prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Den faktiska utvecklingen är svagare än vad som redovisas ekonomiska vårproposition till följd av att höjningen av grundavdraget i vår- propositionen redovisades som en skatte- reduktion. Tabell 7.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: VÅP10 avser ekonomiska vårproposition. Källa: Egna beräkningar. sänktes uttaget av statlig skatt genom att den nedre skiktgränsen i den statliga skatte- skalan höjdes med utöver den automatiska uppräkning som sker genom kopp- lingen till konsumentpriserna. Detta bidrog till att minska antalet personer som betalar statlig skatt. Även konjunkturnedgången har bidragit till minskningen. beräknas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt öka med cirka 89 000 personer (se diagram 7.6). Intäkterna från statlig inkomstskatt väntas öka . Diagram 7.6 Antal personer som betalar statlig inkomsskatt Källor: och egna beräkningar. Under direkt skatt på arbete redovisas skattere- duktionerna. De beräknas sammanlagt uppgå till 20102014 (se tabell 7.6). De största skattereduktionerna är reduktionen för allmän pensionsavgift och jobb- skatteavdraget. Skattereduktionen för hus- arbeten (ROT- och RUT-tjänster) beräknas uppgå till 2010 där RUT- tjänsterna svarar för . beräknas avdragen för ROT- arbeten minska något, vilket bidrar till att de sammanlagda avdragen för husarbeten faller till- baka. -96 -101 -105 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. Indirekta skatter på arbete ökar i takt med att arbetsmarknaden förbättras Även för intäkterna från de indirekta skatterna på arbete är det utvecklingen på arbetsmarkna- den som är av störst betydelse. Det försämrade arbetsmarknadsläget , sänkningen av socialavgifterna och den utvidgade nedsättningen av avgifterna för unga (se tabell 7.7) innebar sammantaget att intäk- terna från de indirekta skatterna på arbete föll . Till följd av att läget på arbetsmarknaden väntas förbättras och framåt, ökar intäkterna under pro- gnosperioden. Indirekta skatter på arbete väntas totalt uppgå till 2010. Tabell 7.7 Nedsättningar av arbetsgivar- och egenavgifter 1Den generella nedsättningen avser nedsättningen av egenavgifterna för enskilda näringsidkare. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Skatt på kapital består i huvudsak av skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. beräk- nas skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna, där skatt på företags- vinster svarar för drygt hälften. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variation över åren. Det är också för dessa skatter prognososäkerheten är som störst. Krisen har medfört att kapitalvinsterna fallit kraftigt Den kraftiga nedgången på börsen i kombination med den finansiella oron medförde att de taxerade kapitalvinsterna föll kraftigt . Vinsterna uppgick till , vilket kan jämföras med 2007 som är det år då kapitalvinsterna var som högst. I diagram 7.7 visas aktieprisindex och fastighetsprisindex tillsammans med utfall och prognos för de taxerade kapitalvinsterna. Diagram 7.7 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighets- prisindex Miljarder kronor Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , Affärsvärlden och egna beräkningar. Enligt preliminära taxeringsutfall beräknas de taxerade kapitalvinsterna ha uppgått till 2009. Taxeringen av kapitalvinsterna är en del av taxeringen av hushållens inkomster och är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalvinster ännu inte är fastställda och att skatteintäkterna är en pro- gnos. På grund av svårigheterna med att göra prognoser för kapitalvinster antas det att vinsterna återgår till en genomsnittlig historisk nivå på av BNP. Hushållen betalar också skatt på nettot av sina kapitalinkomster, t.ex. ränteinkomster och utdelningar, och ränteutgifter. Ränteutveck- lingen gör att hushållens avdrag för utgiftsräntor ökar mer än hushållens intäktsräntor. Från och med mitten av 2011 ska ett nytt UCITS-direktiv57 vara införlivat i svensk rätt. Det innebär bl.a. att befintliga Sverigeregi- strerade investeringsfonder får möjlighet att flytta ut ur landet genom gränsöverskridande fusioner. För att undvika skattebortfall och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten i förhållande till sparande direkt i aktier har en utredning föreslagit att beskattningen av svenska investeringsfonder ska ersättas med ett ökat skatteuttag på delägarnivå (dnr Fi2010/688). Avsikten är att presentera ett förslag avseende en ny sparform, benämnd investeringssparkonto, Detta förslag kommer även att innefatta vissa justeringar av beskattningen av kapitalförsäkringar. Målsättningen är att för- slagen avseende investeringsfonder, investerings- sparkonto och kapitalförsäkringar sammantaget ska vara offentligfinansiellt neutrala (se vidare avsnitt 6). Intäkterna från bolagsskatten återhämtar sig 2009 och ökar ytterligare 2010 Som en följd av konjunkturnedgången och den finansiella oron föll intäkterna från skatt på före- tagsvinster kraftigt . Intäkterna uppgick till , vilket är ca , eller , lägre än året innan. Vinsterna i verkstadssektorn har fallit även 2009 till följd en svag efterfrågan och lågt kapacitets- utnyttjande. Eftersom verkstadssektorn är starkt exportberoende fick den svaga internationella investeringskonjunkturen särskilt stort genom- slag. bedöms flera andra branscher ha återhämtat sig och ökat sina vinster. Sammantaget väntas skatteintäkterna ha ökat 2009 och de beräknas uppgå till . ökar företagens intäkter ytter- ligare, vilket leder till högre vinster. är företagens kostnader nu bättre anpassade till den rådande efterfrågan i ekonomin. påverkades företagens resultat av kostnader för varsel och uppsägningar, något som inte gäller i samma omfattning 2010. Intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms 2010 uppgå till . Skatteintäkterna ökar ytterligare och framåt. bedöms intäkterna uppgå till (se diagram 7.8). 57 Undertakings for in , och rådets direktiv /65/EG (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32-96, Celex 32009L0065). Diagram 7.8 Skatt på företagsvinster 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Stigande statslåneränta ger högre intäkter från avkastningsskatten Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, minskar till följd av att statslåneräntan fallit . Intäkterna beräknas uppgå till 2010, vilket är ca lägre än 2009 (se tabell 7.4). beräknas intäkterna minska ytterligare till . Intäkterna från avkastningsskatten styrs i stor utsträckning av statslåneräntans utveckling, även om de också påverkas av hur priset på aktier och andra värdepapper utvecklas. Om statslåneräntan ökar ökar intäkterna från avkastningsskatten året därpå med ca . En stigande statslåneränta medför att intäkterna från avkastningsskatten ökar, för att 2014 uppgå till . Höjd skatt på vattenkraftverk ger högre intäkter från fastighetsskatt Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift beräknas uppgå till 2009 (se tabell 7.8). Det är högre än 2008, varav höjda taxeringsvärden ökade intäkterna med ca . beräknas intäkterna från fastighets- skatt och fastighetsavgift vara i stort sett oförändrade. Fastighetsskatteintäkterna ökar 2011 i huvudsak till följd av att fastighets- skatten på vattenkraftverk höjs från 2,2 till Sammanlagt uppgår intäkterna till ca 2011 (se tabell 7.8). Tabell 7.8 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. 7.1.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar tillsam- mans inkomsthuvudgruppen skatt på konsum- tion och insatsvaror. beräknas skatt på konsumtion och insatsvaror utgöra av de totala skatteintäkterna, där mervärdesskatten och punktskatterna svarar för . Prognosen för skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas i tabell 7.9. Tabell 7.9 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatten kommer i huvudsak från hushållens konsumtion. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansätt- ningen i konsumtionen. Utöver hushållens kon- sumtion består skattebasen för mervärdesskatten också av offentlig konsumtion samt av invester- ingar och förbrukning i både näringsliv och offentlig sektor. Punktskatterna skiljer sig från mervärdes- skatten i det avseendet att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på mark- nadspris. Till undantagen hör beskattningen av cigaretter, som till viss del beror på detaljhan- delspriset, samt energi- och koldioxidskatterna som skrivs upp med förändringen i konsument- prisindex. införs dessutom en indexerings av punktskatten på samtliga tobaksprodukter (se avsnitt 6.7.2). En relativt svag utveckling av konsumtionen inom den privata sektorn samt ett fall i bostads- investeringarna medförde att intäk- terna från mervärdesskatt närmast stagnerade och uppgick till (se tabell 7.9). har den privata konsumtionen tagit fart, framförallt vad gäller bilar och sällan- köpsvaror, och intäkterna förväntas stiga till . Därefter stiger intäkterna i takt med hushållens konsumtion och förväntas uppgå till 2014. svarade den privata sektorn för av mervärdesskatteintäkterna, medan den kommunala och statliga sektorn svarade för av intäkterna. Intäkterna från de kommunala och statliga andelarna är relativt stabila över tiden medan andelen från den privata sektorn är mer konjunkturberoende. Intäkterna från den privata sektorn består i sin tur till två tredjedelar av hushållens konsumtion, medan den resterande delen utgörs av invest- eringar, framför allt bostadsinvesteringar, och förbrukning i näringslivet. I diagram 7.9 visas utvecklingen av hushållens konsumtion i löpande priser, konsumtionsut- vecklingen för bilar och sällanköpsvaror samt av de underliggande intäkterna från mervärdes- skatten, dvs. utvecklingen där effekten av skatte- och redovisningsändringar är exkluderad. förväntas de underliggande intäkterna från mervärdesskatten stiga . Den relativt starka uppgången förklaras av den starka utvecklingen av hushållens konsumtion, främst av bilar och sällanköpsvaror. Diagram 7.9 Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt 19962014 Källor: , och egna beräkningar. Hushållens konsumtion har ökat kraftigt , främst beroende på hushållens positiva framtidsbedömningar. bedöms konsumtionen öka i god takt. Utveck- lingen av den disponibla inkomsten väntas bli god och hushållen förväntas dra ned på sitt höga sparande i takt med att situationen på arbets- marknaden förbättras (se avsnitt 5.2 för en mer utförlig beskrivning av hushållens konsumtions- utveckling). Diagram 7.10 Mervärdesskatteintäkterna från hushållens konsumtion uppdelat på olika varugrupper Källor: och egna beräkningar. I diagram 7.10 visas mervärdesskatteintäkterna från hushållens konsumtion indelat i varu- grupper. Konsumtionen av bilar och sällanköps- varor är den största posten för denna del av mer- värdesskatteintäkterna och uppgår till av dessa intäkter. En bidragande faktor är att skattesatsen på bilar och sällanköps- varor, med några få undantag, är den högsta och uppgår till . För dagligvaror och tjänster är skattesatserna mer differentierade, exempelvis är livsmedel belagda med en mervärdesskatt på medan restaurang och catering är belagda med en mervärdesskatt om . Den svaga utvecklingen i ekonomin påverkade intäkterna från punktskatterna i mindre grad än övriga skatter. Av tabell 7.9 framgår att utfallet uppgick till , vilket är högre än 2008. beräknas intäkterna från punktskatterna öka , varav intäkterna från energi- och Återhämtningen i ekonomin ger högre intäkter från skatt på energi Konjunkturåterhämtningen bedöms leda till en ökad användning av diesel och el, vilket i sin tur leder till högre skatteintäkter från energi- och koldioxidskatt. Det ovanligt kalla vädret har även bidragit till högre skatteintäkter från el och oljeprodukter. Intäkterna från energi- och koldi- oxidsskatt på bensin har minskat jämfört med . Intäk- terna från oljeprodukter, som främst härrör från användningen av diesel, har däremot ökat mer än vad intäkterna från bensin har minskat. Energi- och koldioxidskatten beräknas 2010 uppgå till , vilket är högre än året innan. När konjunkturen för- bättras ytterligare fortsätter intäkterna från energi- och koldioxidskatten att öka. I denna proposition informerar regeringen om en förändring i dispensförfarandet för bio- bränsle. Skattebefrielsen från energi- och koldi- oxidskatt avses ges för låginblandning upp till och med 6,5 volymprocent etanol i bensin och upp till och med 5 volymprocent FAME i dieselolja . För- ändringen beräknas leda till ca lägre intäkter (se avsnitt 6.7.2). Dess- utom påverkas intäkterna negativt av att diesel framställd av råtallolja och andra restprodukter bedöms öka . Enligt nuvarande skattestrategi gäller fullständig skatte- befrielse från energi- och koldioxidskatt för biodrivmedel. Åren 20122014 beräknas skatteintäkterna från energi- och koldioxidskatten öka relativt starkt för att 2014 uppgå till . Svag ökning av intäkter från skatt på alkohol och tobak ökade skatteintäkterna från såväl skatt på tobak som alkohol med . Intäkterna från skatt på alkohol och tobak beror både på den inhemska försäljningen och den privata införseln. SoRADs58 stickprovs- undersökningar visar på en låg resandeinförsel av alkohol och tobak . Enligt SoRADs undersökningar minskade resandeinförseln av alkohol och av tobak . En låg resandeinförsel är en viktig förklaring till de relativt höga skatteintäk- terna. beräknas intäkterna från skatt på alkohol uppgå till , vilket är mer än 2009. Det är framför allt intäkterna från alkoholskatt på vin som ökar. beräknas intäkterna från skatt på alkohol öka . År 20122014 bedöms intäkterna från skatt på alkohol öka svagt (se tabell 7.4). beräknas skatt på tobak uppgå till , vilket är högre än året innan. År 20112014 beräknas skatt på tobak öka . I denna pro- position aviseras en indexering av övriga tobaks- slag (se avsnitt 6.7.2), samt en omläggning av skattestrukturen för cigaretter. Ökade intäkter från varuimporten Efter en kraftig nedgång av varuimporten 2009, bedöms varuimporten öka med . Detta leder till högre intäkter från tullmedel och därmed högre intäkter från skatt på import. beräknas intäkterna från skatt på import till , varav tullmedel (se tabell 7.4). Det är högre än utfallet . beräknas intäkterna från skatt på varuimport bli , vilket är högre än året innan. Åren 20122014 antas intäkterna från tullmedel följa utvecklingen för varu- 58 Källa: (SoRAD), . importen, vilket innebär att intäkterna ökar . Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. I tabell 7.10 redovisas skattekvoten . -0,1 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Störst inverkan på förändringen av skattekvoten har regelförändringar i skattesystemet, men även andra faktorer har betydelse. väntas skattekvoten minska , vilket till stor del förklaras av det fjärde steget i jobbskatteavdraget. I tabell 7.10 visas även skattekvoten exklusive skatt på transfereringar från den offentliga sektorn. En övergång från beskattade till obeskattade transfereringar, där bland annat pensioner, sjuk- och föräldrapen- ning och ersättningar vid arbetslöshet skulle vara skattefria, skulle minska skattekvoten med mellan . De offentliga finanserna skulle däremot inte påverkas. I diagram 7.11 visas utvecklingen av skatte- kvoten . Diagram 7.11 Skattekvot 19802014 Källor: och egna beräkningar. I statsbudgeten tillämpas periodiserad redovis- ning av skatterna. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Statens skattein- täkter, som t.ex. framgår i tabell 7.4, är således periodiserade. Statsbudgetens inkomster ska enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten redo- visas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Därför finns även kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skatteinkomsterna består av betalningar som kan avse skatter för flera olika inkomstår. Skillnaden mellan statens skattein- täkter och skatteinkomster utgörs av periodi- seringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under statsbudgetens övriga inkomster framgår i tabell 7.4. beräknas dessa inkomster uppgå till sammanlagt -0,, vilket är lägre än prognosen . Minskningen mellan åren förklaras främst av att inkomster av statens verk- samhet 2010 beräknas till jämfört med 2009. Pro- gnosen avseende övriga inkomster 2014 uppgår till . Inkomster av statens verksamhet Under inkomsttypen 2000 Inkomster av statens verksamhet redovisas bland annat utdelningar från statligt aktieinnehav, affärsverkens inle- vererade överskott, inlevererade överskott, ränteinkomster och offentligrättsliga avgifter. Prognosen för aktieutdelningar (exklusive och ) uppgår till 2010. I detta ingår även utdelningar av engångskaraktär med utöver de ordinarie utdel- ningarna avseende resultat. Prognosen avseende aktieutdelningarna är och för perioden 20122014 uppgår prognosen till . Den lägre prognosen förklaras framför allt av lägre förväntade utdelningar till följd av lägre vinster . Inkomsterna från arbetslöshetsavgiften beräknas minska med ca till följd av lägre utgifter för arbetslöshetsförsäk- ringen. inlevererade överskott för perioden 20102013 prognostiseras till mellan 5,7 och för att 2014 minska till . Den lägre utdelningen är en effekt av att ovanligt höga justerade resultat utgår ur beräkningsunderlaget för utdelningar. Jämfört med prognosen ekono- miska vårproposition har inkomsterna reviderats ned med 2010 och upp med ca 2011. Dessa föränd- ringar är bl.a. hänförliga till förändrade antagan- den kring tidpunkt för utdelning av försälj- ningsinkomster från . För perioden 20122014 har prognosen reviderats upp med mellan 1 till . Revideringarna förklaras främst av förändrade antaganden kring ränteinkomster och inkomster av statens aktier. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen 3000 Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. För perioden 20112014 antas försälj- ningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till , i likhet med pro- gnosen ekonomiska vårproposition. Under inkomsttypen 4000 Återbetalning av lån redovisas bland annat Återbetalning av studie- medel (avser lån upptagna ) och Åter- betalning av övriga lån. beräknas inkomsterna uppgå till , varav återbetalningar av studiemedel utgör den största delen. beräknas inkoms- terna från studiemedelsavgifter minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Studiemedels- avgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, mins- kar dessa inkomster. Under inkomsttypen 5000 Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna uppgå till , varav är inkomster från statliga pensionsavgifter. ökar inkomsterna och prognosen är . Hela ökningen förklaras i princip av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Jämfört med prognosen ekono- miska vårproposition har inkomsterna reviderats med relativt små belopp med undantag där prognosen justerats upp med ca . Justeringen förklaras huvudsakligen av att medges få lösa in delar av sin pensionsskuld genom att betala en engångs- premie som redovisas mot inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen avser jordbruksstöd, bidrag från Europe- iska regionala utvecklingsfonden samt bidrag från Europeiska socialfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgifts- område 19 Regional tillväxt utgiftsområde 22 Kommunikationer och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna beräknas sammanta- get uppgå till . De progno- stiserade inkomsterna minskar något och beräknas till 2014. Jämfört med prognosen ekono- miska vårproposition har inkomsterna reviderats upp med 2010. Endast smärre revideringar har gjorts för perioden 20112014 jämfört med vårpropositionen. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen 7000 Avräkningar m.m. i anslut- ning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas på statsbudgeten. Mot- svarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på stats- budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU såsom den momsbaserade EU- avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjäm- ningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De till- kommande inkomsterna uppgår till 20112014. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för betald mervärdesskatt. Under avräkningar avräknas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och stabilitetsavgifter. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Inom inkomsttypen 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som ges som krediteringar på skattekonto och som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka Riks- dagens möjligheter att kontrollera statsutgifter- nas utveckling. redovisas endast kredi- teringen för jämställdhetsbonus under denna inkomsttyp. De stora flertalet skattekredite- ringar som har funnits har upphört eller flyttats till statsbudgetens utgiftssida. Jämställd- hetsbonusen beräknas uppgå till 2011. 7.2.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statsbudgeten sker namnbyten av flera inkomsthuvudgrupper, inkomsttitelgrupper och inkomsttitlar. Några inkomsttitlar tas bort och några tillkommer. De flesta förändringarna rör inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och är en konsekvens av Lissabonfördraget, där det anges att Europeiska unionen (EU) efterträder Europeiska gemenskapen (EG). Följande inkomsthuvudgrupper byter namn och heter fortsättningsvis 6200 Bidrag från EU till fiskenäringen 6300 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden 6400 Bidrag från Europeiska socialfonden 6900 Övriga bidrag från EU Följande inkomsttitelgrupper byter namn och heter fortsättningsvis 6110 Bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket 6120 Bidrag från EU till landsbygdsutveckling Följande inkomsttitlar byter namn och heter fortsättningsvis 1489 Avgifter avseende Myndigheten för radio och tv 6119 Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket 6121 Europeiska utvecklings- och garantifonden 6122 Europeiska utvecklings- och garantifonden 6211 Bidrag från Fonden för fiskets utveckling 19951999 6212 Bidrag från Fonden för fiskets utveckling 20002006 6213 Bidrag från Europeiska fiskefonden 20072013 6311 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden 19951999 6312 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden 20002006 6313 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden 20072013