prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — Även i högkonjunkturer har små och medelstora företag haft svårt att etablera sig på byggmarknaden eftersom stora vertikalt integrerade företag dominerar marknaden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Finansieringssvårigheterna rör i första hand byggfasen. Svårigheterna ökade generellt då kreditgivarna ställde högre krav på säkerhet från låntagarna. För att möta dessa krav införde regeringen kreditgarantier fr.o.m. . Dessa ställs ut inom BKN:s befintliga ram om . Efterfrågan på kreditgarantier har varit förhållandevis hög. Sedan införandet har kreditgarantier ställts ut till ett belopp om för 545 lägenheter. tecknades nya kreditgarantier för färdigställda fastigheter för ett belopp om , avseende 842 lägenheter. Detta är en ökning jämfört med , då avtal tecknades för 125 lägenheter. Trots att antalet nytillkomna garantier ökade fortsatte det totala garanterade beloppet att minska från 2008 till 2009, vilket framför allt berodde på att trenden med uppsägningar av kreditgarantier fortsatte. Detta sker ofta i samband med att låntagaren byter långivare. Den minskade efterfrågan på kreditgarantier kan även förklaras av bättre system och kompetens hos långivarna kring fastighetsvärdering och riskanalys. Vidare finansieras en högre andel av kapitalbehovet av enskilda bostadsrättsinnehavare, medan hyreshus ofta finansieras av ekonomiskt starka företag. BKN beräknar dock att garantistocken kommer att öka 20102012, framför allt till följd av en förväntad fortsatt efterfrågan på kreditgarantier . De särskilda produktionsstöden för att stimulera byggandet av hyresbostäder, investeringsbidraget och investeringsstimulansen, upphörde vid utgången av 2006. De sista utbetalningarna av investeringsbidrag för hyresbostäder beräknas ske . De sista utbetalningarna sker 2012. Regeringen bedömer att produktionsstöden har skapat osäkerhet och ryckighet i produktionen samt att de har varit kostnadsdrivande. Det är också osäkert om stöden har kommit de boende till del. Förenklad plan- och bygglagstiftning beslutade om en ny plan- och bygglagstiftning efter förslag i propo- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 sitionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366). Den nya lagen bedöms påverka bostadsbyggandet i positiv riktning, främst genom dess enklare och tydligare krav på detaljplanehandlingar och dess förenklade detaljplaneprocess. Förändringarna väntas leda till att osäkerheterna kring om och när ett byggprojekt kan genomföras minskar betydligt, liksom kostnaderna för förberedelseåtgärder som inte leder fram till något färdigt projekt. Detta kan innebära att bostadsprojekt belastas med lägre kostnader och att det blir mer intressant att investera i bostadsbyggande. Det kan även öka möjligheterna att locka kapital från nya typer av investerare, vilket i sin tur kan leda till lägre kapitalkostnader och ett totalt sett ökat bostadsbyggande till lägre kostnader. Den nya plan- och bygglagstiftningen beskrivs närmare i avsnitt 4. Statskontoret överlämnade rapporten gubbar En uppföljning av betänkande Skärpning gubbar! till regeringen (dnr Fi2008/1515). I rapporten konstaterar att byggsektorn inte har genomgått några varaktiga eller genomgripande förändringar . har därför anordnat två samtal med branschföreträdare och företrädare för beörda myndigheter om utvecklingen i byggsektorn. Som ett resultat av samtalen har parterna enats om att driva ett femårigt utvecklingsprojekt för samhällsbyggnadssektorn. Arbetet genomförs under ledning av byggbranschen. En styrgrupp för projektet har bildats med representanter för de parter som Statskontoret har identifierat som ansvariga inom sektorn: byggherrar, byggsektorns branschorganisationer, arbetsmarknadens parter samt staten och kommunerna. Styrgruppen har beslutat att projektet inledningsvis ska fokusera på följande områden: förenklade byggregler, byggherrerollen, arbetsmarknadens parter, upphandlingsfrågor, industriella processer, energi samt mätning och utvärdering. Som en del i detta arbete, och för att främja konkurrensen i byggsektorn, har regeringen i Kammarkollegiets regleringsbrev för gett myndigheten i uppdrag att i sitt arbete med upphandlingsstöd särskilt beakta de behov som finns vid offentliga upphandlingar i byggsektorn. livscykelkostnader och kvalitetskriterier lyftas fram och betonas i upphandlingarna. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Erfarenhetsutbyten i bostadspolitiska frågor sker bl.a. inom ramen för ett informellt bostadsministersamarbete inom EU. Det senaste mötet inom ramen för samarbetet genomfördes i i . Under ministermötet redovisades bl.a. en rapport från seminariet Consumer oriented housing policy instruments Examples from eight European countries som anordnade i . Ministermötet avslutades med att bostadsministrarna antog ett gemensamt uttalande. I anslutning till bostadsministermötet anordnades även ett informellt ministermöte kring urban utveckling. antog regeringen skrivelsen Globala utmaningar vårt ansvar, politik för global utveckling (PGU) (skr. 2007/08:89). PGU innefattar ett effektivt bistånd med en gemensam hållning där regeringen, inom alla ansvarsområden, söker vägar för att stärka det svenska bidraget till en rättvis och hållbar global utveckling. Som en del av denna politik har BKN fått i uppdrag att vid behov bistå andra svenska myndigheter med sina kunskaper om bostadsfinansiering i utvecklingsländer (dnr Fi2009/7922). Regeringen har en ledamot i styrelsen för , vars verksamhet syftar till att möjliggöra finansiering av bostadsförbättringar i världens slumområden. har två styrelsemöten hållits. FN-programmet UN-HABITAT syftar till att förbättra boende och levnadsvillkor i världens städer. Ett av programmets viktigaste uppgifter är att förbättra boendevillkoren för fattiga som lever i slumområden och verka för en hållbar stadsutveckling. har deltagit vid i , . Vidare har deltagit vid () i , . WUF är ett rådgivande expertmöte till UN-HABITAT som hålls . Regeringens politik för att öka utbudet av arbetskraft och bryta utanförskapet förväntas ge positiva effekter i bostadsområden med utbrett utanförskap, men ytterligare åtgärder behövs. Bostadspolitiken fyller en viktig funktion i detta sammanhang. Långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader i alla delar av landet där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven innebär en förbättrad konkurrens och ökad valfrihet. Det innebär också en förbättrad rörlighet på bostadsmarknaden, vilket är en viktig förutsättning för en dynamisk arbetsmarknad. Bostadspolitiken har således stor betydelse för att politiken inom andra områden ska få genomslag. Enligt kommunernas egna uppgifter minskar antalet kommuner med bostadsbrist, medan antalet kommuner med bostadsöverskott ökar. Att bostadsbristen minskar är en positiv utveckling, som dock kan vara en tillfällig konsekvens av den lågkonjunktur som följde i finanskrisens spår. Det är därför viktigt att det finns beredskap för vad som händer nu när konjunkturen vänder uppåt. Enligt kommunerna råder det framför allt brist på hyresbostäder. De förändrade reglerna för de allmännyttiga kommunala bostadsföretagen, liksom de förändrade hyressättningsreglerna, kommer dock att skapa goda förutsättningar för hyresrätten . Ändringarna har stöd av parterna på bostadshyresmarknaden, vilket innebär att det nu skapas långsiktigt stabila spelregler på en marknad som präglats av osäkerhet om framtiden. Detta har betydelse inte minst för möjligheten att förbättra utbudet av hyresbostäder i kommuner med befolkningstillväxt. Den genomförda skärpningen av bostadsförvaltningslagen (1977:792) och de reformerade hyressättningsreglerna med en ny skyddsregel visar vidare att hyresrättens villkor kan förbättras, som hyresgästernas intressen tas till vara. Sammantaget bedömer regeringen att dessa åtgärder bör 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bidra till en bostadshyresmarknad som i större utsträckning än bidrar till att hushållen kan få tag i en bostad som svarar mot deras behov. Ett nytt inslag på bostadsmarknaden är ägarlägenheter. Finanskrisen och oklarheter kring byggfelsförsäkringen har inneburit att endast ett fåtal ägarlägenheter har bildats. Regeringen bedömer dock att ägarlägenheter är en boendeform som kommer att bidra till ytterligare dynamik på bostadsmarknaden . Ägarlägenheter kan bidra till mångfald och valfrihet i bostadsområden som präglas av ett ensidigt utbud av boendeformer. Inte minst kan detta innebära förbättrade möjligheter att utveckla utsatta bostadsområden. På en övergripande nivå är det tydligt att förutsättningarna på den svenska bostadsmarknaden skiljer sig kraftigt mellan tillväxtorter, som storstadsregioner, universitets- och högskoleorter, och kommuner i landsbygder med långsiktigt minskande befolkningsunderlag. har BKN möjlighet att stödja kommuner att komma till rätta med stora och varaktiga bostadsöverskott. Ett annat redskap är SBO, som också har fått ett utvidgat uppdrag. Regeringens uppfattning är att SBO:s verksamhet är ändamålsenlig och ett viktigt komplement till statens övriga insatser på området. Även i kommuner med svaga bostadsmarknader, som i landsbygds- och glesbygdskommuner, kan ett visst byggande vara önskvärt, inte minst för att anpassa bostadsutbudet till den efterfrågan som följer av en förändrad befolkningsstruktur. BKN har därför i uppdrag att undersöka förutsättningarna för hur ett antal pilotprojekt skulle kunna byggas upp runt om i landet i syfte att stimulera framväxten av regionala kreditgarantiföreningar inom bygg- och bostadssektorn. Dessa föreningar skulle kunna fylla en funktion för framför allt mindre aktörer. Svenska bostadskonsumenter lägger internationellt sett en stor andel av sina konsumtionsutgifter på boendet. I och med att de disponibla inkomsterna ökat , inte minst till följd av jobbskatteavdraget, har bostadsutgifternas andel minskat. Genom att HUS-avdraget sänker reparations- och underhållskostnaderna för egnahemsägare och bostadsrättsinnehavare påverkas även boendeutgifterna positivt. Produktionskostnaderna i är internationellt sett höga, vilket är en viktig förklaring till de höga boendekostnaderna. En effektivare och mer konkurrensutsatt bygg- och bygg- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 materialindustri är en viktig förutsättning för att produktions- och boendekostnaderna ska bli rimliga. En förbättrad plan- och bygglagstiftning, med en förenklad planprocess och ett effektivare överklagandeförfarande kommer att bidra till att byggprojekt kan slutföras snabbare. BKN:s möjlighet att ställa ut kreditgarantier är till nytta för inte minst små och medelstora företag och kan därmed bidra till ökad konkurrens. Det femåriga utvecklingsprojekt för samhällsbyggnadssektorn som har påbörjats inom byggbranschen bör också kunna fungera som en katalysator för ytterligare förbättringar. Omfattningen av byggandet av studentbostäder är inte tillfredsställande. bedömer majoriteten av högskolekommunerna att det inte finns några större problem för studenter att få tag i en lämplig bostad. Ökade möjligheter till andrahandsupplåtelse, bl.a. genom den höjning av schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkter som trädde i kraft och den ytterligare höjning som föreslås i denna budgetproposition, kan öka intresset bland bostadsägare att hyra ut delar av den egna bostaden. Detta kan bidra till att öka utbudet av lediga bostäder, som det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas effektivare. Detta bör underlätta för bl.a. studenter att skaffa ett boende. har inte haft några invändningar mot årsredovisningen för BKN. Regeringens målsättning är att förbättra bostadsmarknaden så att så många som möjligt ska kunna få en bra bostad till en rimlig kostnad. För att fler ska vilja investera i samt äga och förvalta bostäder, krävs långsiktigt goda och förutsägbara villkor. Genom en fungerande bostadsmarknad ställs hushållens behov automatiskt i fokus och blir styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. I många delar av landet, framför allt i storstadsområdena, dras hyresbostadsmarknaden med mycket långa köer. Många hushåll är därför hänvisade till att köpa dyra bostäder. För unga, studenter och grupper med lägre inkomster är möjligheten att ordna en bra bostad kraftigt begränsad på grund av den dåligt fungerande bostadsmarknaden. Bostadsbristen har sin grund i att det i byggs allt för få nya bostäder. Detta beror i sin tur på att byggpriserna ökat kraftigt och på felaktiga regleringar av bostadshyresmarknaden. kommer de nya reglerna för kommunala bostadsbolag och hyressättningen att börja tillämpas. Detta kommer att locka fler att investera i och förvalta hyresrätter. Regeringen kommer att följa konsekvenserna av den nya lagstiftningen på bostadsmarknaden. avser regeringen också att utöka möjligheten att göra s.k. till- och frånval i hyreskontrakt och därmed göra hyresrätten som upplåtelseform mer attraktiv. Möjligheterna att stärka hyresrättens ställning på den svenska bostadsmarknaden kommer att övervägas. I det sammanhanget kan de förslag som bostadsmarknadens parter har framfört till regeringen prövas. Byggbranschen håller alltjämt på att anpassa sin verksamhet till en marknad utan byggsubventioner, vilket tidigare bidrog till att pressa upp byggpriserna. Tillsammans med aktörerna i byggsektorn bedriver regeringen också ett arbete för att pressa ner byggpriserna. Under den förra mandatperioden infördes den nya upplåtelseformen ägarlägenheter i nyproduktion, vilket innebär ytterligare ett instrument och en valmöjlighet på den svenska bostadsmarknaden för byggherrar och hushåll. En lagstiftning som tillåter att även befintliga bostadsfastigheter kan omvandlas till ägarlägenheter ska utredas. Målsättningen är att den nya lagstiftningen ska träda i kraft . Detta innebär en viktig möjlighet för hushåll i mer utsatta områden, som bor i hyresrätt, att kunna förvärva sin bostad. Inom ramen för det utvecklingsarbetet har regeringen fört dialoger och samverkat med kommuner kring utvecklingen i stadsdelar med utbrett utanförskap. för regeringen också samtal med företrädare för några av de större kommunerna i landet, kommunala bostadsföretag och boende. Att ta vara på kraften hos de boende i områden med utbrett utanförskap är en förutsättning för att utvecklingen där ska bli positiv. Insatserna bör således ske i samverkan med boende, fastighetsägare och berörda kommuner. Regeringen avser att återkomma med en analys om hur den fysiska och den boendesociala miljön kan förbättras i dessa områden. En utsatt grupp på bostadsmarknaden är studenter. Regeringen har beslutat att under en prövotid möjliggöra för nio universitet och högskolor i storstadsregioner att upplåta lägenheter till sina studenter i andra hand. Det statliga bolaget arbetar aktivt med att skapa förutsättningar för studentbostäder. Därutöver uppmuntras kommuner att upplåta mark för byggande av studentbostäder. Unga har generellt svårt att skaffa sig en bostad, särskilt i städer med hög sysselsättning. Problemet är stort, men också delvis övergående eftersom antalet ungdomar kommer att minska framöver. Eftersom problemen är stora och påtagliga , men övergående, är en rimlig åtgärd att försöka utnyttja det befintliga beståndet bättre. Regeringen föreslår därför att schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkter från upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet höjs från till . Regeringen har vidare för avsikt att förenkla byggreglerna för att skapa möjligheter att bygga fler och billiga bostäder för unga. Det ligger inte i statens intresse att detaljreglera den fysiska utformningen av en bostad, bortsett från tekniska egenskapskrav om exempelvis bärighet och brandskydd samt att rena tillgänglighetsaspekter behöver beaktas. Det är därför angeläget att byggreglerna är utformade på ett sådant sätt att de medger flexibilitet i bostädernas utformning. I sådana regler ingår inte krav på vissa tekniska lösningar eller vissa mått. Regeringen anser att nuvarande detaljkrav om t.ex. storlek och olika utrymmens avskiljbarhet kan begränsas beroende på vilken målgrupp bostäderna riktar sig till. Regeringen avser vidare fortsätta bredda stödet för boendelösningar för äldre så att fler äldre får möjlighet att välja en fungerande boendeform t.ex. i form av trygghetsbostäder eller särskilt boende. Regeringen avser också att, inom ramen för den fortsatta boendesatsningen, ge stimulansmedel till kommuner som erbjuder lösningar för äldre att fortsätta bo tillsammans. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.4 Anslagsutveckling 1:1 : Förvaltningskostnader 1Motsvarar 17 702 tkr prisnivå. 2Motsvarar 17 703 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 677 tkr prisnivå. Anslaget används för BKN:s förvaltningskostnader och för stabsuppgifter åt regeringen. Anslaget används vidare för utredningsuppdrag inom verksamhetsområdet. Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 : Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkning för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltnings- projekt genomförs. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet De kreditgarantier som BKN administrerar är en försäkring som långivare kan teckna för lån till ny- och ombyggnad av bostäder, vid förvärv av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt samt vid förvärv av bostad för förstagångsköpare. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Kreditgarantier får utfärdas: -för ny- och ombyggnad, -för avlösen av kommunala borgensåtaganden, -för lån till kooperativa hyresrättsföreningar, -för vissa kommunala åtaganden för boendet, samt -för förstagångsköpares förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier). Bestämmelserna om kreditgarantier finns i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m., förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet och förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad. Finansieringen av dessa garantier sker utanför statsbudgeten genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Avgifterna ska också täcka finansieringen av sådana fastighetsförvärv som BKN undantagsvis får göra för att skydda statligt garanterade lånefordringar. Tabell 3.6 Offentligrättslig verksamhet Kreditgarantier lösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp av högst 10 . Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) intill ett belopp av högst 5 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, för lån till kooperativa hyresrättsföreningar som tas upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt samt för kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden. För dessa kreditgarantier har regeringen en gemensam bemyndiganderam om 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen har även ett bemyndigande att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till förstagångsköpare för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) inom en ram om 5 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Regeringen bedömer att det behövs garantiramar av samma omfattning som . 3.8.21:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Tabell 3.7 Anslagsutveckling för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för av- Anslaget används för stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Ansökningar om stöd hanteras fr.o.m. av BKN. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bestämmelser om stödet finns i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Anslaget har 2009 och 2010 använts för att finansiera informationsportal OmBoende genom en överföring om till anslaget 2:1 . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Även , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20122019. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt att BKN kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Ett bemyndigande begärs därför att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag få göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20122019. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.9 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 3.8.31:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Anslaget används för att finansiera stöd till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (s.k. kommunala hyresgarantier). Syftet är att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden. Bidrag lämnas med per hyresgaranti till kommuner som efter behovsprövning beviljat hyresgarantier för enskilda hushåll som saknar ett självständigt boende. En förutsättning är att hushållen får en bostad med hyresrätt och besittningsskydd samt att hyresgarantin omfattar minst sex månadshyror. Anslaget minskas med 2011 2013 för att finansiera driften och underhållet av informationsportal OmBoende. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . respektive 2013 beräknas anslaget uppgå till och till . Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 1:4 Räntebidrag m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslagets ändamål är att finansiera räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Anslaget används även för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. § 33-ersättning, till kommuner.