prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Övriga del- mål är mycket svåra att uppnå inom utsatt tid. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- ingens bedömning. Remissinstanserna: Flera remissinstanser delar be- dömning om utvecklingen av delmålen och möjligheten att uppnå miljö- kvalitetsmålet. Några remissinstanser, bl.a. Plast- och Kemiföretagen, anser det orimligt med en så negativ bild som uppföljningen visar. Skälen för regeringens bedömning Internationella avtal, nya rättsakter inom EU och nationella beslut inne- bär att tillförseln av många farliga ämnen till miljön och människors exponering för dessa ämnen minskar. Reach (EG-förordning 1907/2006) innebär bl.a. att industrin ska ta fram kunskap om kemikalier och att särskilt farliga ämnen begränsas eller förbjuds. Trots de framsteg som görs blir det mycket svårt att inom en generation från det att målet antogs, skapa förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i sin helhet. Kunskapen om hur kemikalier påverkar män- niskors hälsa och miljön är ofullständig. Nanoteknik är ett område som utvecklas snabbt som kunskap om riskerna med tekniken saknas. Samverkan mellan olika kemikalier, s.k. kombinations- eller cocktaileffekter, är inte tillräckligt utredda. Farliga ämnen rör sig genom långväga transporter via vatten och luft eller via produkter och varor. Långlivade och bioackumulerande ämnen från gamla utsläpp som dioxi- ner, kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel kommer att finnas kvar Prop. 2009/10:155 i förhöjda halter i mark och vattendrag . Däremot kan vi genom åtgärder förhindra nya utsläpp av farliga ämnen och förebygga risker för människors hälsa och miljön. För att skapa för- utsättningar att uppnå Giftfri miljö bör vi skilja nya utsläpp från gamla som redan finns i miljön. Det bör bidra till att företag, kommuner, hus- håll m.fl. kan känna ökat ansvar och engagemang för miljökvalitetsmålet och få en positiv återkoppling på genomförda åtgärder. Möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet påverkas också av utvecklingen inom andra miljökvalitetsmål. Klimatförändringar som innebär högre medeltempe- raturer kan betyda att jord- och skogsbruket behöver använda mer växt- skyddsmedel p.g.a. gynnsammare förutsättningar för ogräs och skade- görare. Mer nederbörd kan öka utlakningen av farliga ämnen från mark till vattendragen. Delmål 1 om kunskap om egenskaper hos kemiska ämnen Delmålet innebär att ska det finnas uppgifter om egen- skaperna hos alla avsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnen som hanteras på marknaden. För ämnen som hanteras i högre volymer och för övriga ämnen som efter inledande översiktliga tester bedöms som särskilt farliga ska uppgifter om egenskaperna finnas tillgängliga tidigare än 2010. Samma krav på uppgifter ska då gälla för såväl nya som exi- sterande ämnen. ska det även finnas uppgifter om egen- skaperna hos de mest betydande oavsiktligt bildade och utvunna kemiska ämnena. Den globala kemikaliestrategin Strategic Approach to (), som antogs 2006 inom ramen för FN:s miljöprogram, , innehåller mål och förslag på åtgärder, bl.a. om att ta fram kunskap om ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper. För kemikalier som tillverkas och används i större volymer innebär Reach att betydligt bättre kunskapsunderlag tas fram jämfört med tidi- gare. För några oavsiktligt bildade ämnen och vissa ämnesgrupper, som dioxiner och PCB, finns det kunskap som ligger över delmålets krav. Kunskapen är dock fortfarande bristfällig för många kemiska ämnen, vilket innebär att det är mycket svårt att uppnå delmålet. Det finns bl.a. behov av kunskapskrav för lågvolymämnen. Delmål 2 om information om farliga ämnen i varor Delmålet innebär att ska varor vara försedda med hälso- och miljöinformation om de farliga ämnen som ingår. Möjligheterna och förutsättningarna att nå delmålet skiljer sig avsevärt mellan kemiska produkter och övriga varor. finns krav på säkerhetsdatablad och märkning som informationsbärare för kemiska produkter. Reach och EU:s nya klassificerings- och märkningsförordning (1272/2008/EG), som genomför FN:s globalt harmoniserade system för klassificering och märkning av kemikalier (GHS), innebär tillsammans att delmålet till stor del är uppnått för kemiska produkter. för kosmetiska produkter där det finns krav på fullständig innehålls- Prop. 2009/10:155 beskrivning. Vad gäller informationssystem för varor ser situationen annorlunda ut. Reach innebär i princip en möjlighet för konsumenter att på begäran få information om eventuell förekomst av särskilt farliga ämnen i varor, men det är osäkert hur reglerna kommer att fungera i praktiken. Även om vissa branscher, som byggbranschen, har frivilliga informationssystem, saknas etablerade system för flertalet varugrupper där det skulle vara relevant, vilket innebär att det är mycket svårt att uppnå delmålet i sin helhet. Delmål 3 om utfasning av farliga ämnen Delmålet innebär att nyproducerade varor så långt det är möjligt ska vara fria från nya organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande, nya ämnen som är cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fort- plantningsstörande samt kvicksilver , dock , övriga cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplant- ningsstörande ämnen, samt sådana ämnen som är hormonstörande eller kraftigt allergiframkallande, om varorna är avsedda att an- vändas på sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet, övriga organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande, samt kadmium och bly . Dessa ämnen ska inte heller användas i produktionspro- cesser om inte företag kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada. Redan befintliga varor som innehåller ämnen med ovanstående egenskaper eller kvicksilver, kadmium samt bly, ska hanteras på ett så- dant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. Spridningen via luft och vat- ten till av ämnen som omfattas av delmålet ska minska fortlö- pande. Delmålet omfattar ämnen som människan framställt eller utvunnit från naturen. Delmålet omfattar även ämnen som ger upphov till ämnen med ovanstående egenskaper, inklusive dem som bildas oavsiktligt. Med Reach införs ett system med tillståndsprövning för särskilt farliga kemiska ämnen, vilket kommer att motivera företag att ersätta dessa äm- nen med mindre farliga. Förordningen om utsläppande av växtskydds- medel (1107/2009/EG) innebär att de farligaste ämnena i växtskydds- medel förbjuds och att substitutionsprincipen kan tillämpas. Ett flertal produktdirektiv reglerar förekomst av farliga ämnen i bl.a. elektronik, fordon och leksaker. Parterna till om lång- livade organiska föroreningar beslutade att lägga till ytter- ligare nio ämnen till konventionen. genomförde under ett nationellt totalförbud för kvicksilver, med vissa undantag. De åtgärder som vidtagits innebär en minskad användning av flera far- liga ämnen. Mätningar visar att halterna av PCB, DDT-rester och di- oxiner i bröstmjölk minskar (källa ). Farliga ämnen används fortfarande i nyproducerade varor, vilket innebär att delmålet är mycket svårt att uppnå. Tillståndsprövningen inom Reach behöver stär- kas och påskyndas genom att fler ämnen tas upp på kandidatlistan och blir föremål för prövning. Delmål 4 om riskminskning vid hantering av kemiska ämnen Delmålet innebär att hälso- och miljöriskerna vid framställning och an- vändning av kemiska ämnen ska minska fortlöpande enligt indikationer och nyckeltal som ska fastställas av berörda myndigheter. ska förekomst och användning av kemiska ämnen som försvårar återvinning av material minska. Delmålet avser ämnen som inte omfattas av delmål 3. Reach och EU:s klassificerings- och märkningsförordning (1272/2008/ EG) innebär att information om kemiska ämnen ska lämnas vidare från leverantör till kunder. Det innebär en kunskapshöjning i stora delar i Miljö- och hälsoriskerna som beror på användningen av växtskyddsmedel i har minskat och antalet hälsofarliga produkter som når konsumenterna ökar inte längre, medan de icke hälsofarliga Möjligheten att nå delmålet är starkt kopplat till kunskap om kemiska ämnen och information om farliga ämnen i varor och därmed beroende av möjligheten att uppnå delmålen 1 och 2. Delmål 5 om riktvärden för miljökvalitet Delmålet innebär att för minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte om- fattas av delmål 3 om utfasning av farliga ämnen, ska det finnas riktvärden fastlagda av berörda myndigheter. Delmålet är uppnått. Delmål 6 och 7 om efterbehandling av förorenade områden Delmål 6 innebär att samtliga förorenade områden som innebär akuta ris- ker vid direktexponering och sådana förorenade områden som , eller , hotar betydelsefulla vattentäkter eller värdefulla naturområden ska vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av Delmål 7 innebär att under 20052010 ska åtgärder ha genom- förts vid så stor andel av de prioriterade förorenade områdena att miljö- problemet i sin helhet i huvudsak kan vara löst allra . Vid utgången av uppgick antalet förorenade områden som inne- bär akuta risker till 30 stycken. Vid samtliga områden pågick utredningar eller utfördes temporära eller slutgiltiga åtgärder. ningsvis 1 400 prioriterade områden i landet som kan utgöra mycket stora risker för människors hälsa eller miljön. har omkring 200 av Sanering och efterbehandling är ett relativt nytt och tvär- Både kunskapsuppbyggnad och utveckling av orga- nisationen och en marknad för tjänster inom marksanering har tagit tid. Delmål 6 kan inte uppnås eftersom samtliga akuta objekt inte kommer att kunna åtgärdas . Däremot kan delmål 7 uppnås inom utsatt tid under förutsättning att saneringstakten ökar. Delmål 8 om dioxiner i livsmedel Delmålet innebär att ska tydliga åtgärdsprogram som medför en kontinuerlig minskning av halterna av för människan skadliga dioxiner i livsmedel ha etablerats. har vidtagit åtgärder som inneburit minskade ut- släpp av dioxiner från industrier och förbränningsanläggningar. vårdsverket har visat att tillförsel av dioxiner till främst sker via atmosfären (Rapport 5912, 2008). Arbetet med att identifiera källorna till utsläpp av dioxiner fortgår. har skärpt sina kostråd för intag av fet fisk från för kvinnor i barnafödande ålder och Uppföljning av intag av dioxiner via livsmedel pågår kontinu- För att uppnå delmålet behövs ytterligare kunskap om källor till ut- släpp av dioxiner så att lämpliga åtgärder kan vidtas. Delmål 9 om exponering av kadmium via föda och arbete Delmålet innebär att ska exponeringen av kadmium till befolk- ningen via föda och arbete vara på en sådan nivå att den är säker ur ett Åtgärder inom svenskt lantbruk har minskat tillförseln av kadmium till Nedfallet av kadmium från andra länder förväntas fortsatt minska till följd av överenskommelser inom FN:s konvention om lång- väga gränsöverskridande luftföroreningar, CLRTAP. livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) har beslutat om ett skärpt tolerabelt intag av kadmium och bedömer att halterna i livsmedel Nuvarande intag av kadmium via föda i och inom EU är nära eller över det tolerabla intaget. ligger under uppsatta gränsvärden. Det finns behov av att ytterligare minska tillförsel av kadmium till i syfte att minska halterna i Ytterligare kunskap behövs också eftersom det råder osäkerhet om vad som är en säker exponeringsnivå. Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö krävs ett stort antal insatser . Nya regler bör främst be- slutas internationellt och inom EU. En av hörnstenarna i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet är att få mer kunskap om kemikalier och deras En annan är att genom substitution och ny teknik minska användning och spridning av farliga ämnen. rande av Reach inom hela EU är en förutsättning för att nå miljökva- Livscykelperspektiv på varor är nödvändigt för att minska spridningen av farliga ämnen och minska resursförbrukningen i sam- Arbetet med sanering av förorenade områden bör effektiviseras. bedömning: Regeringen instämmer i Miljömåls- rådets bedömning att ett stort antal åtgärder behöver vidtas för att Giftfri miljö ska kunna nås. Regeringen bedömer därutöver att regelutveckling- en i större utsträckning bör ske internationellt och inom EU. målsrådet redovisar huvudsakligen åtgärdsförslagen samlat i strategin för Regeringen har valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta propositioner och under respektive miljökva- Remissinstanserna: Flera remissinstanser lyfter fram att utvecklingen av regler bör utgå från Reach. Reach måste skärpas. anser att fokus bör ligga på att under- lätta tillämpningen av Reach och att förenkla den nationella lagstift- Andra förslag som lyfts fram är att stärka forskningen, att infor- mation från myndigheter om miljöfarliga kemikalier i olika varor bör ut- vecklas och att substitutionsprincipen tillämpas aktivt. företagen lyfter fram behovet av att konsekvensanalysera åtgärdsförslag. Skälen för regeringens bedömning För att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö krävs framför allt åtgärder på internationell nivå och inom EU. Vi anser att bör vara en ledande aktör på den internationella arenan. Genomförande och utveckling av Reach är en av de stora utmaningarna framöver. Företagen har i och med den nya kemikalielagstiftningen ansvar för att ta fram kunskap om kemi- kalier och att användare får information om kemiska ämnen. företagen vara pådrivande för att ytterligare förbättra den egna kemi- kaliekontrollen och ersätta farliga ämnen med mindre farliga (substitu- tion) eller alternativa tekniker. Fortsatta insatser krävs i det internatio- nella arbetet för att minska tillförseln av dioxiner och kvicksilver till Vi kommer särskilt att arbeta för att förhindra spridning av farli- ga ämnen genom varor. Varor bör ses i ett livscykelperspektiv, från val av råvaror och kemikalier till hantering av det avfall som uppstår. ning av farliga ämnen bidrar till möjligheten att öka återanvändning och återvinning och därmed sparas råvaror och energi, som sprid- ning av farliga ämnen förhindras. Takten i saneringen av förorenade områden bör öka genom att organisationen för sanering effektiviseras. Samhällets kemikaliehantering bör ses i ett hållbarhetsperspektiv och en- gagera alla aktörer i samhället. Insatser på internationell nivå handlar inte bara om att förebygga och be- gränsa spridningen av farliga ämnen utan också om att skapa bättre kemi- kaliehantering i utvecklingsländer. Ökad produktion och användning av kemikalier i länder med bristande regelverk och tillsyn utgör en särskild utmaning i det internationella arbetet. Vi avser att fortsatt arbeta aktivt inom SAICM, , (transport av farligt avfall), Rotterdamkonventionen (farliga kemikalier och be- kämpningsmedel i internationell handel), Montrealprotokollet (ozon- nedbrytande ämnen) och i förhandlingarna om en ny global kvicksilver- Därutöver regleras långväga transporter av tungmetaller re- gionalt i CLRTAP. En viktig del i det internationella arbetet är att förmå Prop. 2009/10:155 samtliga länder att delta. Kemikalieinspektionen och Sida har centrala roller genom att de lämnar bistånd och stöd till utvecklingsländerna. Det är särskilt betydelsefullt att fokusera på genomförande och tillämpning av överenskomna åtgärder. Vi avser att verka för att arbetet med kemika- lier inom FN:s Kommission för hållbar utveckling (CSD) sker i nära anknytning till SAICM så att de två processerna ömsesidigt stödjer var- andra. Vi avser också att verka för att stärka samverkan mellan de inter- nationella konventionerna om kemikalier och avfall, vilket skulle kunna resultera i en ramverkskonvention på området. Reach trädde i kraft men bestämmelserna börjar gälla stegvis. Vid slutet av 2010 ska företag lämna in stora mängder information om kemiska ämnen till den nya Europeiska kemikaliesäkerhetsmyndigheten (ECHA). Samtliga medlemsstater i EU arbetar f.n. med att nationellt genomföra de nya bestämmelserna. I har det inrättats ett Reach- råd och en Reach-upplysning vid Kemikalieinspektionen för att stödja företagen att uppfylla kraven i Reach. Tillsyn är en grundläggande myn- dighetsuppgift som ska leda till en långsiktig förbättring av företagens kemikaliehantering. En tydlig ansvarsfördelning är en förutsättning för att den nationella tillsynen ska kunna bidra till att nå Giftfri miljö och för att intentionerna med Reach ska få genomslag. Vi avser att lämna en proposition till om hur tillsynsansvaret ska tydliggöras. En effektiv tillsyn kräver också samarbete mellan EU:s medlemsstater. bör inom Forum för tillsynsfrågor vid ECHA och i det nordiska samarbetet verka för att tillsynssamarbetet stärks. verkar för att de farligaste ämnena ska omfattas av krav på till- stånd och att farliga ämnen förbjuds eller begränsas inom EU. sker inom ECHA. Kemikalieinspektionen är den myndighet i som ansvarar för att ta fram underlag och dossierer för de ämnen som Eftersom ECHA är en ny myndighet pågår arbete med att utforma dess organisation och funktion och bör vara aktivt i det arbetet. Vi anser att samtliga medlemsstater bör bidra till det gemensamma arbetet med ämnesutvärderingar, granskning av registre- ringsunderlag, kandidatlistan, m.m. Även om Reach är ett unikt och i ett internationellt perspektiv långtgående regelverk kan det utvecklas och Vi avser därför att verka för att Reach kompletteras för att i högre utsträckning bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Reach innebär goda förutsättningar för ökad kunskap om kemikaliers egenskaper, men det saknas bl.a. kunskapskrav för ämnen som tillverkas i små volymer (). Vi avser att verka för att regelverket kom- pletteras med kunskapskrav även för dessa ämnen. Vidare avser vi att vara pådrivande för att krav på kunskap om hälso- och miljöeffekter av nanotekniska ämnen och teknologier tas om hand av EU-lagstiftningen. är även pådrivande för att EU-lagstiftningen ska anpassas så att den tar bättre hänsyn till kemikaliers kombinationseffekter och att kunskapen om sådana effekter ökar. Läkemedel är ett område där det finns behov av ytterligare kunskap om kemiska ämnen. Verksamma äm- nen i läkemedel kan ha en hormonell effekt och innebära miljöpåverkan även i mycket låga koncentrationer. EU:s läkemedelslagstiftning bör där- för kompletteras med krav på testning av verksamma ämnens miljöfarlig- het. Regeringen och de berörda myndigheterna, bl.a. Kemikalieinspektionen och , kommer att arbeta vidare utifrån en nationell strategi för nanoteknik som kopplar ihop utvecklingen av tekniken med uppbyggnad av kunskap om hälso- och miljörisker för att uppnå en säker användning. redovisade ett regeringsuppdrag om en sådan strategi (dnr N2009/10093/FIN). Kommissionen och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) finansierar forskning kring miljö- och hälsorisker med nanoteknik. Substitution av farliga ämnen Substitutionsprincipen är grundläggande i svensk kemikaliepolitik. Även på detta område har Reach en stor betydelse eftersom krav på tillstånd för de farligaste ämnena kommer att stimulera företagen att ersätta (substituera) dessa ämnen. Systemet med tillstånd innebär att all annan användning än den som fått särskilt tillstånd blir förbjuden. Ämnen som kan vara aktuella för tillståndsgivning tas upp på en s.k. kandidatlista. Vi avser att verka för att ytterligare farliga ämnen tas upp på kandidatlistan och blir föremål för tillståndsprövning. Kemikalieinspektionen har redo- visat ett regeringsuppdrag om ämnen som kan vara lämpliga för att driva inom Reach, bl.a. i arbetet med kandidatlistan (dnr M2009/ 1868/Kk). Tillämpningen av substitutionsprincipen är också betydelsefull då det gäller lagstiftning som rör bekämpningsmedel. I den kommande biocid- förordningen (KOM (2009(267)) verkar för att de föreslagna ute- slutningskriterierna för de farligaste ämnena och substitutionsreglerna blir tillräckligt kraftfulla och tillämpbara. Den kommande översynen av är viktig och vi avser att vid behov ta initiativ till ytterligare åtgärder. verkar för att ytterligare farliga ämnen förbjuds i den pågående omarbetningen av direktivet om begränsning av farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS-direktivet, 2002/95/EG). Mer kunskap behöver tas fram om exponering för kadmium från olika källor och ytterligare åt- gärder bör vidtas för att minska kadmiumhalterna i livsmedel. Vi har i regleringsbrevet gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att, efter samråd med , och Naturvårds- verket, genomföra en bedömning av riskerna för människors hälsa och miljö beträffande kadmium. I uppdraget ingår att uppmärksamma ett ev- entuellt behov av ett lägre nationellt gränsvärde för kadmium i handels- gödsel. är pådrivande inom SAICM för att produktion och användning av farliga ämnen ska minska. Inom sker insat- ser för att förbjuda användningen av de farligaste organiska ämnena. är pådrivande för att förhandlingarna om en ny global kvick- silverkonvention kan slutföras till 2013 och att den ska innehålla ambi- tiösa åtaganden inom kvicksilvrets hela livscykel. Instrumentet bör också få en öppning för reglering av andra ämnen som ger upphov till globala problem, om det skulle anses motiverat . Vi förbereder det första förhandlingsmötet som kommer att äga rum i . Handlingsprogrammet för hållbar användning av växtskyddsmedel (SJV rapport 2008:14) ska ligga till grund för , och i det fortsatta arbetet med att minska riskerna med växtskyddsmedel. Förslaget till handlings- program lämnades till regeringen (dnr M2008/3238/Kk). Förslaget har remissbehandlats (dnr Jo2008/2278/ ELT). Direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel (2009/128/EG) genomförs f.n. i svensk lagstiftning. Som en följd av regeringens proposition En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) pågår flera in- satser för att minska användningen av farliga ämnen. Bland annat infördes ett ekonomiskt stöd till båtbottentvättar i syfte att undvika användning av farliga ämnen i båtbottenfärger. Vi anser att användningen av farliga ämnen och riskerna med användningen kontinuerligt måste följas och att alternativ bör tas fram. Företagen har ett stort ansvar för detta arbete. Kemikalieinspektionen stödjer företagens arbete med substitution främst genom att tillhandahålla det databaserade verktyget Prioriteringsguiden, PRIO. Varor står för en betydande del av spridningen av farliga ämnen. Infor- mation om farliga ämnen är nödvändig för att framför allt företag i leve- rantörskedjan och konsumenter ska kunna undvika risker. Den behövs även för att vid återvinning kunna avskilja farliga ämnen från kretsloppet och förbättra återvinningen. Då blir det möjligt att använda mer återvun- net material i nya varor vilket bidrar till att resursförbrukningen minskar. Ett livscykelperspektiv på varor är därför nödvändigt att tillämpa för att uppnå inte bara Giftfri miljö utan även andra miljökvalitetsmål som God bebyggd miljö och Begränsad klimatpåverkan. Genom Reach ställs krav på att leverantörer av varor ska informera yrkesmässiga användare om innehållet av särskilt farliga ämnen som ingår i varan i halter . Konsumenter har även rätt att begära denna information. Vi avser att verka för att informationskravet även ska gälla andra farliga ämnen som ingår i varor. Det är också viktigt att haltgränsen tolkas så att tillräckligt skydd för människors hälsa uppnås. En effektiv reglering av farliga ämnen i varor kräver en helhetssyn vilket innebär att Reach samspelar med de olika produktdirektiven och produktsäkerhets- direktivet. Vidare behöver hänsyn tas till varors miljöpåverkan i hela livscykeln då ny eller reviderad produktlagstiftning förhandlas inom EU eller internationellt. och de övriga EU-länderna bör arbeta internationellt för att öka medvetenheten om miljö- och hälsorisker med kemikalier och om be- hovet av information om farliga ämnen i varor, särskilt gentemot de Prop. 2009/10:155 länder som är betydande exportörer av varor till EU. Ett projekt har på-