prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: De övergripande målen som föreslås för utbildning i svenska för invandrare överensstämmer i stor utsträck- ning med de mål för vuxenutbildningen som antog första gången och som helt eller delvis återfinns i flera styrdokument. beslutade med anledning av propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) om mål och strategier för vuxnas lärande. Genom att målen förs in i skollagen som en följd av denna proposition är ovan nämnda riksdagsskrivelse slutbe- handlad. Vuxna invandrare ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Dessa övergripande mål innefattar ett indi- vidmål, ett demokratimål och ett tillväxtpolitiskt mål. Den sammansatta målbilden är av stor betydelse för utbildning i svenska för invandrare, inte minst ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Ur ett tillväxtpolitiskt perspektiv är det även viktigt att beakta arbetsmarknadens behov även om utgångspunkten enligt de övergripande målen ska vara den enskildes behov. Detta gäller t.ex. utbildningens förläggning och rum, val av metoder och hjälpmedel samt innehåll. I övrigt kvarstår de syften som Prop. 2009/10:165 gäller avseende svenskundervisning för invandrare. har påpekat att det saknas skrivningar om stöd till personer med funktionsnedsättning. Regeringen anser dock att bl.a. bestämmelserna i 22 kap. 22 § i förslaget till ny skollag (som mot- svarar 16 § andra stycket förordningen [1994:895] om svenskundervis- ning för invandrare) tillgodoser vad remissinstansen efterfrågar. I dessa bestämmelser anges att det finns möjlighet att bortse från enstaka betygskriterier eller från enstaka delar av betygskriterier om det finns särskilda skäl. Med sådana särskilda skäl avses t.ex. funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden. Vidare finns en bestämmelser i 10 § nämnda förordning vari anges att elever som har svårigheter med utbildningen ska ges särskilt stöd. I 11 § samma förord- ning anges dessutom att nödvändiga anpassningar av kursplanen får göras för döva eller hörselskadade elever. Mot bl.a. denna bakgrund finner regeringen att de sypunkter som framkommit i remissbehand- lingen inte bör föranleda någon förändring. I förslaget till övergripande mål anges att utbildningen syftar till att stärka vuxna invandrares ställning i arbets- och samhällsliv. Statskon- torets senaste utvärdering av svenskundervisning för invandrare (2009:2) visar att yrkesinriktad utbildning är vanligt, men att det i mindre eller mellanstora kommuner, där elevunderlaget är litet, är svårt att genomföra sådan utbildning. Regeringen ser positivt på yrkesinriktad undervisning i svenska för invandrare eftersom det kan påskynda språkinlärningen. Därför är det bra om kommuner med litet elevunderlag kan samverka med närliggande kommuner för att genomföra yrkesinriktad undervis- ning i svenska för invandrare och därmed bättre kunna ta till vara del- tagarnas tidigare yrkeserfarenhet. har påpekat vikten av arbetsplatsanknytning i ut- bildning i svenska för invandrare. Enligt 22 kap. 7 § i förslaget till ny skollag (som motsvarar 13 kap. 4 b § skollag) ska huvud- männen i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjlighet att öva det svenska språket i arbetslivet och att sfi kan kombi- neras med andra aktiviteter, såsom validering, arbetslivsorientering eller praktik. Enligt regeringens mening är det viktigt att denna möjlighet finns och att kommunerna strävar efter att individanpassa utbildningarna så att individens tidigare kvalifikationer och framtida önskemål tas till vara. Om det senare i arbetslivet finns ett behov av att läsa mer svenska finns även möjlighet att återuppta studier i utbildning i svenska för in- vandrare eller att t.ex. att läsa och delta i kurserna svenska som andra- språk inom vuxenutbildning eller studier i svenska inom studieförbund eller på högskola. Regeringens förslag: Utbildning i svenska för invandrare ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till sådan utbildning har inträtt och ska kunna påbörjas om det inte finns särskilda skäl. Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmälts sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: menar att för en liten kommun, utan möjligheter att samverka med andra kommuner, innebär tremåna- dersregeln orimligt höga kostnader jämfört med de kommuner som kan sluta samverkansavtal. Skälen för regeringens förslag: Enligt skollag är kommu- nerna skyldiga att se till att svenskundervisning för invandrare finns att tillgå för den enskilde från det att han eller hon fick rätt till sådan utbildning. Rätten till utbildning uppstår i princip från den dag personen folkbokförs i kommunen, om övriga villkor är uppfyllda. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen också kunna påbörjas från det att rätten till utbildning inträder. Vad som kan utgöra särskilda skäl har behandlats i propositionen Svenskundervisning för invandrare (prop. 1993/94:126 s. 21). Särskilda skäl kan t.ex. föreligga om det till en kommun väntas anlända invandrare som lämpligen kan ingå i samma undervisningsgrupp eller om invandraren efter det att uppehållstillstånd har beviljats och folkbokföring skett, bor kvar i förläggning i avvaktan på att flytta till en annan kommun. I propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60) föreslås att en bestämmelse införs i skollagen om att varje kommun aktivt ska verka för att en nyanländ kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen. Bestämmelsen föreslås träda i kraft . Lagrådet har påtalat det samordningsbehov som uppkommer på grund av att förslagen i prop. 2009/10:60 avses träda i kraft , medan förslaget till ny skollag avses träda i kraft och bestämmelserna i den upphävda skollag fortsätta tillämpas under en övergångstid, i fråga om svenskundervisning för invandrare till utgången av . Enligt regeringens mening är en lämplig lösning att en bestämmelse med samma innehåll som förslaget i prop. 2009/10:60 tas in i lagen om införande av den nya skollagen, och som ska gälla som bestämmelserna skollag om svenskundervisning för invandrare ska fortsätta att tillämpas. En sådan bestämmelse tas också in i den nya skollagen, genom en ändring som träder i kraft och tillämpas på utbildning . En bearbetning av () statistik som Ut- bildningsdepartementet genomfört visar att medianväntetiden från folk- bokföringsdatum till utbildningsstart är för alla som har påbörjat utbildning i svenskundervisning för invandare sedan läsåret 2002/03. av nybörjarna har påbörjat utbildningen inom Prop. 2009/10:165 . Det finns inga uppgifter om orsaken till väntetiden. Enligt skollag och enligt regeringens förslag i denna proposition har kommunerna ett ansvar för att söka upp och motivera invandrare att delta i utbildning i svenska för invandrare. Det är viktigt att kommunerna uppfyller dels sin skyldighet att tillhandahålla utbildning i svenska för invandrare , dels sin skyldighet att söka upp och motivera invandrare att delta i utbildningen. Ur ett integrationsperspektiv är det angeläget att inte skjuta upp en av de viktigaste integrationsåtgärderna. Eventuella problem med för små undervisningsgrupper bör som huvudregel kunna lösas genom t.ex. samarbete med andra kommuner. Endast i undantagsfall ska det vara möjligt för kommunen att vänta med att tillhandahålla utbildning i svenska för invandrare för enstaka individer. Som anges i avsnitt 28.5 har regeringen i propositionen Svenskundervisning för invandrare i folk- högskola (prop. 2009/10:68) föreslagit ändringar i 13 kap. skollag som ska göra det möjligt för den som har rätt att delta i en kommuns svenskundervisning för invandrare att i stället delta i en folk- högskolas utbildning som motsvarar sfi. Regeringens förslag: Samma regler om disciplinära åtgärder som gäller för övrig vuxenutbildning inom skolväsendet ska i den nya skollagen gälla även för utbildning i svenska för invandrare. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun menar att det är bra att samma disciplinära åtgärder ska gälla inom utbildning i svenska för invandrare som i övrig vuxenutbildning. Övriga remissinstanser har inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning och förordningen (1992:736) om vuxenut- bildning för utvecklingsstörda finns bestämmelser om avstängning m.m. från utbildningarna. Motsvarande regler saknas i skolformen svensk- undervisning för invandrare. Regeringen bedömer att det saknas sakliga skäl till att undanta elever i denna skolform från bestämmelserna om disciplinära åtgärder. kan en studerande delta parallellt i t.ex. grundläggande vuxenutbildning och svenskundervisning för invandrare. Huvudmannen kan i sådana fall stänga av eleven från den ena skol- formen men inte från den andra. För att få en överensstämmelse mellan skolformerna och för att öka tydligheten i systemet både för eleven och för huvudmannen föreslår regeringen att samma regler ska gälla för alla de tre vuxenutbildningsformer som ingår i skolväsendet. I avsnitt 9 Trygghet och studiero finns en närmare redogörelse om de materiella reglerna i förslagen om disciplinära åtgärder. Bestämmelser om individuella studieplaner, betyg, intyg, prövning och validering Individuella studieplaner är inte obligatoriska inom svenskunder- visning för invandrare. Det saknas enligt regeringens mening sakliga skäl för detta. Undersökningar visar att för att kunna bedriva en effektiv svenskundervisning för invandrare är det viktigt att tidigt ta ett samlat grepp om individens kunskaper, förutsättningar och målsättning med sina studier i svenska. Vad som avses med en individuell studieplan och vad som bör ingå däri m.m. framgår av avsnitt 24.7 Individuella studieplaner inom vuxenutbildning. I avsnittet 7.4.2 föreslås att allmänna bestämmelser om betyg ska regle- ras i lag i stället för i förordning. Regeringen föreslår även att vissa be- stämmelser om betyg och intyg, som finns i förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare utan materiella för- ändringar ska föras över till den nya skollagen. har beslutat om en ny betygsskala som ska användas när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet (prop. En ny betygsskala 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Regeringens förslag till bestämmelser om betyg är utformade i överensstämmelse med riks- dagens beslut. Beslutet innebär en betygsskala med betygsstegen A, B, C, D, E och F. Inom vuxenutbildning finns bestämmelser som inne- bär att den studerande som så önskar kan välja att få sina kunskaper dokumenterade genom intyg, även om det är möjligt att få betyg på kursen. Regeringen föreslår att det även inom utbildning i svenska för invandrare ska vara möjligt att, utöver vad som gäller , få sina kun- skaper dokumenterade i ett intyg om den person som slutfört en kurs vill ha sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. Det är nämligen inte alltid givet att en vuxen behöver ett betyg som dokumen- tation. För en vuxen kan det vara mer relevant att kunna visa vilka kunskaper han eller hon har. Detta bör särskilt vara betydelsefullt då det handlar om kunskaper i svenska språket. Ett utförligare resonemang om betyg och intyg finns i avsnitt 24.14. Regeringen anser att vissa regler om prövning inom utbildning i svenska för invandrare på samma sätt som för andra skolformer bör föras upp från förordning till lag. Regeringen föreslår vidare att det ska vara möjligt att få sina kunskaper och sin kompetens validerade även inom ramen för utbildning i svenska för invandrare. Det är väsentligt att vuxna ges möjlighet att få sina kunskaper och sin kompetens validerade för att synliggöra och tillvarata dessa oavsett var, när och hur de förvärvats. Detta gäller även kunskaper Prop. 2009/10:165 i svenska språket. Motiven till att införa vissa bestämmelser om validering och prövning i den nya skollagen finns i avsnitten 24.15 och 24.16. 27 Entreprenad och samverkan Regeringens förslag: Dagens bestämmelser om entreprenad ska för- tydligas och sammanföras till ett kapitel i den nya skollagen. Dess- utom införs en rätt för en enskild huvudman för gymnasieskola att lägga ut viss utbildning på entreprenad. Med entreprenad ska avses att kommuner, landsting och enskilda huvudmän med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med en en- skild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbild- ning eller annan verksamhet enligt skollagen. De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt skollagen ska, med de undantag som anges i kapitlet om entreprenad och samverkan gälla även vid entreprenad. Det bemyndigande som finns i lagen (1993:802) om entrepre- nadförhållanden inom skolan (entreprenadlagen) ska överföras till den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag såvitt avser kommuner och landsting som huvudmän för entreprenad. Remissinstanserna: Förslaget stöds av och Special- pedagogiska skolmyndigheten, som dock betonar att även myndigheten i egenskap av huvudman för specialskolan ska omfattas av bestämmel- serna om entreprenad. instämmer i detta samt anser att även enskilda huvudmän ska ges samma möjlighet till entreprenadverk- samhet. Utredarens förslag i SOU 2008:122: Överensstämmer med regeringens förslag avseende entreprenad för enskilda huvudmän. Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten remissinstanser som kommenterat förslaget är positiva, däribland , , , ett antal kommuner inklusive stor- stadskommunerna, Kommuner och Landsting, Skolledarför- bundet samt . Statskontoret, och anser att en kvalitetsbedömning av entreprenören bör ske inför anlitandet, inte i efterhand via tillsyn såsom utredaren menar. Skälen för regeringens förslag Entreprenadverksamhet regleras på flera ställen i skollagen och i lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan (entreprenad- Bestämmelserna avser delvis olika förhållanden. som finns mellan utbildningsformerna i olika avseenden påverkar även förutsättningarna för entreprenadverksamheten i skolan och på andra områden. Det är en brist att det saknas en enhetlig definition av be- greppet entreprenad i nuvarande skolförfattningar. En definition kan underlätta särskiljandet av entreprenad inom skolförfattningarnas område från annan respektive enskild verksamhet samt ge begreppet entreprenad stadga i skollagstiftningen, så att de tolkningssvårigheter som tidigare förelegat kan undvikas . I förslaget till ny skollag föreslår regeringen att dagens bestämmelser om entreprenad förtydligas och sammanförs till ett kapitel i den nya skollagen. Enligt dagens regler kan inte en fristående skola på samma sätt som en kommun eller landsting anlita någon annan för att, för den fristående skolans räkning, svara för undervisning av visst slag och om- fattning. Utredningen om villkoren för fristående skolor föreslog i sitt slutbetänkande Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122) att huvudmän för fristående gymnasieskolor ska ha rätt att lägga ut viss undervisning på entreprenad. Regeringen ställer sig bakom utredningens förslag i dessa delar. har genom riksdagsskrivelsen 2003/04:197 för regeringen tillkännagett sin mening avseende utbildning på entreprenad i grundskola och gymnasieskola. Förslag lämnas om entreprenad i fristående gymnasieskolor. Regeringen är dock av uppfattningen att det inte finns skäl att ytterligare utöka möjligheterna till entreprenad i de obligatoriska skolformerna. Med entreprenad avses i detta sammanhang att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap uppdrar åt en enskild fysisk eller juridisk person att för kommunens, eller den enskilde huvudmannens räkning utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen. Kommunen, eller den enskilda huvudmannen ansvarar i egenskap av huvudman för verksamhetens innehåll men låter någon annan sköta själva utförandet. Bibehållet huvudmannaskap innebär att även om en entreprenör ges i uppdrag av en kommun att utföra uppgifter inom utbildning som kommunen är huvudman för, så är det fortfarande fråga om en verksamhet i förhållande till barn, elever och vårdnadshavare. Huvudmannen beslutar om verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet samt ansvarar för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Den myndighetsutövning som får överlämnas vid entreprenad är främst lärares betygssättning, men det kan också röra sig om annan myndighetsutövning. Att enskilda huvudmän bör göra en kvalitetsbedömning av en entre- prenör innan denne anlitas, i stället för i samband med tillsyn av verk- samheten, har bl.a. Statskontoret anfört. Lagen om entreprenadförhållan- den i skolan tar inte ställning till vem som får anlitas för att utföra under- visningen på entreprenad. Entreprenören svarar för huvudmannens räk- ning för den undervisning som uppdraget omfattar. Det ankommer på huvudmannen att försäkra sig om att undervisningen håller erforderlig kvalitet och genomförs i enlighet med de nationella styrdokumenten för skolformen. Verksamheten är därutöver föremål för den tillsyn som bedrivs av . När det gäller kommunala huvudmän och landsting gäller enligt Prop. 2009/10:165 kommunallagen (1991:900) att kommunen eller ansvarar för kontroll och uppföljning av att entreprenören verkligen fullföljer sina åtaganden enligt avtalsvillkoren. Den ansvariga nämnden ska se till att verksamheten bedrivs i enlighet med de nationella mål samt de övriga mål och riktlinjer som gäller för verksamheten. Nämnden ska också se till att verksamheten bedrivs på ett i övrigt tillfredsställande sätt och att avtalet utformas så att medborgarna tillförsäkras insyn i hur entreprenören utför uppgiften. Entreprenad ska inte sammanblandas med bidragsfinansierad enskild verksamhet. En sådan verksamhet föreligger när t.ex. en kommun ger bidrag till en enskild som bedriver egen verksamhet utan något uppdrag direkt från kommunen, exempelvis en fristående förskola. Kommunen är då inte huvudman och har inget direkt ansvar för verksamheten gentemot brukarna. En kommun eller ett landsting får enligt nuvarande bestämmelser inte sluta entreprenadavtal med en annan kommun, ett annat landsting eller statligt organ i annat fall än i fråga om utförande av kommunens uppgifter inom förskolan, fritidshemmet eller vuxenutbildningen. De enda begränsningar som finns avser överlämnandet av myndighets- utövning. Definitionen innebär att avtal mellan två offentliga huvudmän inte utgör entreprenad i lagens mening. Inte heller omfattas samverkan mellan en enskild huvudman och en kommun som innebär att kommunen utför uppgifter inom den enskilde huvudmannens verksamhet. Bestämmelser om tystnadsplikt för personal i enskild verksamhet som bedrivs med stöd av skollagen, t.ex. entreprenadverksamhet, införs i 29 kapitlet Övriga bestämmelser i den nya skollagen. Därmed behövs inga särskilda bestämmelser om tystnadsplikt i kapitlet om entreprenad och samverkan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om entreprenad och samverkan. 27.2Uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen Regeringens förslag: I den nya skollagen ska en bestämmelse in- föras som innebär att huvudmän inom grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola får överlämna uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen på entreprenad. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: stödjer förslaget och betonar att även skolbiblioteken ska kunna bli föremål för entreprenad. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 16 § kommunallagen (1991:900) får en kommun efter beslut av fullmäktige lämna över vården av en angelägenhet, för vilken särskild ordning inte före- skrivits, till en enskild. Bestämmelsen innebär att en kommun inte endast med stöd av kommunallagen kan lämna över sådana uppgifter på entre- prenad för vilka det föreskrivits att en nämnd ska ansvara för uppgiften. den nya skollagen finns sådana särskilda bestämmelser om att en nämnd Prop. 2009/10:165 ska fullgöra kommunens uppgifter enligt lagen. Med stöd av bestämmelserna i entreprenadlagen kan därför bl.a. viss undervisning i gymnasieskolan lämnas ut på entreprenad. Dagens möjlighet som finns för regeringen att medge dispens avser likaså avtal om att bedriva undervisning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Såväl skolskjuts som skolmåltider är verksamheter som ligger inom det kommunala nämndansvaret. Regeringen anser mot den bakgrunden att det bör införas ett uttryckligt lagstöd för att avtala om entreprenad avseende verksamhet enligt skollagen som inte utgör undervisning, t.ex. skolskjuts, skolmåltider och elevhälsa. I den nya skollagen kommer även elevhälsan att regleras och ligga inom det kommunala nämndansvaret. Det finns möjligheter för en kommun att lägga uppgifter inom skolhälsovården på , se 1 kap. 5 § grundskoleförordningen (1994:1194), 1 kap. 5 § särskoleförord- ningen (1995:206), 1 kap. 14 § gymnasieförordningen (1992:394) och 1 kap. 12 § gymnasiesärskoleförordningen (1994:741). Regeringens förslag om det nya verksamhetsområdet elevhälsa redovisas närmare i avsnitt 6.7. Regeringen föreslår att det ska finnas möjlighet för kommuner att avtala om att lägga ut elevhälsan på entreprenad. Regeringens förslag: Den nuvarande möjligheten att inom gymna- sieskolan överlämna uppgifter som avser undervisning i karaktärs- ämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil på entreprenad till en enskild som finns i entreprenadlagen ska behållas och föras över till den nya skollagen. Detta ska även gälla för fristående Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag såvitt avser kommuner och landsting som huvudmän. Remissinstanserna: avvisar alla former av undervisning på entreprenad. ser positivt på att möjlig- heten att lägga ut undervisning på entreprenad blir starkt begränsad. menar däremot att fristående gymnasieskolor bör få möjlighet att lägga ut undervisning i ytterligare ämnen på entre- Utredarens förslag i SOU 2008:122 avseende entreprenad för en- skilda huvudmän: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser föreslår en utvidgning av möjligheterna att lägga ut viss undervisning på entreprenad i förhållande hänvisar till sitt tidigare svar på regerings- uppdraget att föreslå hur distansundervisning kan möjliggöras (U2008/4734/G), där verket föreslår att kommuner genom att lägga ut distansundervisning på entreprenad kan tillhandahålla undervisning i t.ex. språk och karaktärsämnen. Teknikföretagen och föreslår att fler ämnen än yrkesinriktade eller estetiska ämnen ska kunna komma i fråga och/eller att fler skolformer än gymnasieskolan ska kunna omfattas av möjligheten till entreprenad. Även kommun och i har lämnat förslag med denna innebörd. Skälen för regeringens förslag: I nu gällande skollag regleras två former av huvudmannaskap för gymnasial utbildning av ungdomar. Det är dels den kommunala gymnasieskolan som kommunen är skyldig att anordna, dels fristående gymnasieskolor. Dessutom får landstingen under vissa förutsättningar anordna motsvarande utbildning.