prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:150 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 1 § i riksdagsordningen. Skrivelsen behandlar övergripande Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EU ............... 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse................................... 1.1Information till, överläggningar och samråd med Europeiska rådets extra möte ......................... Europeiska rådets möte .......................... Europeiska rådets möte ........................... Europeiska rådets möte extra möte ..... Europeiska rådets möte ..................... 2.6Stats- och regeringschefernas informella möte den 19 Europeiska rådets möte .................. HORISONTELLA FRÅGOR UNDER ALLMÄNNA RÅDET ....... Strategin för hållbar utveckling ...................................................... Översynen av EU:s budget ............................................................. Samarbets- och verifikationsmekanismen........................ (fYROM)..................................................... EU:s finansiella stöd till västra och ......... DEL 2 EU:S FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN..................... Utrikes- och säkerhetspolitik .......................................................... Nya förutsättningar för EU som global aktör................... Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ........ EU som aktör i FN ........................................................... 8.6EU:s arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter i världen ......................................................... 8.7EU:s arbete för att främja respekten för internationell Nedrustning och icke-spridning....................................... 8.8.2Lätta vapen, särskilt inhumana konventionella vapen och minor ............................................. 8.9.2Produkter med dubbla användningsområden.. 47 Kris- och ...........................................katastrofberedskap 9 Den gemensamma handelspolitiken............................................... EU:s regionala ...................och bilaterala handelspolitik Regionala och bilaterala frihandelsavtal EU:s arbete .........................med företags sociala ansvar Övriga handelspolitiska ........................................frågor 9.4.1Handelspolitiska skyddsåtgärder (anti- dumpning, subventioner och skyddsåtgärder) 52 Överenskommelse i bananfrågan.................... Diskussion om framtidens handelspolitik....... 10 EU som global utvecklingsaktör .................................................... 10.1EU:s stöd till utvecklingsländerna i hanterandet av den ekonomiska och finansiella krisen................................... Klimatförändringar och utveckling ................................. Demokratistöd i EU:s yttre förbindelser.......................... Samstämmighet för utveckling........................................ 10.5Biståndsvolymer, biståndseffektivitet och EU-gemensam ansats till budgetstöd ....................................................... 11 EU:s bilaterala och regionala förbindelser ..................................... Samarbetet mellan EU och EFTA-länderna .................... 11.2Nordliga dimensionen och EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra ................................................. , södra och ................. Utvecklingssamarbete och biståndsinsatser i DEL 3 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA FRÅGOR ............... Ekonomi och finans........................................................................ Den ekonomiska krisen .................................................... Ekonomiska och monetära unionen ................................. Stabilitets- och tillväxtpakten.......................... Europeiska investeringsbanken (EIB) .............................. EU i G20 .......................................................................... God förvaltning i skattefrågor .......................................... Ändringar i sparandedirektivet........................ Nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning....................................... avgift och återflöde ......................................... 15 Skydd av EU:s finansiella intressen............................................. Effektiv och korrekt användning av EU-medel ............. 15.2Revisionsrättens årsrapport samt ansvarsfrihet för DEL 4 RÄTTSLIGA ............................OCH INRIKES FRÅGOR Ett område för frihet, säkerhet och rättvisa Yttre förbindelser i rättsliga och inrikes frågor 18.1Ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område 108 Översyn av I-förordningen ............................... Referensram för europeisk avtalsrätt............................. Förordning om underhållsskyldighet............................. 18.5EG:s tillträde till om Val av lag för äktenskapsskillnad (III).................. Förordning om arv......................................................... 18.8Förordningar om bilaterala avtal på civilrättens område110 Omarbetning av direktivet om sena betalningar............ 18.10Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden 111 E-juridik IT-samarbete mellan medlemsstaterna........ 19 Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete......... Informationsbyte för att förebygga och Samarbete om brottsförebyggande metoder Det straffrättsliga samarbetet......................................... Europeiskt rättsligt nätverk........................... Avtal mellan och angående ömsesidig rättslig hjälp i brottmål ................ Utbyte av uppgifter ur kriminalregister ........ Överförande av lagföring.............................. Tredje statspartskonferensen för FN:s konvention mot korruption (UNCAC) .......... Straffrättsliga sanktioner mot människo- 19.3.3Bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn m.m. ...........................................................123 19.3.4Principer och modellbestämmelser för straff- Processuella rättigheter i brottmål................. Polis- och tullsamarbete ................................................. Schengen och övriga gränskontrollfrågor ..... 20 Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet Skapandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem ...... Förordningsförslag om rörlighet för inne- havare av långtidsviseringar.......................... 20.1.5Skapandet av ett europeiskt system för laglig Åtgärder mot olaglig invandring ................... Migration i de yttre förbindelserna................................. 20.2.1Uppföljning av Europeiska rådets slutsatser EU:s övergripande strategi för migration...... 20.2.3Regionala och bilaterala samarbetsprocesser 136 20.2.4Migrationsdialogen mellan EU och Migration och utveckling .............................. Integration av tredjelandsmedborgare............................ Utveckling av EU-samarbetet på det Indikatorer för att förstärka kunskaps- och 21 Grundläggande rättigheter och medborgarskap ............................ för grundläggande rättigheter........................ 21.2Programmet Grundläggande rättigheter och DEL 5 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- Den ekonomiska krisens effekter på sysselsättningen... Förslag till nytt EU-instrument för mikrokrediter ......... 24 Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor................................ Arbetsrätt och arbetsmiljö ............................................. Förslag till nytt mammaledighetsdirektiv..... Förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården ................................... Utstationering av arbetstagare och upp- följning av Lavalmålet.................................. Social trygghet och social delaktighet........................... EU:s gemensamma rapport om social trygg- het och social delaktighet ............................. Samordning av de sociala trygghetssystemen ............... 25 Jämställdhet och arbetet mot diskriminering................................ Kommissionens färdplan för jämställdhet Det europeiska jämställdhetsinstitutet .......... Resultatindikatorer för jämställdhet ............. Jämställdhet i olika rådskonstellationer........ Jämställdhetssamarbete inom Unionen för Likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och medhjälpande makar ..... Arbetet avseende romer................................ Beredskap mot hälsohot ................................................ Rådsrekommendation om rökfria miljöer...................... Alkohol och hälsa.......................................................... Hälso- och sjukvård ..................................................................... Kampen mot cancer....................................................... 27.3Innovativa stimulansåtgärder för utvecklande av ny Högnivågruppen om hälso- och sjukvård....................... Säker och effektiv hälso- och sjukvård genom eHälsa... Nya regler för läkemedel................................................ Direktiv om organ avsedda för transplantation .............. DEL 6 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR.................................... 28 Inre marknadens utveckling.......................................................... Framtidsfrågor för den inre marknaden ......................... Administrativt samarbete och ............... Redovisnings- och revisionsfrågor................................. 29 Fri rörlighet för varor.................................................................... 29.2Harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning och översynen av den nya metoden ...................................... Det icke harmoniserade varuområdet............................. Offentlig upphandling inom försvars- och Offentlig privata partnerskap ........................ 30 Fri rörlighet för tjänster och kapital.............................................. Det svenska genomförandet av tjänste- Fri rörlighet för finansiella tjänster ................................ EU-patentet och en enhetlig europeisk patentdomstol ... 31.4Förhandlingar om utvecklingsfrågor, upphovsrätt, patentlagsharmonisering samt skydd för traditionell kunskap och folklore m.m.............................................. 31.5Särskilda åtgärder för skydd av immateriella rättigheter på den inre marknaden ................................................... 31.6Förhandlingar om handelsavtal om åtgärder mot piratkopiering och varumärkesförfalskning ................... Uppföljning av Small Business Act .............. Kvinnors företagande på EU-agendan .......... 32.2Förnyelse av EU:s industripolitik mot en eko-effektiv Konkurrens .............................................- och statsstöd Direktiv .........................................om tidsdelat boende 33.2Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden 192 Förordning om textilmärkning ...................................... Regler om kollektiva prövningsmöjligheter övervägs... 34 Innovation och forskning ............................................................. Den europeiska rymdpolitiken....................................... 34.4Framtida prioriteringar inom forskning och forskningsbaserad innovation inom EU......................... Ljubljana-processen och ERA governance.................... 34.6Genomförande av initiativen från grönboken om ERA. 35 Regional- och strukturpolitik ....................................................... Regional konkurrenskraft och sysselsättning 197 Territoriella samarbetsprogram Interreg.... 35.6Europeiskt kunskaps- och erfarenhetsutbyte om urban DEL 7 TRANSPORTER, POLITIKEN I INFORMATIONS- SAMHÄLLET OCH ENERGI ................................................. Frågor som rör flera trafikslag....................................... 36.1.1 ett projekt för satellitnavigering.... Intelligenta transportsystem (ITS) ................ 36.1.3 Transportgemenskap med västra ...... Hållbara framtida transporter........................ Transeuropeiska transportnät (TEN-T)......... 36.1.6 En handlingsplan för rörlighet i städer ......... 36.2.2 Eurovinjett avgifter för tunga lastbilar....... 36.2.3 Ett järnvägsnät för godstransporter............... 36.2.4EU:s tillträde till fördraget om internationell 36.3.2Identifiering och spårning av fartyg (LRIT)..212 36.3.3EU:s sjöfartsstrategi fram till och med 2018.212 Havsområde utan hinder ............................... Rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer eller avgår från hamnar inom EU 213 Ökad behörighet för den europeiska Olycksutredning inom civil luftfart 37 Politiken för informationssamhället.............................................. 37.1Nytt regelverk för området elektronisk kommunikation 216 37.2Strategin i2010 det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning ......................................... Ett tillgängligt informationssamhälle ............................. Nät - och informationssäkerhet ....................................... Meddelande om IT och energieffektivisering ................ Förordning om internationell roaming ........................... 38 Utvecklingen av framtidens e-förvaltning i ...................... Direktiv om beredskapslager av olja Investeringar i kolsnål teknologi 39.5Meddelande och förordning om försörjningstrygghet Anmälan av investeringar i energiinfrastruktur.............. Kärnsäkerhet och strålskydd .......................................... DEL 8 JORDBRUK, FISKE OCH LIVSMEDEL........................... 40 Den gemensamma jordbrukspolitiken .......................................... 40.1Framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken Jordbruk och klimat ....................................................... 40.3Strategi och direktiv om hållbar användning av Förordning om växtskyddsmedel .................. 41 Den gemensamma fiskeripolitiken ............................................... Förordning för fiskerikontrollen.................................... Reform av den gemensamma fiskeripolitiken ............... Övrigt inom den gemensamma fiskeripolitiken............. Djurskydd och djurhälsa .............................................................. Bättre djurskyddsregler för djur som slaktas................. Stärkt skydd för försöksdjuren ...................................... Förflyttning av sällskapsdjur ......................................... Förenklad lagstiftning för animaliska biprodukter ........ 43.1Hygienpaketet lyckat helhetsgrepp kring Livsmedelsinformation för högt konsumentskydd ........ Nytt regelverk för nya livsmedel ................................... DEL 9 MILJÖ .................................................................................... Naturresurser och biologisk mångfald 44.7Övrigt globalt och regionalt miljöarbete som har EU- DEL 10 UTBILDNING, KULTUR OCH UNGDOM ..................... 45.1 Utbildning 2020............................................................. 45.2Utbildning för barn med invandrarbakgrund och deras integrering i utbildningssystemet................................... Lärares och skolledares professionella utveckling ........ Stärkt roll för utbildning i Kunskapstriangeln............... 45.5Ett europeiskt system för meritöverföring inom 45.6En europeisk referensram för kvalitetssäkring av 45.7Grönboken ungdomars rörlighet i Året för kreativitet och innovation ................................ Programmet för livslångt lärande .................................. 46.1Ett nytt ramverk för det ungdomspolitiska samarbetet i EU 20102018............................................................. 46.2Med fokus på utbildning, jobb, aktivt medborgarskap, delaktighet och solidaritet.............................................. Ungdomsfrågor i Lissabonstrategin och dess efterföljare (EU 2020) den europeiska ungdomspakten................. Programmet Ung och aktiv i .............................. 47 Kultur, medier och idrott .............................................................. En europeisk agenda för kultur ...................................... För en kreativ generation ............................................... Europeiska året för frivilligarbete 2011 ......................... Fortsatt låg moms på ljudböcker .................................... Ramprogrammet Kultur 20072013 .............................. 47.6En europeisk strategi för mediekompetens i den digitala 47.7Nytt stödprogram Media Mundus tredjeland och 47.8Stödprogram för att skydda barn som använder Internet och andra elektroniska kommunikationer ...................... Digitalisering av kulturellt innehåll i ................. Ramprogrammet Media 2007 (20072013)................... Programmet Ett för medborgarna ...................... Idrottens ställning inom EU ........................................... DEL 11 EU:S INSTITUTIONER M.M. ........................................... 48 Institutionernas verksamhet .......................................................... En ny kommission ......................................... Genomförande av EU - direktiv ...................... Öppenhet och insyn........................................................ Personalpolitik i EU:s institutioner ................................ Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid och tribunalen Bilaga 2 Pågående överträdelseärenden ...................................... Bilaga 3 Beslut i rådet som inte stöttat (Nej- och nedlagda röster)............................................................... Utdrag ur protokoll vid .......regeringssammanträde Årets EU-samarbete handlade för svenskt vidkommande i mycket hög utsträckning om förberedelserna inför och arbetet under ordförandeskap i den 1 juli31 december. Det svenska ordförandeskapet präglades av två övergripande frågor, nämligen klimatutmaningen och den finansiella och ekonomiska krisen. Lissabonfördragets ikraftträdande och tillhörande institutionella frågor krävde också stora ansträngningar. Dessutom antogs Stockholms- programmet och Östersjöstrategin. EU:s roll som global aktör stärktes och framsteg gjordes i utvidgningsprocessen. Det svenska ordförande- skapet och dess resultat redovisas även i en särskild skrivelse till . EU-samarbetet innehöll en mängd viktiga händelser och beslut på olika politikområden. Denna skrivelse om verksamheten i EU redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse ska tillhöra EU:s kärna. Det är grunden för regeringens Europapolitik. Det innebär att ska vara en konstruktiv och drivande medlem i EU. ska arbeta aktivt för att skapa allianser och finna konstruktiva lösningar i viktiga frågor. För svensk del präglades årets EU-arbete av förberedelser inför och arbete under det svenska ordförandeskapet i den 1 juli31 december. När tog över det roterande ordförandeskapet var utmaningarna många. Det rådde ekonomisk och finansiell kris, oenighet kring klimatfrågan och EU-institutionell osäkerhet. Regeringen antog utmaningen med ett klart program. Resultaten uteblev inte. Tillsynen av EU:s finansmarknader skärptes, unionen agerade samstämmigt i klimatfrågan och Lissabonfördraget trädde i kraft. Dessutom antogs ett nytt femårsprogram för rättsliga och inrikesfrågor, det s.k. Stockholms- programmet, samt en EU-strategi för . EU:s roll som global aktör stärktes och viktiga framsteg nåddes i utvidgningsprocessen. Regeringens två övergripande målsättningar för ordförandeskapet var att EU skulle gå stärkt ur den ekonomiska och finansiella krisen och att EU skulle fortsätta att ta ansvar för att möta klimathotet och agera enat och samlat vid i . Andra viktiga prioriteringar var att det rättsliga programmet för frihet, rättvisa och säkerhet, det s.k. Stockholmsprogrammet skulle antas, att EU skulle anta en särskild strategi för och att EU:s roll som global aktör skulle stärkas och fortsatta framsteg nås i utvidgningsprocessen. Att aktivt verka för lösningar på de EU-institutionella frågorna var en avsevärd utmaning. För regeringen var det angeläget att det svenska ordförandeskapet skulle vara effektivt, öppet och resultatinriktat i hela intresse. Uppdraget var att driva EU:s gemensamma dagordning och de svenska prioriterade frågorna framåt. En av anledningarna till att det svenska ordförandeskapet blev en framgång var gedigna förberedelsearbete och planering för flexibilitet. Arbetet i förberedelserna och under ordförandeskapet präglades av stor professionalitet och stort engagemang. Vägen till Lissabonfördragets ikraftträdande innebar ett krävande och omfattande diplomatiskt arbete. Det svenska ordförandeskapet och dess resultat redovisas även i en särskild skrivelse till . Intensivt arbete präglade klimatfrågan Den sakpolitiskt svåraste frågan var klimatförhandlingarna. Under det svenska ordförandeskapet kom EU:s stats- och regeringschefer överens om ett gemensamt mandat i klimatfrågan. Den politiska överenskommelsen som slöts vid i var inte så långtgående som EU hade verkat för. Den utgör dock en god grund för de fortsatta förhandlingarna. noteras att mötet erkände tvågradersmålet och gjorde åtaganden om finansiering till utvecklingsländernas klimatarbete. förhandlingsarbetet skulle fortsätta och att nästa partsmöte skulle äga Effekterna av och åtgärderna mot den ekonomiska krisen Inom det ekonomiska och finansiella området inriktades det svenska ordförandeskapet på att hantera effekterna av den ekonomiska och EU enades om en ordnad utfasning av krisåtgärder och genomförandet av åtgärder för att öka den medel- och långsiktiga stabiliteten på de finansiella marknaderna. G20 etablerade sig som det centrala forumet för globalt ekonomiskt samarbete och dess roll försköts från att hantera akuta kriser till att diskutera framtida riktlinjer och principer på en rad områden i den Under ordförandeskapet deltog vid alla G20:s möten som representant för EU. En viktig fråga för G20 var att värna om öppna marknader och bekämpa protektionism. En ny finansiell tillsynsstruktur inom EU föreslogs och för- handlingarna ledde till att tre nya myndigheter skapas för tillsyn av banker, försäkringsbolag respektive värdepappersinstitut. Lissabonfördraget kom på plats När det gäller det EU-institutionella frågorna nåddes stora framgångar under det svenska ordförandeskapet. Lissabonfördraget trädde i kraft den efter att alla EU:s medlemsstater avslutat sina nationella förfaranden och godkänt fördraget. Genom Lissabonfördraget införs viktiga förändringar i grundvalen för EU-institutionernas verksamhet såsom en vald ordförande för Unionen får nya befogenheter i frågor om polisiärt samarbete och straffrätt. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet och är medbeslutande. De nationella parlamenten får en förstärkt roll i att pröva om kommissionens förslag bör beslutas på EU-nivå. Med Lissabonfördraget får EU helt nya förutsättningar att genomföra en samstämmig och effektiv utrikespolitik. En hög representant för utrikes- och säkerhetspolitik tillsätts och en Europeisk utrikestjänst (EAS) inrättas. Under svenskt ordförandeskap enades EU om tillsättningen av de två nya, centrala funktionerna den valde ordföranden i och den höga representanten. utnämndes dåvarande Skr. 2009/10:150 ordföranden i kommissionen att leda även den nya kommissionen. Stockholmsprogrammet blev ambitiöst och praktiskt Stockholmsprogrammet antogs under det svenska ordförandeskapet. Programmet ger ramarna för EU:s arbete inom bl.a. polis- och tull- samarbete, straffrättsligt och civilrättsligt samarbete, asyl och migration . Programmet sätter fokus på ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter och behov värnas. EU tar kraft- tag mot brottsligheten och värnas individens rättigheter över ett brett spektrum, från migranters rättigheter och en rättssäker och förutsäg- bar asylprocess till integritetsskydd och stöd för brottsoffer.