa betyg bör begränsas till kärnämnena. Några instanser, t.ex. och kommuner, pekar också på att frågan om betyg tidigare i skolan borde vila på en starkare veten- skaplig grund än vad förslaget förefaller göra och att regeringen bör initiera forskning kring effekterna av betyg som instrument för bedöm- ning. menar att det inte finns vetenskapliga belägg som stödjer tidigare betyg utan att man i ett första skede bör satsa på fortbildning av lärares bedömningskompetens. Flera instanser anser också att en uppföljning bör göras av reformen. Endast ett fåtal remissinstanser har särskilt kommenterat arbets- gruppens förslag att betyg i språkval ska ges från och med årskurs 7 i och i årskurs 8 i specialskolan. En av de instanser som in- kommit med synpunkter är Kumla kommun som är positiv till förslaget medan kommun anser att betyg i språkval bör införas först i årskurs 8 i . Skälen för regeringens förslag Betyg från årskurs 6 Elevernas resultat i har försämrats . Regeringen har i flera sammanhang, senast i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg.omr. 16, s. 47), påtalat behovet av att en upp- följning av elevernas kunskapsutveckling ska ske . Betygen är till- sammans med utvecklingssamtal, den skriftliga individuella utvecklings- planen med omdömen, åtgärdsprogram och nationella prov betydelse- fulla verktyg för att följa upp och utvärdera elevernas kunskaper och därigenom ge varje elev stöd i rätt tid. I departementspromemorian Betyg från årskurs 6 i (Ds 2010:15) redovisar arbetsgruppen behovet av en tydligare och tidigare uppföljning och utvärdering av resultaten i den obligatoriska skolan. Enligt arbetsgruppen finns det en relativt stark opinion för betyg tidigare i . Denna uppfattning grundas i huvudsak på en bedömning att betyg tidigare i på ett tydligt sätt ger elever och föräldrar Prop. 2009/10:219 information om eventuella kunskapsbrister och behov av tidiga stödin- Enligt arbetsgruppen är forskningen i om betygens bety- delse för elevernas resultat så pass begränsad att det inte går att uttala sig om några tydliga effekter. Det finns dock internationella studier som visar att återkoppling av elevernas prestationer från läraren ger positiva effekter på elevernas lärande. Det finns i grundskoleförordningen (1994:1194) flera verktyg för detta, främst utvecklingssamtal och skrift- lig individuell utvecklingsplan med omdömen, men enligt bl.a. Statens skolinspektions rapporter fungerar dessa verktyg otillfreds- ställande i många skolor. En aktuell rapport (2010) från politisk utvärdering (IFAU), som utkom efter att arbetsgruppen avslutat sitt arbete, visar, att när betygen avskaffades på låg- och mellanstadium fick det långsiktiga konsekvenser för många barn, framför allt för barn från hem utan studietraditioner. Rapporten visar ett samband mellan tidiga betyg och sannolikheten att genomgå (delar av eller fullständig) gymnasieutbildning. Såväl söner som döttrar till lågutbildade föräldrar missgynnades av att inte få betyg i den meningen att sannolikheten för att genomgå gymnasieskolan mins- kade. Söner till högutbildade föräldrar gynnades däremot av att inte få betyg. Regeringen anser att betyg tidigare, tillsammans med utvecklings- samtal, en skriftlig individuell utvecklingsplan med omdömen och annan muntlig och skriftlig information, bidrar till att öka den kontinuerliga och systematiska uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling och därmed också möjligheten att tidigt fånga upp elever som är i behov av särskilt stöd. Med tidig uppföljning ställs därmed också ökade krav på skolan, främst rektorer och lärare att sätta in åtgärder för att motivera och stödja eleverna att förbättra sina resultat. Med tidigare betyg förbättras även informationen till föräldrarna om hur det går för deras barn i skolarbetet. Enligt regeringens mening är en ytterligare fördel med att betyg kommer tidigare nämligen att eleven får en tydlig informa- tion om sin kunskapsnivå och då har bättre förutsättningar att kunna höja kommande terminsbetyg. betyg bör också ge eleven en vana att få betyg och därmed kan kanske den betygsstress som många av dagens elever upplever minskas.