prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Regeringens bedömning är att budgeteringsmarginalen under det redan fastlagda utgiftstaket för år 20102012 är tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i utgiftsutvecklingen (se avsnitt 10.2.1 för en mer utförlig beskrivning av behovet av budgeteringsmarginal). Innevarande år beräknas den till eller av de takbegränsade utgifterna. Budgeterings- marginalen växer sedan snabbt till 52,8 respektive . Dessa år utvecklas de takbegränsade utgifterna långsamt, vilket främst beror på att de temporära finanspolitiska åtgärderna och effekten av de automatiska stabilisatorerna i samband med finanskrisen dras tillbaka i takt med att konjunkturläget stabiliseras. Budgeteringsmarginalen beräknas nu bli större för åren 20102012 än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Den förbättrade makroekonomiska utvecklingen medför att utgifterna beräknas bli lägre främst inom arbetsmarknadsområdet. För att upprätthålla bufferten för prognos- osäkerhet enligt riktlinjerna i avsnitt 10.2.1 bör budgeteringsmarginalen uppgå till minst 10, 15 och , 2011 respektive 2012. Budgeteringsmarginalen är väsentligt större samtliga år än vad som följer av den säkerhetsmarginal som bör upprätthållas. Det betyder emellertid inte i sig att det finns ett utrymme på utgiftssidan för reformer som netto ökar de takbegränsade utgifterna. Utgiftstaket ska inte ses som ett utgiftsmål. Utrymmet för reformer på utgiftssidan begränsas för när- varande primärt av överskottsmålet. Även skattepolitiken påverkar utrymmet för reformer på utgiftssidan eftersom en skatteförändring påverkar storleken på ett potentiellt reform- utrymme i förhållande till överskottsmålet. Slutligen begränsas utrymmet för reformer på utgiftssidan av behovet av säkerhetsmarginal under utgiftstaket. Givet att dessa villkor är uppfyllda kan budgeteringsmarginalen användas för reformer. Även om det i första hand är överskottsmålet som begränsar utrymmet för reformer på utgiftssidan finns det skäl för att budge- teringsmarginalen inte ska vara större än att den har en rimligt styrande effekt på utgifts- utvecklingen. Nivån på ett utgiftstak vid utgången av det år som taket avser skiljer sig oftast från den nivå taket hade när det ursprungligen beslutades. Anledningen är att utgiftstaket justeras för förändringar av teknisk karaktär, så att taket utgör en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. Därutöver genomförde regeringen en reell sänkning av tidigare beslutat tak (samt av tidigare bedömd nivå för taket 2008). Behovet av justeringar av teknisk karaktär uppstår när reformer genomförs som påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna, men inte har någon direkt permanent nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet.117 Ett exempel på en reform som föreslogs i budget- propositionen och som föranledde en teknisk justering av utgiftstaket var införandet av ett höjt grundavdrag för pensionärer. En bieffekt av reformen var att kommunernas skatte- inkomster blev lägre. För att kommunernas totala inkomster inte skulle försämras av åtgärden höjdes det generella statsbidraget till kommunsektorn med ett belopp som mot- svarade skattebortfallet. Omläggningen motive- rade en teknisk höjning av utgiftstaket för att reformen inte skulle påverka budgeterings- marginalen. En väsentlig utgångspunkt är att samma principer ska ligga till grund för såväl tekniska höjningar som sänkningar av utgiftstaket för staten. En teknisk justering påverkar utgiftstaket för prognosåren. Utgiftstak för utfallsår justeras inte. För att få ett jämförbart utgiftstak över tiden måste taknivån för utfallsår därför justeras med de tekniska justeringar som tillkommit. Tekniska justeringar av utgiftstaket görs i budgetpropositionen. Aviseringen i denna pro- position om sänkt skatt för personer som är eller äldre medför att skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas bli mindre. För att förslaget ska vara neutralt för kommuner och landsting kommer anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner att ökas med i budgetpropositionen . Åtgärden föranleder även en teknisk justering av utgiftstaket. I diagram 10.1 visas utgiftstaket justerat för tekniska förändringar av den ursprungligt fast- ställda nivån, som är jämförbar över tiden.118 117Se t.ex. prognos för statsbudgeten och de offentliga finanserna, , för genomförda tekniska justeringar. 118Utgångspunkten i diagram 10.1 är den aktuella utgiftsstrukturen och de tekniska justeringar som gäller . Jämförbara utgiftstak för åren , som alltså innehåller samma tekniska justeringar, räknas ut genom att ge utgiftstaket samma årliga ökning som det ursprungligen hade när det först fastställdes, givet att någon reell förändring inte har gjorts av den ursprungligt fastställda nivån. Tekniskt justerade takbegränsade utgifter beräknas genom att från det uträknade tekniskt justerade utgiftstaket dra bort den faktiska budgeterings- marginalen. Diagram 10.1 Tekniskt justerat utgiftstak och takbegränsade utgifter Te k ni sk t j ust e r a t ut gi f t st a k Te k ni sk t j ust e r a de t a k be gr ä nsa de ut gi f t e r Källa: Egna beräkningar. Det tekniskt justerade utgiftstaket låg på en relativt stabil nivå av BNP. Åren 2006 minskade det något som andel av BNP. De justerade takbegränsade utgifterna minskade mer och understeg av BNP 2007. steg både de tekniskt justerade utgiftstaket och de takbegränsade ut- gifterna som andel av BNP. Detta skedde främst på grund av att nominell BNP minskade. När det gäller de takbegränsade utgifterna beror ökningen av utgiftskvoten även på stigande utgifter, i första hand inom arbets- marknadsområdet. väntas de tekniskt justerade utgiftstaken och de takbegränsade utgifterna falla som andel av BNP när kon- junkturen vänder och BNP stiger i normal takt som utgifterna utvecklas långsammare. Att de takbegränsade utgifterna som andel av BNP varierar år visar att utgifterna bidrar till att stabilisera efterfrågan i ekonomin som en del av de automatiska stabilisatorerna. för det fjärde året är ett viktigt instrument för att tydliggöra strategin för återgång till överskott i de offentliga finanserna. är osäkerheten stor avseende den framtida konjunkturutvecklingen och den långsiktigt hållbara tillväxttakten och det finns stora risker för bakslag. Det förlängda tids- perspektivet kan också bidra till ökad osäkerhet. Eftersom utgiftstaket sätts i nominella termer och inte ändras kommer dess förhållande till andra makroekonomiska storheter, såsom BNP, att förändras om bedömningen av ekonomin i övrigt förändras. Det är också viktigt att påpeka att de takbe- gränsade utgifterna är känsliga för förändringar i bedömningen av den makroekonomiska utveck- lingen. Utvecklingen av priser och löner samt av antalet personer inom olika transfereringssystem är avgörande för utgiftsutvecklingen. Regeringens ambition är att den bedömda nivån på utgiftstaket ska ligga till grund för det förslag till utgiftstak som kommer att lämnas i budgetpropositionen . I tabell 10.4 redovisas fastställda utgiftstak för 20102012 samt regeringens bedömning av nivån på utgiftstaket och 2014. Dessutom redo- visas budgeteringsmarginalen som är skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna. Regeringens bedömning: bör utgifts- taket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgå till . bör utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten uppgå till . 10.5.2Bedömning av utgiftstak för staten 2013 och 2014 I budgetpropositionen föreslog reger- ingen ett utgiftstak (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. [avsnitt 4.6]). beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2009/10:KU9, rskr. 2009/10:99). I föreliggande proposition förlängs tidsperspek- tivet med jämfört med nuvarande ordning och regeringen gör en bedömning av utgiftstaket även för det fjärde året, dvs. En bedömning av utgiftstaket Skälen för regeringens bedömning: Genom utgiftstaket ges och regeringen förbättrade möjligheter till kontroll och styrning över anvisade medel och utgiftsutvecklingen. Utgiftstaket leder även till att behovet av prioriteringar mellan utgiftsområden tydliggörs och att en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll förebyggs. Utgiftstaket bör fastställas på en nivå som är förenlig med en långsiktigt hållbar finanspolitik. Regeringens bedömning av utgiftstaket och 2014 tar därför sin utgångspunkt i en samlad bedömning av det budgetpolitiska regelverket och prognosen för de offentliga finanserna. En väl avvägd bedömning är att utgiftstaket bör öka med 2013 och 2014. Det innebär en återgång mot utgiftstak som i högre grad är förenliga med över- skottsmålet. Det leder till nivåer på budgeteringsmarginalen som är något lägre än den förhållandevis höga budgeteringsmarginalen 2012, vilket innebär att utgiftstaket får en rimligt styrande effekt på utgiftsutvecklingen. Den prognos för det offentliga sparandet som sammanfattas i tabell 10.1 bygger på den utveck- ling av de takbegränsade utgifterna som presen- teras i tabell 10.4. Den ljusare makrobilden gör att det finansiella sparandet förbättras snabbt i takt med att BNP och resursutnyttjandet stärks. Enligt prognosen når det finansiella sparandet av BNP och ligger sparandet av BNP. Som beskrivits i avsnitt 10.1 visar en avstämning av reformutrymmet att det finns ett begränsat utrymme för permanenta reformer 2011 och ett visst ytterligare reformutrymme därefter. Utgifterna under utgiftstaket utvecklas för- hållandevis svagt under . Det beror på konjunkturåterhämtningen och de strukturella reformer som regeringen har genomfört. Budgeteringsmarginalen under utgiftstaket växer därför till jämförelsevis höga nivåer . Regeringens bedömning är att utgiftstaket bör uppgå till 2013 och 2014, vilket motsvarar en årlig ökning med . Det är en mindre årlig ökning än . När utgiftstaket ursprungligen fastställdes ökade det med 30 respektive 20 mil- jarder kronor . Den årliga ökningen av utgiftstaket uppgick i genomsnitt till ca eller . Den förhållandevis långsamma ökningstakten för det bedömda utgiftstaket och 2014 medför att budgeteringsmarginalen minskar . Utrymmet för reformer på utgiftssidan be- stäms av regeringens bedömning av reform- utrymmet i förhållande till överskottsmålet samt avvägningen mellan inkomst- och utgifts- reformer, givet begränsningen på utgiftssidan. Tabell 10.4 Utgiftstak för staten 20102014 Miljarder kronor om inget annat anges Utgiftstak, procent av utgifter, procent av 1 Tekniska justeringar av utgiftstaket görs i budgetpropositionen. Aviseringen i denna proposition om sänkt skatt för personer som är eller äldre medför att skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas bli mindre. För att för- slaget ska vara neutralt för kommuner och landsting kommer det under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning att ökas med i budgetpropositionen . Åtgärden föranleder även en teknisk justering av utgiftstaket. Osäkerheten är stor i utgiftsprognoserna. Riktlinjerna för budgeteringsmarginalens storlek avser i första hand osäkerhet om den makro- ekonomiska utvecklingen och de automatiska stabilisatorernas inverkan på utgiftsutvecklingen. Den kraftiga prognostiserade nedgången av volymerna i transfereringssystemen (främst sjukförsäkringen) har avgörande effekt på utgiftsutvecklingen . Om volym- minskningen inte skulle bli av, t.ex. på grund av att återhämtningen på arbetsmarknaden blir mer utdragen eller att minskningen av ohälsotalen bromsar in, kan utgifterna bli väsentligt högre 2014 än i nuvarande bedömning. Om volymerna i ersättningssystemen för arbetsmarknad och ohälsa skulle vara oförändrade 2014 i förhållande till de volymer som gällde 2009, skulle utgifterna uppskattningsvis bli ca högre än i nuvarande bedömning. Detta kan tala för en något större osäkerhetsmarginal än vad som normalt är befogat. Regeringen anser, som tidigare anförts, att utgiftstaket trendmässigt ska falla svagt som andel av BNP. Utgiftskvoten i är hög i ett internationellt perspektiv. Därmed blir också skatteuttaget som krävs för att finansiera utgifterna relativt högt. Det riskerar att verka snedvridande och hämma den ekonomiska effektiviteten. En lägre skattekvot till följd av lägre skatt på arbete kan bl.a. påverka arbetsutbudet i positiv riktning. Den svaga konjunkturutvecklingen , med fallande nominell BNP, medförde att utgiftstaket som andel av BNP ökade. minskar utgiftstaket åter som andel av BNP, till följd av att BNP växer snabbt. Som referens används ofta tum- regeln att ett resultat som motsvarar av inkomsterna från skatter och generella bidrag, torde motsvara god ekonomisk hushållning. Ett negativt resultat ska, om inte synnerliga skäl föreligger, återställas . Kommunernas och landstingens årsredovis- ning ska innehålla en redovisning om balans- kravet har uppfyllts. Dessutom ska den innehålla en utvärdering av om målen för god ekonomisk hushållning har uppnåtts. 10.6Uppföljning av god ekonomisk hushållning och det kommunala balanskravet Överskottsmålet för de offentliga finanserna, som även inkluderar kommunsektorn, dvs. kommuner och landsting, är uttryckt i termer av finansiellt sparande såsom det definieras i nationalräkenskaperna. Det finns dock inget uttalat mål för kommunsektorns finansiella sparande. I stället regleras kommunernas och landstingens finanser utifrån resultatet enligt redovisning. Den kommunala redo- visningen bygger på samma utgångspunkter som redovisningen inom näringslivet. Mellan de båda redovisningsprinciperna före- kommer skillnader som kan uppgå till enskilda år (se diagram 10.2). Om t.ex. investeringsutgifterna ökar kraftigt mellan får detta genomslag på det finansiella sparandet, medan resultatet endast påverkas med avskrivningskostnaderna. Investe- ringsutgifterna i den kommunala redovisningen påverkar således resultatet . För kommuner och landsting är därför det ekonomiska resultatet och inte det finansiella sparandet avgörande för huruvida de uppfyller kommunallagens (1991:900) krav på en balans- erad budget. Detta krav är en restriktion som anger den lägsta godtagbara resultatnivån på kort sikt. Enligt kommunallagen ska kommuner och landsting även eftersträva en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. Detta är viktigt för att de ska klara de framtida ökade resursbehov som investeringar, pensionsförpliktelser samt den demografiska utvecklingen beräknas medföra. ska kommuner och landsting därför fastställa bl.a. de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk Resultatutvecklingen i kommunsektorn 20002014 Sedan balanskravet infördes har det ekonomiska resultatet förbättrats i kommunsektorn. Av diagram 10.2 framgår att kommuner och lands- ting tillsammans redovisat ett starkt resultat före extraordinära poster under de senaste fem åren.119 Diagram 10.2 Kommunsektorns resultat och finansiella sparande 20002014 Utfall för 20002009, prognos för 20102014. Resultat före e.o. poster Källor: och egna beräkningar. Den förbättring av resultatet före extraordinära poster som skedde fram berodde främst på att antalet arbetade timmar ökade i den svenska ekonomin, vilket innebar att det kommunala skatteunderlaget stärktes. Därmed har resultatet kunnat förbättras som det också har funnits utrymme för att öka den kommunala konsumtionen. 119 Ett exempel på extraordinära eller s.k. jämförelsestörande poster är försäljning av anläggningstillgångar. Överraskande starkt resultat i kommunsektorn 2009 försämrades förutsättningarna för kommuner och landsting till följd av den ekonomiska krisen. Det kommunala skatte- underlaget utvecklades betydligt svagare än . Trots detta redovisade sektorn ett historiskt starkt resultat före extraordinära poster. De främsta bakomliggande faktorerna till det starka resultatet bedöms vara sänkta sjuk- försäkringspremier, ett förbättrat finansnetto och att kostnaderna utvecklades relativt svagt i kommuner och landsting. Resultatet före extraordinära poster uppgick preliminärt till ca för kommunsektorn som helhet (se diagram 10.2). Jämfört med 2008 förbättrades resultatet därmed med ca . Efter extra- ordinära poster uppgick resultatet 2009 prelimi- närt till ca för sektorn, vilket också är en förbättring med ca jämfört med . Resultatet efter extraordinära poster, årets resultat, för kommunsektorn 2009 motsvarar av intäkterna från skatter och gene- rella statsbidrag. Resultatet torde därmed över- stiga riktlinjen för god ekonomisk hushållning. har resultatet varierat mellan och av in- täkterna från skatter och statsbidrag. Lägre men fortsatta överskott i kommunsektorn 20102014 beräknas återigen ett starkt resultat som en följd av att skatteunderlaget tillsammans med de tillfälligt höjda statsbidragen ger en relativ kraftig inkomstutveckling för kommuner och landsting. Resultatet understiger dock tum- regeln på som torde motsvara god ekonomisk hushållning. Skatteunderlaget förväntas utvecklas starkare vilket till stor del uppväger effekten av att de tillfälligt höjda statsbidragen då upphör. Resultatet beräknas försvagas 2011 och sektorn bedöms som helhet redovisa ett nollresultat. Följaktligen får kommunsektorn svårt att leva upp till kravet på god ekonomisk hushållning även 2011. För 20122014 bedöms resultatet successivt förbättras i takt med att konjunkturen stärks, men uppgår till en nivå som understiger det resultat som kan anses motsvara god ekonomisk hushållning. Uppföljning av statens inkomster, utgifter och den offentliga sektorns finansiella sparande 11 Uppföljning av statens inkomster, utgifter och den offentliga sektorns finansiella sparande Jämfört med bedömningen i budgetproposi- tionen har statens skatteintäkter reviderats upp med 2010, vilket motsvarar av BNP. För 20112012 har skatteintäkterna revide- rats upp med 26 respektive . De takbegränsade utgifterna har reviderats ned med 2010 jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen . Åren 20112012 bedöms de takbegränsade utgifterna bli 16 respektive lägre. Jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen har statsbudgetens saldo reviderats upp med . är prognosen för budget- saldot uppreviderad med 65 respektive . Utfallet 2009 för den offentliga sektorns finanser var överraskande starkt. Inkomst- erna ökade mer än vad som beräknades i budgetpropositionen , medan utgifterna blev lägre. Den reviderade bedömningen av den ekonomiska utvecklingen medför att den offentliga sektorns finanser stärks för perioden 20102012 i förhållande till den prognos som redovisades i budgetproposi- tionen . I detta avsnitt görs en uppföljning av den av beslutade statsbudgeten samt de prognoser avseende 20102012 för inkoms- ter, utgifter och statsbudgetens saldo som gjor- des i budgetpropositionen . Vidare redogörs för effekterna på finansiellt sparande och statsbudgetens saldo av vidtagna stödåtgärder till följd av finanskrisen. Enligt 26 § lagen (1996:1059) om statsbud- geten ska regeringen under löpande budgetår redovisa en prognos över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statsbudgeten och beräknat utfall ska förklaras. För inkomsterna görs dessutom en uppfölj- ning av prognoserna för skatteintäkterna 2008 och 2009. En fullständig uppföljning av statsbudgeten för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2009 (skr. 2009/10:101). Den upprevidering av tillväxten och sysselsätt- ningen som skett sedan prognosen i budgetpro- positionen har medfört prognosrevide- ringar för skatteintäkterna. Sedan budget- propositionen har de totala skatte- intäkterna avseende 2010 reviderats upp med sammanlagt ca för offentlig sektor. I tabell 11.1 redovisas flera av de bakom- liggande antaganden i den aktuella prognosen för skatteintäkterna samt förändringarna av dessa jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Tabell 11.1 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges -3,1 -0,1 -0,2 -0,1 -2,6 -0,1 -0,6 -1,8 -2,5 -2,7 -0,1 -0,5 -0,5 -1,4 -0,1 -0,3 -0,8 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Enligt nationalräkenskapernas definition. 3Arbetslöshet enligt tidigare definition, s.k. öppen arbetslöshet. 4Procent av arbetskraften enligt tidigare definition (exkl. heltidsstuderande arbetssökande). 11.1.1Prognosen i förhållande till budgetpropositionen och statsbudgeten I tabell 11.2 visas den aktuella prognosen för skatteintäkterna jämfört med prognosen i bud- getpropositionen och statsbudgeten . Statsbudgetens inkomster i budgetpropositionen överensstämmer med den av fastställda budgeten. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har regeringen reviderat ned den offentliga sektorns intäkter från skatt på arbete med 2009. I huvudsak beror detta på högre skattereduktioner för hushålls- tjänster samt lägre skatteunderlag i form av arbetsmarknadsersättningar. Åren 20102012 har intäkterna från skatt på arbete reviderats upp med mellan ca 9 och . Upp- revideringen beror framför allt på att löne- summan har ökat mer än tidigare beräknat. Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapitalinkomster har, netto, reviderats upp med 2009. Prognosen för kapitalvinsterna är oförändrad jämfört med bedömningen i budgetproposi- tionen . Till följd av en starkare återhämtning av kon- junkturen har intäkterna från skatt på kapital- inkomster, netto, reviderats upp med ca 2010, ca 2011 och ca 2012. Prognosen för intäkterna från skatt på företags- vinster ligger i linje med prognosen i budget- propositionen . Prognosen för statslåneräntan är lägre både 2009 och 2010 jämfört med prognosen i budgetpro- positionen , vilket bidrar till att skatte- intäkterna reviderats ned med ca 2010 och 2011. Nedrevideringen påverkas också av att tillgångarna i livbolagen blev lägre än förväntat 2009. Tabell 11.2 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen samt statsbudgeten , 2009 och 2010 Jämförelse med budgetpropositionen /SB10 -1,7 -39,9 -1,0 -4,3 -6,0 -24,4 -1,1 -5,0 -4,6 -15,9 -0,6 -0,7 -2,7 -3,1 -0,5 -0,6 -0,5 -3,0 -0,1 -139,2 -159,2 -2,5 -3,6 -6,5 -11,6 -13,5 -15,5 -3,5 -17,7 -0,9 -1,6 -0,1 -0,9 -0,6 -0,4 -0,3 -0,9 -0,4 -0,1 -13,4 -20,5 -1,0 -1,7 -1,0 -0,3 -0,3 -0,3 -25,1 -25,4 -0,9 -1,2 -1,6 -27,2 -38,9 -10,1 Skatt på kapital, hushåll -1,4 -3,6 -25,8 -30,6 -8,6 -3,6 -1,4 -1,6 -0,4 -0,6 -1,5 -2,6 -0,5 -1,7 -0,5 -1,8 -3,1 -0,5 -0,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -11,7 -14,5 -1,5 -7,0 -11,1 -0,3 -1,4 -0,2 -0,4 -0,3 -0,3 Skatt på vin m.m. -1,3 -0,4 -1,2 -2,2 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -1,3 -1,1 -0,5 -0,2 -0,2 -0,4 -1,2 -0,6 -0,6 -1,2 -0,1 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -2,9 -0,5 -3,6 -8,2 -2,0 -7,8 -0,2 -41,2 -92,8 -11,7 -7,2 -6,5 -0,5 -0,5 -0,5 -40,7 -91,6 -11,7 Avgår, kommunala inkomstskatter -515,5 -524,0 -6,9 -12,7 -18,9 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -178,1 -178,3 -0,7 -3,6 -6,2 -8,3 -36,1 -69,0 -11,0 Övriga skatter på kapital Den i denna proposition aviserade höjningen av stämpelskatt vid juridiska personers förvärv av fastigheter och tomträtter medför att intäkterna från stämpelskatt har reviderats upp med 2011 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Lägre förväntade utdelningar från företagen medför att prognosen för intäkterna från kupongskatten har reviderats ned något 2009 och 2010. Hushållens konsumtion har utvecklats starkare än vad som förutsågs i budgetpro- positionen (se tabell 11.1). Det är det främsta skälet till att intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror revideras upp med 2009, jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Jämfört med prognosen i budgetpropositio- nen har intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror reviderats upp med ca 2010, 2011 och 2012.