prop · GX03204 · 2010-04-20 00:00:00 — Det bör därför förflyta innan reformen i fråga om revisionsplikt- en får fullt genomslag. Ett företag bör inte, med stöd av lagändringarna, i samband med ikraftträdandet kunna entlediga revisorn under det löpande räkenskapsåret utan att välja en ny revisor för återstoden av räkenskaps- året. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att lagändringarna inte ska tillämpas förrän för det räkenskapsår som påbörjas närmast efter . Den valda lösningen ligger i linje med utredningens förslag. För de aktiebolag, drygt hälften av det totala antalet, som har kalender- år som räkenskapsår och som genom reformen är revisions- pliktiga innebär detta att årsredovisningen för det räkenskapsår som inleds inte revideras om bolaget med iakttagande även av vad som gäller i fråga om bolagsordningens innehåll m.m., se avsnitt 7.3 samt nedan har beslutat att entlediga revisorn utan att för- ordna någon ny. Däremot ska en revisor granska årsredovisningen för det räkenskapsår som löper vid ikraftträdandet. Detta överensstämmer med utredningens förslag. En annan omständighet som torde föra med sig att reformens genom- slag i praktiken sker med en viss tröghet är att revisorns mandattid tidig- are har varit lagbestämd till . Ett revisionsuppdrag som har getts före lagens ikraftträdande bör få bestå till utgången av mandattiden (jfr prop. 1997/98:99 s. 296 f.). Att bolaget går från att vara skyldigt att ha en revisor till att inte vara det torde dock, i samband med att denna ändrade förutsättning inträder, associationsrättsligt vara en saklig grund för ent- ledigande av revisorn (jfr 9 kap. 22 § aktiebolagslagen och prop. 2008/09:135 s. 161 f.). föreslår att ett uppdrag att utföra revision som löper ska kunna sägas upp utan ersättningsskyldighet för revisionsklienten. Enligt regeringens mening bör dock det kontraktsrättsliga förhållandet mellan revisorn och revisions- klienten i princip regleras av dem och inte av lagstiftaren. Ett företag som önskar entlediga revisorn måste alltså göra en bedömning av om entled- igandet är förenligt med det avtal mellan företaget och revisorn som reg- lerar revisorns uppdrag (jfr prop. 2008/09:135 s. 161 f.). När det gäller vilka åtgärder som ett företag, som sedan lagändringarna har trätt i kraft är revisionspliktigt, behöver vidta för det fall att företaget bestämmer att företaget inte längre ska ha någon kvalificerad revisor kan huvudsakligen hänvisas till avsnitt 7.3. För att befrämja ordn- ing och reda bör det enligt regeringens mening inte vara möjligt för ett aktiebolag att, med stöd av de föreslagna lagändringarna, besluta om att ändra bolagsordningen innan de nya bestämmelserna får tillämpas. Ett aktiebolag som vill ha kvar den valda revisorn behöver inte vidta några åtgärder vid ikraftträdandet. Av bolagets bolagsordning ska redan framgå hur många revisorer bolaget ska ha. Om revisorn entledigas eller avgår, ska en ändringsanmälan göras i vanlig ordning och en ny revisor anmälas. Om ett aktiebolag inte ska behöva ha någon revisor med avseende på det aktuella räkenskapsåret, får bolaget inte ha någon revisor registrerad i register per den på det räkenskapsåret. efter ikraftträdandet kan tänkas få in ett stort antal registreringsanmälningar. I syfte att underlätta hantering av anmälningarna föreslår regeringen att det under en övergångstid ska vara tillräckligt att anmälan för registrering av bolagsordningsändring och entledigande kommit in till före räkenskapsårets slut. Förslaget till ändringar i lagen om värdepappersmarknaden innebär att en godkänd revisor som inte avlagt revisorsexamen inte i något fall ensam kan kvarstå som revisor i en börs eller clearingorganisation. Det är i dessa fall, om de alls förekommer, rimligt att företaget ges rätt att behålla revisorn . En motsvarande övergångs- period bör gälla också för de filialer som bedriver finansiell verksamhet och som omfattas av de förslag som här läggs fram om kompetenskrav på revisorn. Övergången till de nya högre gränsvärdena i redovisningslagstiftningen bör, som Utredningen om enklare redovisning och flera remissinstanser anför, samordnas med lagändringarna i fråga om revisionsplikten för bl.a. ekonomiska föreningar. De nya bestämmelserna om när ett företag är skyldigt att upprätta årsredovisning på grund av sin storlek bör alltså få genomslag på räkenskapsår som inleds närmast efter . På motsvarande sätt bör det nya gränsvärde som används i års- redovisningslagen för att skilja mellan större och mindre företag till- lämpas på räkenskapsår som inleds närmast efter . Skyldigheterna att i självdeklarationen ange om årsbokslutet eller års- redovisningen har upprättats av en uppdragstagare och om årsredovis- ningen har varit föremål för revision bör gälla års taxering. I propositionen föreslås att många privata aktiebolag ska kunna besluta om att inte ha någon revisor. Aktiebolag som är finansiella företag berörs inte av förändringen. Med regeringens förslag kommer omkring 250 000 aktiebolag, eller av det totala antalet aktiebolag, att undantas från revisions- plikt. Av dessa aktiebolag bedriver omkring 73 000 inte någon verksam- het, s.k. vilande bolag (se betänkandet s. 250). Syftet med förslaget är att de aktiebolag som omfattas av reformen, i likhet med vad som redan gäller för t.ex. enskilda näringsidkare och en majoritet av handelsbolagen, ska kunna välja att köpa de externa revi- sions- och redovisningstjänster som de själva anser sig behöva. De aktiebolag som väljer att inte ha någon revisor behöver inte längre betala arvodet till revisorn för det arbete som han eller hon måste utföra enligt lag och god revisionssed. Utredningen uppskattar att revisorns arvode för revisionen av ett aktivt aktiebolag med en omsättning som understiger och med högst tre anställda i genomsnitt uppgår till per bolag och år. Utöver revisionsarvodet har aktiebolagen kostnader för det arbete som bolagets företrädare måste lägga ned på att biträda revis- orn i hans eller hennes arbete (framtagande av underlag etc.). har beräknat dessa kostnader till per aktiebolag för bolag med upp till nio anställda. Kostnaden för revision av de aktiva aktiebolag som omfattas av reformen, enligt en ungefärlig uppskattning gjord med hjälp av Tillväxt- verkets databas för mätningar av företagens administrativa kostnader (), beräknas till i vart fall . Uppgiften vinner stöd av en beräkning som har redovisat av företagens administrat- iva kostnader (Näringslivets administrativa kostnader för associationsrätt, R 2008:02). Kostnaden för revision av vilande bolag uppskattas av utred- ningen till . Sammantaget är således den möjliga kostnadsbesparingen för berörda bolag nästan . För de berörda aktiebolagen motsvarar kostnaden en betydande andel av den totala uppmätta kostnaden för de krav som ställs på aktiebolagen i den associationsrättsliga lagstiftningen. Det kan noteras att den internationella utvecklingen på redovisnings- och revisionsområdet går mot mer komplicerade regler som typiskt sett är anpassade till de stora företagens behov. Kostnaden för revision kan därför antas stiga . Aktiebolagen drar också nytta av revisionen och av den sak- kunniga rådgivning som revisionen kan förenas med. Det är bolagets styrelse och verkställande direktör som enligt aktiebolagslagen svarar för att bolagets bokföring, medelsförvaltning och ekonomiska förhållanden i övrigt sköts på ett betryggande sätt. Revisorn kan genom sin granskning sägas biträda bolagets företrädare med uppgiften, bl.a. genom att i före- kommande fall påtala missförhållanden och föreslå förbättringar. Många aktiebolag kommer av de här redovisade skälen att behålla sin Prop. 2009/10:204 revisor. Dessutom kommer många bolag antagligen att välja detta altern- ativ på grund av krav och förväntningar från utomstående intressenter, t.ex. banker och kunder. För dessa bolag får regeringens förslag i huvud- saken inte några konsekvenser. Av de bolag som väljer bort revisionen kommer sannolikt många att använda i vart fall delar av den inbesparade kostnaden till att anlita en extern redovisningskonsult. En sådan redovisningskonsult kan vara en kvalificerad revisor, men behöver inte vara det. Bolagen kan vidare antas köpa andra, icke lagreglerade granskningstjänster av kvalificerade revis- orer. Sådana granskningstjänster är vanliga i andra länder med en inskränkt revisionsplikt. En dansk undersökning tyder på att av de bolag som har valt bort revision har anlitat en kvalificerad revisor antingen för att upprätta årsredovisningen eller för att utföra en annan granskningstjänst än revision.12 Det är givetvis vanskligt att bedöma hur stor andel av aktiebolagen som kommer att välja bort revisionen. I en undersökning som gjorts vid vid svarar av tillfråg- ade företrädare för bolag med färre än tio anställda att deras bolag avser att framöver inte anlita någon revisor. Ungefär lika många säger sig inte ha tagit ställning. Med utgångspunkten att benägenheten att välja bort revision är som störst i de små bolagen kan en rimlig uppskattning vara att av de aktiva aktiebolag som berörs av reformen väljer detta alternativ. Motsvarande andel av de vilande bolagen kan antas bli betydligt högre. Benägenheten att välja bort revision kommer antagligen också att vara betydligt större hos bolag som bildas efter ikraftträdandet än hos äldre bolag. Sannolikt kommer det dock att ta innan andelen berörda aktie- bolag utan revisor blir så stor. Sålunda har många aktiebolag, vid lag- ändringarnas ikraftträdande, kontrakt med sin revisor som löper i ett eller ytterligare. Många aktiebolag kan vidare antas vilja avvakta ett eller för att bättre kunna bedöma vilka konsekvenser som upp- kommer för de bolag som väljer bort revisionen, t.ex. när det gäller möj- ligheterna att erhålla bankkrediter. Det kan också ta för nya form- er av frivillig granskning att få spridning. Preliminära uppgifter från och visar att tämligen få bolag valt bort revision sedan revisionsplikten inskränkts där. I är det av de aktiebolag som ligger under gränsvärdet som valt bort revision. I hade vid utgången av 2008 av samtliga aktiebolag valt bort revision. Av nybildade finska bolag väljer omkring hälften bort revision. Reformen kan också leda till lägre priser på konsulttjänster i fråga om redovisning, revision och organisation. Avskaffandet av lagkravet på revision ger upphov till dels en ökad konkurrens mellan olika kategorier rådgivare, dels en totalt sett något lägre efterfrågan på konsulttjänster av olika slag. 12 Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, Evaluering af erfaringer med lempet revisionspligt, notat 8. . Regeringens förslag om en inskränkning av revisionsplikten gäller ock- Prop. 2009/10:204 så vissa handelsbolag, utländska filialer och vissa andra företagsformer. Det rör sig om nästan 14 000 handelsbolag men i övrigt förhållandevis få företag. Enligt förslaget om revisorns mandattid i fråga om aktiebolag, spar- banker och medlemsbanker ska huvudregeln vara att revisorn utses . Företaget ska dock kunna bestämma att mandattiden ska vara upp till . Handlingsfriheten för företagen ökar därmed. De företag som enligt huvudregeln väljer att utse revisorn måste ta upp revisors- val på dagordningen till varje årsstämma, något som kan antas medföra en viss mindre kostnad. Förslaget om att höja gränsvärdet för när ett företag är skyldigt att upp- rätta årsredovisning på grund av sin storlek innebär att vissa företag kom- mer att slippa att upprätta årsredovisning. Det rör sig om ett fåtal företag; det stora flertalet större företag som omfattas av årsredovisnings- lagen kommer att göra det även efter höjningen av gränsvärdet. De före- tag som enligt förslaget slipper upprätta en årsredovisning är i stället skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med ett årsbokslut. Detta kan i det enskilda fallet innebära en påtaglig lättnad. En höjning av det gränsvärde som används i årsredovisningslagen för att skilja mellan större och mindre företag leder till en kostnadsbesparing eftersom fler årsredovisningsskyldiga företag kommer att tillhöra kate- gorin mindre företag. För den grupp av företag som befinner sig i spannet mellan det tidigare lägre gränsvärdet och det nya gränsvärdet medges att färre uppgifter lämnas i årsredovisningen och att vissa uppgifter lämnas på ett enklare sätt. Gränsvärdet har betydelse för rätten att upprätta en förkortad resultaträkning (3 kap. 11 § årsredovisningslagen) och för till- lämpningen av en rad andra redovisningskrav. Det ändrade gränsvärdet har vidare bäring på vilka moderföretag som ska upprätta en koncernredovisning. Den genomsnittliga kostnaden för att upprätta en sådan är (avser större koncerner).13 För de företag som berörs av de höjda gränsvärdena i redovisnings- lagstiftningen kan förändringen sammanfattningsvis innebära en betyd- ande besparing. Enligt regeringens förslag när det gäller kontrollmöjlig- heter ska verket kunna förelägga företagen att lämna uppgift eller visa upp handling för kontroll av att vissa lagstadgade skyldigheter uppfylls. Förslaget berör samtliga bokföringspliktiga företag (ca 950 000), av vilka flertalet är enskilda näringsidkare och aktiebolag, samt flertalet juridiska personer. För ett företag som inte blir föremål för ett föreläggande med stöd av de nya bestämmelserna uppkommer inte någon kostnad. De företag som får ett föreläggande att lämna uppgifter till Skatteverk- et måste tillhandahålla viss dokumentation (se avsnitt 11.1). Detta tar tid i anspråk och medför ökade kostnader. Tidsåtgången främst kontakten med och kopiering eller framtagande av relevanta dokument torde dock vara begränsad, liksom kostnaden. 13 Enligt uppgift ur databas för mätningar av företagens administrativa kostnader (). framgår av det nämnda avsnittet går uppgiftsskyldigheten i sig enbart Prop. 2009/10:204 ut på en kontroll av att företaget iakttar sina redan befintliga skyldigheter. För ett företag som har ordning och reda på sin bokföring torde kost- naden för att hantera den nya typen av föreläggande från sammanfattningsvis vara liten. Regeringens förslag när det gäller skyldigheten att i självdeklarationen ange om årsbokslutet eller årsredovisningen har upprättats med biträde av en uppdragstagare och om årsredovisningen har reviderats medför en ny administrativ börda för de berörda näringsidkarna. Det utökade upp- giftslämnandet är dock av enkel beskaffenhet. Kostnaden torde vara begränsad. Antalet näringsidkare är omkring 975 000. 13.2Konsekvenser för ägarna m.fl. Ett företags ägare och presumtiva ägare behöver ekonomisk information om företaget som kan läggas till grund för beslut om att köpa, behålla eller sälja aktier eller andelar i företaget. främst årsredovisningen får allmänt sett anses vara mer tillförlitlig om den har granskats av en kvalificerad revisor. Flertalet av de aktiebolag som kan antas välja bort revisionen är s.k. fåmansbolag, dvs. de har en eller ett fåtal ägare. Dessa ägare är som regel engagerade i bolagets verksamhet och har på så sätt full insyn i bolagets räkenskaper och förvaltning. I ett aktiebolag med högst tio aktieägare har aktieägarna dessutom alltid rätt att ta del av räkenskaper och andra handl- ingar som rör bolagets verksamhet, i den omfattning det behövs för att aktieägaren ska kunna bedöma bolagets ställning och resultat eller ett visst ärende som ska behandlas vid bolagsstämman. Om det kan ske utan oskäliga kostnader eller besvär, ska styrelsen och den verkställande direktören dessutom på begäran hjälpa aktieägaren med den utredning som behövs för ändamålet. I fåmansbolagen får därför ägarnas behov av en extern granskning av bolagets räkenskaper och förvaltning anses vara begränsat. Vad gäller andra aktiebolag än fåmansbolag innebär avsaknaden av en revisor sämre möjligheter till insyn för ägare som inte har ett bestämman- de inflytande i bolaget. Det föreslås dock att en aktieägarminoritet ska kunna genomdriva att en revisor utses. Härigenom tillvaratas aktieägar- nas intressen i tillräcklig utsträckning. En investerare som överväger att köpa aktier i ett aktiebolag utan revis- or har inte de nämnda möjligheterna till insyn. Investeraren får i stället ta avsaknaden av revisor i beaktande vid ställningstagandet att köpa eller inte köpa aktier i bolaget. 13.3 Konsekvenser för kreditgivarna m.fl. Även företagens kreditgivare behöver ekonomisk information om före- tagen för att kunna bedöma om företagen har förmåga att betala räntor Den ekonomiska information som lämnas av ett företag som har valt att inte vara underkastat revision får allmänt sett anses vara mindre till- förlitlig än om den hade granskats av en kvalificerad revisor. 2009/10:204 omständighet kan antas leda till att banker och andra kreditgivare skärper kraven på kreditprövning och ställande av säkerhet i fråga om aktiebolag som saknar revisor jämfört med krediter till andra aktiebolag. I vilken omfattning så kommer att bli fallet är svårt att bedöma. Även andra omständigheter är av betydelse för ett beslut om att bevilja en kredit. Ett förhållande som skulle kunna tillmätas vikt är exempelvis att bolagets årsredovisning är upprättad av en revisor eller en redovisningskonsult som är auktoriserad av eller FAR SRS. Ytterst kan dock kreditgivarna ställa revision som ett krav för att bevilja ett aktiebolag en viss kredit. Även företagets leverantörer och kunder har ett intresse av att företaget har ordning och reda när det gäller ekonomin. har revisor eller inte har dock sannolikt mindre betydelse för leverantörer och kunder än för kreditgivare. Inte heller för företagens anställda bedöms inskränkningen av revi- sionsplikten eller de höjda gränsvärdena i redovisningslagstiftningen få några nämnvärda konsekvenser. Flertalet av de aktiebolag som kommer att välja bort revision har inte några anställda annan än ägaren eller en familjemedlem. I dessa bolag har revisorn inte någon praktisk betydelse för de anställdas insyn i bolaget. Om det finns fackligt organiserade anställda i bolaget, kan dessa få adekvat insyn med stöd av lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. I aktiebolag som är bund- et av kollektivavtal och som har minst 25 arbetstagare gäller därutöver lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda som också ger de anställda rätt till insyn. 13.4 Konsekvenser för det allmänna behöver ekonomisk information om företagen för att kunna Vid taxeringen fastställs intäkter och kostnader på grundval av innehållet i redovisningen, i den mån inte sär- skilda skatteregler fordrar något annat. Redovisningen kan anses vara mer tillförlitlig om den har granskats av en kvalificerad revisor. I avsnitt 11.1 konstateras att det inte går att dra någon säker slutsats om vilken betydelse det får på skatteintäkterna att nästan tre fjärdedelar av aktiebolagen får välja bort revision. En uppskattning låter sig dock göras. Eftersom det berörda skatteunderlaget är så stort och varje försämring av redovisningens kvalitet, även om försämringen beror på oavsiktliga fel, bland de aktuella företagen kan leda till ett betydande intäktsbortfall för staten, finns det härvid anledning till försiktighet. Det kan sålunda, i detta sammanhang, antas att flertalet vilande aktie- bolag väljer bort revision, att av de övriga aktiebolag som får välja bort revision också gör det och att omkring hälften av de aktiebolag som väljer bort revision i stället köper redovisnings- eller gransknings- tjänster vilka höjer redovisningens kvalitet. Vidare kan det antas att skattefelet för de aktiebolag som väljer bort revision och inte heller köper redovisnings- eller granskningstjänster ökar medan Prop. 2009/10:204 skattefelet för bolag som visserligen väljer bort revision men i stället köper redovisnings- eller granskningstjänster ökar med hälften så myck- et. Skattefelet antas även öka för de handelsbolag som omfattas av för- slaget. Reformen beräknas sammantaget minska skatteintäkterna från aktiebolag och handelsbolag med . Den offent- ligfinansiella effekten är inledningsvis något lägre då företagen förväntas välja bort revision i gradvis ökande utsträckning. Som ett bidrag till finansieringen avser regeringen att föreslå en höj- ning av fastighetsskatten för vattenkraftverk samt en höjning av stämpel- skatten på juridiska personers förvärv av fast egendom och tomträtter. Regeringen föreslår att ska få ytterligare ett verktyg för att förhindra skattefel: en möjlighet att under löpande beskattningsår före- lägga den som är eller kan antas vara bokföringsskyldig eller som är en annan juridisk person än dödsbo att lämna uppgift eller visa upp handling för kontroll av att dokumentationsskyldigheten enligt lagen om själv- deklarationer och kontrolluppgifter samt skattebetalningslagen fullgörs. Även om den föreslagna utvidgade uppgiftsskyldigheten kan användas i stället för eller som ett komplement till andra, mer tidskrävande kontroll- åtgärder, beräknas förslaget medföra en kostnadsökning för på . Det kan vidare uppkomma vissa mindre kostnader för att hantera det nya kravet på upplysningar i deklarationen. De nu behandlade kostnaderna för ska finansieras. Även dessa kostnader omfattas av det bidrag till finansieringen som nämns ovan. Sedan den nya lagstiftningen har varit i kraft , så att dess eventu- ella konsekvenser för redovisningens kvalitet och skattekontrollens effektivitet kan uppskattas, bör det göras en bedömning av om den nya situationen föranleder några särskilda satsningar från sida. Sådana satsningar kan föranleda att behöver ett ytterligare tillskott av medel. Förslaget innebär sannolikt att ett icke oväsentligt antal aktiebolag fram- över kommer att sakna revisor. Som konstateras i avsnitt 7.1 har revi- sionsplikten säkerligen en viss effekt för att motverka att ekonomisk brottslighet begås med aktiebolag som redskap. Förekomsten av en revis- or leder, särskilt med beaktande av revisorns skyldighet att agera vid misstanke om brott, också sannolikt till att något fler misstänkta brott upptäcks. Det är inte möjligt att med säkerhet förutse hur stora dessa effekter är för förebyggandet och bekämpningen av ekonomisk brottslighet. De torde dock inte vara av någon väsentlig betydelse. Enligt vad som fram- kommit i en dansk undersökning har motsvarande danska reform inte lett till någon ökad ekonomisk brottslighet eller till någon ökning av antalet Prop. 2009/10:204 överträdelser mot förbudet för aktieägare att låna pengar av bolaget.14 Enligt regeringens förslag ska ett icke revisionspliktigt aktiebolag som vill att revisionen av bolaget ska upphöra anmäla till dels att bolagsordningen har ändrats, dels att revisorn har entledigats. Hanter- ingen av dessa anmälningar kan, i ett övergångsskede, få en tämligen stor omfattning. Därutöver krävs en betydande informationsinsats från verk- ets sida, främst med inriktning på de aktiebolag som berörs av reformen. De kostnader som uppkommer bör finansieras genom registeravgifter enligt principen om full kostnadstäckning. Regeringens förslag påverkar i sig inte verksamhet. Som anförs ovan kan det emellertid antas att antalet kvalificerade revis- orer kommer att minska något med anledning av inskränkningen av revi- sionsplikten. Eftersom finansieras genom avgifter enligt principen om kostnadstäckning, kan detta komma att påverka avgifternas storlek. Avgifterna betalas av de registrerade revisor- erna och revisionsbolagen. Vissa av de nya tjänster som revisorer kom- mer att erbjuda näringslivet kommer sannolikt att utgöra s.k. revisions- verksamhet. Dessa tjänsters kvalitet blir då föremål för nämndens tillsyn (jfr prop. 2000/01:146 s. 111). Regeringen föreslår att uppgift att under vissa förutsätt- ningar utse en minoritetsrevisor i aktiebolag utökas till att avse minor- itetsrevisor i bolag som inte har någon revisor. Många av de aktiebolag som omfattas av reformen har bara en aktieägare. För dessa bolag saknar bestämmelserna om minoritetsrevisor aktualitet. De ökade kostnader som kan uppstå till följd av förslaget bedöms inte bli större än att de kan finansieras inom befintliga ramar.