prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Internationalisering och interkulturellt samarbete är en fortsatt prioriterad uppgift inom kulturpolitiken. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3, s. 80) gjorde regeringen bedömningen att följande prioriteringar bör vägleda arbetet för kulturlivets internationalisering och ökat interkulturellt samarbete: -Utveckling av strategier för internationalisering inom olika kulturområden. -Fortsatt utveckling av myndigheternas internationella och interkulturella samarbete. -Främjande av interkulturellt utbyte. -Främjande av nationella arenor för internationellt och interkulturellt utbyte. -Samverkan över politikområdesgränserna. -Ett aktivt agerande för kulturpolitiska frågor inom EU och samt inom det nordiska samarbetet. De frågor som driver nationellt bör i största möjliga utsträckning drivas även i dessa och andra internationella organisationer. En prioritering under det svenska ordförandeskapet i EU var att lyfta fram barns och ungas tillgång till och aktiva deltagande på kultur- och medieområdena. Ett långsiktigt mål för regeringen är att genom aktivt arbete gentemot Europeiska kommissionen, och inom rådet föra in barn- och ungdomsperspektivet i kommande revidering av de stora samarbetsprogrammen inom de kultur- och audiovisuella områdena. I kulturministrarnas nu gällande arbetsplan för 2008-2010 har fem områden särskilt lyfts fram: -Förbättra rörligheten över gränserna för kulturskapare. -Främjande av tillgången till kultur. -Främjande av kulturstatistik. -Främjande av de kulturella och kreativa näringarna, inte minst små och medelstora företag. -Främjande och implementering av Unescokonventionen för kulturell mångfald. kommer kulturministrarna att utarbeta en ny arbetsplan att gälla . I för arbete och tillväxt, EU 2020, finns flera så kallade flaggskeppsinitiativ som har bäring på kultur- och medieområdet, inte minst utvecklandet av kulturella och kreativa näringar. Regeringen kommer också fortsatt aktivt följa kommissionens arbete med den presenterade grönboken för kulturella och kreativa näringar. Vidare kommer en ny arbetsplan för kultur att utarbetas i rådet för . Vad gäller insatser för de kulturella och kreativa näringarna avser regeringen att ge stöd med till det av initierade förslaget att etablera ett partnerskap för kultur inom ramen för den Nordliga dimensionen (Northern Dimension Partnership on Culture NDPC). En viljeförklaring undertecknades av aktörerna i den Nordliga dimensionens beslutsstruktur (, , och ) och meningen är att den operativa verksamheten ska starta . Syftet är bl.a. att stärka de kreativa branscherna i regionen. Inom fortsätter regeringens engagemang inom ramen för arbetet med konvention om skydd för världens kultur- och naturarv. är ledamot i 20082011 samt, tillsammans med och , vice ordförande i 2010. har kulturens roll i de yttre förbindelserna blivit alltmer uppmärksammad internationellt och på EU-nivå. Exempel på detta är bl.a. mångfaldskonvention och den europeiska kulturagendan inom EU. Det handlar bl.a. om hur mekanismerna i gränssnittet mellan kultur och externa relationer fungerar. Utifrån regeringens prioritering att verka för samverkan över politikområdesgränserna, välkomnar regeringen arbetet inom EU och avser tydliggöra kulturens roll inom i huvudsak tre områden; kultur och bistånd, kultur och främjande samt kultur och diplomati. Kulturrådstjänster finns vid ambassader i , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Chefen för i är kulturråd vid ambassaden. Regeringen vill peka på vikten av kultur som en del av ett integrerat Sverigefrämjande i samarbete mellan berörda aktörer. Det svenska kulturlivets aktiviteter inom ramen för EU:s kulturprogram är jämförelsevis få. Regeringen finner det angeläget att svenska kulturaktörer deltar mer aktivt i det europeiska kultursamarbetet och att andelen ansökningar från till EU:s kulturprogram därmed ökar. Målsättningen bör vara att åtminstone nå upp till den genomsnittsnivå som gäller för EU:s medlemsstater. Regeringen avser att uppdra åt att göra en analys av orsakerna till nuvarande situation samt med utgångspunkt i denna analys lämna förslag till insatser som kan genomföras med början 2011. Analysen bör innehålla en redogörelse för framgångsfaktorer i och andra länder och exempel på projekt där deltagit. Internationellt samarbete på medieområdet Flera arbetsprocesser pågår inom EU, och på medieområdet. Det svenska ordförandeskapet i EU hade inom medieområdet samma tema som gällde för kulturområdet, dvs. främjande av barns och ungas kreativitet. Regeringen anser att arbetet med frågor som rör kreativt innehåll via Internet är angeläget och välkomnar därför en fortsatt diskussion på internationell nivå. Europeiska kommissionens meddelande om kreativt innehåll via Internet (KOM (2007)836 slutlig) innebar startpunkten för ett arbete med frågor som är prioriterade i de flesta medlemsstaterna och som rör flera politikområden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 slutsatser och ytterligare frågor till alla parter förväntas från kommissionen. Kommissionen har i ett meddelande antagit en strategi för mediekompetensfrågor och antogs en rekommendation för det fortsatta arbetet. Regeringen anser att mediekompetens i första hand är en nationell fråga, men välkomnar kommissionens initiativ inte minst i de delar som handlar om att öka erfarenhetsutbytet mellan medlemsstaterna. Inom är frågor som rör artikel 10 i om mänskliga rättigheter, dvs. yttrande- och informationsfriheterna, prioriterade av regeringen. Bland annat drivs ett aktivt arbete i styrkommittén för medier och nya kommunikationstjänster, CDMC, i syfte att främja och stärka yttrande- och pressfriheten. Arbetet innefattar att förhandla fram gemensamma standarder för den praktiska mediefriheten. Även i driver arbetet med press- och yttrandefrihet. avser att fortsatt driva detta arbete och vidta åtgärder för stärkt samordning med FN:s specialrapportör för yttrandefrihet. Internationellt samarbete på idrottsområdet Genom Lissabonfördraget har en särskild behörighet för idrott inrättats som bl.a. innebär att EU ska bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och då beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion. Kommissionen har aviserat ett idrottspolitiskt meddelande med planer och prioriteringar för unionens insatser. Regeringen värnar principen att idrottspolitik först och främst är en nationell angelägenhet. Inom ramen för arbete deltar i en vidgad partiell överenskommelse om idrott (EPAS). deltar även i arbetet med läktarvåldskonvention och antidopningskonvention. Det internationella arbetet mot dopning bedrivs även inom ramen för , EU och Världsantidopningsbyrån (), allt i nära samarbete med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2011-2014, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: Tabell 3.3 Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetskostnader avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. kostnader för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2009/10:195). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är hänförbara till utgiftsområde 17. Inkomst från artistisk eller idrottslig verksamhet som en utländsk fysisk person bedrivit i har tidigare beskattats med en speciell artistskatt, vilket innebar att varken sociala avgifter eller särskild löneskatt behövde erläggas. har de särskilda reglerna upphört och därmed den tidigare skatteutgiften. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17, netto1 <300 000 kr/år Böcker, tidskrifter m.m. >300 000 kr/år Omsättning i ideella föreningar Totalt för utgiftsområde 17 1 Ett - innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Avdrag får göras för bidrag som lämnas till och . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Försäljning av 000 kr/år Undantaget från skatteplikt omfattar enbart upphovsmannens eller dennes dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för är försäljningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. , böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter samt entré till djurparker Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Försäljning av 000 kr/år Skattenedsättningen omfattar enbart upphovsmannens eller dennes dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för eller mer, eller själva begär att bli beskattade, sker beskattning med skattesatsen . Den nedsatta skattesatsen ger 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare får från en skattebefriad ideell förening och som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från sociala avgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Vidare ingår medel för , forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet, stöd till icke-statliga kulturlokaler, bidrag till regional kulturverksamhet och Myndigheten för kulturanalys. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kulturområdet. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1:7 Myndigheten för kulturanalys 2010 1:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 2009 1:7 Sysselsättningsåtgärder inom 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de mål för en nationell kulturpolitik som beslutade om 1996 (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. har beslutat om nya kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145): Kulturpolitiken ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: -främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, -främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, -främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, -främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, -särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Regeringens mål för statens stöd till barn- och ungdomskultur är att öka barns och ungdomars möjligheter att delta i det kulturella livet och att själva få skapa och uttrycka sig. I de nationella kulturpolitiska mål som beslutade om 2009 anges att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas. För att bedriva ett målinriktat och strukturerat arbete med att göra konst och kultur tillgängligt för barn och unga har utarbetat en strategi och en handlingsplan. har även tagit initiativ till ett myndighetsnätverk för dialog och samverkan i syfte att främja barns och ungas rätt till kultur. I syfte att öka kunskapsutvecklingen inom området har beslutat om att av forskningsmedlen ska riktas till barn- och ungdomskulturområdet. Av samlade bidragsgivning riktas ca , eller motsvarande , till barn och unga. Enbart till scenkonstområdet fördelade stat, landsting och kommuner tillsammans . I de avsiktsförklaringar som har tecknat med sju landsting eller regioner ingår utveckling av kulturlivet med särskilt fokus på barn och unga som ett av målen för samverkan. Ett betydelsefullt bidrag som ökar kunskapen om barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande är och ungas kultur (Kulturen i siffror 2010:1). Sett ur ett tioårsperspektiv har de totala offentliga bidragen till barn- och ungdomskultur ökat, från till . Dessa uppgifter bör dock tolkas med en viss försiktighet eftersom de bygger på grova skattningar. I landets musik- och kulturskolor bedrivs ett betydelsefullt arbete som stärker barns och ungas eget skapande. De är i huvudsak kommunalt finansierade, men en femtedel av intäkterna kommer från elevavgifter. Den totala budgeten har ökat , men antal elever har legat relativt kring 360 000 individer. har i uppdrag att genomföra Skapande skola-satsningen. Skapande skola syftar till att öka samverkan mellan och det professionella kulturlivet med utgångspunkt i det kulturuppdrag som anges i skolans styrdokument. Satsningen bidrar därigenom till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande och till att nå skolans kunskapsmål. Arbetet med att förankra Skapande skola har fortsatt genom att hemsidan har kompletterats, samverkan med har etablerats och ett aktivt externt informationsarbete om satsningen har bedrivits. Sedan tillkomsten av Skapande skola 2008 har av landets kommuner och en tredjedel av de fristående skolorna ansökt om bidraget minst en gång. Genom fördelning av statsbidraget har 370 skolhuvudmän i årskurs 4-9 beviljats ca . konstaterar att sökande som arbetat med Skapande skola-verksamhet i ett eller ofta har höjt sin ambitionsnivå då de hittat former för samverkan på främst lokal men även på regional nivå. Sökande som redan regelmässigt använder sig av de regionala institutionernas kulturutbud söker nya sätt att använda sig av kultur i lärandet. Skapande skolamedel används, enligt vad som framkommer i vissa ansökningar, för att stärka de estetiska ämnena i sig, eller för att genom kulturella verksamheter nå målen i övriga ämnen. bedömer att de regionala kulturkonsulenternas och centrumbildningarnas arbete med att knyta samman skolorna med det lokala och regionala kulturlivet stärker kvaliteten på insatserna. har prioriterat ansökningar där modeller för elevdemokrati och elevmedverkan har bedömts kunna fungera väl. Barnperspektiv hos statliga kulturinstitutioner har de statliga kulturinstitutionerna ett övergripande mål om att integrera ett barnperspektiv i sina verksamheter. har de nationella scenkonstinstitutionerna ökat andelen föreställningar som riktar sig till den unga publiken från 2008. Däremot har förskole- och skolbesöken till de statliga museerna minskat . Formerna för att kommunicera via Internet har utvecklats mot målgruppen. Även insatser riktade mot barn och unga med funktionsnedsättning har ökat. Ett angeläget metodarbete bedrivs på genom avdelningen Unga på , bl.a. med barn där elever ur årskurs 6 guidar sina familjer på respektive hemspråk. barn- och ungdomsverksamhet har förstärkts genom ökade produktionsresurser och en större salongs- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kapacitet efter flytten till . Andelen barn- och ungdomsproduktioner utgjorde en fjärdedel av totala produktioner . har arbetat målinriktat för att öka barns och ungas inflytande. Dansuppsättningen , i samverkan med Baatsheva company från , är ett framgångsrikt exempel som riktar in sig på samverkan mellan elever, unga professionella dansare och lärare. På har ca 17 000 barn och unga deltagit i olika programverksamheter. har inlett ett samarbete med Riksutställningar i syfte att producera en interaktiv utställning för barn som ett första steg mot att mer permanent erbjuda särskilda utställningar för barn och unga. har fortsatt med att koppla sina aktiviteter till skolans läroplan och har haft mer än 77 000 elever på besök i museet. har ett mål som rör film i skolan. Målet är att genom stöd till skolbio bidra till att barn och ungdomar ges möjlighet till kvalitativa filmupplevelser på biograf, samt till att fördjupa sina kunskaper om rörliga bilder och om filmarvet. Antalet skolbiobesök ökade under /09 jämfört med /08, trots att antalet kommuner som bedriver skolbio minskade något. Särskilt betydelsefullt för ungas möjligheter att själva uttrycka sig genom filmmediet är stödet till s.k. växthusverksamhet för utveckling av nya filmare som finns hos flertalet av landets 19 regionala resurscentrum. Barns och ungas läsning Svenska barns läsförståelse står sig, enligt de internationella Progress in Reading Literacy Study (PIRLS)-studierna som inriktar sig på elever i årskurs 4, väl jämfört med övriga länder i studien. Däremot har elevernas läsförståelse försämrats . Antalet elever som läser för nöjes skull och har en positiv inställning till läsning har också minskat. I syfte att öka barns läslust fördelade , bl.a. med syfte att finansiera Barnbokskatalogen. Flera stora länsövergripande projekt kring läsfrämjande har kommit till stånd i länsbibliotekens regi. Inom det internationella litteratursamarbetet har evenemang som rör barn- och ungdomslitteratur prioriterats. Hälften av folkbibliotekens utlånade böcker och andra medier riktar sig till barn och unga i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Talboks- och lånade ut nära 7 000 böcker på punktskrift . Sett ur ett tioårsperspektiv har mediebeståndet som helhet sjunkit, men inte verk som riktar sig till barn och unga. En förklaring kan vara att allt fler skolbibliotek integreras med folkbiblioteken. Utgivningen av böcker för barn och unga har ökat medan försäljningen, efter en topp 2004, har gått tillbaka till samma nivå som 2000. Den belgiska illustratören och författarinnan har utsetts till mottagare av litteraturpriset till minne, . Regionala kulturinstitutioner och fri scenkonst Barn och unga är en stor och betydelsefull målgrupp för scenkonsten regionalt. gavs ca 18 200 föreställningar riktade till denna målgrupp vilket är en ökning jämfört med men som ändå inte når upp till nivå, med ca 19 700 föreställningar. Antal besök av barn och unga har emellertid ökat . Den regionala musikverksamheten har minskat sin verksamhet för barn och unga med . Av de fria teatergruppernas föreställningar har riktat sig till den unga publiken . till hela dansområdet, dvs. institutioner, fria grupper och koreografer var av alla föreställningar riktade till förskolan eller skolan. Barns och ungas besök på regionala och kommunala museer har legat runt 820 000 besök. Däremot besöker barn och unga konsthallar i betydligt högre utsträckning än 2000 vilket sannolikt hänger ihop med att antalet konsthallar har ökat. Andelen anställda som arbetar med inriktning mot barn och ungdomar på landets museer och konsthallar har legat kring . Vid fördelning av utvecklingsmedel till regionala museer har beviljats för pedagogisk verksamhet riktad mot barn och unga, vilket är en ökning jämfört med . Barn och unga på Internet Regeringen beviljade 2008 för att öka kunskapen om den roll som Internet och andra interaktiva medier spelar i barns och ungas vardag. gavs ett utvidgat uppdrag för att öka förståelsen för barns och ungas kreativitet och aktiviteter på Internet. Uppdraget genomförs i samarbete med i form av en nationell turné med konferensen som rör barns och ungas medievanor och innehåller en upplevelsedel där unga guidar vuxna i sina digitala aktiviteter. Konferensen anordnades på fem svenska orter och avslutades under den internationella konferensen on Media for Children and Youth i . har fått i uppdrag att göra en analys av ungas kulturutövande samt av ungas upplevelser av betydelsen och konsekvenserna av detta. Syftet med studien är att öka kunskapen om ungas kulturutövande, belysa eventuella skillnader mellan unga kvinnors och unga mäns kulturutövande samt synliggöra unga kvinnors fritidsaktiviteter. Regeringen gav 2009 i uppdrag att översätta till de nationella minoritetsspråken. I uppdraget ingår även att göra konventionstexten åtkomlig i tillgängliga format för personer med olika funktionsnedsättningar samt att producera en barnanpassad version av . Det övergripande mottot för ordförandeskap i EU var, på kultur- och medieområdet, För en kreativ generation. Inom ramen för mottot tog ordförandeskapet initiativ till rådsslutsatser om barns och ungas kreativitet och tillgång till kultur. I dessa föreslås att barns och ungas behov tas upp i nuvarande och framtida strategier och arbetsprocesser på kultur- och medieområdet. Rådsslutsatserna antogs med brett stöd vid ministerrådsmötet och innebar att ett barn och unga-perspektiv lyfts upp på EU-nivå inom kultur- och medieområdet.