prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — länder som har valt att jämställa IB-examen med nationella examina. Utbildningen följer en internationell läroplan som utformats av IBO, vilket innebär att utbildningen ser i stort sett likadan ut i alla de länder där den erbjuds. En hemkommun har skyldighet att ersätta kostnader för en elev som går en utbildning som leder fram till International Baccalaureate enligt bestämmelser i 5 kap. skollag. För internationella skolor, vilka enligt regeringens förslag ska regleras som en särskild utbildningsform, finns särskilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning. vecklas i avsnitt 28 Särskilda utbildningsformer. 33.11 Överlämnande av betygshandlingar Regeringens förslag: Huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts ska lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Enligt arbetsgruppens förslag skulle betygshandlingar över- lämnas till elevens hemkommun. Remissinstanserna: Förslaget stöds av , som fram- håller att förslaget ökar rättssäkerheten för elever i fristående skolor. Det stöds även av , Verket för högskoleservice (VHS) samt och kommuner. och Kommuner och Landsting (SKL) framhåller dock att förslaget innebär ökade kostnader för kommunerna som bör ersättas enligt finansi- eringsprincipen. SKL och Kunskapsskolan i menar i likhet med regeringen att det är enklare och mindre resurskrävande om betygs- handlingarna överlämnas till lägeskommunen i stället för hem- Prop. 2009/10:165 kommunen. Skälen för regeringens förslag Fristående skolor omfattas till skillnad från skolor med offentliga huvudmän varken av offentlighetsprincipen eller av skyldigheten att arkivera handlingar enligt arkivlagen (1990:782). Handlingar i fristående skolor är således inte allmänna eller offentliga. De fristående skolornas huvudmän omfattas inte heller av bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Som angetts ovan i detta avsnitt föreslås att det ska införas en gemensam paragraf i den nya skollagen, som reglerar tystnadsplikten i all enskilt bedriven verksamhet. Elever i fristående skolor har ett självklart intresse av att exempelvis betygshandlingar bevaras . En elev som förlorar t.ex. ett betygsdokument kan inte med stöd av nu gällande lagstiftning räkna med att kunna få en kopia av detta genom att vända sig till den skola där det utfärdades, om skolan inte har en offentlig huvudman. Regeringen anser att elever i fristående skolor bör ha samma möjligheter som elever i offentliga skolor att i efterhand kunna begära ut uppgifter om genomförd skolgång, t.ex. om originalbetyget går förlorat. Bevarandet av framför allt slutbetyg från någon av de obligatoriska skolformerna och motsva- rande handlingar från utbildning på gymnasienivå är således av stor be- tydelse med hänsyn till elevernas rättssäkerhet. och har också påtalat behovet av arkiv- regler för vissa handlingar i fristående skolor, bl.a. betygshandlingar, åtgärdsprogram och beslut i elevvårdsärenden (skrivelse till Utbildnings- departementet ). Regeringen har strävat efter att utveckla en så långt möjligt gemensam reglering för offentliga och fristående skolor. Samma slags dokument kommer att finnas i skolorna oavsett vem som är huvudman för skolan. Regeringen anser att det behövs en reglering av enskilda skolors bevarande av handlingar. Det finns i princip två huvud- modeller för att åstadkomma detta. Den första huvudmodellen innebär att vissa handlingar hos fristående skolor jämställs med handlingar hos kommunala myndigheter. Därigenom skulle handlingarna bli allmänna och de kommunala arkivmyndigheterna skulle få tillsyn över dem. Regleringen skulle kunna innebära genom att vissa angivna handlingar i fristående skolor omfattas av tryckfrihetsförordningens, sekretesslagens och arkivlagens bestämmelser. Tekniskt skulle detta kunna genomföras genom en ändring i offentlighets- och sekretesslagen (bilagan till 1 kap. 8 § samma lag). Fördelen med en sådan modell är bl.a. att den löser den rättssäkerhetsproblematik som beskrivits ovan, som den tillförsäkrar allmänheten insyn i verksamheten. Lösningen är lagstiftningstekniskt enkel då det endast handlar om att utöka tillämpligheten av ett redan färdigt system för handlingsoffentlighet, sekretess och arkiveringsskyldighet. och har för- ordat en sådan lösning i ovan nämnda skrivelse. Liknade system finns för högskolor som drivs i privaträttslig form. Regeringen menar att handlingsoffentlighet i princip bör gälla när offentlig förvaltning anförtros fristående skolor, i vart fall i ärenden som har karaktär av myndighetsutövning. Den föreslagna modellen skulle dock innebära stora förändringar för de fristående skolorna i form av ett helt nytt system och ökad administration. Den dåvarande regeringen anförde också i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) att det inte är en framkomlig väg att lagstifta om handlingsoffentlighet även för privatägda företag. Regeringen delar denna uppfattning. Den andra huvudmodellen är att huvudmannen för en fristående skola ska vara skyldig att lämna in vissa handlingar till kommunen där den fristående skolan är belägen. Elevernas rättssäkerhet vad gäller tillgång till betyghandlingar från fristående skolor behöver stärkas. Som nämnts är det regeringens uppfattning att det inte är lämpligt att lagstifta om handlingsoffentlighet även för privatägda företag. Att hänvisa till de betygsuppgifter med personnummer som samlas in av () som underlag för bl.a. betygsstatistik på såväl grundskole- och gymnasienivå samt för de ansöknings- och antagningsförfaranden som ombesörjs av Verket för högskoleservice (VHS), är på grund av datainsamlingsprocedurer och sekretessbestämmelser inte heller någon framkomlig väg för att lösa frågan om arkivering av betygshandlingar för elever i fristående skolor. Regeringen föreslår således i stället en ny bestämmelse i skollagen som ålägger huvudmannen för fristående skolor att överlämna slutbetyg eller motsvarande betygsdokument för gymnasieskolan till den kommun där skolan är belägen. Den föreslagna bestämmelsen bör endast avse fristående skolor i vilka betyg sätts. Genom regeringens förslag kommer de till lägeskommunen överlämnade betygshandlingarna att omfattas av offentlighetsprincipen enligt tryckfrihetsförordningen, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och arkivlagen (1990:782), som den administrativa hanteringen inte blir alltför omfattande, vare sig hos de överlämnande fristående skolorna eller de mottagande kommunerna. Ett grundläggande krav enligt personuppgiftslagen (1998:204) är att personuppgifter inte behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. Detta krav gäller naturligtvis också den information som lämnas över från skolorna i enlighet med regeringens förslag. Användning av dokumentation som rör enskilda elever har ökat i skolan. Genom ändringar i 8 § personuppgiftsförordningen (1998:1191) har regeringen öppnat upp för viss hantering av känsliga uppgifter i stat- liga och kommunala myndigheters verksamhet. För de skolor som har offentlig huvudman innebär detta att det numera finns författningsstöd för att behandla känsliga uppgifter i ärenden om upprättande av åtgärds- program, handläggning av ärenden om stödåtgärder eller ärenden om skolskjuts. Men när det gäller verksamhet som inte kan ses som ärende- handläggning t.ex. lärarens minnesanteckningar, uppgifter i mobbnings- situationer, register för skolskjuts, skolkurators anteckningar, register för Prop. 2009/10:165 specialkost, administrativa elevregister m.m., finns inget författningsstöd för att behandla känsliga personuppgifter. Det som står till buds är sam- tycke från eleven eller att uppgifterna behandlas manuellt. Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att ledamöter eller andra företrädare i samverkansorgan m.m. ut- ses och entledigas av enskilda, enskildas och andras medverkan i introduktionsprogram i gymnasieskolan och i individuella program i gymnasiesärskolan samt i enstaka inslag i övrigt, samverkan mellan olika skolformer eller mellan en skolform och en annan utbildningsform, försöksverksamhet inom skolväsendet, medgivande till enskilda att sätta betyg, anordna prövning och ut- skyldighet för en enskild huvudman att lämna uppgifter om kommande verksamhet och ekonomisk redovisning över verksam- skyldighet att delta i nationella prov, bestämmandet av kommunens bidrag till fristående förskolor, fri- stående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg samt skyldig- het för kommunen att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag och uppgifter om hur bidraget har beräknats, med vilket belopp kommunerna ska lämna bidrag till fristående förskolor och fristående skolor för vissa barn eller elever, samt undantag från bestämmelser om utformning, omfattning och för- läggning av utbildning eller annan verksamhet som behövs för att till- försäkra barn och elever utbildning eller annan verksamhet som de har rätt till enligt lagen vid extraordinära händelser i fredstid som har betydande inverkan på möjligheten att erbjuda utbild- ning eller annan verksamhet enligt denna lag. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens Remissinstanserna: Inga remissinstanser har yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: skollag finns i 15 kap. 14 och 8 §§ samt 11 § andra och tredje styckena vissa bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter utöver de bemyndiganden som finns i anslutning till materi- ella bestämmelser i andra delar av lagen. De flesta av dessa bemyndigan- den bör föras över till den nya skollagen, i förekommande fall med erfor- Dessa justeringar innebär i huvudsak att bemyndi- gandena i den nya skollagen omfattar också enskilda huvudmän för ut- bildning inom skolväsendet och i förekommande fall annan verksamhet som avses i skollagen. Lagrådet har påtalat att ett i lagrådsremissen Prop. 2009/10:165 föreslaget bemyndigande, som motsvarar 15 kap. 1 § första stycket i skollag, är så generellt utformat att det kan hävdas att det täcker också andra bemyndiganden i den föreslagna skollagen. Enligt regering- ens mening bör det undvikas att olika bemyndiganden överlappar var- andra. Regeringen anser därför att något bemyndigande motsvarande 15 kap. 1 § första stycket skollag inte bör tas in i den nya skol- lagen. I stället bör mer begränsade bemyndiganden föras in där det be- hövs. De bemyndiganden som regeringen föreslår ska föras in i den nya skollagens avslutande kapitel och gäller möjlighet att meddela föreskrifter om ledamöter och andra företrädare i samverkansorgan m.m., föreskrifter om nationella prov, föreskrifter om samverkan mellan olika skolformer eller mellan en skolform och en annan utbildningsform, föreskrifter om anordnande av försöksverksamhet, föreskrifter om medgivande till enskilda att sätta betyg, anordna prövning och utfärda betyg, föreskrifter om skyldighet för en enskild huvudman att lämna upp- gifter om kommande verksamhet samt ekonomisk redovisning över verk- samheten, föreskrifter om vitesföreläggande för den som inte följer bestämmel- sen om skyldighet att lämna ekonomisk redovisning över verksamheten, föreskrifter om bestämmandet av det bidrag kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor och fristående skolor och om skyldighet för kommunen att lämna uppgifter som behövs för beslut om bidrag och uppgifter om hur bidraget har beräknats (se prop. 2008/09:171 s. 31 ff.), och föreskrifter om med vilket belopp kommunerna ska lämna bidrag till fristående förskolor och fristående skolor för vissa barn eller elever. Vidare införs ett bemyndigande för regeringen att, i vissa extraordinära situationer när det inte är möjligt att tillförsäkra barnen och eleverna den utbildning eller verksamhet de ska erbjudas enligt skollagen, meddela nödvändiga föreskrifter som kan innehålla undantag från lagens regler om utbildningens utformning, omfattning och förläggning. Avsikten är att sådana undantagsföreskrifter ska kunna meddelas i sådana mycket allvarliga situationer när undervisning eller annan verksamhet måste ställas in , till exempel för att förhindra smittspridning eller för att en betydande del av personalen insjuknat vid en epidemi. Syftet med sådana föreskrifter ska vara att göra det möjligt för barnen eller eleverna att få del av den av den utbildning eller den verksamhet som skollagen tillförsäkrar dem. Det låter sig svårligen göras att förutse exakt vilka bestämmelser som det kan bli aktuellt att göra undantag från. Föreskrif- ternas giltighetstid bör vara begränsad. Behövs mer varaktiga regeländ- ringar, bör regeringen vända sig till med förslag till lagänd- ringar. Regeringens förslag: ska godkänna att tidigare ställningstaganden i frågor som vid ikraftträdandet av denna lag avses regleras i föreskrifter som meddelas av regeringen eller en myndighet under regeringen, inte längre ska gälla. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen lämnade inte något förslag i frågan. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat frågan. Skälen för regeringens förslag: I samband med omfattande ändringar skollag som trädde i kraft (prop. 1990/91:115, bet. 1990/91:UbU17, rskr. 1990/91:357) beslutade att häva tidigare s.k. riksdagsbindningar som fanns bakom olika bestämmelser i skolformsförordningarna och andra förordningar som rörde skolans verk- samhet. har en rad olika frågor som regleras i förordning på nytt blivit föremål för ställningstaganden från sida. Beroende på hur dessa har utformats anses de mer eller mindre bindande för utform- ningen av förordningsregleringen. Sammantagna bildar de ett svåröver- skådligt system av riksdagsbindningar. Regeringens förslag till ny skollag innebär att vissa frågor som regleras i förordning i stället regleras i skollagen, t.ex. betyg. Utgångs- punkten för regeringens förslag är att de frågor som bedöms som så prin- cipiellt viktiga att de bör bli föremål för ställningstagande ska regleras i lag och inte i förordning. Även med denna utgångspunkt be- höver dock en ny skollag kompletteras med föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Det bör då inte finnas något utrymme för oklarhet huruvida äldre riksdagsbindningar i frågor som regleras i författning på lägre nivå än lag behöver beaktas. Därför bör de riksdagsbindningar som hänger samman med den nuva- rande lagstiftningen hävas. 35 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Den föreslagna skollagen ska tillämpas på ut- bildning och annan verksamhet enligt lagen . Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ska tas in i en sär- skild lag om införande av skollagen. Lagarna ska träda i kraft . I fråga om vuxenutbildning ska dock den föreslagna skollagen tillämpas på utbildning först . Ett godkännande av en fristående skola enligt gällande regler ska fortsätta att gälla som ett godkännande av huvudmannen enligt den nya skollagen, om skolan har förklarats berättigad till bidrag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla. Motsvarande ska gälla för godkännanden och beslut om bidragsrätt för andra verksamheter med enskild huvudman. Elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, som har påbörjat sin utbildning enligt nu gällande bestämmelser, ska under en över- gångstid få slutföra sin utbildning enligt de förutsättningar som gällde när utbildningen påbörjades. Motsvarande ska gälla för elever i vuxenutbildningen. För de fristående skolor med kommunalt ägande som har godkänts eller förklarats ha rätt till bidrag enligt skollag ska 2 kap. 7 § skollagen inte tillämpas före . I fråga om lärare eller förskollärare som saknar utbildning för att bedriva undervisning i skolväsendet enligt 2 kap. 13 eller 15 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, för- skollärare eller fritidspedagog före ska för anställningen bestämmelserna i 2 kap. 3 § första och andra styckena samt 2 a kap. 3 § andra stycket skollag tillämpas i stället för bestämmelserna i 2 kap. 12, 17 och 18 §§ i den nya skollagen. Första stycket gäller inte lärare som uppfyller kraven i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om an- ställning som lärare för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. Vissa övergångsbestämmelser till ändringar i den gällande skollagen ska fortsätta att gälla. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens förslag. I promemorian föreslogs dock att den föreslagna skollagen skulle träda i kraft och att den skulle tillämpas även på vuxenutbildning . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som har yttrat sig till- styrker förslaget eller lämnar det utan erinran. anser att sådana elever som går i årskurs 9 i bör ha möjlighet att genomgå prövning enligt äldre bestämmelser. påtalar att det inte är ovanligt att elever i gymnasieskolan har kurser kvar och anser att det bör finnas möjlighet för både offentliga och fristående skolor att anordna kurser enligt det gamla systemet under efter . Utredarens förslag i SOU 2008:52: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett fåtal av remissinstanserna har berört frågan om övergångsregler. framför att det behövs en flexibel övergång till de nya reglerna. Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag till ny skollag är ett mycket omfattande lagstiftningsarbete, som kommer att påverka ett stort antal huvudmäns verksamhet. Huvudmännen och berörda myndig- heter måste få tillräcklig tid att implementera den nya lagstiftningen. Den föreslagna skollagen bör därför tillämpas på utbildning och annan verk- samhet enligt lagen . Det behövs relativt omfattande övergångsbestämmelser för att undvika tillämpningsproblem och för att samordna den föreslagna skollagen med andra reformer som genomförs genom ändringar skollag. Det är lämpligt att samla övergångsbestämmelserna i en särskild lag om införande av den nya skollagen. För att ansökningar om godkännande m.m., som avser utbild- ning eller annan verksamhet som ska starta eller senare, ska kunna prövas enligt de nya reglerna bör lagarna träda i kraft . En nyhet i regeringens förslag till ny skollag är att rätten till bidrag för enskilda huvudmän inom skolväsendet ska följa direkt av beslutet om godkännande utan att ett särskilt beslut fattas om rätt till bidrag. En förut- sättning för att ett godkännande enligt den gällande skollagen ska fort- sätta att gälla som ett godkännande enligt den föreslagna skollagen bör vara att skolan har förklarats berättigad till bidrag. Om en fristående skola är godkänd enligt gällande regler, utan att ha förklarats berättigad till bidrag, kommer godkännandet att upphöra att gälla när den nya skol- lagen ska börja tillämpas. Någon sådan fristående skola finns dock inte . Motsvarande bör gälla i fråga om förskoleklass samt förskolor, fritidshem och pedagogisk omsorg med enskild huvudman. I fråga om gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör utgångspunkten vara att elever i dessa skolformer får slutföra sin utbildning under de förutsättningar som gällde när utbildningen påbörjades. Detsamma bör gälla för elever i vuxenutbildning och övriga skolformer för vuxna. I och motsvarande skolformer bör elever som redan har fått betyg i årskurs 8 under läsåret innan den nya skollagen börjar tillämpas, under nästa läsår ha möjlighet att slutföra utbildningen och få betyg enligt äldre bestämmelser. I betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) finns få förslag till övergångsregler. Flertalet av dessa hängde samman med det legitimationssystem som utredaren föreslog och berörs därför inte här. Utredaren föreslog att personer som anställts utan tidsbegränsning trots att de inte har en lärarutbildning ska anses behörig för den undervisning som han eller hon har anställts för t.o.m. utgången av . skulle personerna erbjudas vidareutbildning som skulle tillhandahållas av staten. Regeringen anser i stället att lärare som inte har en lärarexamen, men som anställts tills vidare, även framgent ska få fortsätta sin anställning och de ska få användas för undervisningen enligt skollagens nuvarande regler t.o.m. . är det möjligt för huvudmannen att se till att läraren eller förskolläraren påbörjar och går den utbildning som krävs för att senare ha en utbildning som står i överensstämmelse med de nya reglerna. Dessutom föreslår regeringen att lärare som används för undervisning som de inte har utbildning för ska få fortsätta med detta t.o.m. juni månads utgång i enlighet med nu gällande skollag, dvs. de ska ha en utbildning som i huvudsak är inriktad mot den undervisning de ska bedriva. Därefter måste huvudmannen se till att lärare primärt används för undervisning som de har en utbildning för. Endast med stöd av undantagsregler kan dessa lärare efter 2015 användas för annan under- visning. Av övergångsbestämmelser i lagen om införande av den nya skollagen framgår i vilken utsträckning skollag fortsätter att gälla efter den nya skollagens ikraftträdande. Lagrådet har ifrågasatt utformningen av viss övergångsreglering om inte avgjorda ärenden, och därvid påpekat att utgångspunkten är att de föreskrifter som är i kraft för prövningen av ett mål eller ärende ska ligga till grund för prövningen (se t.ex. RÅ 1996 ref. 57). Den bestämmelse som Lagrådet ifrågasatt avser beslut om tvångsmedel som inte har någon motsvarighet i den nya skol- Prop. 2009/10:165 lagen. Om ingen övergångsbestämmelse finns förfaller frågan och pågå- ende ärenden och mål ska avskrivas. Regeringen anser att särskilda över- gångsbestämmelser som den som Lagrådet ifrågasatt inte behövs. I övrigt hänvisas till författningskommentaren. 36 Ändringar i annan lagstiftning 36.1.1Sekretess inom elevhälsa och annan elevstödjande verksamhet Regeringens förslag: Sekretess ska gälla för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i förskoleklassen, , grundsär- skolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan i elevhälsa som avser psykologisk, psykosocial eller special- pedagogisk insats, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Sekretess ska gälla för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i särskild elev- stödjande verksamhet i övrigt, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker anser att den föreslagna regleringen lämnar utrymme för tolkningar och att det finns en risk för en förskjut- ning av reglernas tillämpning. Skälen för regeringens förslag: Denna dag har regeringen beslutat direktiv för en särskild utredare med uppdrag att utreda frågor om sekretess för uppgifter i skolväsendet och vissa andra utbildningsformer och verksamheter (dir. 2010:25). I avvaktan på utredarens förslag bör gränserna för sekretessen i de verksamheter som regleras i den föreslagna skollagen vara oförändrade. Detta innebär att sekretessen inom skol- väsendet för barn och ungdomar i huvudsak bör vara begränsad till upp- gifter i det som betecknas som elevvårdande verksamhet, samt till uppgifter i ärenden om tillrättaförande av en elev eller avskiljande av en elev från vidare studier. Offentlighets- och sekretesslagens terminologi och systematik bör emellertid anpassas till den föreslagna skollagen. Uppgifter om enskildas personliga förhållanden hos den offentliga skolhälsovården (skolläkare och skolsköterska) omfattas av hälso- och sjukvårdssekretessen enligt 25 kap. 1 § offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400). I 23 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen görs åtskillnad mellan å ena sidan uppgifter hos psykolog eller kurator