prop · GY0319 · 2010-10-07 00:00:00 — Utbildningen styrs av bestämmelserna i 4 kap. 3 a § andra stycket skollagen (1985:1100), förordningen (1999:250) om förbere- dande dansutbildning i och föreskrifter (SKOLFS 1999:15) om timplan, kursplan och betygskriterier för för- beredande dansutbildning i . Målsättningen är att de elever som fullföljer utbildningen ska vara väl rustade att fortsätta sin dansarut- bildning på avancerad nivå. Regeringen anser att nuvarande syfte och målsättning med den för- beredande dansutbildningen bör kvarstå men att det krävs en tydligare styrning och uppföljning av kvaliteten (se avsnitt 6). Det krävs även utökade möjligheter till anpassning av den del som rör utbildningen i dans. får avstegen från utbildningen i den ordinarie grund- skolan inte vara alltför stora. Eleverna i den förberedande dansarutbild- ningen måste kunna uppnå mål för både den ordinarie och för dansämnet. Kraven på dansskicklighet ökas och en del elever kommer inte att utvecklas tillräckligt eller upprätthålla intresset för dans. Det innebär att flera av eleverna kommer att välja att återgå till en vanlig grundskola eller att inte börja på gymnasieskolans yrkes- dansarprogram. En kvalificerad dansarutbildning måste kunna kombine- ras med utbildning i ämnen. Omfattning och förläggning av undervisningstiden Behovet av kontinuerlig träning för dansareleverna är oomtvistat. låg ålder krävs träning ofta upp till för att kroppen ska hållas mjuk och klara av de extrema positioner som den klassiska dansen Det är inte heller möjligt att göra uppehåll i träningen under För att kroppen ska utvecklas och bibehålla sin smidig- het krävs en enträgen träning. Att vara ledig från skolan så länge som det svenska sommarlovet varar har således en hämmande effekt på elevernas fysiska utveckling i danshänseende. Särskilt gäller detta den klassiska Den förberedande dansarutbildningen bör enligt regeringens mening innebära en utökad tid i skolan för eleverna för att dessa ska kunna nå målen för utbildningen. Den utökade tiden i skolan måste vägas mot elevernas ålder, övergripande mål samt elevernas möjlighet att uppnå kunskapsmålen i alla ämnen. Regeringen anser att det är rimligt att en utökning av tiden för dansundervisning bör ske successivt under Tiden för de övriga skolämnena bör minskas på det sätt som medges i timplanen i bilaga 1 i den nya skollagen. dessutom få möjlighet att meddela föreskrifter om avvikelser från tim- planen när det gäller den förberedande dansarutbildningen. Regeringen anser att det är viktigt att den förberedande dansarutbild- ningen får omfatta dansundervisning och träning under veckoslut och fler av årets veckor än läsåret normalt består av. 3 § i den nya skollagen finns bestämmelser om att utbildningen i grund- skolan i varje årskurs ska bedrivas under ett läsår samt att regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och Regeringen avser att använda det bemyndigandet till att förlänga läsåret till för elever på förberedande dansarutbildning. bör behovet att kunna utöka tiden för undervisning till veckoslut och att förkorta sommarlovet kunna genomföras utan att skol- plikten förlängs som utredaren föreslagit. I 7 kap. 17 § i den nya skol- lagen regleras plikten att närvara i . Varje elev ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Denna regel gäller också icke skolpliktiga elever som deltar i undervisningen. För dessa elever är deltagandet i och för sig frivilligt, men om eleven deltar har han eller hon inte rätt att god- tyckligt välja bort vissa delar av undervisningen. stycke anges att den obligatoriska verksamheten får omfatta högst 190 dagar per läsår och . Sådan verksamhet får inte för- läggas till , och andra helgdagar. framgår indirekt att det är tillåtet med icke obligatorisk verksamhet ut- över vad som anges i bestämmelsen. Det är frivilligt för eleverna att söka sig till den förberedande dansarut- bildningen men om en elev väljer att gå en sådan utbildning måste eleven närvara om han eller hon inte har giltigt skäl att utebli. dansundervisningen bör ingå som en icke obligatorisk del av utbild- ningen men utifrån ett tydligt uttalat samförstånd med elever och för- äldrar att en förutsättning för att nå målen för utbildningen är att eleverna deltar i alla dansundervisning. införs som ett ämne Trots att dansundervisningen sedan den infördes har varit en självklar och dominerande del av den förberedande dansutbildningen har det inte funnits tydliga och explicita regler för den. reglerats av timplan eller någon egentlig kursplan. i utredarens bedömning att kursplaner ska fastställas för undervisningen i Dansämnet är reglerat i föreskrifter genom ett antal kortfattade mål för de olika delar som ingår i dansen, dvs. karaktärsdans, modern-nutida dans och jazzdans, improvisation samt Tiden för denna undervisning eller om omdömen eller betyg ska sättas regleras inte. För några skolor har lösningen varit att låta dansen ingå i betyget i ämnet idrott och hälsa. bidragit till att ge dansarutbildningen en otydlig status. I 10 kap. 4 § i den nya skollagen anges vilka ämnen som undervis- ningen i ska omfatta, bl.a. ämnet idrott och hälsa. 6 § finns, som ovan nämnts, ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att bl.a. meddela föreskrifter om avvikelser från bestämmelserna i 4 § för särskilda utbildningar (se 10 kap. 26 § och 35 § första stycket). inriktningen på den nya förberedande dansarutbildningen och bedömer att den mycket tydliga dansprofil och omfattande tid som utbildningen i dans har, måste synliggöras genom att dans införs som ett eget ämne. bör finnas en kursplan samt kunskapskrav för bedömning i ämnet dans. Utbildning om hur god hälsa och en god livs- och arbetsmiljö kan främjas bör ingå i kursplanen. Regeringen avser att ge i uppdrag att, i samverkan med experter inom området, ta fram en kursplan och kunskapskrav (se vidare avsnitt 8.3). Av nuvarande föreskrifter framgår att kurs- planer och betygskriterier gäller för flertalet ämnen i dagens förbere- De tre ämnena bild, slöjd och teknik har dock fått en något oklar status. Eleverna ska ha undervisning i dessa ämnen men timplanen kan jämkas, vilket innebär att skolan kan välja om man ska sätta betyg eller inte. Möjligheten till ett minskat antal betyg har dock inte utnyttjats av alla huvudmän. Regeringen bedömer att det tydligare bör regleras att undervisnings- tiden i vissa andra ämnen ska minskas till förmån för dansundervis- I den kommande regleringen av den förberedande dansarutbild- ningen avser regeringen att föreskriva att eleverna inte ska undervisas i ämnet idrott och hälsa samt att ämnena bild och slöjd ska reduceras. reduceringen gäller just dessa ämnen motiveras av att undervisningen i dans innebär att eleverna får ägna sig åt fysisk träning och estetisk verk- samhet på en hög nivå. Eleverna bör dock ha en möjlighet att på frivillig basis som eget val hämta in hela den ordinarie utbildningen i bild och Utbildning om hälsa bör ingå i ämnet dans. timplanen för avser regeringen göra med stöd av bemyndi- gandet i den nya skollagen (10 kap. 6 §), som tillåter regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att för särskilda utbildningar i Prop. 2010/11:19 bl.a. meddela föreskrifter om avvikelser från bestämmel- serna om timplanen. Något undantag från timplan eller betygssättning beträffande teknikämnet bör enligt regeringens bedömning inte göras. Eleverna bör delta i de nationella proven på samma sätt som övriga elever i . Regeringen avser också att föreskriva att betyg inte ska sättas i bild och slöjd för de elever som deltar i förberedande dansarutbildning och läser reducerade kurser i bild och slöjd. De elever som inte får slutbetyg i alla 16 ämnen bör ändå få sitt meritvärde bestämt efter 16 betyg på samma sätt som (jfr 6 kap. 4 § gymnasieförordningen [1992:394]). Antagning, placering vid en skolenhet, uppflyttning mellan årskurserna och särskilt stöd Antagning och urval till förberedande dansarutbildning bör i huvudsak grundas på elevens färdigheter i dans och göras av ett särskilt organ beslutat av regeringen (se vidare avsnitt 6 och 9.1). I 10 kap. 3031 §§ i den nya skollagen finns bestämmelser om en elevs placering vid en skolenhet. En kommun ska vid placering av en elev vid en viss skolenhet i första hand utgå från vårdnadshavarens önskemål. Den som har blivit placerad vid en viss skolenhet ska, med vissa undan- tag, få gå kvar där. Dessa bestämmelser bör inte gälla för elever på för- beredande dansarutbildning eftersom antagning och urval till förbere- dande dansarutbildning i huvudsak bör grunda sig på elevens färdigheter i dans. Elever som antagits till årskurs 4 bör ha rätt att fullfölja utbildningen fram till och med årskurs 6. Uppflyttning mellan dessa årskurser bör ske på samma villkor som för andra elever i . Inför årskurs 7 bör eleverna dock genomgå en ny ansökningsomgång för att bli antagna. En elev som blir antagen till årskurs 7 bör ha rätt att slutföra utbildningen fram till och med årskurs 9. Bestämmelserna om särskilt stöd i den nya skollagen bör även gälla för den förberedande dansarutbildningen, men med undantag för ämnet dans. Utbildningen ska förbereda för en mycket avancerad yrkesdansarutbild- ning och endast de elever som bedöms ha förutsättningar att kunna full- göra utbildningen bör antas till den. Det är viktigt att dansundervisningen kan hålla avsedd kvalitet och avsett tempo. Det är därför inte rimligt att en rätt till särskilt stöd i den omfattning som syftar till att alla ska nå målen ska finnas för ämnet dans. Även om bestämmelserna om särskilt stöd inte bör gälla i ämnet dans finns inget som hindrar att skolan ger sådant stöd när det bedöms lämpligt. Det kommer att finnas situationer då det är rimligt att elever får särskilt stöd att förbättra sina prestationer och nå kunskapskraven i dans, exempelvis efter kortvarig sjukdom eller skada. Regeringens bedömning: Yrkesdansarutbildningen bör i huvudsak följa samma regler som gäller för yrkesprogram. bör fastställa innehåll och examensmål för yrkesdansar- utbildningen. Yrkesdansarutbildningen bör innehålla de gymnasie- gemensamma ämnena så som de anges för yrkesprogram i bilaga 3 till skollagen (2010:800), dock ska ämnet idrott och hälsa ersättas med dansämnen. Särskilda bestämmelser bör införas om innehållet i utbildningen. Läsåret bör förlängas för eleverna på yrkesdansarutbildningen, dock Förlängningen av läsåret bör ägnas åt träning och undervisning i dans. Sådan undervisning och träning bör kunna för- läggas till annan tid än . Utredarens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens bedöm- ning. Utredaren föreslår bl.a. att yrkesdansarutbildningen till sin nivå ska motsvara gymnasieskolans nationella program men ha eget regelverk som grundar sig på utbildningens särskilda karaktär, att yrkesdansarut- bildningen ska avslutas med en yrkesdansarexamen samt att delar av utbildningen ska förläggas till ett danskompani. kommun, och tillstyrker ut- redarens förslag. anser att det i utredarens förslag inte framgår hur utbildningen ska struktureras inom de 2 500 poäng som utgör en yrkesdansarutbildning på gymnasienivå och som leder till examen. För elevens rättssäkerhet och ur ett likvärdighetsperspektiv anser att eleverna ska delta i det nationella provsystemet för kunskapsbedömning i samma omfattning som eleverna i gymnasie- skolan. , och hävdar att det är viktigt att eleverna på yrkesdansarutbildningen får högskolebe- hörighet. anser att det är av stor vikt att eleverna er- bjuds undervisning i kurser som ger områdesbehörighet, även om de skulle ligga utanför utbildningsplanen för yrkesdansarutbildningen. anser att eleverna inom yrkesdansarutbildningen ska erbjudas samma möjligheter som eleverna inom riksrekryterande spetsutbild- ningar i idrott att läsa kurser för fortsatta studier. kommun och förordar att reglerna för examen och antagning till högskolan bör vara desamma som i gymnasieskolan. anser att det ur elevsynpunkt är en fördel att konstruktionen av utbildningen så långt som möjligt överensstämmer med den offentliga skolans och att även en yrkesdansarexamen därför ska bedömas utifrån ett examensmål. Även högskolans validering skulle underlättas av ett nationellt examensmål som är likvärdigt med gymna- sieskolans. bedömer att det finns anledning att ge utbild- ningen samma struktur som de nationella programmen, frånsett val- Prop. 2010/11:19 barheten. Omfattning och förläggning av undervisningstiden instämmer i att utbildningen bör omfatta fler dagar per läsår och fördelas annorlunda jämfört med vad som är möjligt inom gymnasieskolan. Däremot kan myndigheten inte bedöma om detta är förenligt med arbetsmiljölagstiftningen och menar att frågan bör utredas vidare. anser att sexdagarsvecka och kortare sommarlov kan begränsa barnens möjligheter att utveckla andra intressen än dans. Vidare menar myndigheten att detta också väsentligt försvårar möjlig- heten att upprätthålla relationen med familj och vänner på hemorten för dem som studerar på annan ort samt inverkar negativt på barnens sociala situation. anser att danseleverna bör erbjudas kost- nadsfri undervisning och sommarlov, men att sådan undervis- ning inte kan förväntas vara en plikt. En sammanhållen utbildning med möjlighet till specialisering Bland andra Dansnät , , , , Kungliga i och tillstyrker förslaget. Dansnät , Kungliga i och anser att en specia- lisering bör ske vid ingången till högstadiet (årskurs 7) och dans- teater hävdar att specialiseringen bör ske senast till gymnasieskolans år ett. och förordar en specialisering på yrkesdansarutbildningen. anser att utbild- ningen endast bör ha en inriktning, klassisk balett, och att denna även ska omfatta träning och utbildning i modern dans i och gymna- sieskolan. Flera remissinstanser, däribland , dans- teater, Stiftelsen , Svensk Scenkonst och Västra , är positiva till hela eller delar av förslaget att väsentliga delar av av yrkesdansarutbildningen delvis bör förläggas till fasta danskompanier. och Dans- centrum vill att praktik hos de fria koreograferna blir möjlig. Balettakademien anser inte att det är rimligt att tro att praktik kan er- sätta skolans verksamhet i och med att inte alla studenter kommer att få praktik eller plats. Kungliga i och dansteater förordar ett fjärde år med praktik för de elever som har valt inriktningen mot modern dans. avstyrker utredarens förslag med motiveringen att det ställer för höga krav på mottagarna av eleverna och att eleverna kan komma att ersätta professionellt yrkesverksamma dansare. bundet anser att eleverna bör ha kortare perioder av arbetsplatsförlagd Prop. 2010/11:19 undervisning under sitt sista år. Skälen för regeringens bedömning Yrkesdansarutbildningen på gymnasial nivå bör ha som syfte att erbjuda eleverna en yrkesutbildning i klassisk balett och modern dans. Målet för yrkesdansarutbildningen är att den elev som fullföljer utbildningen ska kunna uppvisa färdigheter inom klassisk balett eller modern dans som gör att eleven står sig i internationell konkurrens och är anställningsbar på nationella balettscener. Utbildningen bör dock även förbereda för både annan yrkesutövning inom området och vidare studier. Det är inte rimligt att tro att alla elever kommer att bli yrkesverksamma dansare eftersom arbetsmarknaden är begränsad. Dessutom är risken för skador stor och en yrkesbana som dansare kan därför komma att behöva avbrytas . Vissa elever kan efter utbildningen komma att arbeta med dans på annat sätt, t.ex. som danslärare eller koreografer, medan andra kommer att välja andra banor. Några elever kommer trots ökade krav för antagning tro- ligen att behöva övergå till en annan utbildning i gymnasieskolan. Som nämnts tidigare anser regeringen att yrkesdansarutbildningen i många avseenden är unik. Regeringen menar dock att det är möjligt att skapa förutsättningar för en sådan utbildning inom ramen för den nya struktur för gymnasieskolan som har beslutats av (prop. 2008/09:199, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2009/10:8) och som inarbetats i den nya skollagen. Regeringen bedömer att det är lämpligt att be- stämmelserna om yrkesprogram, inte högskoleförberedande program, tillämpas. Detta motiveras av att dansundervisningen ska vara så om- fattande att det inte finns utrymme för både dansundervisning och under- visning i de gymnasiegemensamma ämnen som krävs på ett högskoleför- beredande program, inom ramen för de 2 500 gymnasiepoäng som ett nationellt program omfattar. I stället bör eleverna läsa gymnasiegemen- samma ämnen, med undantag för ämnet idrott och hälsa (se nedan), i den omfattning som krävs för yrkesprogram enligt bilaga 3 till den nya skol- lagen och ha samma rätt som elever på yrkesprogram att läsa utökat program för att skaffa sig grundläggande behörighet för högskolestudier. Vid tillämpningen av den nya skollagen ska yrkesdansarutbildningen jämställas med yrkesprogram. Eleverna kommer således också att om- fattas av bestämmelsen i den nya skollagen som ger elever med yrkes- examen som saknar grundläggande behörighet till högskolan rätt att uppnå sådan behörighet inom gymnasial vuxenutbildning. Nedan fram- går också att skollagens bestämmelser om arbetsplatsförlagt lärande och möjlighet till lärlingsutbildning ska gälla även yrkesdansareleverna. Eleverna bör på samma sätt som övriga gymnasieelever delta i nationella prov. Innehåll och examensmål för yrkesdansarutbildningen bör fast- Ämnet idrott och hälsa bör inte vara gymnasiegemensamt ämne I 16 kap. 20 § i den nya skollagen anges att utbildningens omfattning i gymnasieskolan framgår av en poängplan som finns i bilaga 3 till lagen. Liksom på den förberedande dansarutbildningen bedömer regeringen att undervisningen i dans inom yrkesdansarutbildningen bör ersätta under- visningen i ämnet idrott och hälsa. Ämnet idrott och hälsa ingår annars med minst 100 poäng på samtliga program i gymnasieskolan enligt Utbildning i hälsa bör ingå i dansämnena. Omfattning och förläggning av undervisningstiden Utbildningen i gymnasieskolan är frivillig för eleverna men närvaroskyl- dighet föreligger när man påbörjat en utbildning. Liksom inom den för- beredande dansarutbildningen bedömer regeringen att undervisning i dans inom yrkesdansarutbildningen bör kunna förläggas till veckoslut och loven bör kunna förkortas jämfört med . I 15 kap. 10 § i den nya skollagen anges bl.a. att utbildningen i gymnasieskolan ska bedrivas under läsår och att regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. Regeringen avser att meddela föreskrifter som innebär att läsårets längd kommer att bli längre på yrkesdansarutbildningen än på övriga yrkesutbildningar, dock högst 240 En sammanhållen utbildning med möjlighet till specialisering På arbetsmarknaden för dansare ställs krav på både bredd och spets. anställningsbarhet på en starkt internationaliserad arbetsmarknad krävs att en dansare inte är begränsad till en genre. uppför såväl verk ur den klassiska repertoaren som verk av mer sentida Prioriteringarna förändras och med de konstnärliga Av utredningen framgår att den nuvarande organiseringen av yrkesdansarutbildningen i två skilda inriktningar, mot klassisk respektive modern dans, inte främjar elevernas anställningsbarhet på nationella och Dessutom tycks denna skarpa tudelning redan på skolnivå motverka ett gott framtida samarbetsklimat mellan yrkesutövande moderna och klassiska dansare. regeringen, i likhet med utredaren, att den föreslagna yrkesdansarutbild- ningen inte bör ha nationella inriktningar, men att möjlighet bör finnas för eleverna att specialisera sig mot klassisk balett eller modern dans. Specialiseringen bör kunna ske inom ramen för programfördjupning och Regeringen delar utredarens uppfattning att en del av yrkesdansarutbild- ningen ska förläggas till Kungliga baletten och andra fasta danskompa- Eleverna bör delta i dansföreställningar för att få scenvana, lära sig att sminka sig, arbeta tillsammans med de vuxna dansarna och skåde- spelarna, få erfarenhet av livet bakom kulisserna och bli del av en yrkes- gemenskap som inte kan fås på annat sätt. Enligt 16 kap. 16 § i den nya Prop. 2010/11:19 skollagen ska ett yrkesprogram innehålla arbetsplatsförlagt lärande. yrkesprogrammen är dessutom gymnasial lärlingsutbildning en alternativ väg till yrkesexamen. Yrkesdansarutbildningen bör enligt regeringens bedömning omfattas av samma bestämmelser. 8.3Nationella kurs- och ämnesplaner i dans Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att i samarbete med företrädare för dansprofessionen utarbeta kurs- och ämnesplaner för dansämnen som sträcker sig från årskurs 4 i grund- skolan till och med gymnasieskolan. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens be- dömning. Utredaren föreslår dock att den föreslagna nya myndigheten ska utarbeta kurs- och ämnesplaner, som kallas den nationella syllabusen. Remissinstanserna: Kungliga i menar att detta är ett av de viktigaste förslagen i betänkan- det. Även , Kungliga i och kommuner tillstyrker förslaget om en nationell syllabus. kommun anser att framtagandet av en ny nationell syllabus är en nödvändighet för att få den nya dansarutbildningen att bli likvärdig över hela landet. Flera remissinstanser pekar på att det är viktigt att dans- professionen deltar i utformningen av syllabusen. menar att för att utbildningen så långt det är möjligt ska bli rättssäker och lik- värdig med den som ges i och gymnasieskolan, men på en högre nivå beträffande dans, bör delta i utbildningens utform- ning och genomförande. bedömer att den nationella sylla- busen skulle få samma funktion som kursplaner i dans och därmed i möjligaste mån bör utformas som övriga kursplaner och följa betygs- systemet med nationellt utarbetade kunskapskrav. Balettakademien anser att en syllabus kan ha ett stort värde inom den klassiska baletten men vill påpeka att de flesta länder som har egen syllabus med kvalitetskrav har etablerat sina system över och kommer från länder med en väl etablerad klassik balettpedagogisk tradi- tion. Några instanser påminner om att ett arbete med en syllabus för klassisk balett pågår och att utvecklingen av en syllabus för den moderna dansen också diskuteras mellan och den nuvarande . Balettakademien anser det inte nödvändigt eller lämpligt att ta fram en syllabus för den moderna dansen där pedagogiska och stilistiska element inte är kartlagda eller etablerade på samma sätt som inom den klassiska baletten. Kungliga i menar att utbildningsplaner även behövs för andra dansämnen i den nya utbildningen. Skälen för regeringens bedömning: Gemensamma kurs- och ämnes- planer med progression från den förberedande dansarutbildningen till yrkesdansarutbildningen är en av de viktigaste åtgärderna i skapandet av en sammanhållen utbildning som är likvärdig mellan utbildningsan- ordnarna. Regeringen anser att bör ansvara för ut- formandet av kurs- och ämnesplanerna, men att dansprofessionens Prop. 2010/11:19 kompetens måste tas till vara i arbetet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samarbete med dansprofessionen utforma kurs- och ämnesplanerna samt kunskapskraven i dans. På den förberedande dansarutbildningen bör all dansundervisning rymmas inom ett ämne. Detta hindrar naturligtvis inte att undervisningen innehåller flera moment och uttrycksformer. För yrkesdansarutbildningen i gymnasieskolan bör däremot flera danskurser tillskapas, bl.a. för att möjliggöra specialisering inom klassisk balett eller modern dans. Som framgått ovan kommer eleverna på den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen att ha minskad eller ingen undervisning i ämnet idrott och hälsa. Därför vill regeringen framhålla att hälsa och livsstil, ergonomi och arbetsmiljöfrågor bör ingå som moment i dans- undervisningen. Kurs- och ämnesplaner bör utarbetas innan antagningen till den nya dansarutbildningen startar.