prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — ningen i kommunsektorn beror bl.a. på att delar av kommunsektorns tjänster, som exempelvis skolverksamhet och äldreomsorg, i allt större ut- sträckning tillhandahålls av företag i näringslivet. Denna överflyttning av välfärdstjänster har bi- dragit till fler sysselsatta i näringslivet (se avsnitt 9 för mer information). Utfall , prognos för 20102014 Procentuell förändring om annat ej anges -5,0 -2,6 -3,6 -2,6 -3,3 -0,6 -2,1 -2,6 -2,3 -2,2 -2,0 -1,4 -0,4 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalenderkorrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser ålders- gruppen . 1BNP till marknadspris, fasta priser. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsätt- ning i procent av potentiell sysselsättning. 4I procent av arbetskraften. 5Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Produktionsökningen det närmaste året bedöms bli fortsatt stark och kortsiktsindikatorer på ar- betsmarknaden, såsom nyanmälda lediga platser, varsel, konkurser och företagens anställningspla- ner, är positiva. Sammantaget tyder detta på en fortsatt stark uppgång i sysselsättningen . Särskilt starkt bedöms sysselsätt- ningen öka i byggbranschen och inom vissa tjänstebranscher, såsom företagstjänster och hushållstjänster (där bl.a. vård- och utbild- ningsföretag ingår). Regionala skillnader på arbetsmarknaden Samtliga regioner i har drabbats av kri- sen. var arbetslösheten högre i samtliga regioner än före finanskrisen hösten 2008.38 Vid en analys av uppgången i in- skrivna vid arbetsförmedlingen39, minskningen i nyanmälda lediga platser och fallet i sysselsätt- ningen, framkommer att de regioner som redan före krisen hade en relativt hög arbetslöshet är också de som i regel har drabbats värst av krisen (se diagram 5.16 och 5.17). , och har drabbats hårt av krisen. Andra län som också drabbats hårdare än riksgenomsnittet är , , och . , och län har dock klarat sig bättre än de övriga länen. I riket som helhet har arbetslösheten börjat minska och sysselsättningen börjat öka . Däremot har inte vändningen på arbets- marknaden kommit i alla regioner. har haft en relativt stark uppgång i sysselsätt- ningen och är det enda län där sysselsättningen är högre än innan finanskrisen inleddes . och län drabbades relativt hårt av krisen, men även där har sysselsättningen börjat öka . I , , och Väster- botten län har däremot sysselsättningen fortsatt att minska . Diagram 5.16 Förändring i sysselsatta mellan andra kvarta- Anm.: Procentuell förändring i antalet sysselsatta enligt Kortperiodiska sysselsättnings- statistiken mellan och i utvalda län. Källor: och egna beräkningar. Diagram 5.17 Förändring i inskrivna vid arbetsförmedlingen som andel av befolkningen i åldersgruppen Anm.: Inskrivna vid arbetsförmedlingen, som arbetslös eller i program med aktivitetsstöd, i procent av befolkningen i . Förändring i procentenheter mellan och i utvalda län. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. 38 I detta avsnitt definieras region som län. Funktionella regionindelningar är generellt att föredra framför administrativa, men datatillgången på funktionella regionindelningar är begränsad. 39 I detta fall avses inskrivna i arbetslöshet eller program med aktivitetsstöd som andel av befolkning i ålder 1664 i respektive län. Under 20102014 bedöms regeringens reformer bidra till att sysselsättningen ökar. Bland annat bidrar satsningar inom välfärden, höjda statsbi- drag till kommunsektorn, skattereduktion för hushållsarbete () och reparation, ombygg- nad och tillbyggnad () till att öka efterfrå- gan och produktionen, vilket leder till en star- kare sysselsättningsutveckling. Andra åtgärder som regeringen har genomfört, som exempelvis jobbskatteavdragen och reformerna inom ar- betslöshetsförsäkringen, gör det mer lönsamt att arbeta. Detta bedöms bidra till att arbetsutbudet ökar och att matchningen på arbetsmarknaden förbättras, vilket leder till att både produktionen och sysselsättningen kan öka snabbare de när- maste åren utan att det medför betydande brist på arbetskraft. Sammantaget bedöms konjunkturåterhämt- ningen, regeringens reformer och en ökande befolkning leda till att antalet sysselsatta ökar med ungefär 220 000 personer (se diagram 5.15). be- döms det finnas mycket lediga resurser på ar- betsmarknaden. bedöms resurs- utnyttjandet på arbetsmarknaden40 vara i balans (se diagram 5.18 och fördjupningsrutan Fortsatt lågkonjunktur trots hög BNP- tillväxt). Anm.: Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. Källa: Egna beräkningar. Lågkonjunkturen slår olika hårt mot olika branscher Den exportberoende industrin har drabbats hårdast av den globala lågkonjunkturen. An- talet sysselsatta i denna sektor minskade med mer än 110 000 personer från till fjärde kvartalet 2009, en nedgång med . Detta kan jämföras med en uppgång i sysselsättningen på ca 40 000 perso- ner i övriga näringslivet under samma period.41 har antalet syssel- satta inom industrin dock börjat öka och an- ställningsplanerna tyder på en fortsatt ökning under andra halvåret 2010.42 Åren 20112014 väntas en viss fortsatt återhämtning av indu- strisysselsättningen. Men en stor del av syssel- sättningsnedgången inom industrin väntas bli bestående då produktionsökningen i samband med återhämtningen i huvudsak bedöms kunna mötas med en högre produktivitet. Tjänstesektorn har drabbats betydligt mindre av krisen än industrin (se tabell 5.5). Vid halvårs- skiftet 2010 var det drygt 40 000 fler sysselsatta i tjänstesektorn jämfört med före krisen.43 Det är i framför allt hushålls- och företagstjänster som sysselsättningen har ökat.44 Antalet sysselsatta inom hushållstjänsterna har ökat under hela kri- sen, vilket delvis beror på att en del av de kom- munfinansierade välfärdstjänsterna har överförts till denna bransch (se avsnitt 9). En fortsatt stark efterfrågan på hushållstjänster tillsammans med en fortsatt överflyttning av kommunfinansierade välfärdstjänster till denna bransch leder till att sysselsättningsuppgången i branschen väntas bli stark även . Även sysselsättningen inom företagstjäns- terna fortsätter öka betydligt framöver. Kort- siktsindikatorer, såsom företagens anställnings- 40 Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden kan uttryckas med det s.k. sysselsättningsgapet alternativt timgapet. Gapen avser skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning (arbetade timmar) i procent av potentiell sysselsättning (arbetade timmar). 41Vilket motsvarar en procentuell uppgång på ca 1,8. 42Även produktiviteten inom industrin föll kraftigt i samband med produktionsnedgången (), men har därefter ökat successivt och var nästan tillbaka på samma nivå som före krisen. 43Jämförelsen avser antalet sysselsatta och tredje kvartalet 2008 justerat för säsongseffekter. 44I hushållstjänster ingår (enligt SNI 2002) bl.a. utbildning, vård och samhälleliga personliga tjänster. I företagstjänster ingår (enligt SNI 2002) bl.a. juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, arkitekt- och reklambyråer och lokalvård. planer och nyanmälda lediga platser, tyder på att sysselsättningen i branschen fortsätter att öka . Till följd av den starka efterfrågan på företagstjänster väntas även sysselsättningen öka starkt under 20112014. Tabell 5.5 Sysselsättning i sektorer Utfall , prognos för 20102014 -2,1 -6,7 -0,2 -2,2 -1,2 -1,6 -0,1 -0,5 -1,6 -1,2 -2,4 -1,9 -2,0 1 I ekonomin totalt inkluderas även sysselsatta i hushållens icke vinstdrivande organisationer. Källor: (nationalräkenskaperna) och egna beräkningar. Sammantaget motsvarar uppgången i sysselsätt- ningen i hushålls- och företagstjänster ungefär två tredjedelar av den totala uppgången i när- ingslivet . Även utvecklingen av antalet sysselsatta inom handeln blir viktig för återhämtningen i sysselsättningen. be- döms sysselsättningsuppgången i industrin bli svag . Sysselsättningen i kommunsektorn ökar Sysselsättningen i kommunsektorn var som högst 2007, dvs. året innan finanskrisen inträf- fade (se diagram 5.19). En viktig förklaring till nedgången i sysselsättningen är utfas- ningen av två arbetsmarknadspolitiska program (plusjobben och friåret). En annan viktig för- till nedgången i sysselsättningen är att delar av kommunsektorns tjänster, bl.a. utbild- ning, vård och omsorg, i allt större utsträckning tillhandahålls av företag i näringslivet (se för- djupningsrutan Sysselsättning och produktion av välfärdstjänster i kommunalt finansierad verk- samhet i avsnitt 9). Antalet sysselsatta i närings- livet som är finansierade av kommunsektorn har ökat med omkring 10 000 personer . Sammantaget har den totala kommunfinansie- rade sysselsättningen minskat med 33 000 per- soner (se diagram kan nedgången i den totala kommunfinansierade sysselsättningen, rensat för utfasningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen, fullt ut förklaras av att kommunanställda i genomsnitt arbetar fler timmar 2009 jämfört med . Att anställda i kommunsektorn i genomsnitt arbetar fler timmar får till följd att den totala kommun- finansierade sysselsättningen faller som antalet arbetade timmar i kommunfinansierad verksamhet, dvs. produk- tionen av välfärdstjänsterna, ökar . Antalet sysselsatta i näringslivet som är finan- sierade av kommunsektorn väntas fortsätta öka framöver, vilket bidrar till att dämpa sysselsätt- ningsutvecklingen i kommunsektorn 20102014. Kortsiktsindikatorer för kommunsektorn, så- som varsel och lediga jobb, tyder på att syssel- sättningsfallet upphör . Det tillfälliga statsbidraget som regeringen till- fört kommunsektorn 2011 tillsammans med de svagt ökade skatteintäkterna leder till att syssel- sättningen bedöms börja öka något (se tabell 5.5). I takt med att konjunkturläget förbättras och skatteintäkterna ökar bedöms sysselsättningen i kommunsektorn fortsätta öka under 20122014. bedöms ungefär 30 000 fler personer vara sysselsatta i kommunsektorn jämfört med , väntas den kommunfinansierade sysselsättningen i privat regi öka med ungefär 10 000 personer . Diagram 5.19 Sysselsättning i kommunsektorn Tusental personer, årsvärden Kommunfinansierad verksamhet exkl. plusjobb Kommunfinansierad verksamhet inkl. plusjobb Källor: , och egna beräkningar. Antalet arbetade timmar per sysselsatt ökar starkt 2010 Uppgången i antalet arbetade timmar är större än den i antalet sysselsatta. Det beror på att företagen kan möta den stigande efterfrågan genom att öka både antalet anställda och antalet arbetade timmar per anställd (ökad överenskommen arbetstid och övertid m.m.). Detta beror i sin tur på att företagen i konjunk- turnedgången anpassade antalet arbetade timmar mer än antalet sysselsatta, bl.a. genom avtal om arbetstidsförkortning. 2014 fortsätter antalet arbetade timmar per sys- selsatta att öka ytterligare något, vilket framför allt beror på regeringens politik. Regeringens reformer påverkar inte enbart sysselsättningen, utan ökar även antalet personer i arbete genom att färre personer är sjukfrånvarande jämfört med utan reformerna. Vidare bidrar bl.a. jobb- skatteavdragen till att de som redan är sysselsatta arbetar mer, t.ex. genom att incitamenten att gå från deltids- till heltidsarbete ökar. Arbetskraften ökar successivt framöver Arbetskraften utvecklades svagt 2009 och ar- betskraften som andel av befolkningen mins- kade. Detta berodde på att den svagare efterfrå- gan försämrade chansen att få arbete, vilket bidrog till att fler lämnade och färre sökte sig in på arbetsmarknaden än vad som varit fallet utan krisen. I stället har fler påbörjat en reguljär ut- bildning och fler studerande har förlängt sina studier i väntan på att efterfrågan på arbetskraft ska bli större.45 Även personer utanför arbets- kraften som har velat arbeta men inte aktivt sökt arbete har ökat betydligt. I samband med att efterfrågan på arbetskraft vände upp och sysselsättningen började öka i 45Antalet studerande har också ökat till följd av att färre studerande har extraarbete. En person som har arbetat under mätveckan definieras som sysselsatt, och ingår därmed även i arbetskraften, enligt Arbetskraftsundersökningarna () oavsett om personen exempelvis huvudsakligen studerar. En heltidsstuderande som söker arbete och kan ta ett arbete ingår också i arbetskraften (som arbetslös) och inte som studerande utanför arbetskraften. Denna grupp ökade starkt 2009, vilket bidrog positivt till arbetskraftsutvecklingen. 46Denna grupp tillhör inte arbetskraften då de inte söker arbete och därmed inte uppfyller villkoren för att betraktas som arbetslös. slutet av ökade även arbetskraften och ar- betskraftsdeltagandet stark (se diagram 5.15). fortsätter arbets- kraften att öka. Efter den stora uppgången av arbetskraften i konjunkturåterhämtningens in- ledningsfas bedöms arbetskraften öka långsam- mare framöver (se tabell 5.4 och diagram 5.20). Diagram 5.20 Arbetskraften och sysselsatta Anm.: Data avser . Källor: , och egna beräkningar. Regeringens reformer bidrar till att arbetskraften ökar . Jobbskatteav- dragen är särskilt viktiga eftersom de ökar inci- tamenten att söka arbete, vilket leder till att fler står till arbetsmarknadens förfogande under konjunkturuppgången (se avsnittet 1.8). Arbetskraftens storlek och sammansättning påverkas även av demografiska förändringar. Under 20102014 ökar befolkningen i åldern . Men grupper med ett relativt högt ar- betskraftsdeltagande minskar eftersom 40-talist- generationen fortsätter att lämna arbetskraften, som de stora födelsekullarna , som har ett förhållandevis lågt ar- betskraftsdeltagande, är på väg in. Detta gör att sammansättningen av befolkningen dämpar ök- ningen av arbetskraften 2014. Den konjunkturella återhämtningen i arbets- kraften tillsammans med regeringens reformer och den demografiska utvecklingen bedöms sammantaget leda till att antalet personer i ar- betskraften stiger med drygt 110 000 personer (se diagram 5.20). Arbetslösheten väntas bli 2014 Till följd av den starka sysselsättningsuppgången har arbetslösheten Arbetslösheten bedöms bli 2010, vilket motsvarar ungefär 420 000 personer (se tabell 5.4 och diagram 5.21). fortsätter syssel- sättningen att öka starkt och bidra till att ar- betslösheten minskar ytterligare. Nedgången i arbetslösheten begränsas dock av att även arbetskraften ökar. bedöms arbetslösheten ha fallit till . Arbetslösa i procent av arbetskraften, årsvärden Anm.: Data avser . Källor: , och egna beräkningar. väntas knappt 190 000 personer delta i arbetsmarknadspolitiska program. Av dessa del- tar runt 180 000 i utbildningsprogram som ex- empelvis jobb- och utvecklingsgarantin. De in- satser som regeringen har genomfört inom arbetsmarknadsområdet bedöms leda till en minskad utslagning på arbetsmarknaden och därmed bidra till en varaktigt högre sysselsätt- ning samt till en lägre jämviktsarbetslöshet. Avtalsrörelsen omfattar ungefär 3,3 miljo- ner arbetstagare. De nya centrala avtalen gäller huvudsakligen från och med fram till och med . Avtalen har varit relativt homogena sett till den totala löneökningen . Där- emot skiljer sig avtalen till viss del åt mellan branscher bl.a. beroende på om den huvudsakliga löneökningen kommer i början eller . Till exempel ger de centrala kommunala avtalen betydligt högre löneök- ningar det första avtalsåret och skiljer sig därmed relativt mycket mot avtalen inom industrin som då ger relativt låga löneökningar. Det svaga resursutnyttjandet på arbetsmark- naden avspeglas tydligt i de avtalade löneökning- arna. Dessa är betydligt lägre än de som för- handlades fram års avtalsrörelse. En preliminär sammanställning av de största avtalen indikerar att de centralt avtalade löneökningarna i näringslivet blir 2010 och 2011. Även löneökningarna utöver de cen- trala avtalen väntas bli relativt måttliga de kom- mande åren till följd av det låga resursutnyttjan- det på arbetsmarknaden. Sammantaget bedöms lönerna i näringslivet öka 2010 för att sedan stiga 2011, enligt konjunkturlönestatistikens definition. När nya centrala avtal ska förhandlas fram nästa gång, /2012, har kon- junkturläget förbättrats. Löneökningarna antas därför bli högre i nästa avtalsrunda och väntas öka med totalt 2012. har konjunkturläget förbättrats ytterli- gare och lönerna antas då öka (se diagram 5.22). Diagram 5.22 Centrala avtal och löneökning Källor: och egna beräkningar. Ovanligt stora skillnader mellan olika lönemått Löneutvecklingen mäts både av den s.k. kon- junkturlönestatistiken och inom nationalräken- skaperna. Lönemåtten skiljer sig definitionsmäs- sigt åt genom att olika typer av ersättningar såsom bonusersättning, semesterersättning m.fl. ingår i nationalräkenskapernas lönemått men inte i konjunkturlönestatistiken. Dessutom in- kluderas olika skattepliktiga förmåner samt den sjuklön som arbetsgivarna betalar i nationalrä- kenskaperna. Nationalräkenskapernas lönemått är därmed mer omfattande än konjunkturlöne- statistiken. visade utfallen för de båda lönemåtten på ovanligt stora skillnader. Löneökningarna enligt nationalräkenskaperna var betydligt lägre än enligt konjunkturlöne- statistiken. En förklaring till detta är att bonus- betalningar och skattepliktiga förmåner kraftigt minskade till följd av den svaga konjunkturen. En annan förklaring är att de tillfälliga så kallade krisavtalen inom industrin avslutades under pe- rioden. Dessa avtal innebar att företagen tillfäl- ligt fick möjlighet att anpassa produktionen till den svagare efterfrågan genom att dra ned ar- betstiden utan full löneersättning. Avtalen inne- bar dock att löneersättning utgick med 80 pro- cent oavsett storleken på arbetstidsför- kortningen i företagen. Då många företag drog ned arbetstiden betydligt in- nebar detta en kraftig löneökning för arbetstagarna med krisavtal. När krisavtalen avslutades under inledningen av 2010 minskade istället timlönerna kraftigt i dessa fö- retag, vilket löneutvecklingen enligt national- räkenskaperna visar men inte konjunkturlöne- statistiken. Sammantaget bedöms timlönen enligt natio- nalräkenskaperna öka 2010, vil- ket är långsammare än ök- ningen av timlönen enligt konjunkturlöne- statistikens definition (se tabell 5.6). Tabell 5.6 Löner och inflation Utfall , prognos för 2010-2014 -0,3 Anm.: En utförligare tabell återfinns i tabellsamlingen i bilaga 1. 1Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2Timlön enligt nationalräkenskaperna. 4Ett av mått på underliggande inflation. Källor: , , och egna beräkningar. Den reala lönen, dvs. löneökningen efter att hän- syn tagits till den allmänna prisutvecklingen enligt konsumentprisindex (KPI), sjunker 2010 till följd av att den nominella löneökningen väntas bli låg. kommer dock reallönen att öka (se diagram 5.23) på grund av att prisutvecklingen blir lägre än de nominella Reallöneökningen förväntas dock bli något lägre än det historiska genomsnittet . Diagram 5.23 Reallön och nominell lön Anm.: Reallön är nominell löneökning enligt nationalräkenskaperna deflaterad med KPI- Källor: , och egna beräkningar. Inflationen enligt KPI sjönk kraftigt , framför allt på grund av att bolåneräntorna föll till följd av sänkningar av repo- räntan i kölvattnet av finanskrisen. har KPI-inflationen varit . Inflationen exklusive effekter från räntor och energi har däremot varit förhållandevis stabil kring , trots det låga resursutnyttjandet i ekonomin(se diagram 5.24). Anledningen till det är att företagens kostnader har stigit relativt mycket. Diagram 5.24 KPI, KPIF och KPIF exklusive energi Procentuell förändring jämfört med motsvarande månad föregående år Anm.: KPIF (KPI med fast ränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . Källor: och egna beräkningar. dämpas inflationen mätt som KPIF, dvs. KPI med konstanta bolåneräntor. Den viktigaste anledningen till detta är att pri- serna på varor och tjänster ökar långsammare framöver till följd av att företagens kostnader per producerad enhet sjunker. De inhemska kostna- derna dämpas både på grund av att produktivi- teten blir högre och på grund av att företagens arbetskostnader ökar i långsammare takt. Kost- naden per producerad enhet, den s.k. en- hetsarbetskostnaden, sjunker kraftigt och stiger långsamt (se diagram 5.25). Varupriserna dämpas mer än tjänstepri- serna eftersom produktiviteten väntas växa snabbare i de varuproducerande branscherna än i de tjänsteproducerande branscherna. Även kost- naderna för att importera varor och tjänster väntas sjunka ytterligare framöver i takt med att kronan fortsätter att stärkas. Företagens inflationsförväntningar, enligt barometer, stödjer bilden av en dämpad prisutveckling . Eftersom priserna på varor och tjänster47, som utgör den huvudsakliga delen av samtliga kon- sumentpriser, ökar måttligt framöver blir också den underliggande inflationen relativt låg 2011 och 2012. En stark efterfrågan i kombination med att företagens kostnader ökar något snab- bare på grund av högre löneökningar och något lägre produktivitetsökningar, leder till att pri- serna på varor och tjänster ökar något snabbare 20132014. Sammantaget leder detta till att den underlig- gande inflationen mätt med KPIF kommer att ligga i linje med inflationsmål på först (se diagram 5.24). Inflationen mätt med KPI ökar något mera än inflationen mätt med KPIF till 2014 eftersom hushållens räntekostna- der stiger i takt med successivt högre bolåne- räntor. På lång sikt, då effekten av ändrade ränte- satser inte längre påverkar KPI, sammanfaller inflationen enligt KPI och KPIF. Diagram 5.25 Enhetsarbetskostnad, produktivitet och tim- lön Anm.: Samtliga variabler avser näringslivet, timlön enligt nationalräkenskaperna. Källor: Statistiska centrlbyrån och egna beräkningar. har fört en expansiv penningpolitik för att mildra effek- terna av finanskrisen samt dämpa fallet i efter- frågan och sysselsättningen. började höja reporäntan till följd av den snabba återhämtningen i ekonomin. Riksban- ken väntas fortsätta att höja reporäntan ytter- ligare i takt med att resursutnyttjandet och in- flationen successivt stiger. Penningpolitiken är dock fortfarande expansiv . , när ekonomin börjar närma sig jämvikt, bedöms reporäntan uppgå till . Riskerna för en svagare utveckling dominerar Osäkerheten är stor om den framtida konjunk- turutvecklingen i och i omvärlden. Det är också oklart hur krisen har påverkat ekonomins funktionssätt och därmed hur den har påverkat den långsiktigt hållbara tillväxttakten i ekono- 47Med varor och tjänster menas varor exklusive energi (framför allt drivmedel och hushållsel) och tjänster exklusive boende (t.ex. räntor, hyror och reparationskostnader). Detta aggregat utgör av samtliga konsumentpriser. 48 I scenarioarbetet har makromodellen KIMOD använts. För en beskrivning av modellen se , A. m.fl. KIMOD 2.0: Equilibrium Model of the Swedish Economy Working paper 100, , 2007. Riskerna för en svagare utveckling än i hu- vudscenariot dominerar. Det finns bl.a. en betydande risk att de stats- finansiella problemen i omvärlden kommer att dämpa konjunkturåterhämtningen mer än vad som förutses i huvudscenariot. De statsfinansi- ella problemen med stora underskott i många länder kan leda till att hushåll och företag i dessa länder blir mer försiktiga än vad som antas i hu- vudscenariot när de nu aviserade finanspolitiska åtstramningarna blir kännbara för hushållen. En sådan utveckling leder till lägre tillväxt och en svagare arbetsmarknad i omvärlden. Som illu- streras i alternativscenario 1 skulle en svagare internationell utveckling leda till en lägre tillväxt och en högre arbetslöshet i än vad som förutses i huvudscenariot. Men utvecklingen kan bli sämre än alternativ- scenario 1. I värsta fall skapar de statsfinansiella problemen en förnyad finansiell oro som leder till en utveckling som påminner om den som var .