prop · GY031d15 · 2010-10-12 00:00:00 — Antalet studerande som har fått sin studiehjälp indragen på grund av otillåten frånvaro har ökat och uppgick till 13 300 personer. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp. Motsvarande siffra var . Det var fler pojkar än flickor som fick indragen studiehjälp. av dem som fick sin studiehjälp indragen fick den indragen . hjälp för studier i . Detta är en ökning med . Den totala utgiften för studiehjälpen uppgick till , vilket är i nivå med året innan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) fick 501 studerande , vilket är en minskning med 11 personer jämfört med året innan. Av de studerande som fick Rg- bidrag var ungefär hälften flickor och hälften pojkar. Den totala utgiften för Rg-bidraget inklusive tilläggsbidrag var nästan . Nivån var i stort sett oförändrad jämfört . 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå. fick cirka 24 200 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, varav kvinnor och män. Jämfört har antalet studerande med studiemedel på grundskolenivå ökat med . Cirka 13 600 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån under med föregående år. Andelen studerande som fick den högre bidragsnivån minskade med jämfört med och uppgick till . av stödtagarna hade studielån , vilket är en ökning jämfört med året innan. De flesta vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå, , återfanns inom den kommunala vuxenutbildningen. Resterande studerade på folkhögskola. Inom den kommunala vuxenutbildningen på grundskolenivå hade av de studerande studiemedel under /09, vilket är en marginell ökning jämfört med föregående läsår. uppgick antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå till cirka 104 700, vilket motsvarar en ökning jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Denna ökning på gymnasial nivå är den största och bröt de senaste årens 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Drygt 28 500 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en ökning med cirka 4 000 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån har dock minskat jämfört med , från av stödtagarna. fick studielån, vilket är en marginell ökning jämfört med . Diagram 3.5 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 20072009 Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste cirka 70 000 inom vuxenutbildning. Totalt sett inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå hade av de studerande studiemedel under /09, vilket är en ökning jämfört med föregående läsår. Studerande som läser en yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) kan få studiemedel med den högre bidragsnivån, antingen enligt de ordinarie bestämmelserna för sådant studiemedel eller enligt bestämmelserna om en tillfällig satsning på yrkesvux för arbetslösa. CSN prövar först den studerandes rätt till högre bidrag enligt ordinarie bestämmelser och i andra hand enligt de 1 600 personer studiemedel bidragsnivån med stöd av de tillfälliga bestämmelserna. Hur många personer som fick studiemedel med den högre bidragsnivån för yrkesvux enligt de ordinarie bestämmelserna går dock inte att utläsa. var det närmare 27 600 utländska medborgare som fick studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå, vilket är en ökning jämfört med . Den totala utgiften för studiebidrag till vuxna studerande på grundskole- och gymnasial nivå uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (TUFF- ersättning) fick 177 föräldrar TUFF-ersättning. Detta är en ökning jämfört innan. Totalt utbetalades , vilket är en marginell ökning jämfört med . 3.5.3Studerande på eftergymnasial nivå i Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp ges även möjlighet att låna studielitteratur. studerade knappt 321 000 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel. Av dessa var kvinnor och män. Antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå ökade kraftigt med närmare 22 000 personer jämfört med . Diagram 3.6 Antal studerande på eftergymnasial nivå med De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom mindre skolformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Diagram 3.7 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, uppdelat på skolform, 20072009 Högskola/univ. 1) Inkluderar yrkeshögskoleutbildning . Antalet studiemedelstagare i på eftergymnasial nivå har relativt väl följt utvecklingen av antalet studerande vid universitet och högskolor. Antalet studiemedelstagare fördubblades nästan och nådde sin högsta nivå 2004. Antalet studiemedelstagare på högskolenivå ökade med . Antalet studerande ökade även inom övriga skolformer på eftergymnasial nivå. Exempelvis har antalet studerande med studiemedel inom kvalificerad yrkesutbildning och utbildningar som ingår i mer än dubblerats . Andelen studerande på eftergymnasial nivå som var uppgick till . Antalet yngre studerande ökade särskilt mycket 2009, vilket bl.a. beror på lågkonjunkturen och att stora ungdomskullar lämnade gymnasieskolan. Personer som studerar på eftergymnasial nivå kan som regel endast få studiemedel med den generella bidragsnivån. Fram till kan dock studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas till studerande vid eftergymnasiala utbildningar som leder fram till specialpedagogexamen, specialpedagogisk påbyggnadsexamen eller en motsvarande äldre examen. Drygt 500 studerande fick det högre bidraget för sådana studier. Den totala utgiften för det högre studiebidraget till studerande på eftergymnasial nivå uppgick till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 var det totalt cirka 8 000 utländska medborgare som uppbar studiemedel för studier på eftergymnasial nivå, vilket är en ökning med jämfört med . Den totala utgiften för studiebidrag till studerande på eftergymnasial nivå uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med tidigare år.3 Av studiemedelstagare på eftergymnasial nivå hade studielån, varav cirka 146 000 kvinnor och 100 000 män. Av dem valde att ta lån för färre veckor än antalet veckor som studierna pågick. Diagram 3.8 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studielån, 20072009 Antalet studerande med tilläggslån har varit relativt under en rad år. fick drygt 18 500 personer tilläggslån för studier på eftergymnasial nivå i , vilket är en ökning med 600 personer jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Utbetalt belopp var . 3 Beloppet inkluderar statlig ålderspensionsavgift och tilläggsbidrag för studerande med barn. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.9 Antal studerande på eftergymnasial nivå med tilläggslån, 20072009 Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i minskade 2009 . hade cirka 5 700 personer merkostnadslån för studier på eftergymnasial nivå i . Av dessa var kvinnor och män. Utbetalt belopp var . Diagram 3.10 Antal studerande på eftergymnasial nivå med merkostnadslån, 20072009 Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få låna studielitteratur genom Talboks- och . fick cirka 1 900 personer låna studielitteratur på detta sätt, varav kvinnor och män. Antalet personer som fick låna studielitteratur minskade med jämfört med föregående år. Den genomsnittliga kostnaden per studerande under 2009 var , en ökning med . Den totala utgiften för produktion av studielitteratur till vissa högskolestuderande uppgick till . Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Till unga studerande kan i vissa fall studiehjälp lämnas. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiala studier utomlands, vilket cirka 950 unga studerande fick . Antalet har minskat något . Av dessa fick 247 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. var det 260 utländska medborgare som uppbar studiehjälp för studier utomlands.4 Den totala utgiften för studiehjälp för studier utomlands uppgick till 2009, vilket är något högre än föregående år. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utomlands är dock mycket begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. fick cirka 490 personer studiemedel för gymnasiala studier utomlands. Antalet utlandsstuderande i eftergymnasial utbildning uppgick till drygt 30 000 studerande under 19982002. Därefter minskade antalet och noteringen 2008 på 27 600 studerande var den lägsta . Den nedåtgående trenden bröts då cirka 29 400 personer, varav kvinnor 4 Siffran över antalet utländska medborgare som fick studiehjälp för studier utomlands är inte jämförbar med motsvarande siffra i budgetpropositionen . Detta på grund av ändrad utsökningsmetod. och män, fick studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade således utomlands . Diagram 3.11 Antal studerande på gymnasial och eftergymnasial nivå utomlands med studiemedel, 20072009 Av det totala antalet studerande utomlands med studiemedel läste på eftergymnasial nivå och på gymnasial nivå. Av de studerande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen s.k. free mover-studenter5 den största andelen med . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och gruppen som läste en icke akademisk språkkurs utgjorde . Antalet free moverstudenter, studerande inom ramen för utbytesprogram och språkstuderande har ökat . Free mover-studenterna är dock den grupp som har ökat mest. Vidare har antalet studerande som läste icke-akademiska språkstudier ökat sedan studiestödsreformen . De språkstuderande är dock fortfarande bara hälften så många som 2002. En särskild grupp som har ökat stadigt är antalet läkarstuderande utomlands. Antalet har nästan fyrdubblats då antalet läkarstuderande utomlands var cirka 760 personer. uppgick antalet till cirka 2 900 personer. av de utlandsstuderande på högskolenivå studerade inom . av dessa studerande läste i ett nordiskt land, inom övriga 5 Studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något avtal mellan lärosäten. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 EU-länder och i ett annat europeiskt land. Ingen större förändring har skett av den geografiska spridningen . Diagram 3.12 Studerande utomlands med studiemedel, fördelade efter världsdel, 2009 Under en rad år har antalet svenska studerande med studiemedel ökat i , och . Antalet har framför allt minskat i . Det är fortfarande endast ett litet antal som väljer att studera i och . De länder som tar emot flest svenska studerande är , , , och . har antalet svenska studerande ökat i . I och har antalet varit relativt och i och har antalet minskat. En geografisk skillnad kan noteras när det gäller utbytesstudier. Av de som studerade i studerade på ett utbytesprogram, vilket kan jämföras med att endast en fjärdedel av det totala antalet utlandsstuderande läste på ett utbytesprogram. Förhållandet är det omvända när det gäller studier i och där är andelen utbytesstuderande lägre än genomsnittet. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på högskolenivå var under och under . Könsfördelningen bland utlandsstuderande är i princip samma som vid eftergymnasiala studier i , dvs. klart fler kvinnor än män. var det totalt cirka 460 utländska medborgare som fick studiemedel för studier utomlands, vilket är en ökning med jämfört . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . I genomsnitt lånar en utlandsstuderande totalt under sin totala studietid, vilket är mer än en studerande i i genomsnitt lånar. Av de som har studerat utomlands har en studie- Utlandsstuderande är den grupp som oftast tar merkostnadslån. Merkostnadslån till utlandsstuderande kan lämnas för resor, försäkring och undervisningsavgifter. Cirka 12 000 studerande fick lån till undervisningsavgifter medan lån till resor och lån till försäkring lämnades till vardera 6 000 studerande. Utbetalt belopp för merkostnadslån till utlands- Utgiften för studiebidrag vid studier utomlands var , vilket är en ökning jämfört med . Som regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) finns det ett behov av att se över systemet med studiemedel för studier utomlands. fattade regeringen beslut om att tillsätta en särskild utredare för att se över detta område, se avsnitt 3.5.9. För att underlätta för personer med barn att studera kan tilläggsbidrag lämnas. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn. fick cirka 80 000 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är en ökning med 4 000 personer jämfört med . Diagram 3.13 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2007 2009 Utbetalt belopp uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Av det totala antalet kvinnor som hade studiemedel fick tilläggsbidrag, medan motsvarande andel för männen var . Andelen studerande med studiemedel på grundskole- och gymnasial nivå som fick tilläggsbidrag var , medan andelen på eftergymnasial nivå var . Av dem som studerade med det högre bidraget fick tilläggsbidrag. Motsvarande andel för dem som studerade med det generella bidraget var . Skillnaderna i andelen med tilläggsbidrag kan främst förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika grupperna och att äldre studerande oftare har barn. Antalet studerande som tog studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, sjönk . Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2008. bröts dock trenden med minskande lånebenägenhet bland studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå samt utlandsstuderande. I dessa tre studerandegrupper ökade lånebenägenheten något jämfört med . minskade lånebenägenheten för studerande på eftergymnasial nivå i i förhållande till föregående år. Lånebenägenheten varierade inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna var de som mest sällan valde att ta studielån. För ungdomar i åldrarna uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldrarna , där tog lån. Att andelen yngre studerande upp till har ökat är en viktig förklaring till att lånebenägenheten har minskat. Diagram 3.14 Studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper, procent, 2009 Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå var . Motsvarande andel för de som läser på gymnasial nivå var . Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån och merkostnadslån ökade något . Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå i minskade med en procentenhet jämfört med föregående år. Andelen av de studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även tog merkostnadslån var , vilket är en liten minskning jämfört . Även andelen studerande med tilläggslån var något lägre än föregående år. I genomsnitt tog av de studerande tilläggslån . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.15 Studerandes lånebenägenhet i olika utbildningsnivåer, procent, 2009 Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än studerande inom andra utbildningsformer. var andelen utlandsstuderande som hade studielån . Bland de utlandsstuderande ökade lånebenägenheten något, inte minst vad gäller andelen studerande som tog merkostnadslån. hade av de utlandsstuderande merkostnadslån, vilket är en ökning jämfört med föregående år. I genomsnitt lånade en utlandsstuderande totalt , vilket kan jämföras med att en studerande på eftergymnasial nivå i i genomsnitt lånade . Bland studerande på grundskolenivå var lånebenägenheten lägre för kvinnor än för män. Inom övriga nivåer fanns ingen sådan skillnad. 3.5.7 Låntagare och den totala studieskulden Det totala antalet låntagare i de tre 1,4 miljoner vid utgången av 178 000 personer hade lån i båda de två senaste återbetalningssystemen och cirka 4 000 personer hade lån i alla tre återbetalningssystemen. Antalet låntagare fortsatte att öka . 14 000 personer. Jämfört med 2008 betalades det in cirka mer till CSN, totalt inklusive räntor och avgifter. Av dessa var extra inbetalningar, dvs. sådana inbetalningar som låntagarna har betalat utöver återbetalningsplan. Denna typ av inbetalningar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 ökade jämfört med . Trenden att inbetalningarna överstiger nyutlåningen fortsätter eftersom nyutlåningen var . Att inbetalningarna överstiger utbetalningarna kan ge sken av att lånesystemet är i balans, men så är inte fallet med anledning av att anvisar ett anslag för räntor på CSN:s lån hos . Belastningen på detta anslag var . Den totala studieskulden ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. Av den totala utestående fordran6 på 2009 bedömer CSN att , eller , utgörs av osäkra fordringar. Diagram 3.16 Osäkra fordringar fördelat på lånetyp och återkrav, miljarder kronor, 20072009 Lånetypen studielån, dvs. lån som tagits , står med för den största osäkerheten. Risken för framtida avskrivningar är störst inom detta lånesystem. De beräknade osäkra fordringarna har minskat med . Beräkningen av osäkerheten i CSN:s lånefordringar görs utifrån tre värderingsprinciper: reservation utifrån de personer som missköter sina betalningar, reservation utifrån de trygghetsregler som finns vid återbetalning och reservation utifrån framtida förluster på grund av dödsfall. Den minskning av den osäkra fordran 6 Den totala utestående fordran består av den totala studieskulden och den totala återkravsfordran. som skett beror till största delen på en teknisk förändring av de beräkningsmodeller som CSN använder. De osäkra fordringar som beror på personer som missköter sina betalningar uppgick till , vilket är en ökning med . De osäkra fordringar som kan härledas till de trygghetsregler som finns uppgick till , vilket är en minskning med . De osäkra fordringar som avser beräknade framtida dödsfall uppgick till , vilket är en minskning med . Minskningen kan främst härledas till lånetypen annuitetslån där den nya beräkningsmodellen har slagit igenom mest. Antalet personer som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2009 till 18 200. Detta är en minskning med 2 050 personer jämfört med vid ingången av 2009. I syfte att effektivisera återbetalningen av studielån har med anledning av regeringens förslag i propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet beslutat att CSN fr.o.m. ska få möjlighet att säga upp studielån till omedelbar betalning om låntagare trots påminnelser och krav inte har betalat årsbeloppet eller avgifterna (prop. 2009/10:141, bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). Regeringen har dessutom tillsatt en särskild utredare som har i uppdrag att bl.a. föreslå förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering, se avsnitt 3.5.9. En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. Trenden från som har inneburit att färre personer får beslut om nedsättning har brutits. fick nästan 207 000 personer beslut om nedsättning, vilket var 4 000 fler än . Värdet av nedsättningarna är . Återbetalare med krav hos hade cirka 94 000 personer krav på återbetalning av studiestöd som överförts till , en ökning med 3 000 personer jämfört med . Antalet personer med krav hos fortsätter att öka bland de återbetalningsskyldiga med annuitetslån. Däremot kan skönjas en minskning av antalet återbetalningsskyldiga med krav för lånetyperna studiemedel och studielån. Den ackumulerade fordran hos uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som hade en skuld hos har legat på ungefär samma nivå och uppgick till , vilket motsvarar cirka 93 600 personer. Cirka 60 000 återbetalare var bosatta utomlands, vilket är 2 000 låntagare jämfört fordran för de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2009 till . Av detta belopp avsåg , eller , osäkra fordringar. Av det årsbelopp som debiterades de återbetalare som var bosatta utomlands betalades in. Motsvarande andel för bosatta i var . CSN har fortsatt att prioritera kravhanteringen utomlands. Inkassoverksamheten har resulterat i att 9 800 ärenden har skickats till Intrum , vilket är en ökning jämfört med . Av dessa ärenden har återbetalare i 2 600 ärenden betalat 1 200 ärenden. kronor inbetalats , vilket är en ökning med eller jämfört med . Arbetet med att vidta rättsliga åtgärder i , och har fortsatt och även utvidgats till fler länder. Dessa rättsliga åtgärder har resulterat i att har betalats in till CSN. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 CSN har i samarbete med Intrum påbörjat delgivning i bl.a. , , och . På grund av lagstiftningen i och saknar myndigheten möjligheter till delgivning i dessa två länder. I dessa länder undersöker CSN om andra åtgärder kan användas. Ett syfte med delgivningen är att åstadkomma preskriptionsavbrott och därigenom förhindra att skulder preskriberas. I har det genomförts 180 delgivningar, varav resulterade i lyckade delgivningar. I har det genomförts 120 delgivningar med lyckat resultat i av fallen. Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre vilket redovisas som små belopp i diagram 3.17. Diagram 3.17 Avskrivningsärendens fördelning på skäl, har 68 000 låntagare fått sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 3 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet har dock ökat från 2008 till 2009. CSN:s verksamhet finansieras dels med ett förvaltningsanslag, dels med inbetalda administra- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kostnaderna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Av intäkterna som totalt uppgick till bestod av anslag () och av intäkterna av avgifter (). Resterande intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. Inbetalda avgifter bestod främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. har inflödet av ansökningar ökat relativt kraftigt främst vad avser studiemedel. Denna typ av ansökningar har ökat jämfört med . Inom studiemedelsverksamheten fattades 1 052 000 beslut, vilket är en ökning med 134 000 beslut jämfört med . Den ökade ärendevolymen kan förklaras med de satsningar på fler utbildningsplatser som regeringen har initierat , det ökade antalet sökande på grund av den ekonomiska krisen och de stora ungdomskullarna som har lämnat gymnasieskolan. Handläggningstiderna vad gäller studiemedel har försämrats något jämfört . Detta kan förklaras av den ökade ärendevolymen, men också av CSN:s prioritering av kvalitetshöjande åtgärder. Tabell 3.5 CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 2007 2009 1 Källa: CSN. 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats (kompletteringstid ingår). har antalet kunder som vill komma i kontakt med CSN per telefon ökat kraftigt. Det ökade trycket på telefon har lett till att myndigheten inte har lyckats behålla den höga servicenivån . Den ökning som skett beror främst på att det totala antalet studerande har ökat. Tabell 3.6 Nyckeltal för CSN:s service och information, 20072009 Tusental och procent, avrundat