prop · GX03159 · 2010-03-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:159 Genomförandet av för . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redogör regeringen för arbetet med genomförandet av för som antogs under ordförandeskap i 2009. Strategin ställer höga krav på medlemsstaterna i att samordna de åtgärder som berörs av strategin. I skrivelsen redovisar regeringen arbetet med genomförandet av strategin i och de krav som detta ställer på styrningen nationellt i respektive samverkan med medlemsstaterna runt och med Europeiska kommissionen. Regeringen ger i skrivelsen också sin syn på de principiella grunderna för strategin och det mervärde som strategin ger såväl EU-samarbetet som utvecklingen i närområde. Bakgrund och syfte ............................................................ Samarbete med tredjeland.................................................. Antagandet av strategin...................................................... Fyra utmaningar för regionen ......................................................... En miljömässigt hållbar region ........................................ En region i tillväxt............................................................ Tillgänglig och attraktiv region........................................ En trygg och säker region ................................................ Det övergripande perspektivet ........................................ Makroregionala strategier och som exempel ...... Principer och mervärde .................................................... 3.1.1Samverkan mellan det gränsregionala och det 3.1.2Delade utmaningar som minsta gemensamma Tematiskt inriktat territoriellt samarbete......... 3.1.4En globaliseringsstrategi för regioner16 3.1.5Sammanlänkning av politik för grannstater och territoriell utveckling................................ Effektivare användning av resurser.................................. Strategins inverkan på politikutformning........ 4 Genomförandet av strategin och engagemang ................. En struktur för genomförande .......................................... Prioriterade områden och åtaganden ................. En miljömässigt hållbar region ....................... En region i tillväxt.......................................... En tillgänglig och attraktiv region................... En trygg och säker region................................ 5 Exempel på finansieringskällor ...................................................... De regionala strukturfondsprogrammen........................... De territoriella strukturfondsprogrammen ....................... 6 Östersjösamarbete en överblick................................................... Exempel på mellanstatligt samarbete............................... Exempel på regionalt samarbete ...................................... Exempel på intresseorganisationer och Bilaga 1: Gemensam förklaring om genomförandet av Europeiska unionens strategi för ................................. Bilaga 2: Regeringsbeslut Fö2009/1602/SSK ........................................ Bilaga 3: Regeringsbeslut N2009/8674/RT ........................................... Bilaga 4: Regeringsbeslut N2009/9108/FIN.......................................... Bilaga 5: Regeringsbeslut N2009/9109/ITP .......................................... Bilaga 6: Regeringsbeslut M2010/4331/I .............................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ................. När , , och blev EU-medlemmar 2004 skapades en helt ny situation i . Betydelsen av att åtta av nio strandstater blev EU-medlemmar uppmärksammades tidigt av som föreslog att en strategi för uppmanade parlamentet genom en resolution kommissionen att ta fram en sådan strategi. integreras i ett större europeiskt område och en strategi skulle bidra till att förbättra situationen i synnerhet när det gäller miljö, ekonomi, utbildning, sjösäkerhet och kriminalitet. redogjorde för det att en gemensam strategi för skulle vara en prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i 2009. inleddes arbetet med att ta fram konkreta förslag på innehåll i en sådan strategi. konsultationer med andra medlemsstater. Resultatet blev att Europeiska rådet i sina slutsatser uppmanade kommissionen att lägga fram en EU-strategi för senast . Kommissionen gav Generaldirektoratet för regionalpolitik, DG Regio, huvudansvaret för arbetet men totalt har 18 generaldirektorat på olika sätt medverkat i processen att arbeta fram en strategi. bidrog alla med förslag på sakområden och åtgärder som borde prioriteras. Under efterföljande höst och vinter genomförde kommissionen även ett omfattande samrådsförfarande med företrädare för regioner, organisationer och andra intressenter i och mottog totalt 110 inspel med mer än 1 000 anordnades fyra tematiska rundabordssamtal i olika Vidare anordnades två stora intressentkonferenser för att inhämta underlag och förslag till strategin. Den första och inledande intressentkonferensen hölls i , där Den andra, avslutande intressent- konferensen ägde rum i . ämnesspecifika seminarier anordnades också runt , bland andra en stor konferens i om möjligheten att samordna EU- finansieringen i regionen. Ett antal informella möten mellan kommissionen och medlemsstaterna runt har också anordnats under svensk ledning för att stärka samrådsprocessen. överlämnade slutligen kommissionen sitt meddelande om för (KOM(2009) 248). Själva strategin är ett dokument som identifierar övergripande utmaningar, berörda politikområden och arbetssätt. fogats en handlingsplan indelad i 15 prioritetsområden med ett 80-tal åtgärder för att möta dessa utmaningar. som kommissionen lade fram sitt förslag, genomförde utrikesutskottet och ett offentligt seminarium om strategin där även EU-ministern deltog. Kommissionens meddelande inkom till och överlämnade en Skr. 2009/10:159 faktapromemoria (2008/09:151) till . Som ordförandeland i EU ledde förhandlingarna till det slutliga antagandet av strategin i . Bakgrunden till strategin är en kombination av geografiska läge, att området står inför gemensamma utmaningar och att åtta av de nio strandstaterna numera är medlemmar i . Utgångspunkten är att länderna ännu inte till fullo drar nytta av de möjligheter till samarbete och integration som EU-medlemskapet ger när det gäller gemensamt beslutsfattande och tillgängliga resurser. Länderna i har en tradition av ett väl utvecklat regionalt samarbete med olika mellanstatliga organisationer (se vidare avsnitt 6), vilket ytterligare stärker förutsättningarna för en ökad integration. Kommissionen har identifierat fyra övergripande utmaningar som vägledande för strategin: 1) att skapa en hållbar miljö, 2) att öka välståndet, 3) att öka tillgängligheten och attraktionskraften och 4) att öka säkerheten och tryggheten i området. Strategin bygger på grundtanken att inga nya institutioner bildas, att inga nya budgetmedel avsätts och att ingen särskild lagstiftning behövs. I stället ska konkreta resultat uppnås genom fokuserat och fördjupat samarbete och inom ramen för befintliga institutioner och resurser. Det kritiska miljötillståndet i utgör en av de mest angelägna frågorna för regionen. Övergödningen är fortfarande ett allvarligt problem på grund av allt för stora tillskott av kväve och fosfor med bland annat omfattande algblomningar som följd. är ett grunt innanhav med långsamt vattenutbyte, vilket också gör havet särskilt sårbart för utsläpp av miljögifter och farliga ämnen. Syrebrist i bottenvatten 2001-2006 Årstidsberoende syrebrist (mörkgrå) och långvarig syrebrist som varar (svart). Den snabbt ökande trafiken av oljetankfartyg i bidrar till att Skr. 2009/10:159 risken för allvarliga fartygsolyckor ökar, vilket utgör ett hot mot såväl den miljön som säkerheten till havs. En annan viktig fråga är att jämna ut de stora ekonomiska skillnaderna inom regionen. Ökad handel inom regionen bidrar till en utjämning och det finns goda förutsättningar för detta. består i huvudsak av mindre, öppna och handelsberoende ekonomier med relativt små hemmamarknader. Den ekonomiska integrationen är redan betydande (se figur 3). Uttryckt i andel av export som avser ett annat Östersjöland visas mycket tydligt på betydelsen av detta närområde för vår ekonomi. Av totala varu- och tjänsteexport till EU 2008 gick till EU- länder. av den totala varu- och tjänsteimporten från EU kom från medlemsstaterna runt . Stora delar av regionen präglas av långa geografiska avstånd inte bara inom regionen utan också till de stora marknaderna i resten av EU. Vissa delar av regionen är också isolerade ur energiförsörjningssynpunkt. Olika former av organiserad och gränsöverskridande brottslighet är en annan utmaning som måste bemötas för att man ska kunna öka tryggheten och säkerheten i regionen. Handel mellan EU-länder i regionen som andel av total handel med EU-27 år 2008 Källa: UN Comtrade och Strategin kan på flera sätt bidra till att utveckla samarbeten som bidrar till att möta dessa utmaningar. En viktig möjlighet är unionens lagstiftning där ett antal EU-medlemsstater kan samarbeta för att minimera skillnader i tillämpning och genomförande av lagstiftningen. Samarbete i kring tillämpning och genomförande av EU-rätt samt ökad kunskap om bland annat den inre marknaden och grundläggande EU-rätt kan bidra till ökad tillväxt och integration. På så sätt kan kvardröjande handels- och investeringshinder minska och marknaderna bli mer harmoniserade och tillgängliga för hela EU. Den ekonomiska krisen har slagit hårt mot regionen. Därför är det särskilt viktigt att kunna dra nytta av ökat regionalt samarbete kring bl.a. den inre marknaden. har EU-lagstiftning och politiska beslut tagits vars genom- Skr. 2009/10:159 förande bygger på att EU-länderna tar hänsyn till regionala särdrag. Exempel på detta är den integrerade havspolitiken och ett flertal direktiv som berör vatten och den miljön, bland annat det strategidirektivet (2008/56/EG). För att nå målsättningarna och kraven i denna lagstiftning behöver EU:s medlemsstater i stärka samarbetet mellan sig, som de behöver samordna detta med sina åtaganden i regionala organisationer, till exempel i fråga om marin miljö inom (). Sammanhållningspolitiken har numera genom Lissabonfördraget fått en territoriell dimension förutom en ekonomisk och social dimension. Sammanhållningspolitiken har även tidigare tagit hänsyn till territoriella olikheter och använt sig av ett tvärsektoriellt angreppssätt, men det är först nu som den även har fått en fördragsfäst territoriell dimension där territoriet utgör en av utgångspunkterna för politikens utformning och genomförande. Strategin blir ett tidigt test på hur detta kan fungera i praktiken, då detta är den första allmänna strategi som EU antagit för en gränsöverskridande så kallad makroregion. Med makroregion avses i detta sammanhang ett gränsöverskridande område där flera angränsande länder och regioner finner ett mervärde i att tillsammans hantera gemensamma utmaningar. Strategin kan i detta sammanhang tydliggöra de frågor som prioriteras av regionens länder och aktörer samt skapa en bredare aktörssamverkan mellan dessa och kommissionen. Genom det omfattande samråds- förfarande som ligger till grund för strategin finns ett stort och allmänt stöd för de prioriteringar och åtgärder som läggs fast i den. Strategin blir på så sätt ett instrument för att stärka EU:s engagemang för regionens framtid och för att knyta samman såväl olika samarbetsstrukturer som nationell nivå och länsnivå i en hel makroregion. Strategin och dess handlingsplan blir därmed också ett viktigt referensdokument för finansieringsinstrument i regionen, till exempel de olika EU-fonderna och för de internationella finansiella institutionerna och andra finansiärer. Strategin kan bidra till ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser genom att visa vilka projekt och åtgärder som är politiskt högt prioriterade. Strategin är en EU-intern strategi som riktar sig till EU:s institutioner och dess medlemsstater i . Strategin innehåller därför främst åtgärder som stärker EU:s engagemang för regionens framtid. Detta hindrar inte att många frågor hanteras bäst i ett konstruktivt samarbete med länder utanför EU och då i synnerhet med . konstaterade i sina slutsatser att Nordliga dimensionen (se även avsnitt 6) utgör en grund för den externa aspekten av samarbete i . I allmänna rådets slutsatser om strategin noterades att konstruktivt samarbete med icke EU-länder välkomnas och att sådant samarbete kan bedrivas, företrädesvis men inte enbart, inom ramen för Nordliga dimensionen. Kommissionen träffade det ryska Skr. 2009/10:159 utrikesministeriet för samtal om möjligt samarbete utifrån strategins Budskapet från kommissionen var att detta är en intern EU-strategi men att konstruktivt samarbete med grannländer välkomnas därför att utmaningarna är gemensamma. Den ryska sidan uttryckte uppskattning för att ha hållits i bilden under strategins framtagande och var inte främmande för någon form av samarbete. Av vikt i sammanhanget är att strategin i flera fall innebär stöd för befintliga verksamheter som deltar i. Det gäller inte minst på havsmiljöområdet där strategin syftar till att stärka genomförandet av för (Baltic Sea Action Plan, BSAP). Parterna enades om att fortsätta dialogen i Nordliga dimensionens styrgrupp. för antogs under det svenska Förhandlingarna visade på stöd för detta nya arbetssätt inom EU, vilket redan uttryckts genom att uppmanade kommissionen att också utarbeta en makroregional strategi för . För att diskutera makroregionala strategier som ett nytt arbetssätt för EU, bjöd EU-ministern in sina motsvarigheter i EU:s 27 medlemsstater till ett möte i . , kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB). Konferensen behandlade makroregionala strategier i allmänhet och lyftes fram som exempel. Vid slutet av konferensen antog de åtta en deklaration om sina åtaganden för genomförandet av strategin och inbjöd även andra medlemsstater och intressenter att delta i genomförandet (se bilaga 1). antogs slutsatserna om strategin i allmänna rådet och därefter, , i . framhåller att strategin är ett integrerat ramverk för att ta hand om gemensamma utmaningar som miljöproblem och att den ska hjälpa regionen, och i förlängningen EU, att öka sin konkurrenskraft i det rådande ekonomiska klimatet. Ett antal rådskonstellationer behandlade även strategin i sitt arbete under det svenska ordförandeskapet. Rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (EPSCO) antog slutsatser om alkohol och hälsa. De innehåller bland annat en uppmaning till medlemsländerna och kommissionen att ta hänsyn till slutsatserna vid genomförandet av strategin. antog också slutsatser för att stärka havsmiljöarbetet i EU och särskilt när det gäller hur genomförandet av EU:s politik och EU:s strategi för kan förbättra havsmiljön i . strategi för lyftes fram som ett exempel på fördjupat samarbete för att mer effektivt nå framgång med genomförandet av EU:s strategidirektiv och EU:s havspolitik, liksom för att stärka Skr. 2009/10:159 tvärsektoriellt samarbete. På förslag av ordförandeskapet togs för upp i Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). Enligt beslut uppmanade EFK-ordföranden i ett brev till EIB-chefen att fortsätta sitt stöd för för på ett pragmatiskt, tydligt och långvarigt sätt och i samarbete med andra internationella finansieringsinstitut, så kallade IFI:s. Dessutom ombads EIB att informera rådet för ekonomiska och finansiella frågor om sitt bidrag till strategin. 2 Fyra utmaningar för regionen Strategin är indelad i fyra stora utmaningar för regionen. Utmaningarna har identifierats genom en bred konsultation med berörda intressenter i , rådet och . De är i sin tur indelade i ett antal prioriterade områden där medlemskapet i EU bedöms kunna skapa ett mervärde genom ett gemensamt agerande. Indelningen i dessa totalt 15 prioritetsområden (se avsnitt 4.3) ska ses som ett praktiskt sätt att sortera och organisera arbetet med konkreta åtgärder för att möta utmaningarna. 2.1En miljömässigt hållbar region Att verka för en hållbar miljö är en prioriterad utmaning i strategin. Miljöproblemen i är uppenbara och så allmänt förekommande att bland annat fiske, turism och friluftsaktiviteter påverkas negativt. Flera ekosystemtjänster är hårt ansträngda, vilket också påverkar regionens ekonomiska utveckling på lång sikt. Detta understryker behovet av samordnade insatser av medlemsländerna i . Ett fördjupat samarbete mellan EU:s medlemsstater är nödvändigt för att åtgärda förekomsten av dioxiner och andra farliga ämnen samt orsakerna till att det finns ett överskott av näringsämnen vilket leder till övergödning och algblomning i . Viktigt är också att åtgärder utförs för att uppnå, och bibehålla, en ekologisk status med hög biologisk mångfald och en hållbar produktion av nödvändiga varor och tjänster. Detta uppnås bland annat genom minskade utsläpp och ett hållbart fiske. En viktig miljöfråga är också hur klimatförändringen påverkar . 2.2En region i tillväxt Den största ekonomiska utmaningen är att verka för en utjämning av skillnaderna mellan EU-länderna i och borttagande av kvarvarande handels- och investeringshinder. Större såväl som gemensamma satsningar på forskning, innovation, kulturella och kreativa näringar, företagande och samarbete mellan myndigheter och olika aktörer i medlemsstaterna i regionen behöver genomföras, i syfte att tillvarata regionens tillväxtpotential samt att bidra till en bättre fungerande och konkurrenskraftig inre marknad. En viktig utgångspunkt för att skapa en region i tillväxt är även satsningar på miljöteknik och insatser för att skapa ett hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske. BNP per capita på regional nivå i 2.3Tillgänglig och attraktiv region Ett ökat samarbete i planeringen av infrastruktur och energinätverk ska bidra till att förbättra tillgänglighet och bidra till ett energisystem som inte längre präglas av den politiska och historiska delningen av regionen. attraktivitet kan förbättras genom exempelvis satsningar på turism, utbildning och hälsa. Det finns stora skillnader i hälsotillståndet hos befolkningen i regionen. Strategin syftar här till att begränsa spridningen av hiv/aids och tuberkulos, bekämpa ojämlikhet i Skr. 2009/10:159 hälsa genom förbättring av primärvården, förebygga livsstilsrelaterade icke smittsamma sjukdomar och säkerställa goda sociala miljöer samt arbetsmiljöer. 2.4En trygg och säker region Åtgärder på området säkerhet och trygghet har specifikt regionala förutsättningar att ta hänsyn till. Strategin fokuserar bland annat på att ska bli en ledande region för sjösäkerhet och sjöfartsskydd då samtliga kuststater har ett intresse av att minska riskerna för föroreningar, inklusive farliga ämnen och spridning av främmande organismer. Mer effektiv och mer integrerad övervakning, särskilt i havsområden som utpekas i EU:s havspolitik, skulle märkbart förbättra sjösäkerheten. Detta görs till exempel genom att förbättra samordningen av systemen för sjöfart och övervakning av sjötrafik. Vidare ska strategin stärka kapaciteten att bekämpa olyckor till havs. Brottsligheten i regionen påverkas av det geografiska läget, olikartade ekonomiska och sociala förhållanden, prisskillnader på punktskatte- pliktiga varor i kombination med den öppenhet och lättillgänglighet som utmärker förbindelserna inom EU. Med långa yttre gränser har regionen ett behov av samstämda, gränsöverskridande åtgärder för att eliminera illegal handel med människor, droger och vapen. Omfattningen och skadeverkningen av gränsöverskridande brottslighet ska minskas genom att förbättra samverkan mellan tullmyndigheter, gränsskyddsmyndigheter och polismyndigheter. I handlingsplanen lyfts även ett antal frågor fram som är av övergripande betydelse för genomförandet av strategin. En av dessa är att strategin ska verka som en plattform för att bättre sammankoppla regionens behov med lämpliga tillgängliga resurser genom samordning av berörda politikområden och finansieringskällor. Andra sektorsövergripande frågor som lyfts fram är behovet av att samarbeta i genomförandet av och insatser för förbättrad havsmiljöforskning och havsplanering. Att göra till pilotprojekt enligt det strategidirektivet är också en övergripande åtgärd. Genom för kan stödjande åtgärder kanaliseras i detta arbete. Vid miljörådet uppmanades kommissionen att skyndsamt utse till pilotprojekt för snabbare och strängare åtgärder. 3Makroregionala strategier och som exempel för är det första exemplet på en strategi för en grupp av medlemsstater med territoriellt varierande förut- sättningar, med utmaningar och insatser som tjänar på att hanteras i ett gemensamt makroregionalt sammanhang. När strategin antogs öppnades en möjlighet för ett nytt gränsöverskridande arbetssätt inom EU. Samarbeten över ett större område bestående av en grupp medlemsstater introducerades i form av EU:s transnationella strukturfondsprogram (Interreg IIC 19971999) och utgjorde ett sådant program. Syftet var att bidra till en balanserad utveckling av EU-ländernas territorium i samband med den ökade integrationen av EU, genom att stödja en gemensam regional ut- vecklingsplanering mellan länder och regioner, för till exempel transport och energisystem samt i formen av gemensam planering av kustzoner och andra känsliga områden. kan sägas utgöra en av de mest självklara makro- regionerna i EU. Detta har också visat sig borga för ett intresse att arbeta med en makroregional strategi på nationell nivå. bildar mittpunkten och utgör ett tydligt exempel på en gränsöverskridande fråga som måste hanteras gemensamt för att man ska uppnå bästa möjliga resultat, t.ex. inom miljö- och transportområdet. kan därför komma att utgöra ett lärorikt exempel för andra då samarbets- modeller för transnationellt samarbete återfinns inom ett stort antal områden. Generella principer för makroregioner kan vara svåra att slå fast. En principiell utgångspunkt bör kunna beskrivas som ett gränsöverskridande territorium som delar ett antal förutsättningar och utmaningar som kan hanteras bättre i ett samarbete mellan de berörda staterna, regionerna och andra aktörer. När strategin antogs som ett nytt arbetssätt i EU låg också ett antal utgångspunkter eller principer till grund för antagandet, vilka kan antas vara vägledande också för framtida makroregionala strategier i EU. Där angavs att strategin är EU-intern men välkomnar samarbete med berörda länder utanför EU, att ett integrerat arbetssätt används, att den bygger på frivillighet och på ett aktivt samarbete och samråd med regionala aktörer samt att den är finansiellt neutral och bygger på ett mer samordnat nyttjande av befintliga resurser. Dessutom underströks vikten av att utgå från varje makroregions unika särdrag och utmaningar. Samverkan mellan det gränsregionala och det En makroregional strategi erbjuder ett politiskt ramverk som kan öka den regionala integrationen i EU:s olika delar. Detta utgör i sin tur ett bidrag till integrationen av EU som helhet, dels genom att man faktiskt uppnår en bättre integration i en del av unionen, dels genom att den genererar goda exempel och arbetssätt för integration som kan inspirera andra delar av unionen och därmed öka hastigheten i EU:s integration. Denna process är uttalat funktionell i sin ansats, det vill säga att gemensamma utmaningar och territoriella tillgångar bildar utgångspunkt för gemensamt prioriterade åtgärder. På samma sätt kan integrationen av en makroregion ske genom bättre integration av delar av densamma, det vill säga i mindre regionala sammanhang såsom funktionellt sammanhängande gränsregioner som är fragmenterade. En bättre integration av gränsregionerna inom en makroregion kan utgöra ett effektivt bidrag till en större integration av hela makroregionen. De gränshinder av olika art som försvårar gränsregionernas integration blir därmed en av nyckelfrågorna för fortsatt integration av makroregionen och av EU som helhet.