prop · GX03215 · 2010-04-19 00:00:00 — Utredningen har därvid gjort bedöm- ningen att befintliga processuella regler i och i lagen om domstolar i fastighetsmål ska föras över till vad som i utredningsbetänk- andet kallades en ny lag om miljödomstolar. Regeringen delar den upp- fattningen. I motsats till vad har anfört anser regeringen att en sådan lösning främjar överskådligheten, särskilt mot bakgrund av att ett flertal olika måltyper enligt propositionens förslag ska handläggas av mark- och miljödomstolarna. Det bör således införas en ny lag om mark- och miljödomstolar som så långt möjligt samlar de processuella bestämmelser som ska tillämpas i de nya domstolarna. Det innebär att också andra processuella bestämmelser som det kan finnas behov av, utöver de som flyttas från och lagen om domstolar i fastig- hetsmål, bör föras in i den nya lagen om mark- och miljödomstolar. förslag innebär bl.a. tillskapande av en helt ny processordning vid sidan av de redan existerande. Till skillnad från vad har anfört anser regeringen, liksom flertalet remiss- instanser, att en ny processordning skulle medföra avsevärda nackdelar, bl.a. i fråga om förhållandet till redan etablerade förfaranderegler. Reger- ingen utvecklar detta resonemang nedan (se avsnitt 13.2.2). Också när det gäller innehållet i den nya lagen om mark- och miljödomstolar gör regeringen i flera viktiga avseenden andra bedömningar än de som utred- ningen har gjort. Regeringens resonemang i dessa delar som bl.a. rör sammansättningsregler och regler om handläggningen redovisas när- mare i det följande (avsnitten 11, 12 och 13). Bestämmelser om miljödomstols sammansättning finns i 20 kap. 4 och 5 §§ . Miljödomstolen består av en ordförande som ska vara lagfaren domare i tingsrätten, ett miljöråd samt två sakkunniga ledamöter. Ytterligare en lagfaren domare och ett miljöråd får ingå i domstolen. Ett miljöråd ska ha teknisk eller naturvetenskaplig utbildning och erfarenhet av miljöfrågor. En av de sakkunniga ledamöter som ska ingå i rätten ska ha erfarenhet av frågor som faller inom verksamhetsområdet för . Ord- föranden i miljödomstolen bestämmer med hänsyn till målets beskaffen- het om den andre sakkunnige ledamoten ska ha erfarenhet av industriell eller verksamhet (20 kap. 4 § ). Dessa bestämmel- Prop. 2009/10:215 ser om ledamöterna i miljödomstol motsvarar vad som gällde för Kon- Vid handläggning som inte sker vid huvudförhandling är huvudregeln enligt 20 kap. 5 § första stycket att miljödomstolen är dom- för med ordföranden och ett miljöråd. Detsamma gäller när mål får av- göras med en domare enligt bestämmelserna i 1 kap. 3 a § andra eller tredje stycket , dvs. när huvudförhandling hålls i förenk- lad form respektive när målet är av enkel beskaffenhet eller parterna samtycker till att en domare avgör målet. Avgörs sådana mål i sak utan huvudförhandling ska dock den sammansättning som anges i 20 kap. 4 § gälla, om inte rätten finner att det är tillräckligt med ordföranden och ett miljöråd och parterna samtycker till det eller målet är av enkel beskaffen- het. När det gäller mål där förvaltningsprocesslagen är tillämplig, dvs. mål som inletts i kommun eller en förvaltningsmyndighet eller som gäller utdömande av vite, är huvudregeln enligt 20 kap. 5 § andra stycket att rätten består av ordföranden och ett miljöråd, med möjlighet för rätten att bestämma att även två sakkunniga ska delta i prövningen. Vid pröv- ning av tillståndsfrågor som överklagats ska dock rätten enligt 20 kap. 5 § tredje stycket ha den större sammansättningen enligt huvudregeln, om inte målet är av enkel beskaffenhet. Ordförande i miljödomstolen utses av tingsrätten bland de lagfarna domarna. I likhet med vad som gäller för rådmän anställs miljöråd med fullmakt genom beslut av regeringen efter förslag av . Miljöråden anställs gemensamt för de tingsrätter som är miljödomstol. beslutar vid vilken tingsrätt ett miljöråd företrädesvis ska ha sin tjänstgöring förlagd och vid vilka tingsrätter miljörådet därutöver ska tjänstgöra. De tingsrätter som berörs bestämmer sedan hur tjänst- göringen ska fördelas mellan domstolarna. Tingsrätten får för ett särskilt mål eller ärende förordna ett miljöråd att tjänstgöra som fastighetsråd eller ett fastighetsråd att tjänstgöra som miljöråd. Sakkunniga ledamöter i miljödomstol förordnas av . De sakkunniga ledamöterna är inte fast knutna till en viss domstol. Bestämmelser om sammansättning finns i 20 kap. 11 § . Förutom lagfarna domare ska det finnas miljö- råd. Dessa ska ha teknisk eller naturvetenskaplig utbildning och erfaren- het av miljöfrågor. är domför med fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna. Fler än fem ledamöter får inte delta i . Vid behandling av frågor om prövningstillstånd ska bestå av tre lagfarna domare. Ett miljöråd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Vid ställningstagande till yrkande om avvisning, inhibition och avskrivning på grund av åter- kallelse ska ha samma sammansättning som vid prövning av själva saken. Bestämmelser om fastighetsdomstols sammansättning finns i 3 och 4 §§ lagen om domstolar i fastighetsmål. Fastighetsdomstolen består av två lagfarna ledamöter, en teknisk leda- mot (fastighetsråd) och två nämndemän. Om särskilda skäl föreligger, kan efter ordförandens bestämmande ytterligare ett fastighetsråd ingå i domstolen. I mål eller ärende angående arrende eller tvångsförvaltning av bostadsfastighet består domstolen dock av två lagfarna ledamöter och tre nämndemän. Ett fastighetsråd får efter ordförandens bestämmande ingå i domstolen i stället för en av nämndemännen, om målets beskaffenhet eller annat särskilt skäl föranleder det. Om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad, får antalet lagfar- na ledamöter utökas med en. Detsamma gäller i fråga om antalet nämn- demän. En av de lagfarna ledamöterna ska vara ordförande i fastighetsdomsto- len. Denne utses bland de lagfarna domarna i tingsrätten. Annan lagfaren ledamot ska vara lagfaren domare i tingsrätten eller i annan tingsrätt. Ett fastighetsråd ska ha teknisk utbildning och erfarenhet av fastighetsbild- ning eller fastighetsvärdering. Nämndemännen bör vara allmänt betrodda och väl förtrogna med sin orts förhållanden. Om det sedan huvudförhandling har påbörjats inträffar förfall för en av de lagfarna ledamöterna eller för en av nämndemännen eller, om två fastighetsråd deltar, för en av dem, är rätten ändå domför. När mål enligt särskilda bestämmelser efter prövning av själva saken avgörs utan huvudförhandling är fastighetsdomstolen domför utan nämn- demän. I fastighetsbildningsmål är domstolen i dessa fall domför med en lagfaren domare när enighet om utgången i målet föreligger mellan klag- anden samt övriga sakägare och företrädare för allmänt intresse som hörts över överklagandet, eller det med hänsyn till målets beskaffenhet är tillräckligt att det avgörs av en lagfaren ledamot och parterna samtycker till det. I övrigt är fastighetsdomstol domför med en lagfaren ledamot vid handläggning som inte sker vid huvudförhandling eller vid huvudför- handling i fall som avses i 1 kap. 3 a § andra och tredje styckena rätte- gångsbalken. Enligt 5 § lagen om domstolar i fastighetsmål är det regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som utser ordföranden samt utnämner eller förordnar fastighetsråd i fastighetsdomstol. I likhet med vad som gäller för rådmän anställs fastighetsråd med fullmakt genom beslut av regeringen efter förslag av . Liksom miljöråden anställs fastighetsråden gemensamt för de tingsrätter som är fastighets- domstol. Nämndeman i fastighetsdomstol utses enligt 6 § genom val. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer för varje län det antal nämndemän som ska utses. Val av nämndeman i fas- tighetsdomstol förrättas av . Nämndeman i fastig- hetsdomstol ska vara folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. Nämndeman tjänstgör efter kallelse av fastig- hetsdomstolens ordförande. Till tjänstgöring bör företrädesvis kallas nämndemän från den del av domkretsen till vilken målet har närmast an- knytning. Hovrätt är enligt 2 kap. 4 § domför med tre lagfarna domare. I mål som överklagats från tingsrätt ska dock minst fyra lagfarna ledamöter delta när hovrätten avgör målet, om tingsrätten bestått av tre lagfarna domare. Med vissa undantag ska enligt 13 § lagen om domstolar i fastighetsmål ett fastighetsråd ingå i hovrätten i fastighetsmål, såvida inte hovrätten finner att medverkan av sådan ledamot uppenbart inte är Prop. 2009/10:215 behövlig. Om särskilda skäl föreligger kan två fastighetsråd ingå i rätten. Också fastighetsråden i hovrätterna anställs med fullmakt genom beslut av regeringen efter förslag av . beslutar vid vilken hovrätt ett fastighetsråd företrädesvis skall ha sin tjänstgöring förlagd och vid vilka hovrätter fastighetsrådet därutöver ska tjänstgöra. De hovrätter som berörs bestämmer hur fastighetsrådets tjänstgöring ska fördelas mellan hovrätterna. Om det finns särskilda skäl, får Domstols- verket besluta att fastighetsråd skall tjänstgöra även vid andra hovrätter än dem som har beslutats enligt första stycket. är enligt 3 kap. 5 § domför med fem lagfarna domare vid avgörande av saken. 11.1.3Allmän förvaltningsdomstols sammansättning i mål enligt samt regeringens prövning av planärenden I lagen om allmänna förvaltningsdomstolar finns föreskrifter om förvalt- ningsdomstolarnas sammansättning vid handläggning av mål enligt . En förvaltningsrätt är enligt huvudregeln i 17 § domför med en lag- faren domare och tre nämndemän. Om det finns särskilda skäl med hän- syn till målets omfattning eller svårighetsgrad får ytterligare en lagfaren domare medverka i rätten. Enligt 18 § lagen om allmänna förvaltnings- domstolar är förvaltningsrätt domför med en lagfaren domare ensam när åtgärd som avser endast måls beredande vidtas, vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan förvaltningsrätt, vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppen- bart förbiseende och vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgöran- de av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är förvaltningsrätt dessutom domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak samt vid avgörande i sak av mål av enkel beskaffenhet. I 12 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar finns bestämmelser om kammarrätts domförhet. Huvudregeln är att kammarrätt är domför med tre lagfarna ledamöter. Fler än fyra lagfarna ledamöter får inte sitta i rätten. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd är kammarrätten domför med två ledamöter om de är ense om slutet. Detsamma gäller dels vid behandling av andra frågor i mål där prövningstillstånd krävs för prövning av överklagande, om frågorna behandlas före eller i samband med prövning av frågan om prövningstillstånd, dels vid behandling av fråga om avvisning av ett överklagande på grund av att det har kommit in . Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse är kammar- rätten domför med en lagfaren domare. Åtgärder som avser endast be- redandet av ett mål får utföras av en lagfaren ledamot i kammarrätten eller, om de inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna leda- möter, av annan tjänsteman i kammarrätten som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Nämndemän ingår inte i kammarrätt vid prövning av mål enligt . Regeringsrätten är enligt 4 a § lagen om allmänna förvaltningsdomsto- Prop. 2009/10:215 lar domför med fem lagfarna domare vid avgörande av saken. ningen av flertalet frågor som inte innebär att målet avgörs i sak kan Re- geringsrätten själv bestämma hur många ledamöter som ska ingå i rätten. En kommuns beslut i ärenden som avser rättsverkande planer, dvs. detaljplaner, fastighetsplaner och områdesbestämmelser, överklagas till länsstyrelse och därefter till regeringen. Inom ramen för regeringens prövning handläggs ärendena på ningsärenden. Vid handläggningen följs de principer som förvaltnings- lagen (1986:223) ger uttryck för. Handläggningen fram till regeringsbe- slut sköts av handläggare som kan vara lagfarna eller ha annan utbildning eller bakgrund. Inför beslut vid regeringssammanträde föredras ärendet först för expeditions- och rättschefen och sedan för miljöministern. Till mark- och miljödomstolarna kommer mål enligt att föras från de allmänna förvaltningsdomstolarna och, med undantag för mål enligt 12 kap. , från regeringen. Även huvud- delen av fastighetsmålen och miljömålen kommer att handläggas i mark- och miljödomstolarna. Som framgår ovan gäller olika sammansättnings- regler för dessa mål- och ärendetyper. I syfte att skapa gemensamma och ändamålsenliga regler finns det skäl att överväga sammansättningsreg- lerna för samtliga mål- och ärendetyper som mark- och miljödomstolarna ska handlägga. En utgångspunkt måste vara att ledamöter med huvudsakligen teknisk eller naturvetenskaplig sakkunskap även bör ingå i rätten i de flesta mål. En annan utgångspunkt är att sammansättningsreglerna ska vara flexibla och medge att målen handläggs och avgörs med den sam- mansättning som i varje enskilt fall är den mest lämpliga. Sammansätt- ningsreglerna måste även vara förutsebara samt tydliga och överskådliga för dem som kommer i kontakt med domstolarna. Vidare ska principen om att tyngdpunkten i den dömande verksamheten ska ligga i första dom- stolsinstans beaktas vid utformandet av regler om domstolens samman- sättning. 11.2.2Benämningen på domstolarnas experter Regeringens förslag: De sakkunniga ledamöterna ska benämnas sär- skilda ledamöter. Miljöråden och fastighetsråden ska i den nya organisationen benäm- nas tekniska råd. Utredningens förslag: De nuvarande miljöråden och fastighetsråden ska i den nya organisationen betecknas tekniska ledamöter. Utredningens förslag överensstämmer i övrigt med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte uttalat sig i denna del. och tingsrätter har avstyrkt att miljöråden och fastighetsråden i de nya domstolarna ska benämnas tekniska ledamö- ter. De angivna tingsrätterna har tillstyrkt att de sakkunniga ledamöterna i enlighet med utredningens förslag ska benämnas särskilda ledamöter. Förslaget i remissutkastet: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: har tillstyrkt att de sakkunniga ledamöterna benämns särskilda ledamöter, medan i Jön- län har anfört att de sakkunniga ledamöterna ska behålla sin titel. Aspect, LRF samt Falu, , , och tingsrätter har anfört att titeln fastighetsråd bör finnas kvar. Hovrätten för har anslutit sig till denna uppfattning och i andra hand föreslagit att titeln fastighetsråd ska användas för samtliga tekniska ex- perter eller att titeln fastighets- och miljöråd ska införas. Fastighetsägar- na har anfört att det föreslagna namnbytet kan urholka domstolarnas tro- värdighet. Lantmäteriet har anfört att titeln miljöråd kan godtas om dom- stolarna även i fortsättningen ska benämnas miljödomstol, men framhållit att denna titel blir missvisande. Skälen för regeringens förslag: Utredningen föreslår att miljöråden och fastighetsråden på grund av de nya domstolarnas arbetsuppgifter fortsättningsvis bör benämnas tekniska ledamöter. I remissutkastet före- slogs att miljöråden och fastighetsråden fortsättningsvis skulle benämnas miljöråd. De ledamöter som i den nya organisationen kommer att motsvara mil- jöråden och fastighetsråden kommer liksom enligt nuvarande ordning som huvudregel att anställas med fullmakt. Enligt regeringens mening finns det därför skäl att välja en benämning på dessa ledamöter som på ett tydligt sätt markerar att de har en annan ställning än de sakkunniga ledamöterna. Som några remissinstanser har anfört är både miljöråd och fastighetsråd etablerade och inarbetade titlar. Med utgångspunkten att de tekniska ledamöternas kompetens fritt bör kunna utnyttjas i flera olika måltyper när detta kan anses lämpligt och då det inte alltid faller sig naturligt till vilken kategori en viss teknisk ledamot ska höra, anser re- geringen dock att en sammanfattande benämning bör väljas för samtliga tekniska ledamöter oavsett den tekniska ledamotens kompetens i det en- skilda fallet. Förledet miljö måste då visserligen anses vara ett vidare begrepp än förledet fastighet och på ett bättre sätt omfatta samtliga de frågor som enligt regeringens förslag kommer att hamna under mark- och miljödomstolens prövning. Titeln miljöråd är dock starkt förknippad med den nuvarande organisationen. Mot bakgrund av att de nya domstolarna föreslås få en ny målsammansättning och ett nytt namn mark- och mil- jödomstolar anser regeringen att det finns skäl att nu välja en annan benämning än miljöråd. Utredningens förslag, teknisk ledamot, har mot- tagits förhållandevis väl av remissinstanserna och kan sägas omfatta samtliga frågor som ska prövas av de nya domstolarna. För att tydligare markera att en sådan ledamot som det nu är fråga om normalt anställs med fullmakt bör dock benämningen vara tekniskt råd. Särskilda ledamöter är den vedertagna beteckningen på ledamöter som dömer i domstol utan att ingå i denna. Exempelvis är detta den i rätte- gångsbalken använda beteckningen och i förvaltningsrätt ingår i mål om laglighetsprövning enligt kommunallagen (1991:900) av regeringen ut- sedda särskilda ledamöter. De ledamöter i miljödomstol som har Prop. 2009/10:215 betecknats sakkunniga ledamöter bör därför enligt regeringens mening och till skillnad från vad i har anfört be- nämnas särskilda ledamöter i den nya organisationen. Regeringens förslag: Regeringen ska utnämna de tekniska råden. ska inte finnas någon möjlighet att delegera sådana beslut till annan Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska utse vilka av de lagfarna domarna i tingsrätt respektive hov- rätt som ska tjänstgöra i mark- och miljödomstol respektive Mark- och Beteckningarna ordförande i fastighetsdomstol och ordförande i miljödomstol tas bort. Övriga bestämmelser om förordnanden och tjänstgöring för ledamö- terna i mark- och miljödomstol förs i sak över från och lagen om domstolar i fastighetsmål. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har inte uttalat sig i denna del. har anfört att begreppet ordförande i fas- tighetsdomstol bör ändras så att det motsvarar begreppet ordförande i Förslagen i remissutkastet överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: har ifrågasatt behovet av den fö- reslagna bestämmelsen om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer utser vilka lagfarna domare som ska tjänstgöra i miljödomstol hovet av att ledamöter vars förordnanden har löpt ut kan fortsätta sin tjänstgöring om målets handläggning inte har avslutats. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande ordning är det regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som antingen utnämner miljöråden och fastighetsråden med fullmakt, eller anställer Med hänsyn till de förändringar när det gäller ordning- en för utnämning av domare som regeringen har föreslagit i prop. 10:80, bör det inte finnas någon möjlighet att delegera beslut om utnäm- ning av de tekniska råd som ska tjänstgöra i mark- och miljödomstolarna. Beslut om utnämning av tekniska råd bör således vara förbehållna reger- När det gäller anställning av vikarier för tekniska råd bör det dock även fortsättningsvis finnas möjlighet för regeringen att delegera sådana beslut till annan myndighet. De tekniska råden ska ha sin huvudsakliga placering vid en angiven domstol men bör liksom ha tjänstgöringsskyldighet vid samtliga mark- och miljödomstolar. De särskilda ledamöterna förordnas av regeringen eller den myndighet Det finns ingen anledning att göra någon ändring i denna del. Enligt nuvarande ordning beslutas dessa förordnanden av På samma sätt som för de tekniska råden ska de särskil- da ledamöterna vara verksamma i mark- och miljödomstolarna men före- trädesvis arbeta vid en viss angiven domstol. Enligt nuvarande reglering ska det i varje fastighetsdomstol finnas en ordförande. Utöver ordföranden kan det finnas andra lagfarna ledamöter. Enligt 5 § lagen om domstolar i fastighetsmål utser regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bland de lagfarna domarna i tings- rätten vem som ska vara ordförande i fastighetsdomstolen. Enligt 40 § förordning (1996:381) med tingsrättsinstruktion utses ordförande i fastig- hetsdomstolen av tingsrätten. Enligt 49 § samma förordning beslutar vilka tingsrätter som ska ha ersättare för ordföranden i fastighetsdomstolen. Ersättarna utses av respektive tingsrätt. Enligt andra stycket samma paragraf anställer tingsrätten, om det behövs, en vikarie eller förordnar en tillfällig ersättare för ordföranden i fastighetsdomstol- en. Den som har utsetts till ordförande ska leda verksamheten i fastig- hetsdomstolen. Bestämmelsen har vidare uppfattats så att endast den som är ordförande i fastighetsdomstolen är behörig att tjänstgöra som ord- förande vid handläggningen av fastighetsmålen. Det ska även i varje miljödomstol finnas ordförande. Enligt 20 kap. 6 § utser regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer ordförande i miljödomstolen. Enligt 40 § tingsrättsinstruktionen utser tingsrätten ordförande i miljödomstol. Med hänsyn till hur samman- sättningsregeln i 20 kap. 4 § är utformad avses med ordför- ande i detta hänseende till skillnad från vad som gäller för fastighets- domstol inte den som leder miljödomstolens verksamhet utan en lagfa- ren ledamot i tingsrätten som handlägger miljömål. I de tingsrätter som också är miljödomstol kan det därför finnas flera lagfarna domare som har pekats ut att som ordförande handlägga miljömål. Regeringen gör bedömningen att det eftersom utseende av ordföran- de i miljödomstol endast är avsett peka ut de lagfarna domare som hand- lägger miljömål saknas anledning att föra över bestämmelser om ut- seende av ordförande i miljödomstol till den nya lagen. Enligt den föreslagna nya organisationen ska huvuddelen av fastighets- målen handläggas i mark- och miljödomstolarna. Alla lagfarna domare i de nya domstolarna ska kunna handlägga fastighetsmål. Det innebär att det vid de nya domstolarna kommer att finnas fler än en lagfaren ledamot som arbetar med fastighetsmålen. Regeringen anser därför att inte heller de nuvarande reglerna om ordförande i fastighetsdomstol bör föras över till den nya lagen. För tydlighets skull bör det dock införas en bestämmelse enligt vilken regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bland de lag- farna domarna i tingsrätten respektive i utser vilka av dessa som ska döma i mark- och miljödomstolen respektive Mark- och miljö- överdomstolen. Den nu föreslagna regeln överensstämmer i sak med vad som gäller enligt nuvarande ordning, med undantag för att titeln ord- förande därigenom utmönstras. Bestämmelsen innebär därför inte, som har anfört, att regeringen jämfört med nuvarande förhåll- anden får utökade möjligheter att detaljstyra domstolarnas inre arbets- organisation. Regeringens möjlighet att delegera sådan beslut, på det sätt som sker genom bestämmelsen i 40 § tingsrättsinstruktio- nen, kvarstår alltjämt. har framhållit behovet av att ledamöter vars för- ordnanden har löpt ut kan fortsätta sin tjänstgöring om målets handlägg- ning inte har avslutats. En bestämmelse med sådant innehåll finns för nämndemännens del i 4 kap. 9 § . Det saknas underlag Prop. 2009/10:215 för att nu införa en sådan bestämmelse för miljömålens del. anser dessutom att eventuella uppkomna situationer tills vidare kan lösas genom att befintliga förordnanden i det enskilda fallet förlängs. De tekniska rådens och de särskilda ledamöternas Regeringens förslag: De tekniska råden ska ha teknisk eller natur- vetenskaplig utbildning och erfarenhet av sådana sakfrågor som dom- De särskilda ledamöterna ska ha erfarenhet av sådana sakfrågor som faller inom , eller Lantmäteriets verksam-