prop · GY031d23 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen anser att prioriterade åtgärder inom programmet är de som bidrar till förbättringar i havsmiljön såsom förbättrade förutsättningar för naturliga fiskbestånd, restaurering och utvecklingsarbete, särskilt avseende förbättrad redskapsselektivitet för att minska bifångster och utkast. Avgörande för främjandet av ett hållbart fiske och en lönsam fiskenäring är också att åtgärder för att minska fiskeflottans överkapacitet prioriteras. EU:s fiskepolitik måste förändras till att bygga på långsiktigt hållbara fiskebestånd. vill se en långsiktig minskning av stöden inom den gemensamma fiskepolitiken. Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism har mer än tvåhundra mil kust, tusentals mil av vattendrag och drygt hundratusen sjöar. Detta skapar stora möjligheter för såväl vattenbruk som fritidsfiske och fisketurism. Regeringen ser en potential för vattenbruket i , särskilt inom musselodling och vissa fiskarter som och regnbåge. Musselodling har också en positiv betydelse för en renare havsmiljö. Regeringen anser vidare att forskning liksom regelförenkling och metodutveckling är angeläget för ett effektivt och miljövänligt vattenbruk. I syfte att stimulera vattenbruksnäringen avsätter regeringen för att stärka framför allt den nationella medfinansieringen till fiskeprogrammet . Sammanlagt med den EU-finansierade delen av fiskeprogrammet möjliggörs därmed en fördubbling av de tillgängliga resurserna under 20112014. Detta blir även ett led i arbetet med en mer riktad handlingsplan för vattenbruket i vilket bl.a. föreslagits i betänkandet Det växande vattenbrukslandet (SOU2009:26). Fritidsfiske är en utbredd och uppskattad friluftsaktivitet i enligt enkätundersökningen som gjorts av och 2009. Regeringen anser att det är angeläget att de ansvariga myndigheterna utifrån en långsiktig plan fortsätter att utveckla fritidsfisket och fisketurismen där efterfrågan på ytterligare fisketillfällen balanseras mot de problem som ett ökat fisketryck i populära vatten för fritidsfiske kan medföra. En fortsatt god och ändamålsenlig fiskeriförvaltning och fiskevård i kustnära områden och i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 inlandet stärker arbetet med att utveckla dessa landsbygdsnäringar och förutsättningarna för en god möjlighet till rekreation för allmänheten. till en förutsebar rovdjursförvaltning. Frågan om kriminalisering av försök och förberedelse till jaktbrott bereds inom . En god jakt- och viltförvaltning möjliggör utökad turism och jaktupplevelser Regeringen anser att personer som är bosatta på landsbygden och som bedriver verksamhet där ska kunna göra det med goda förutsättningar även när rovdjursstammarna ökar. Ökningen av antalet rovdjur inklusive säl medför oönskade konsekvenser främst för rennäring, lantbruk och det småskaliga fisket. För att gagna fortsatt företagande behöver därför skador orsakade av rovdjur och säl förebyggas och kompenseras. En studie av björnens predation på ren har påbörjats i . Studien söker svar på när, var och hur samt i vilken omfattning detta sker och är därmed en utgångspunkt för att kunna förebygga predation från björn på ren. Studien pågår som en förstudie och fortgår i två samebyar . En långsiktig plan för utvecklingen av bestånden av säl och skarv i olika områden bör utarbetas så att såväl bevarandesom nyttjandeintressen kan tillgodoses på ett sätt som främjar en rik biologisk mångfald och bidrar till utvecklingen av en ekonomiskt bärkraftig levande kust- och skärgård. En god förvaltning av jaktbara vilda arter kännetecknas av en acceptabel balans mellan skador och nytta av vilt inom ramen för ett hållbart nyttjande. Strategiska beslut om förvaltning av vilt bör bygga på helhetsbedömningar av det komplexa samspelet mellan rovdjur och bytesdjur samt viltets effekter på näringsverksamhet och biologisk mångfald. Regeringen vill genom att främja en utvecklad förvaltning av viltet öka förutsättningarna för framgångsrika och högklassiga jaktupplevelser till gagn för såväl privatpersoner som turistnäring. Regeringen gör också bedömningen att det är lämpligt att undersöka möjligheten att med stöd av ett integrerat viltövervakningssystem utveckla dagens viltförvaltning. och har därför lämnat förslag till ett sådant system. Den illegala jakten på stora rovdjur är en kriminell verksamhet som bl.a. skapar stort lidande för djuren och försämrar möjligheterna 2.6.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion Regeringens målsättning är att ska vara en aktiv och ledande förebild med ett hållbart jord- och skogsbruk som är miljöanpassat och bygger på tillvaratagande av förnybara resurser. De gröna näringarna ska ge en uthålligt god avkastning genom att naturresurserna kan brukas utan att förbrukas. De gröna näringarna måste bli än mer miljö- och resurseffektiva som beredskapen för att möta klimatförändringar måste förbättras. Svenskt företagande ska hålla en hög miljöprofil i ett internationellt perspektiv, som näringarna ges förutsättningar att vara fortsatt konkurrenskraftiga. Ett modernt och hållbart jord- och skogsbruk samt fiskerinäring värnar den biologiska mångfalden samt minimerar negativ miljöpåverkan för att bidra till att uppsatta miljökvalitetsmål nås. Det är viktigt att nyttjandet av naturresurserna fortsatt är hållbart och bidrar till att miljömål uppnås och att ekosystemets förmåga att leverera olika ekosystemtjänster vidmakthålles och stärks, inte minst i perspektivet av ett förändrat klimat. Utbildning och forskning har stor betydelse för de gröna näringarnas utveckling och bidrar till att utveckla kunskapen om de globala utmaningarna vad gäller klimat och miljö. För att stimulera och utveckla alternativ till kemiska bekämpningsmedel bör, enligt regeringens mening, ett samarbetsforum för biologisk bekämpning av skadeorganismer inrättas. Forumet ska se på både möjligheter och konsekvenser för miljön och produktionen. De gröna näringarnas klimatarbete Regeringen anser att en hög, stabil och hållbar tillväxt i skogen är en grundläggande utgångspunkt i arbetet med att tillvarata skogens möjligheter i klimatarbetet. En hög skoglig tillväxt förbättrar möjligheten att ersätta fossila råvaror med råvara från skogen. också klimatförändringarna genom ökad upplagring av kol i växande skog och mark och i olika skogsprodukter samt genom ökad biobränsleproduktion. Skydd av skogar kan bidra till ökad upplagring av kol i växande skog. Regeringen avser att på olika sätt arbeta för att åstadkomma en klimatomställning inom jordbruket genom minskade utsläpp av växthusgaser samt att skapa goda förutsättningar för produktion av grön energi. Satsningar på kunskapsutbyggnad, utsläppsreducerande åtgärder och förnybar energi kommer att vara allt viktigare framöver. En ökad tillväxt i skogen bidrar också till jobb och tillväxt på landsbygden samt en konkurrenskraftig skogsnäring. Medelstilldelningen för skogsträdförädling har i princip varit . Regeringen föreslår därför en gemensam satsning på förstärkt skogsträdförädling tillsammans med skogsnäringen. Det är en viktig åtgärd för att långsiktigt trygga råvaruförsörjningen i skogs-, pappers- och massaindustrin. Klimatförändringen ställer också nya krav på kombinationer av egenskaper hos jordbruksgrödorna. De nordliga förhållandena innebär speciella utmaningar. Ett samnordiskt initiativ tas nu för utveckling av nya, lämpliga sorter, i samarbete mellan stat och den privata växtförädlingen. Dessutom stärks näringens konkurrenskraft. De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion Mot bakgrund av de globala utmaningar som klimatförändringen utgör krävs, förutom ökade forskningsinsatser, dels en effektivare energianvändning, dels en ökad produktion och användning av biomassa för energiändamål och som bioråvara till industrin. Det är viktigt att en ökad produktion kan uppnås som miljömålen för biologisk mångfald och minskad övergödning nås. Den nya lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen som föreslås i regeringens proposition Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (prop. 2009/10:164) skapar incitament och förutsättningar för de gröna näringarna att tillhandahålla hållbart producerade biobränslen från jord- och skogsbruket. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Potentialen för energieffektivisering i de gröna näringarna är stor. Regeringen verkar för att minska energianvändningen inom de gröna näringarna. Jord- och skogsbruket producerar grön energi, men är i sig en energikrävande sektor. För arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket saknas reella alternativ till fossila bränslen. Med anledning av detta föreslår regeringen en omställningspremie för konvertering från fossila till icke-fossila bränslen i arbetsmaskiner som används inom jord- och skogsbruk. Som ett led i regeringens arbete med att ska bli oberoende av fossila bränslen har ett förslag till biogasstrategi tagits fram (ER 2010:23) som kommer att beredas inom . De gröna näringarna har en viktig roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Det är viktigt att se över vilka åtgärder som kan påskynda omställningen för att minska klimatpåverkan och för att skapa fler jobb på landsbygden. Ett av de övergripande målen för landsbygdsprogrammet 20072013 är att medverka till att bevara och utveckla ett attraktivt natur- och kulturlandskap och att stimulera omställningen till en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan. Detta bidrar även till att öka landsbygdens attraktionskraft som boendemiljö. Landskapet är också en betydelsefull resurs för utveckling av företag som kan bidra till arbete och tillväxt på landsbygden. Det är av mycket stor vikt att kontinuerligt arbeta för att bevara ekosystemtjänster och hållbart nyttja den biologiska mångfalden för att bidra till att uppfylla såväl nationella miljökvalitetsmål som internationella åtaganden. Genom åtgärder i landsbygdsprogrammet ges många landsbygdsföretag möjlighet att utveckla verksamhet inom t.ex. naturvårdsentreprenad och andra miljörelaterade verksamheter. Därigenom görs avgörande insatser för att miljökvalitetsmålen som rör skogs- och odlingslandskapen ska kunna uppnås. läggs en grund för jobb och tillväxt i landsbygdens näringsliv. I programmets strategiska mål ingår att ett aktivt brukande av jordbruksmarken ska främjas i mindre gynnade områden, att produktionen av kollektiva nyttigheter såsom exempelvis ett varierat landskap och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 biologisk mångfald, ska stimuleras och att utvecklingen av brukningsmetoder som minskar jordbrukets negativa miljöpåverkan ska stärkas. Jordbruket står för den största andelen av de samlade svenska utsläppen till havet. En reducering av jordbrukets tillförsel av näringsämnen är därför en framtida nyckelfråga för . En lång rad åtgärder har vidtagits inom jordbrukssektorn men det finns behov av fler åtgärder för att minska utsläppen. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt instrument för att genom riktade åtgärder åstadkomma nödvändiga utsläppsminskningar som förutsättningarna för ett konkurrenskraftigt jordbruk bibehålls. En skogspolitik i takt med tiden De av beslutade skogspolitiska målen (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252) ligger i linje med regeringens vision bruka utan att förbruka. I En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244) slår regeringen och fast att grunderna för skogspolitiken, med jämställda produktions- och miljömål, ska ligga fast och betonar att skogen är en förnybar resurs. Inom ramarna för skogspolitikens jämställda miljö- och produktionsmål anser regeringen att skogens tillväxt bör öka och att det finns en god potential för detta. Den svenska skogspolitiken ger skogsbruket stor frihet och stort ansvar för att nå de skogspolitiska målen. Regeringen anser därför att en väl utvecklad statlig rådgivning, liksom en bra dialog mellan myndigheter och skogsägare är viktig. Regeringen bedömer också att tillsyn, uppföljning och utvärdering samt biotopskydd och naturvårdsavtal är fortsatt viktiga för att nå de skogspolitiska målen. Regeringen bedömer att skyddsformen naturvårdsavtal i många fall kan vara ett bra sätt att bevara skogsmiljöer med höga naturvärden. Den tar till vara markägarnas intresse, kunskap och egna förutsättningar på ett positivt sätt som äganderätten lyfts fram. Regeringen bedömer också att Kometprogrammet har förutsättningar att bidra positivt till såväl skogspolitikens mål som miljökvalitetsmålet Levande skogar. I detta program får markägaren större möjligheter att själv ta initiativ till åtgärder för bevarande av Skydd av skogar behandlas även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det är viktigt att fortsätter sitt analysarbete kring varför andelen godkända föryngringar inte längre ökar och att miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar på fortsatt brist samt att vidtar nödvändiga åtgärder i dialog med näringen. Regeringen kommer att verka för att det förs en god dialog mellan rennäring och skogsbruk och att renbruksplaner kan upprättas för samtliga samebyar. Dessa planer utgör ett bra underlag vid samrådsdiskussioner mellan olika markanvändare. För en konkurrenskraftig skogsnäring med en verksamhet som karaktäriseras av mångfald är det viktigt att kvinnor och män har samma rättigheter och möjligheter att arbeta och driva företag inom skognäringen. pågår ett arbete med ta fram en jämställdhetsstrategi inom skogsbrukssektorn. Arbetet görs tillsammans med näringen. Regeringen kommer framgent att verka för att jämställdhetsstrategin får ett genomslag inom näringen. Insektsövervakning och beredskap för eventuella statliga åtgärder i de stormfällda områdena i är fortsatt viktigt. uppdrag att övervaka och informera markägare om skadeinsektspopulationen kommer därför att förlängas . Skogsägaren har ett stort ansvar för att förhindra spridning av skadeinsekter. Tallvedsnematoden som har kommit in i södra kan bli mycket kostsam att bekämpa om den kommer in och sprids i . skulle den kunna skada det svenska skogsbeståndet. Regeringen ser allvarligt på detta och omfördelar medel till att genomföra kontroller för att förhindra tallvedsnematodens spridning till . Regeringen anser att EU:s insatser på skogsområdet även fortsättningsvis bör vara begränsade och att stöd till skogsproduktion ska motverkas. För åtgärder inom gemenskapspolitiken som berör skog och skogsbruk är det viktigt att konsekvenser för skogsnäringen inkluderas i beslutsunderlag samt att subsidiaritetsprincipen respekteras och tillämpas. Ett resurseffektivt och miljömässigt hållbart fiske Regeringens målsättning är att yrkesfisket, beredningsindustrin, vattenbruket och fritidsfisket ska producera fisk och fiskprodukter som efterfrågas av konsumenterna och bidra till att skapa arbete, välfärd och levande kust- och insjösamhällen. Förutsättningen för att det ska lyckas är att allt fiske bedrivs resurseffektivt och miljömässigt hållbart. Endast för en mindre andel av EU:s gemensamma fiskbestånd kan dock nyttjandet anses vara hållbart och stora delar av yrkesfisket kämpar med dålig lönsamhet. Inriktningen framöver är att fiskekapaciteten ska anpassas till beståndssituationen. Detta innebär bl.a. att fartyg behöver skrotas, fiskeansträngningen minska och näringens eget ansvar tydliggöras. Stöden inom den gemensamma fiskepolitiken behöver långsiktigt minska. Det är viktigt att s.k. utkast av fisk inte ska förekomma och att bifångster av hotade arter och bestånd ska minska så att bestånden kan återhämta sig och förlust av viktig genetisk variation kan undvikas. är aktivt i arbetet med att motverka utkast och har ställt sig positivt till att utkastförbud införs inom EU. För att komma åt problemet är det dock nödvändigt med kompletterande åtgärder som ger effektiva selektiva redskap. ligger långt framme i arbetet avseende selektiva redskap och fortsätter vara drivande i EU:s arbete med att verka för mer skonsamma fiskeredskap, vilket redan resulterat i konkreta förbättrringar avseende trålfisket efter torsk i . De satsningar på utveckling av skonsamma och selektiva redskap, genomförandet av den nationella planen för återhämtning av ålbeståndet och förstärkning av medfinansieringen till fiskeprogrammet som regeringen gjorde kommer att fortsätta även i enlighet med regeringens skrivelse Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213). Dessa konkreta åtgärder ligger helt i linje med den förändring och utveckling av den gemensamma fiskeripolitiken som regeringen arbetar för i samband med reformen av denna som ska vara genomförd till 2013. Som reaktion på grönboken om den gemensamma fiskeripolitiken (KOM (2009)163) har regeringen skickat in en skrivelse till kommissionen som redogör för syn på de viktigaste 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 frågorna i en reform. Regeringen har betonat att en reform av den gemensamma fiskeripolitiken behöver vara genomgripande. I skrivelsen betonar regeringen behovet av långsiktighet i förvaltningen främst genom att långsiktiga planer tas fram för varje bestånd eller grupp av bestånd. Överkapaciteten i den europeiska flottan måste minska. En förändring bör också ske vad gäller beslutsstrukturerna så att Europeiska unionens råd och inte tar beslut om tekniska frågor på detaljnivå utan i stället fastställer målen för fiskeripolitiken och fokuserar på principiella frågor. Arbetet med reformen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer att fortgå fram till slutet av 2012. Därför är det också viktigt att ett kontinuerligt förbättringsarbete sker parallellt. Regeringen anser att en ökad kunskap inom fiskeriförvaltningen är nödvändig, i synnerhet för att ytterligare tillämpa ekosystemansatsen i förvaltningsbesluten. arbetar därför kontinuerligt för en förstärkning och utveckling av (), vars vetenskapliga rådgivning utgör en grund för de politiska besluten. Förutom att nya förvaltningsplaner bör fastställas för fler bestånd, anser regeringen att det är avgörande för politikens trovärdighet att befintliga förvaltningsplaner följs vid beslut om de årliga fiskemöjligheterna. Bestånden av lax och havsvandrande öring är under återuppbyggnad. Vattenkraftsutbyggnad, fysisk miljöförstöring och överutnyttjande har lett till att bestånden har blivit hotade. har laxen börjat återhämta sig, men för havsvandrande öring ser det fortfarande allvarligt ut. Dessa arter är av betydelse för såväl turism som arbetstillfällen, inte minst i norra . Det är viktigt att EU utformar en långsiktig förvaltningsplan för lax i , liksom att arbetet med att underlätta vandring och förbättra uppväxtmöjligheterna för all vandringsfisk inklusive havsöring fortsätter. Regeringen är positiv till ökad regional förvaltning inom EU och aktiv i det fortsatta arbetet med Östersjöstrategin, som kan komma att spela en viktig roll i den framtida fiskeriförvaltningen i regionen. Fiskerikontrollen är en av hörnpelarna i den gemensamma fiskeripolitiken. Regeringen kommer att fokusera på ett effektivt genomförande av denna kontroll. ställer tvingande krav på medlemsländerna avseende ny 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 teknik, ökad kontroll i hela leveranskedjan liksom avancerad bearbetning av data. 2.6.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik är pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU Det är regeringens målsättning att de gröna näringarna utmärks av omtanke och ansvarstagande för miljö och djur och av hög etik. Som en del av detta fortsätter regeringen att arbeta aktivt nationellt, inom EU och internationellt för en god djur- och folkhälsa samt ett gott djurskydd. Utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar kan i vissa fall innebära risker för folkhälsan och även orsaka mycket stora förluster för lantbrukare i drabbade områden. Smittspridning är gränsöverskridande och för att ska kunna upprätthålla goda förhållanden inom landet är vi beroende av att andra regioner i EU och världen gör detsamma. Därför finns det ett europeiskt mervärde i att samarbeta i EU. ska bidra aktivt till den pågående översynen av EU:s djurhälsopolicy, med syftet att förenkla och effektivisera lagstiftningen samt att se till att de ekonomiska resurserna används på bästa sätt. Inom landet verkar regeringen för att bevara det generellt goda djurhälsoläget. har ett mycket gott smittskydd, bl.a. därför att vi aktivt och långsiktigt arbetat med att förebygga och bekämpa smittsamma djursjukdomar. Genom förebyggande åtgärder undviker vi ett scenario som skulle inneburit mycket större kostnader för samhället. Om en sjukdom brutit ut är det viktigt med ett effektivt bekämpande. har kostnaden för bekämpandet av smittsamma husdjurssjukdomar ökat i , bl.a. har sjukdomarna blåtunga, Newcastlesjuka och mjältbrand påvisats och salmonellaförekomsten har ökat. Salmonella kan smitta mellan djur och människa och det är därför mycket angeläget med snabb och effektiv bekämpning. Regeringen fortsätter att arbeta för att hålla tillbaka salmonella och bekämpa andra smittsamma djursjukdomar. En fördjupad analys av dessa frågor görs i den utredning regeringen tillsatt om en bred översyn av lagstiftningen om djursjukdomar och zoonoser, däribland salmonella (dir. 2007:175). Utredarens förslag väntas . Regeringen arbetar aktivt för att värna ett gott djurskydd i . Djurskyddslagstiftningen ses över av en särskild utredare i syfte att modernisera och vidareutveckla den (dir. 2009:57). Utredarens förslag ska redovisas till regeringen . tog länsstyrelserna över ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna. Huvudsyftet med åtgärden var att åstadkomma en kvalitetssäkrad och likvärdig djurskyddskontroll i hela landet. Situationen när det gäller djurskyddskontrollen är i flera av länen mycket ansträngd. Detta beror bl.a. på den stora mängd öppna ärenden länsstyrelserna fick ta över från kommunerna. Regeringen föreslår därför att länsstyrelsernas förvaltningsanslag tillförs 2011 för att säkra den genomförda reformen när ansvaret för djurskyddskontrollen flyttats till länsstyrelserna. För att ytterligare förstärka reformens genomförande tillförs 2011. Medlen ska användas för att stödja länsstyrelsernas arbete. Ansvaret för hur djurskyddskontrollen ska genomföras regleras dels genom bindande EU-regler, dels genom nationella bestämmelser. Regeringen ser stora fördelar med att det har inrättats ett nationellt centrum för djurvälfärd vid SLU i syfte att samla landets kompetens och samordna verksamheten inom djurskyddsområdet. Centrumet ska inta en ledande roll på djurskyddsområdet och bl.a. svara för frågor vad gäller forsknings- och utbildningsverksamhet inom djurskydd. EU-arbetet är viktigt inom djurskyddsområdet. Regeringen har ställt sig positivt till att inrätta ett centrum för djurskydd på EU- nivå, under förutsättning att det finansieras inom befintliga ramar. Om planerna på ett EU- centrum för djurskydd blir verklighet avser regeringen verka för att det förläggs till . har en hög vetenskaplig kompetens inom området. Djurvälfärd har varit en politiskt prioriterad fråga som aktivt drivit i EU. I forskningspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) gjordes även särskilda satsningar på djurskydd och alternativa metoder till djurförsök. Konsumenten har verktyg och förutsättningar att välja De livsmedel som säljs ska vara sunda och säkra. Konsumenterna ska också kunna lita på att de livsmedel som de konsumerar är vad de utges för att vara. Redligheten i livsmedelshanteringen ska därför vara god, exempelvis när det gäller märkning och hantering. Märkningen är ett viktigt redskap för att konsumenten ska kunna välja bra, hälsosam och miljömässigt hållbar mat efter sina önskemål och behov. Inom EU pågår en översyn av det EU- gemensamma regelverket om livsmedelsinformation till konsument. I de förhandlingarna arbetar för enkla, klara och tydliga märkningsregler.