prop · GY031d001 · 2010-10-12 00:00:00 — Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. är investeringsbehovet och utgörs till större delen av IT- investeringar. Investeringsbehovet beräknas därefter minska till 500 000 20122014. JO föreslår att anläggningstillgångarna även får finansieras med anslagsmedel men att detta belopp, sammanlagt tas från anslagssparandet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . , 2013 och 2014 bör anslaget beräknas till , respektive . Riksdagsstyrelsen föreslår att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:3 ombudsmän () Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.2 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 329 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 329 tkr prisnivå. 4Motsvarar 34 282 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet inom rennäringsområdet som tinget är ett samiskt folkvalt organ med val . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 . beräknas anslaget till , till och till . Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 524 207 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 525 199 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 524 255 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. I anslaget ingår Statsrådsberedningen, samtliga departement, Förvaltningsavdelningen, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar samt gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sitt politiska program. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2011 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 , kommittéerna och utlandsmyndigheterna, hade vid utgången av 2009 tillsammans 4 856 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). Av dessa var anställda på politikeravtalet. I nedanstående tabell redovisas viss resultatinformation för . Tabell 7.4 Viss resultatinformation för Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) andel kvinnor/män andel kvinnor/män Andel kvinnor/män av anställda på Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 3,9/1,9 4,0/1,6 3,7/1,6 3,7/1,5 3,8/1,5 3,2/1,5 2,9/1,5 2,6/1,2 Resdagar i (med övernattning) Resdagar utomlands (med övernattning) Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i kommissionens kommittéer andel kvinnor/män Antalet tjänstgörande ökade , bl.a. till följd av tillfälliga förstärkningar inför och under ordförandeskap i Europeiska unionens råd. Andelen kvinnor som är anställda på chefsavtalet fortsätter att öka. har ungefär hälften av de nyanställda cheferna varit kvinnor. Sjukfrånvaron bland medarbetare är låg i förhållande till staten totalt. Det gäller både bland kvinnor och bland män. Antalet diarieförda ärenden har ökat . Detta beror till stor del på att ärenden som tidigare registrerades i skrivelsediarier (internationella handlingar) förts över till ärendediariet. I ärendediariet kan flera handlingar registreras i ett ärende, medan varje handling registreras var för sig i ett skrivelsediarium. Förändringen har medfört att antalet ärenden i ärendediariet ökat men i mindre omfattning än minskningen av antalet registrerade internationella handlingar. Mot bakgrund av att fler förvaltningsbeslut förts över till andra myndigheter så har antalet regeringsärenden fortsatt att minska. Antalet frågesvar var betydligt lägre än . Även antalet interpellationssvar har sjunkit i jämförelse med 2007 och 2008. Det internationella arbetet, bl.a. resdagar utomlands och deltagandet i EU:s kommittéer har ökat. Detta förklaras till största delen av det svenska ordförandeskapet i EU . Även ökningen av antalet resdagar inom förklaras av det svenska ordförandeskapet i EU. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2009 och på . Genomförandet av ordförandeskap i EU var ordförande i råd. Ett långsiktigt och målmedvetet förberedelsearbete bidrog till att ordförandeskapet kunde genomföras framgångsrikt. Regeringen har redovisat ordförandeskapet i en särskild skrivelse till (Skr. 2009/10:174 Redogörelse för det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd ). Utgifterna för ordförandeskapet avser mötesverksamheten i , möten med i , press-, informations- och kultursatsningar, kompetensutveckling samt för- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 stärkning av departement och några utlandsmyndigheter. Eftersläpningar av t.ex. bidrag från Europeiska kommissionen samt avvecklingskostnader gör att utfallet ännu inte är fullständigt. Prognosen är dock att myndighetens kostnader för förberedelser och genomförande av ordförandeskapet ryms väl inom de av anvisade medlen. Av de som tilldelats i extra medel har redovisats som särkostnader för ordförandeskapet inklusive som disponerats av . De extra medel som tillfördes för oförutsedda händelser i tilläggsbudget 2009 förbrukades inte. En annan förklaring till en lägre anslagsförbrukning är att mötesverksamheten i har genomförts till en lägre kostnad än beräknat. Därutöver har bidrag från kommissionen till mötesverksamheten blivit högre än förväntat. Sekretariatet för EU-möten i (SES-09) inrättades för att planera och genomföra mötesverksamheten i . SES- 09:s uppdrag var bl.a. att säkerställa lokaler för alla möten och tillhandahålla teknik, måltider, hotell, transporter, säkerhetsarrangemang, tolkar m.m. Under ordförandeskapet genomförde sammanlagt 111 möten och konferenser i . Det praktiska och logistiska genomförandet fick betydande uppskattning. För att planera och genomföra kommunikationsinsatser under ordförandeskapet inrättades ett särskilt sekretariat i Statsrådsberedningen Sekretariatet för kommunikation EU 2009 (KOM-09). I kommunikationsarbetet låg fokus på media och webb som de viktigaste kanalerna att nå medborgarna. Utrikesrepresentationen bestod av 97 utlandsmyndigheter, varav 83 ambassader, 7 konsulat samt 7 representationer och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I 86 av de 192 länder som är medlemmar i kommer det finnas en svensk ambassad. har också cirka 420 honorärkonsulat. kommer 33 ambassader och 8 karriärkonsulat ha öppnats. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har 29 ambassader och 25 karriärkonsulat stängts. Avveckling av ambassaderna i , , , , och har skett . Tio sektionskanslier har uppgraderats till ambassader. Dessa ligger i , , , , , , , , och . Förändringar i omvärlden och i politikens inriktning, liksom kraven på en effektiv användning av resurser föranleder anpassningar i den svenska utrikesförvaltningen. En utredning om den svenska utrikesförvaltningens framtid pågår. Utredningen ska med utgångspunkt i förändrade förutsättningar i omvärlden och inom belysa utrikesförvaltningens framtida roll inom ramen för internationella verksamhet. Förslag om hur de av riksdag och regering fastlagda verksamhetsmålen ska kunna uppfyllas på ett flexibelt samt mer kostnads- och verksamhetseffektivt sätt ska presenteras. Utredningen lämnade ett delbetänkande ; i världsklass En mer flexibel utrikesrepresentation (SOU 2010:32). Den s.k. Stoltenbergrapporten har lagt grunden för ett ökat samarbete mellan de nordiska ländernas utrikesförvaltningar. Diskussionen om rapportens förslag har fortsatt länderna emellan med ett brett upplägg, inriktat på att utveckla det samarbete som redan pågår på många orter i världen. Vidare undersöks möjligheten att placera diplomater på annat nordiskt lands ambassad. Med anledning av kronprinsessan bröllop tillfördes . Medlen har främst använts till kostnader för mottagning av utländska prominenta gäster samt kostnader relaterade till den utländska mediebevakningen, inklusive upprättandet av ett mediecenter. Därutöver anordnade regeringen en mottagning dit företrädare för alla kommuner och landsting inbjöds. Renovering och utveckling av lokaler Renovering och utveckling av fortsätter. och har en gemensam planering för långsiktiga lokalförsörjning i . Planeringen innebär att får lokaler i större sammanhängande enheter och ökad tillgänglighet via kulvertsystemet. Lokalerna ska ge möjlighet till flexibelt utnyttjande för ökad effektivitet och god arbetsmiljö samt uppfylla såväl tekniska som säkerhetsmässiga krav. Detta kommer att omfatta påbyggnad av fastigheter och förtätning av befintliga lokaler, avveckling av mindre lämpliga lokaler och eventuellt förvärv av enstaka fastigheter. har lokaler i två fastigheter lämnats. En ny lokal (Garnisonen på ) har tagits i bruk för kommittéväsendet. har ett fortsatt internt arbete bedrivits i syfte att effektivisera myndighetsstyrningen. Ett ramverk för myndighetsstyrning är under framtagande och en satsning med kompetenshöjande insatser kommer att inledas. pågår ett fortlöpande arbete för att stärka personalfrågorna. Ett arbete har också initierats för att bl.a. med stöd av de senaste årens IT-satsningar utveckla gemensamma arbetsformer. Vidare pågår inom Förvaltningsavdelningen ett omfattande omstruktureringsarbete i syfte att effektivisera förvaltningsstödet och säkerställa att fortsatt utvecklingsarbete kan ske inom tillgängliga ekonomiska ramar. Renodlingen av verksamhet har fortsatt, bl.a. genom att flytta över vissa uppgifter i bidragshanteringen till andra myndigheter. I enlighet med ekonomiska vårproposition (2009/10:100) tar över verksamheter som avser uppgifter inom migrationsområdet vid vissa utlandsmyndigheter. För detta ändamål föreslås att förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:1 . Av ekonomiska vårproposition framgår även att en ny myndighet inom medieområdet bör inrättas som tar över verksamhet. För ändamålet föreslår regeringen att förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 11:4 . För att stärka arbetet med effektivitet och kvalitet i bl.a. rättskedjan och på migrationsområdet föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs . Finansieringen sker genom att de under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslagen 1:1 , 1:5 Domstolar och 1:6 Kriminalvården minskas med , respektive samt genom att det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:1 minskas med . Särskilt belastade utlandsmyndigheter vad gäller antalet ansökningar om viseringar och uppehållstillstånd bör tillfälligt förstärkas för att verksamheten ska upprätthållas på en tillfredsställande nivå. Regeringen föreslår därför att anslaget 4:1 m.m. tillförs för detta ändamål. Nya villkor infördes för utlandsstationerad personal vid utlandsmyndigheterna till följd av ändrad skattelagstiftning. Dessa villkor har setts över, vilket föranlett en revidering av ersättningsnivåerna för de utlandsstationerade. Regeringen föreslår att tillförs anslaget 4:1 m.m. (jfr prop. 2005/06:19). I syfte att säkerställa ett brett svenskt engagemang i det internationella samarbetet föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs och och framåt . För att kunna möta de krav som ställs i och med nästa steg i reformeringen av den svenska 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 fattigdomsbekämpningen föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs för insatser inom ramen för det s.k. Öppna biståndet (se mer i utg.omr. 7 avsnitt 3.6.2 och 3.7.1). Finansieringen sker genom att det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp. För att finansiera EU:s gemensamma utrikestjänst EEAS föreslår regeringen att , och och framåt förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen uppförda anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Mot bakgrund av att regeringen har beslutat om en förlängning av uppdrag till utgången av 2014 (dir. 2010:96) föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs 20112014. Regeringen har beslutat att avveckla . I samband med detta kommer samordning för förhandlingar som avser den gemensamma fiskeripolitiken att stärkas. Med anledning av detta föreslår regeringen att och och framåt förs från det under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppförda anslaget 1:14 till anslaget 4:1 m.m. Med hänsyn till förändrad ansvarsfördelning avseende utbildningsinsatser för Regerings- förs från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor till anslaget 4:1 m.m. För att finansiera kostnader för Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande föreslår regeringen att förs från det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 1:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. till anslaget 4:1 m.m. för perioden 20112014. Vidare minskas anslaget med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. föreslår regeringen att anslaget ska uppgå till 6 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 6 589 169 000 Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 4:1 m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Vidare redovisas här omräkning till följd av förändringar av valutakurser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området Länsstyrelserna, som tidigare benämndes Regional samhällsorganisation, avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Anslaget beräknas finansiera drygt hälften av länsstyrelsernas verksamhet (se vidare avsnitt 8.4.2 och 8.7.1). Den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Länsstyrelserna ska vidare verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. 8.1.2Regional ansvarsfördelning mellan staten och den kommunala nivån Försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i och upphör vid utgången av 2010. träder i stället lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län i kraft. Lagen innehåller bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och länsplaner för regional transportinfrastruktur. Lagen gäller för , och Västra samt för . Motsvarande bestämmelser finns i lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen som ger kommuner och landsting möjlighet att bilda s.k. kommunala samverkansorgan. finns det kommunala samverkansorgan i , , , , , , , , , , , , och . tar i respektive över uppgifterna från samverkansorganen i dessa två län. i och samtliga kommuner i länet har till regeringen gett in en ansökan om att få bilda ett kommunalt samverkansorgan . Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierar förvaltningskostnader hos kommunala samverkansorgan och landstingen i , och samt hos . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område Länsstyrelserna Anslag inom område länsstyrelserna 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ett stort antal utgiftsområden. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta kan få konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgiftsområden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: -utgiftsområde 5 Internationell samverkan, -utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, -utgiftsområde 8 Migration, -utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, -utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, -utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, -utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, -utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, -utgiftsområde 19 Regional tillväxt, -utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, -utgiftsområde 21 Energi, -utgiftsområde 22 Kommunikationer, -utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, samt -utgiftsområde 24 Näringsliv. Av förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion framgår att länsstyrelserna utifrån ett statligt helhetsperspektiv ska arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Länsstyrelserna har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i instruktionen att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportsmatcher. I de fem län där det varken finns kommunala samverkansorgan eller pågår försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, driver och samordnar det regionala tillväxtarbetet i länet. Detta gäller , , , och . Utöver den resultatredovisning som görs i detta avsnitt hänvisas till respektive utgiftsområde i denna proposition. Indikatorer saknas för att beskriva resultatet inom området Länsstyrelserna. En samlad resultatbedömning görs i stället för länsstyrelserna utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som ålagts dem. genomfördes en gemensam myndighetsdialog mellan och länsledningarna om länsstyrelsernas övergripande resultat. förändrades strukturen i länsstyrelsernas regleringsbrev så att den följer uppgifterna i länsstyrelseinstruktionen. Detta innebär att indelningen av verksamheterna i tre större verksamhetsområden och ett antal verksamhetsgrenar har tagits bort. Länsstyrelsernas återrapportering och redovisning följer den nya strukturen. Samordnings- och sektorsövergripande arbete För länsstyrelserna har 2009 innehållit såväl strategiska och långsiktiga samordningsuppdrag som ett omfattande omställningsarbete inom respektive länsstyrelse. I samband med den finansiella krisen och efterföljande varsel, uppsägningar och nedläggningar av verksamheter runt om i landet beslutade regeringen att ge landshövdingarna samt ordförandena för styrelserna i samverkans- och självstyrelseorganen i uppdrag att för regeringens räkning samordna statens insatser på lokal och regional nivå. Detta arbete har resulterat i värdefulla underlag till regeringen, särskilda insatser i länen och att prioriteringar gjorts inom länsstyrelsernas verksamhet för att motsvara de behov som identifierats. Antalet ensamkommande flyktingbarn fortsätter att öka. Länsstyrelsernas insatser i detta arbete inriktas främst mot att främja samverkan och samordning mellan berörda aktörer, öka kunskap och kompetens samt utveckla formerna för mottagande och introduktion av nyanlända. De erfarenheter och den kunskap som vunnits har tillvaratagits och lett till en utveckling av länsstyrelsernas metoder och arbetssätt. Länsstyrelsernas engagerade och intensiva arbete har 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 gett goda resultat för de nyanlända och skapar förutsättningar för en fortsatt positiv utveckling. har länsstyrelserna genomfört och förberett flera större organisatoriska förändringar. övertog länsstyrelserna ansvaret för djurskyddstillsynen från kommunerna, vilket också innebar ett övertagande av personal. Överföringen av djurskyddskontroller har inneburit övergångsproblem för länsstyrelserna av den art som kan förväntas i samband med större organisationsförändringar. Efter förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) tillfördes länsstyrelserna för att kunna genomföra reformen. har mycket förberedelsearbete lagts ned för att föra över ansvaret för den sociala tillsynen till och uppgifterna på trafikområdet till Transportstyrelsen. Vidare har förberedelser pågått för en koncentration av stiftelsehanteringen till sju länsstyrelser samt ett övertagande av huvudansvaret för rovdjursfrågorna från . Flera länsstyrelser har också genomfört egna organisatoriska förändringar , bl.a. mot bakgrund av länsstyrelsernas förändrade uppgifter och behovet av att effektivisera myndigheternas verksamhet. Genom sin tillsynsroll ska länsstyrelserna säkerställa efterlevnaden av de föreskrifter som och regeringen beslutat för respektive verksamhet.