prop · GX03205 · 2010-04-14 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1962:120) om straff i vissa fall för oriktigt ursprungsintyg m.m. ska ha följande lydelse. Den som i ursprungsintyg eller Den som i ursprungsintyg eller annan handling, som åberopas till annan handling, som åberopas till bevis för vinnande av förmåns- bevis för vinnande av förmåns- kommelser som Europeiska gem- enskaperna (EG) har ingått eller unionen (EU) har ingått eller enligt EG:s rättsakter, uppsåtligen enligt EU:s rättsakter, uppsåtligen lämnat oriktig uppgift ägnad att lämnat oriktig uppgift ägnad att leda till förmånsbehandling, döms leda till förmånsbehandling, döms till böter eller fängelse i högst ett till böter eller fängelse i högst ett Till samma straff döms den Till samma straff döms den som i samband med ansökan om som i samband med ansökan om oriktig uppgift ägnad att leda till oriktig uppgift ägnad att leda till förmånsbehandling samt den som förmånsbehandling samt den som tillhandahållit en åberopad hand- tillhandahållit en åberopad hand- ling med vetskap om att den ling med vetskap om att den sådan oriktig uppgift. sådan oriktig uppgift. Är brottet att anse som grovt döms Är brottet att anse som grovt döms till fängelse i högst . till fängelse i högst . Begår någon av grov oaktsamhet gärning som avses i första stycket, döms till böter. Är brott som avses i denna paragraf att anse som ringa, döms ej till ansvar. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 1995:469. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om Härigenom föreskrivs att 1 och 910 §§ lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. ska ha följande lydelse. Bestämmelser om frihet från tull Bestämmelser om frihet från tull i vissa fall finns i rådets förordning i vissa fall finns i rådets förordning (EEG) nr 918/83 av (EG) nr 1186/2009 av den 16 1983 om upprättandet av ett av ett gemenskapssystem för tull- befrielse (kodifierad version)6. vissa vapen och militär utrustning importtullar på vissa vapen och finns i rådets förordning (EG) nr militär utrustning finns i rådets 150/2003 av förordning (EG) nr 150/2003 av om upphävande av importtullar på vissa vapen och militär utrustning. ande av importtullar på vissa vapen och militär utrustning. finns även i handelsöverenskom- stämmelser om tullförmåner finns melser som Europeiska gemen- skaperna (EG) har ingått. som Europeiska unionen (EU) har varor finns i rådets förordning för varor finns i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 (EEG) nr 2913/92 av den 12 om inrättandet av en om inrättandet av en kommissionens förordning (EEG) kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av om nr 2454/93 av om förordning (EEG) nr 2913/92 om förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för inrättandet av en tullkodex för Bestämmelser om skydd mot dumpad eller subventionerad import finns i rådets förordning (EG) nr 384/96 av om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i gemenskapen, och rådets förordning (EG) nr 2026/97 av om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i gemenskapen. 5Senaste lydelse 2003:454. 6EUT L 324, 10.12.2009, s. 23, Celex 32009R1186. Bestämmelser om annan marknadsstörande import än dumpad eller Prop. 2009/10:205 subventionerad import finns i rådets förordning (EG) nr 517/94 av om gemensamma regler för importen av textila produkter från vissa tredje länder som inte täcks av bilaterala avtal, protokoll eller andra arrangemang eller av särskilda gemenskapsregler om import, rådets förordning (EG) nr 518/94 av om gemensamma regler för importen, och rådets förordning (EG) nr 519/94 av om gemensamma regler för import från vissa tredje länder. I denna lag finns kompletterande bestämmelser till de i första, andra och tredje styckena angivna bestämmelserna. tillverkar, importerar, tillverkar, importerar, exporterar eller i övrigt handlar exporterar eller i övrigt handlar med varor är liksom ett ombud, en med varor är liksom ett ombud, en som behövs för att uppfylla upp- som behövs för att uppfylla upp- Detta gäller även i fråga Detta gäller även i fråga om uppgiftsskyldighet enligt EG:s om uppgiftsskyldighet enligt EU:s bestämmelser om annan mark- bestämmelser om annan mark- eller subventionerad import. eller subventionerad import. För kontroll av uppgiftsskyldighet enligt första stycket får, enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, den som är uppgiftsskyldig föreläggas att för granskning tillhandahålla räkenskaper, anteckningar och andra handlingar som rör verksamheten. förs med hjälp av automatisk förs med hjälp av automatisk eller på medium för automatisk eller på medium för automatisk paragraf är även bestämmelserna i paragraf är även bestämmelserna i 6 kap. 2838 §§ tullagen 6 kap. 2838 §§ tullagen (2000:1281) tillämpliga. (2000:1281) tillämpliga. 7 Senaste lydelse 2000:1294. 10 § Regeringen får meddela föreskrifter 1.till utfyllnad av regler om frihet från tull beslutade av EG:s institutioner, och 2.till utfyllnad av regler om tullförmåner i handelsöverens- kommelser som EG har ingått. 1.till utfyllnad av regler om frihet från tull beslutade av EU:s institutioner, och 2.till utfyllnad av regler om tullförmåner i handelsöverens- kommelser som EU har ingått. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1548) om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1994:1548) om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. ska ha följande lydelse. Regeringen, eller den myndighet Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får som regeringen bestämmer, meddela föreskrifter till utfyllnad meddela föreskrifter till utfyllnad av gemenskapsrätten på områden av unionsrätten på områden enligt enligt 1 §. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2003:491) om Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd ska ha följande lydelse. Utländska medborgare som på grund av egen eller närståendes anställning eller etablering som egenföretagare i kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 1. unionsrätten, 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, skall när det gäller rätt till ska när det gäller rätt till jämställas med svenska med- jämställas med svenska med- som anges i föreskrifter av som anges i föreskrifter av som regeringen bestämmer. som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden Härigenom föreslås att 3, 4, 13 och 14 §§ lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden ska ha följande lydelse. Avviker en bestämmelse i en Avviker en bestämmelse i en annan författning från denna lag annan författning från denna lag ska den bestämmelsen ha före- ska den bestämmelsen ha före- träde, om den har sin grund i träde, om den har sin grund i I denna lag avses med behörig myndighet: en statlig eller myndighet eller ett annat organ som har till uppgift att pröva frågor om tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet eller kontrollera sådan verksamhet, etablering: en tjänsteleverantörs faktiska utövande av en ekonomisk verksamhet och genom en stabil infrastruktur varifrån näringsverksamhet för att tillhandahålla tjänster faktiskt bedrivs, etableringsmedlemsstat: det land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) inom vars territorium en tjänsteleverantör är reglerat yrke: yrke som enligt lag eller förordning kräver en bestämd yrkeskvalifikation för att få utövas eller ger den som har en bestämd yrkeskvalifikation rätt att använda en viss yrkestitel, tjänst: prestation som utförs mot ekonomisk ersättning och som inte utgör vara, kapital eller person, tjänsteleverantör: fysisk person som är medborgare i ett land inom EES eller juridisk person som är etablerad i ett land inom EES och vilken i sin näringsverksamhet erbjuder eller tillhandahåller en tjänst, och tjänstemottagare: fysisk person tjänstemottagare: fysisk person som är medborgare i ett land inom som är medborgare i ett land inom EES eller som genom gemen- EES eller som genom unionsrätten skapsrätten har motsvarande rätt- har motsvarande rättigheter eller igheter eller juridisk person som är juridisk person som är etablerad i etablerad i ett land inom EES och ett land inom EES och som som använder eller avser att använder eller avser att använda använda en tjänst. Om det inte är möjligt att Om det inte är möjligt att tillmötesgå en begäran om bistånd tillmötesgå en begäran om bistånd eller om en myndighet i ett annat eller om en myndighet i ett annat land inom EES inte lämnar begärt land inom EES inte lämnar begärt bistånd, ska den behöriga myndig- heten i lämna information om detta till den behöriga myndig- heten i det andra landet och till Europeiska gemenskapernas kom- mission. 14 § En behörig myndighet i ska underrätta behöriga myndig- heter i andra länder inom EES och Europeiska gemenskapernas kom- mission om tjänsteverksamhet som kan medföra allvarlig skada på människors hälsa eller säkerhet eller på miljön. bistånd, ska den behöriga myndig- heten i lämna information om detta till den behöriga myndig- heten i det andra landet och till Europeiska kommissionen. En behörig myndighet i ska underrätta behöriga myndig- heter i andra länder inom EES och Europeiska kommissionen om tjänsteverksamhet som kan med- föra allvarlig skada på människors hälsa eller säkerhet eller på miljön. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Europeiska unionens stats- och regeringschefer antog en handlingsplan om icke-spridning av massförstörelsevapen (handlings- planen från ). Denna handlingsplan kompletterades med mot spridning av massförstörelsevapen som antogs av (mot mass- förstörelsevapen). antog säkerhetsråd resolution . Resolutionen är det första internationella instrumentet som integrerat och övergripande behandlar massförstörelsevapen, bärare av sådana vapen och produkter med koppling till dessa. Med stöd av FN- stadgans artikel VII fastställer resolutionen genom beslut bindande skyldigheter för alla stater i syfte att förhindra och avhålla icke-statliga aktörer från att få tillgång till massförstörelsevapen och material med koppling till sådana vapen. Staterna ska därför bl.a. ska införa kontroller av förmedling och transitering av sådan materiel. Delvis i syfte att uppfylla kraven som ställdes i dessa instrument lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till ändring och omarbetning av rådets förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (KOM[2006] 829 slutlig). Rådet antog rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användnings- områden (omarbetning), se bilaga 1. Inom har utarbetats en departementspromemoria, Exportkontroll m.m. av produkter med dubbla användningsområden (Ds 2009:59). Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. En förteckning över remissinstanser finns i bilaga 4. Remissvaren finns tillgängliga i (UF/2009/80294/). I propositionen har ytterligare sex lagförslag tillkommit, se bilaga 5. Förslagen rör följdändringar av enkel beskaffenhet till dels en ny EU- förordning om tullbefrielse, dels Lissabonfördragets ikraftträdande. En remissbehandling av dessa förslag har därför bedömts som obehövlig. Förslaget om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. som rör ändringar till följd av en ny EU-förordning om tullfrihet har dock beretts under hand med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. ella ändringar har därefter gjorts i lagtexten. Lagförslagen som finns i bilaga 5 är av sådan enkel beskaffenhet att Prop. 2009/10:205 Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. 4 Bakgrund och gällande rätt Kontrollen av export av produkter och teknik med dubbla använd- ningsområden spelar en viktig roll när det gäller att bekämpa spridning av massförstörelsevapen. Exportkontrollen är till för att förhindra att varor och teknik som annars används i fredligt syfte når stater som kan använda dem för spridningsprogram eller organisationer som kan använda dem för terroristverksamhet eller militära syften. De produkter och den teknik som har dubbla användningsområden spänner över en rad olika områden, t.ex. kemiska och biologiska produkter, kärnteknik, optik, laserteknik och material som används inom flygelektronik samt viss programvara. Produkter med dubbla användningsområden omfattas av den gemen- samma handelspolitiken enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som före Lissabonfördragets ikraftträdande motsvarades av artikel 133 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget). Bestämmelser om export och överföring av sådana produkter finns i rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av produkter och teknik med dubbla användningsområden. Denna EU-förordning kompletteras i svensk rätt av lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd (PDA-lagen) samt förordningen (2000:1217) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Den gällande rätten beskrivs mer utförligt i avsnitt 4.6 i detta kapitel. I syfte att underlätta läsningen av denna proposition beskrivs i detta kapitel också bakgrunden till den nuvarande kontrollen av produkter med dubbla användningsområden (avsnitt 4.34.5), bl.a. exportkontroll- regimerna, vad som avses med massförstörelsevapen och vad det finns för relevanta internationella överenskommelser avseende nedrustning och icke-spridning. lade Europeiska gemenskapernas kommission fram ett förslag till ändring och omarbetning av rådets förordning (EG) nr 1334/2000 (KOM[2006] 829 slutlig). Syftet var att stärka och förbättra EU-ordningen för exportkontroll av produkter och teknik med dubbla användningsområden samt att bestämmelserna skulle bli tydligare och att för genomförandet av kontrollerna skulle bli lättare att tillämpa för exportörer inom EU. Enligt kommissionen skulle förslaget Prop. 2009/10:205 också leda till att EU skulle uppfylla kraven enligt (FN) säkerhetsråds resolution samt den handlingsplan som EU:s stats- och regeringschefer godkände i (se avsnitt 4.4.2 och 4.4.4). Efter förhandlingar mellan medlemsstaterna och kommissionen i råds- arbetsgruppen för produkter med dubbla användningsområden (Working Party on Dual Use Goods, WPDU) antog rådet rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (omarbetning). Enligt artikel 28 i den nya EU-förordningen träder den i kraft efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Ett sådant offentliggörande skedde , varför EU- förordningen trädde i kraft . Det bör anmärkas att Lissabonfördraget trädde i kraft . Av övergångsbestämmelserna till Lissabonfördraget följer att rätts- akter som har antagits före ikraftträdandet av fördraget ska bestå så länge de inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av EU- fördragen (protokoll om övergångsbestämmelser, EUT C 306, 17.12.2007, s. 159) Den nya EU-förordningen påverkas alltså inte av Lissabonfördragets ikraftträdande. Det finns inte någon legaldefinition av vad som avses med mass- förstörelsevapen. Vanligen avses med detta begrepp dock kärnvapen samt kemiska och biologiska stridsmedel (se skr. 2008/09:114 s. 27). I modern terminologi anses ibland också radiologiska vapen vara ett stridsmedel som omfattas av begreppet. Med radiologiska vapen avses stridsmedel som utsätter mål för joniserande strålning, dock utan att som kärnvapen utlösa en kärnexplosion. Som samlingsbegrepp för kärnvapen och radiologiska vapen används ibland begreppet nukleära stridsmedel. I arbetet för att hindra spridningen av massförstörelsevapen inkluderas också vissa vapenbärare som är i stånd att bära sådana vapen, såsom ballistiska missiler med lång räckvidd och kryssningsmissiler. 4.3.2Produkter med dubbla användningsområden Med produkter med dubbla användningsområden avses, enligt defini- tionen i rådets förordning (EG) nr 428/2009 (definitionen är oförändrad i jämförelse med den äldre EU-förordningen), produkter, inbegripet programvara och teknik, som kan användas för både civila och militära ändamål samt alla varor som kan användas både för icke-explosiva ändamål och för att på något sätt bidra vid tillverkning av kärnvapen eller Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan Prop. 2009/10:205 användas i samband med utveckling, produktion, hantering, bruk, under- håll, lagring, detektion, identifiering eller spridning av kärnvapen eller andra kärnladdningar är centrifuger, höghastighetskameror, induktions- ugnar, kompositer, maråldrat stål, masspektrometrar, pulsgeneratorer, röntgenblixtar, tryckmätare, tändaggregat och vakuumpumpar (Spridning av massförstörelsevapen, en rapport om arbetet med att förebygga och uppdaga spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, Säkerhetspolisen, 2003, s. 5). Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan användas i samband med utveckling, produktion, hantering, bruk, under- håll, lagring, detektion, identifiering eller spridning av kemiska vapen är blandningskärl, centrifuger, elevatorer, kondensatorer, kopplingar, kylare, prekursorer, pumpar, reaktorer och värmeväxlare (a.a., s. 5). Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan användas i samband med utveckling, produktion, hantering, bruk, underhåll, lagring, detektion, identifiering eller spridning av biologiska vapen är bakteriestammar, centrifuger, fermentorer, filter, kvarnar, pressar, pumpar, spraytorkar, tankar och tillväxtmedia (a.a., s. 5). Exempel på produkter med dubbla användningsområden som kan användas i samband med utveckling, produktion, underhåll eller lagring av missiler som är i stånd att bära massförstörelsevapen är accelero- meter, al-legeringar, aluminiumpulver, gyro, isostatpress, kompositer, maråldrat stål, målsökare, oxidatorer och verktygsmaskiner (a.a., s. 5). Med krigsmateriel avses, enligt 1 § lagen (1992:1300) om krigsmateriel, vapen, ammunition och annan för militärt bruk utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. I bilagan till förord- ningen (1992:1303) om krigsmateriel anges i en förteckning vad som är krigsmateriel. Av förteckningen framgår bl.a. att kärnladdningar samt radiologiska, biologiska och kemiska stridsmedel samt robotar (missiler) och raketer anses vara krigsmateriel (KS 6). 4.4Internationella överenskommelser m.m. rörande nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen har i sin politik på nedrustningsområdet lagt stor vikt vid internationella avtal om begränsning och eliminering av är folkrättsligt bundet av fem internationella överens- kommelser avseende begränsning och eliminering av massförstörelse- vapen enligt följande. fördrag mellan Förenta Stater, De Socialistiska Prop. 2009/10:205 Rådsrepublikernas Union och om förbud mot kärnvapenprov i atmosfären, i yttre rymden och under vatten (i kraft , SÖ 1963:63, prop. 1963:183, UU 8, rskr. fördrag om förhindrande av spridning av kärnvapen (icke- spridningsfördraget, NPT, i kraft , SÖ 1970:12, prop. 1969:164, UU 24, rskr. fördrag om förbud mot placering av kärnvapen och andra massförstörelsevapen på havsbottnen och i dennas underlag (i kraft , SÖ 1972:18, prop. 1971:83, UU 16, rskr. konvention om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring (konvention om totalförbud mot B-vapen, i kraft , SÖ 1976:18, prop. 1975/76:43, bet. 1975/76:UU6, rskr. 81), och konvention om förbud mot utveckling, produktion, innehav och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (FN:s konvention om förbud mot kemiska vapen, i kraft , SÖ 1993:28, prop. 1992/93:181, bet. 1992/93:UU30, rskr. Därutöver har undertecknat och ratificerat fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (prop. 1997/98:174, bet. 1998/99:UU4, rskr. 1998/99:25) men detta har ännu inte trätt i kraft. Dessutom finns en konvention som indirekt rör icke-spridning av massförstörelsevapen genom att den reglerar skydd mot stöld, rån eller annat tillgrepp av kärnämne eller hot därom vid kärnämnetransport, nämligen konventionen om fysiskt skydd av kärnämne (undertecknad och ratificerad av den , SÖ 1985:24, Därtill har inom utarbetats en internationell konvention om bekämpande av nukleär terrorism (, , i kraft ). Konventionen är undertecknad av . En särskild utredare har getts i uppdrag att överväga vilka lagändringar som en svensk ratificering av konventionen skulle kräva. Det bör i detta sammanhang också nämnas att är folkrättsligt bundet av en internationell överenskommelse som rör förbud mot användning av vissa massförstörelsevapen i krig, nämligen protokoll rörande förbud mot användande i krig av kvävande, giftiga eller liknande gaser och av bakteriologiska stridsmedel (Genèveprotokoll, i kraft för , SÖ 1930:27, prop. 1930:21, KU 3, rskr. Genèveprotokoll torde för övrigt ge uttryck för allmän folkrätt (internationell sedvanerätt). Kärnvapen utnyttjar en explosiv frigörelse av energi genom reaktioner med atomkärnor. Ett av syftena bakom fördrag mellan Förenta Stater, De Socialistiska Rådsrepublikernas Union och om förbud mot kärnvapenprov i atmosfären, i yttre rymden och under vatten var att av miljöhänsyn åstadkomma ett slut på förorenandet av människans Prop. 2009/10:205 omgivning genom radioaktiva ämnen. Fördragets räckvidd är begränsat, eftersom kärnexplosioner under jorden inte omfattas annat än i den mån sådana explosioner medför radioaktivt spill utanför den stats område under vars kontroll eller jurisdiktion sprängningen företas. och har inte anslutit sig till fördraget. icke-spridningsfördrag uttalar fördragsparterna sin avsikt att vid möjliga tidpunkt uppnå ett stopp för kärnvapenkapprust- ningen och att vidta effektiva åtgärder för att uppnå kärnvapenned- rustning. Kärnvapenstaterna , , , och får inte till någon som helst mottagare överlåta kärnvapen eller andra kärnladdningar eller den direkta eller indirekta kontrollen över sådana vapen eller laddningar och inte heller på något sätt uppmuntra, bistå eller förmå någon icke-kärnvapenstat att tillverka eller på annat sätt förvärva eller tillverka kärnvapenladdningar. Icke-kärnvapenstaterna åtar sig enligt fördraget att inte motta kärn- vapen eller andra kärnladdningar eller kontrollen över sådana vapen eller laddningar. Vidare åtar de sig att inte tillverka eller på annat sätt förvärva kärnvapen eller andra kärnladdningar samt att inte söka eller motta bistånd för tillverkning av kärnvapen. Icke-spridningsfördraget anger att () ska vara internationellt kontrollorgan för stater som är anslutna till fördraget när det gäller den fredliga kärnenergins fortsatta icke- militära användning. Icke-spridningsfördraget behandlar alltså kärnvapen och kärnvapen- laddningar samt utrustning och teknologi som är av betydelse för fram- ställning, hantering, bearbetning eller användning av kärnämne. Vapen- bärare behandlas däremot inte i fördraget. Fördraget förbjuder inte heller militär icke-explosiv användning av klyvbart material.