prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — 38Med funktionsnedsättning avses i undersökningen att personen har nedsatt syn eller hörsel, tal- eller röstproblem, rörelsehinder, allergi eller någon form av psykisk funktionsnedsättning. Personen kan också ha diabetes, hjärt-/lungproblem, mag-/tarmsjukdom, psoriasis, epilepsi, dyslexi eller något liknande. En person kan ha mer än en funktions- nedsättning. De som svarade ja på frågan om de tillhörde gruppen med funktionsnedsättning enligt ovanstående definition fick också frågan om personen bedömde att funktionsnedsättningen innebar att arbets- förmågan var nedsatt. 39SCB, Funktionsnedsattas situation på arbetsmarknaden 4:e kvartalet 2008, Information om utbildning och arbetsmarknad 2009:3. Arbetslösa äldre och personer födda utanför har svårt att få arbete Konjunkturnedgångar medför vanligtvis för- längda arbetslöshetstider för grupper med rela- tivt svag förankring på arbetsmarknaden och den här konjunkturnedgången utgör inget undantag. Detta bekräftas av diagram 5.10, som visar antalet arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd med en inskrivningstid, dvs. den sammanhängande tiden i arbetslöshet och i pro- gram med aktivitetsstöd, vid Arbetsför- medlingen på (), som andel av befolkningen i respektive grupp.40 Ökningen har varit särskilt stor bland personer födda utanför . Diagrammet visar också att andelen ungdomar med en inskrivningstid är relativt låg även om den har ökat. I denna grupp finns många unga som saknar slutbetyg från gymnasiet. Diagram 5.10 Kvarstående arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd med en inskrivningstid , , fördelat på olika grupper Anm.: Säsongrensade data. Källa: Arbetsförmedlingen. De förlängda arbetslöshetstiderna för svaga grupper är resultatet av att fler blir arbetslösa som färre lämnar arbetslösheten. Diagram 5.11 visar andelen av befolkningen som är nyinskrivna och arbetslösa vid Arbetsför- medlingen uppdelad på olika grupper. 40 Notera att en person kan ingå i flera grupper, t.ex. ingår en ung person som är född utanför både i gruppen unga och i gruppen födda utanför . I gruppen födda utanför ingår inte personer födda i utomeuropeiska anglosaxiska länder (, , och ) därför att arbetsmarknadssituationen för personer födda i dessa länder liknar mer arbetsmarknadssituationen för personer födda i än för dem som är födda i övriga värden. nyinskrivna arbetslösa började stiga för alla grupper , framför allt bland ungdomar och personer födda utanför . har ökningen av andelen nyinskrivna arbetslösa av befolkningen planat ut för samtliga grupper, men nivån är fortfarande relativt hög. Diagram 5.11 Nyinskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen fördelat på olika grupper Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källor: Arbetsförmedlingen och . Även när det gäller jobbchanser, dvs. hur stor andel av de inskrivna i arbetslöshet och i pro- gram med aktivitetsstöd som fått arbete, finns det skillnader mellan olika grupper. Av diagram 5.12 framgår att ungdomar hade ungefär dubbelt så stor chans att lämna för ett osubventionerat arbete som personer med högst förgymnasial utbildning och personer födda utanför Europa.41 Jobbchanserna för äldre var något lägre än för övriga grupper. Jobbchanserna började öka för samtliga grupper , främst bland ungdomar, för att sedan minska kraftigt till följd av konjunkturnedgången. Minskningstakten avtog dock . Diagram 5.12 Utflöde till osubventionerat arbete , fördelat på olika grupper, för personer inskrivna i arbetslöshet och program med aktivitetsstöd Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Analysen i detta avsnitt indikerar att låg- konjunkturen drabbat samtliga grupper med svag förankring på arbetsmarknaden hårt. Unga som saknar slutbetyg från gymnasiet riskerar långa arbetslöshetstider. För många unga och personer med kort utbildning kan därför utbildning vara värdefullt under lågkonjunkturen dels för att undvika stigmatiserande arbetslöshet, dels för att utbildning ökar chanserna att få ett arbete. Även för samhället är det mindre kostsamt om individerna utbildar sig under lågkonjunkturen när arbetskraftsefterfrågan är låg. Bland äldre som riskerar arbetslöshet finns stor risk att de hamnar i långtidsarbetslöshet eller lämnar arbetskraften genom t.ex. avtals- pension. Det finns därför särskilda behov av att motverka långtidsarbetslöshet bland de äldre. Utrikes födda, främst de som är födda utanför , riskerar också långa tider i arbetslöshet och är dessutom överrepresenterade bland arbetssökande som är beroende av ekonomiskt bistånd. Detta beror bl.a. på att utrikes födda som varit i i mindre utsträck- ning än andra kvalificerar sig för arbetslöshets- ersättning. 41 Diagrammet avser antalet personer som fått ett osubventionerat arbete (exkl. nystartsjobb) aktuell månad som andel av antalet kvarstående arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd närmast föregående månad. De höga varseltalen var ett resultat av ett kraftigt fall i arbetskraftsefterfrågan. Som framgår av diagram 5.3 har antalet varsel minskat från de mycket höga nivåerna till mer normala nivåer. Diagram 5.13 visar hur arbetskraftsefterfrågan i offentlig och privat sektor förändrats sedan 2001, mätt som antalet lediga jobb enligt Statis- tiska centralbyrån. Med ett ledigt jobb avses ett jobb där arbetsgivaren påbörjat en rekrytering utanför företaget. Antalet lediga jobb kulminerade med drygt 60 000 lediga platser. vände antalet lediga platser ned. Framför allt minskade antalet lediga platser i den privata sektorn. fanns det i genomsnitt drygt 32 000 lediga jobb på hela ar- betsmarknaden, vilket var en minskning jämfört med före- gående år. Nedgången skedde främst i den offentliga sektorn. Antalet lediga jobb minskade i denna sektor, att jämföra med privat sektor där andelen lediga jobb minskade . Antalet lediga jobb i den privata sektor, där majoriteten av jobben finns, började dock öka igen . Även Arbetsförmedlingens statistik över lediga platser bekräftar att antalet nyanmälda platser har börjat öka igen, även om nivån är mycket lägre än före krisen. Diagram 5.13 Lediga jobb per kvartal fördelat på sektor Anm.: Säsongrensade data. Företagens anställningsplaner, enligt Kon- junkturinstitutets barometer, indikerar att sys- selsättningen kommer att vara ungefärligen oförändrad . Anställningsplanerna inom t.ex. handeln och byggindustrin är positiva, men i industrin beräknas antalet anställda fortfarande minska något . Sammantaget indikerar dessa olika mått på arbetskraftsefterfrågan, dvs. antalet varsel, lediga jobb, nyanmälda lediga platser vid Arbetsför- medlingen samt anställningsplaner i olika bran- scher, att arbetskraftsefterfrågan är fortsatt låg men att den har bottnat. Hög sökaktivitet än viktigare när arbetskraftsefterfrågan börjar stiga Trots att arbetskraftsefterfrågan är låg och arbetslösheten har stigit, finns det jobb att söka. Det visar analysen ovan och det bekräftas också av tabell 5.2, som visar hur många arbetslösa eller personer utanför arbetskraften som blev sysselsatta. Av tabellen framgår att 155 000 personer som var arbetslösa eller utanför arbetskraften tredje kvartalet 2009 blev sysselsatta fjärde kvartalet 2009, vilket är 10 000 fler än 2008. Detta skedde trots att konjunkturen hade försämrats. Jobbchansen, dvs. sannolikheten att gå till sysselsättning mellan två kvartal, var dock lägre fjärde kvartalet 2009 än fjärde kvartalet 2008 eftersom antalet arbetslösa och personer utanför arbetskraften var högre.42 Av dem som blev sysselsatta fjärde kvartalet 2009 var det drygt 17 000 arbetslösa som fick fast anställning och ca 68 000 arbetslösa som fick tidsbegränsad anställning. Av de personer som var utanför arbetskraften tredje kvartalet 2009 fick knappt 12 000 fast anställning och ca 50 000 tidsbegränsad anställning fjärde kvartalet 2009. Av tabell 5.2 framgår också att jobbchansen är större för arbetslösa än för personer utanför arbetskraften. Chansen att få en tidsbegränsad anställning är mycket större än att få en fast anställning. Arbetslösas chans att få en tidsbegränsad anställning minskade från till mellan fjärde kvartalet 2008 och fjärde kvartalet 2009. Jobb- chanserna minskade något även för personer utanför arbetskraften. Trots lågkonjunkturen var det relativt många som gick från tidsbegränsad till fast anställning . Det visar att tidsbegränsade anställningar är en viktig väg till en fast förankring på arbets- marknaden. 42 Jobbchansen avser andelen av samtliga i ett visst tillstånd föregående kvartal som blev sysselsatta under aktuellt kvartal. Tabell 5.2 Antal personer (tusental) som blivit sysselsatta samt jobbchanser (procent) mellan 3:e och 4:e kvartalet 2008 respektive 3:e och 4:e kvartalet 2009 -0,1 -1,0 -4,2 -2,3 -0,1 -0,9 -0,1 -24,2 -2,6 Anm.: Notera att i gruppen sysselsatta ingår även företagare och medhjälpande hushållsmedlemmar. Flöden aktuellt kvartal avser flöden från föregående kvartal. Förändring i jobbchanser mellan 4:e kvartalet 2008 och 4:e kvartalet 2009 avser procentenheter. Att det finns lediga jobb även under djupa låg- konjunkturer innebär att det är viktigt att upprätthålla de arbetssökandes sökaktivitet, inte minst för att förebygga långtidsarbetslöshet. Forskningen visar också att åtgärder som stödjer aktivt jobbsökande kortar ned arbetslöshets- tiderna relativt effektivt jämfört med andra insatser. Under 1990-talskrisen inriktades relativt begränsade resurser på att hjälpa de arbetssökande att söka arbete. Det ledde sanno- likt till att arbetslöshetstiderna förlängdes. Det blir också mer lönsamt för arbetsgivare att utlysa lediga jobb om det finns fler kompetenta arbetssökande. Det beror bl.a. på att rekryteringen är kostsam för företagen och ju snabbare en rekrytering kan ske desto lägre blir rekryteringskostnaderna. När arbetskrafts- efterfrågan börjar stiga är det därför än viktigare att arbetslösa söker jobb. mellan olika grupper.43 En indikation på detta var att antalet personer som fick ersättning vid arbetslöshet och sjukdom samt ekonomiskt bistånd mätt som helårsekvivalenter hade ökat trendmässigt (se diagram 5.14).44 Diagram 5.14 Personer (mätt som helårsekvivalenter) som får ersättning från vissa trygghetssystem Anm.: Utfall 1970-2009, prognos 2010-2014. Källa: Egna beräkningar. Den ekonomiska krisen förvärrade situationen ytterligare genom att många människor då slogs ut från arbetsmark- naden. Vid regeringsskiftet , efter 1990-talskrisen, hade arbetsmarknaden ännu inte återhämtat sig. Arbetslösheten hade inte återgått till de nivåer som gällde före krisen (se diagram 5.3). ökade sjukfrånvaron till historiskt höga nivåer. Antalet sjukskrivna blev fler och sjukskrivningstiderna längre, som antalet personer med sjuk- och aktivitets- ersättning fortsatte att öka successivt. Denna ut- veckling skedde trots att det allmänna hälsotill- ståndet hade förbättrats. Sjukfrånvaron varierade dessutom väsentligt mellan olika delar av landet på ett sätt som ofta sammanföll med arbets- marknadsläget. Sjukfrånvaron minskade visser- ligen 20032006, men till priset av en kraftig ökning av antalet personer med sjukersättning. Förändringar i lagstiftningen påskyndade över- 5.3Regeringens strategi för högre 43 I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 Förslag till sysselsättning statsbudget, finansplan, m.m., avsnitt 1.4) beskrivs regeringens syn på de Vid regeringsskiftet var det stora pro- blemet att allt för få personer arbetade och att möjligheterna till arbete var ojämnt fördelade väsentliga problemen på arbetsmarknaden mer ingående. 44 Med helårsekvivalenter avses det antal personer som försörjs av ett ersättningssystem med full ersättning. Exempelvis blir två personer som är sjukskrivna på halvtid tillsammans en helårs- ekvivalent. gången från sjukpenning till sjukersättning, vilket innebar att människor lämnade arbets- marknaden. Vidare var vid regeringsskiftet möjligheterna till arbete ojämnt fördelade mellan olika grupper, vilket dessvärre är fallet (se avsnitt 5.2.2). tydligare uppdrag att förmedla arbete och de konjunkturberoende programmen har fått en tydligare inriktning mot att arbetslösa ska söka arbete. De arbetsmarknadspolitiska resurserna riktas i större utsträckning till dem som har störst behov. Möjligheterna att delta i arbets- marknadspolitiska program utan att det inverkar på antalet ersättningsdagar i arbetslöshetsförsäk- 5.3.1Regeringens långsiktiga strategi för ringen har avskaffats. När regeringen tillträdde 2006 var således den i särklass viktigaste uppgiften att varaktigt öka sysselsättningen genom åtgärder som minskar sjukfrånvaron och arbetslösheten samt ökar arbetskraftsdeltagandet. En viktig uppgift var också att förbättra arbetsmarknadssituationen för grupper med en svag förankring på arbets- marknaden. Politiken har inneburit en kombina- tion av åtgärder som stimulerar arbetsutbudet och arbetskraftsefterfrågan samt förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Denna kombination av åtgärder är nöd- vändig för att politiken så snabbt som möjligt ska få avsedd effekt på sysselsättningen. Utbudsstimulerande åtgärder i fokus Särskild fokus har lagts på åtgärder som ökar arbetsutbudet, eftersom erfarenheterna visar att det är utbudet som på lång sikt bestämmer sysselsättningen. Den viktigaste reformen av detta slag har varit jobbskatteavdraget som har stärkt drivkrafterna till arbete genom att göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdragens fyra steg och sänkt uttag av statlig skatt bedöms öka den varaktiga sysselsättningen med omkring 75 000 personer. Detta motsvarar en ökning på 100 000 årsarbetskrafter eftersom jobbskatteavdraget ökar antalet arbetade timmar mer än antalet sysselsatta (se avsnitt 3.7). Andra viktiga åtgärder för att öka arbetsutbudet har varit förändringar i arbetslöshets- och sjukför- säkringen. Sammantaget har jobbskatteavdraget och förändringarna inom arbetslöshets- och sjukförsäkringen bidragit till att arbetsutbudet stärkts och att långa tider utan arbete motverkats. Reformerna inom arbetslöshets- försäkringen och jobbskatteavdraget har också syftat till att förbättra lönebildningen. Regeringen har vidare lagt om arbetsmark- nadspolitiken. Arbetsförmedlingen har fått ett heterna att få en ny ersättningsperiod i arbetslös- hetsförsäkringen utan att uppfylla ett nytt arbetsvillkor tagits bort. Dessa åtgärder för- kortar arbetslöshetstiderna och ökar effektivi- teten i programmen. Kompletterande efterfrågestimulerande åtgärder nödvändiga För att de utbudsstimulerande åtgärderna snabbt ska få avsedd effekt är det också nödvändigt med åtgärder som stimulerar efterfrågan på personer som står långt från arbetsmarknaden. För att stärka konkurrenskraften på arbetsmarknaden för personer som varit utan arbete finns nystartsjobb. Erfarenheter visar nämligen att subventionerade anställningar och anställ- ningar som på annat sätt innebär en sänkt löne- kostnad för arbetsgivaren är den insats som har störst effekt på sannolikheten att efter insatsen få ett arbete till rådande lönestruktur. En negativ bieffekt av subventionerade anställningar är dock att de kan ge upphov till s.k. undanträngning, dvs. andra anställningar minskar när fler får löne- subventionerade anställningar. Detta är accepta- belt eftersom nystartsjobben riktas till personer som står långt från arbetsmarknaden. Nystarts- jobben leder till fler kompetenta sökanden och därmed till en varaktigt högre syssel- sättning. Regeringens satsning på grupper med relativt svag förankring på arbetsmarknaden De åtgärder som vidtagits för att stärka ställ- ningen för grupper med relativt svag förankring på arbetsmarknaden har till stor del handlat om att öka arbetsgivarnas benägenhet att rekrytera ur dessa grupper. Även vissa reformer för att öka arbetsutbudet i dessa grupper har genomförts. För äldre är den viktigaste åtgärden för att öka arbetsutbudet det förstärkta jobbskatteavdraget för personer som är . För att öka efterfrågan på äldre arbetskraft har den särskilda löneskatten på lön och inkomst av aktiv närings- verksamhet avskaffats för personer . Vidare kan personer i åldern få ny- startsjobb i maximalt , vilket är dubbelt så som personer i åldern . För utrikes födda som fått uppehållstillstånd som flyktingar och anhöriginvandrare finns i instegsjobb och nystartsjobb. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att stärka valideringen av utländsk utbildning och annan yrkeskompetens. Dessutom har regeringen infört yrkesinriktat mentorskap och ett s.k. lyft för svensk- undervisning för invandrare. En förbättrad integration på arbetsmarknaden är central för att öka arbetsutbudet bland utrikes födda. Regeringen inför därför ett nytt system för att uppnå en snabbare etablering på arbets- marknaden för nyanlända invandrare . Det reformerade systemet in- nebär bl.a. att en statlig ersättning införs som stärker individens incitament både att delta i aktiviteter och att arbeta vid sidan av etablerings- aktiviteter samt att Arbetsförmedlingen får en tydligare roll och ett samordnande ansvar för att påskynda den nyanländes etablering. En ny aktör införs i form av etableringslots för nyanlända. Regeringen har utarbetat en särskild strategi för att hantera den höga ungdoms- arbetslösheten. Erfarenheten har visat att det är mycket svårt att nå framgång med arbetsmark- nadspolitiska program riktade till ungdomar, då de ofta leder till inlåsning och minskad sök- aktivitet. Regeringen har därför, med den i sammanhanget relativt framgångsrika danska ungdomssatsningen som förebild, introducerat jobbgarantin för ungdomar. Syftet med jobbga- rantin är att unga ska få jobb eller söka sig till det reguljära utbildningssystemet. Detta ska uppnås genom en stram ersättningsnivå, aktiva för- medlingsinsatser, tydliga krav, aktiverings- åtgärder och incitament till utbildning. Unga som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasie- skola har även fått möjligheter att delta i studiemotiverande kurser på folkhögskolorna. bedömer regeringen att en väl fungerande grund- och gymnasieskola är en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra arbetsmarknads- situationen för unga. Gymnasieskolan refor- meras därför nu i syfte att göra yrkes- programmen mer yrkesförberedande och med ett mindre teoretiskt innehåll, vilket förväntas förbättra genomströmningen och minska antalet avhopp. I syfte att öka arbetskraftsefterfrågan har re- geringen sänkt arbetsgivaravgifterna för unga. Egenavgifterna för unga har sänkts i mot- svarande grad. Dessutom kan unga få ny- startsjobb utan arbete. Regeringen har också förenklat för arbetsgivarna att anställa någon på tillfälliga kontrakt, vilket särskilt gynnar unga på arbetsmarknaden. För att få fler personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i arbete har regeringen ökat resurserna till löne- bidrag och . För att ytterligare öka efterfrågan på dessa personer har regeringen höjt det maximala stödet till arbetshjälpmedel samt stödet för personligt biträde. Åtgärder för att förbättra matchningen Även åtgärder som förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser ökar sysselsättningen. Arbetsförmedlingens tydligare uppdrag att förmedla jobb och de arbets- marknadspolitiska programmens tydligare in- riktning mot ökad sökaktivitet syftar till att förbättra matchningen. 5.3.2Regeringens strategi i kristider Den ekonomiska krisen har slagit hårt mot arbetsmarknaden. Regeringens bedömning är dock att fallet i sysselsättningen i stort sett är över och att sysselsättningen börjar öka och arbetslösheten falla under loppet av 2010. Sysselsättningspolitikens viktigaste uppgift under lågkonjunkturen har varit, och är fort- farande, att motverka att krisen får långvariga effekter på arbetsmarknaden. Den långsiktiga sysselsättningspolitiken har därför kompletterats med huvudsakligen tillfälliga åtgärder som sti- mulerar efterfrågan, dämpar sysselsättningsfallet och motverkar en varaktigt högre arbetslöshet. Behovet av åtgärder varierar beroende på vilken fas i krisen ekonomin befinner sig. Det gäller såväl politikens inriktning som omfattning. I detta avsnitt beskrivs hur insatserna bör ut- formas i olika konjunkturlägen. Krisåtgärder förstärker och kompletterar den långsiktiga politiken Flera av regeringens långsiktiga reformer är be- tydelsefulla även när arbetskraftsefterfrågan vikit kraftigt till följd av en lågkonjunktur, eftersom de bidrar till att förbättra arbetsmarknadens an- passningsförmåga och också skapar fler jobb. I en kraftig lågkonjunktur är det dock nödvändigt att vidta kompletterande tillfälliga åtgärder som bidrar till att färre personer drabbas av arbetslöshet och som motverkar persistens. En viktig restriktion för politiken är de offentliga finanserna. Det gäller därför att finna välavvägda åtgärder som är kostnadseffektiva och som leder till att den varaktiga sysselsättningen upprätthålls i så stor ut- sträckning som möjligt. Regeringens bedömning är att direkt jobbskapande åtgärder och åtgärder för att motverka persistens är mer effektiva än breda efterfrågestimulerande åtgärder. Stimulera efterfrågan och dämpa fallet i sysselsätt- ningen Vad gäller åtgärder för att dämpa syssel- sättningsfallet har regeringens bedömning varit att direkt jobbskapande åtgärder bör begränsas till sektorer där sannolikheten är hög att de varor eller tjänster som produceras bidrar till en lång- siktigt hög tillväxt. Risken är annars stor att pro- blemet med fallande sysselsättning och ökande arbetslöshet endast skjuts . Exempel på direkt jobbskapande åtgärder som regeringen vidtagit är skattereduktioner för hushållstjänster, infrastruktursatsningar och ökade statsbidrag till kommunerna. Åtgärder för att motverka persistens Åtgärder för att motverka persistens har till stor del handlat om åtgärder som förbättrar arbetslö- sas konkurrenskraft. De arbetsmarknadspoli- tiska resurserna har riktats både till personer med korta arbetslöshetstider, för att förhindra att fler blir långtidsarbetslösa, och till långtids- arbetslösa, i syfte att stärka deras konkurrens- kraft om jobben. Stödet till korttidsarbetslösa har framför allt bestått av åtgärder som stödjer och uppmuntrar dem som förlorar jobbet att fortsätta söka arbete, eftersom sådana åtgärder visat sig vara effektiva i att korta arbetslöshetstiderna. Det har också handlat om att erbjuda praktikplatser till personer som är i behov av att stärka kompetensen eller upprätt- hålla kontakten med arbetslivet. människors anställningsbarhet har regeringen utökat antalet studieplatser inom såväl kommu- nal vuxenutbildning inklusive yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) som hög- skola och universitet samt stärkt arbetslösas incitament att utbilda sig inom yrkesvux. Jobbskatteavdraget upprätthåller arbetsut- budet både på kort och på lång sikt. Anled- ningen är bl.a. att jobbskatteavdraget gör arbete mer lönsamt och därmed bidrar till att öka sök- aktiviteten bland personer som står utan arbete. Sammantaget medför därför jobbskatteavdraget att sysselsättningen tar fart snabbare. Regeringen har fördubblat kompensationen till arbetsgivare i nystartsjobben för att öka långtidsarbetslösas konkurrenskraft. Dessutom kommer även den arbetsmarknadspolitiska in- satsen Lyft långtidsarbetslösa till del. En mer fullständig redogörelse för de åtgärder reger- ingen vidtagit för att motverka krisens effekter på arbetsmarknaden finns i budgetpropositionen och i fördjupningsrutan Regeringens åtgärder i avsnitt 3. Krisåtgärderna bör anpassas efter konjunkturläget För att på ett effektivt sätt motverka krisens effekter på arbetsmarknaden är det nödvändigt att åtgärdernas omfattning och inriktning anpas- sas efter konjunkturläget. I krisens akuta skede finns ett stort behov av åtgärder som dämpar fallet i sysselsättningen samt åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer, t.ex. genom åtgärder som arbetspraktik och utbildningsinsatser.