prop · GX03226 · 2010-05-28 00:00:00 — I avsnitt 2.5.4 redogörs för utvecklingen av de administrativa kostnaderna . En uppföljning och analys av resultat i förhållande till 25-procentsmålet görs också i avsnittet. 2.5.2 Märkbar positiv förändring i vardagen Insatserna har varit av varierande art Trots att nära hälften av de framtagna förenklingsåtgärderna under mandatperioden avsett annat än administrativa kostnader har dessa åtgärder kommit i skymundan och hamnat i skuggan av 25- De åtgärder och insatser som sammantaget ingått i arbetet med att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag har varit av mycket varierande art då arbetet haft en bred inriktning och Insatserna kan i grova drag grupperas i förenkling av regler, förenkling av den administrativa processen att följa reglerna, ökad samverkan och samordning mellan myndigheter, förbättrad service och tillgänglighet, samt förkortade handläggnings- och väntetider. I det följande ges en beskrivning av vilka typåtgärder som det varit frågan om inom de nu nämnda åtgärdsgrupperna. Konkreta exempel på dessa typåtgärder ges i avsnitt 5 som innehåller ett begränsat urval av de förenklingsåtgärder som omfattas av handlingsplanen för regelförenklingsarbetet. I begreppet förenkling i snäv mening ligger att ta bort regler, konsolidera eller rationalisera regler. De åtgärder som det varit fråga om i denna grupp har handlat om att upphäva lagstiftning eller andra regleringar, ta bort informationskrav från lagstiftningen eller andra regleringar, begränsa omfattningen av tillämpningen av lagstiftningen för vissa grupper t.ex. småföretag, slå ihop informations- eller lagstiftningskrav i olika regleringar, samt skriva om krångligt utformade regler, så att de blir mer överskådliga samt lättare att läsa och förstå. Förenkling av den administrativa processen för att följa reglerna Åtgärderna som har ingått i denna grupp har i huvudsak haft till syfte att minska företagens administrativa kostnader. Färre blanketter och minskat uppgiftslämnande har i sammanhanget varit prioriterade insatser för att förenkla den administrativa processen på ett betydande sätt. Som exempel på åtgärder som det varit fråga om kan nämnas att: onödiga blanketter och formkrav tagits bort, onödiga inspektioner och informationskrav tagits bort, omfattningen av uppgiftslämnandet eller antalet gånger uppgifterna krävs in minskat, myndigheter själva inhämtat vissa uppgifter, ansökan ersatts av anmälan, tillståndskrav tagits bort, samt utformningen av blanketter förbättrats genom att de t.ex. målgruppsanpassats och ett enklare språk använts. Ökad samverkan och samordning mellan myndigheter För företag är det ett stort irritationsmoment att behöva lämna samma eller liknande uppgifter eller till olika myndigheter. är det tidskrävande för myndigheter att vända sig till flera olika Skr. 2009/10:226 myndigheter för att få tillgång till för verksamheten viktig information En förbättrad samverkan och samordning mellan myndigheter har därför varit en viktig del av förenklingsarbetet. Det har gällt såväl uppgiftslämnande som ansökningsförfarande och tillsyn. Som exempel på åtgärder som det varit fråga om kan nämnas att: myndigheter har hämtat in uppgifter från andra myndigheter i stället för hos företagen, myndigheter har utvecklat gemensamma kontaktpunkter eller portaler på internet för företag som söker myndighetsinformation, myndigheter har inrättat gemensamma lokala , kraven på uppgiftslämnande på ett område har harmoniserats med informationskrav på andra områden så att liknande krav på uppgifter i olika regler bara behöver lämnas , samt inhämtandet av uppgifter från företag har samordnats. Förbättrad service och tillgänglighet Många av förenklingsåtgärderna på myndighetsnivån avser förbättrad service och tillgänglighet. Regeringens arbete med e-förvaltning har lett till att flertalet myndigheter arbetar med att tillhandahålla och utveckla e- tjänster så att uppgiftslämnande och övrigt informationsutbyte mellan myndighet och företag underlättas. Flera myndigheter tillhandahåller serviceåtaganden. I serviceåtaganden anger myndigheten vad företag och medborgare kan förvänta sig av den service som myndigheten tillhandahåller. Det kan vara fråga om att myndigheten åtar sig att besvara e-post och brev inom , svara i telefon , att avgöra ärenden inom . Flera myndigheter har serviceåtaganden i fråga om handläggnings- och väntetider. , och är exempel på myndigheter som har serviceåtaganden. Förkortade handläggnings- och väntetider En reducering av myndigheternas handläggnings- och väntetider kan medföra betydande förbättringar för företagen. I detta sammanhang har det varit särskilt viktigt att se över handläggningstider för tillstånd som har relevans för möjligheten att påbörja eller bedriva en näringsverksamhet. Flera myndigheter har i sina regleringsbrev i uppdrag att minska handläggningstiden eller att hålla de korta. 2.5.3 Förenklingsförslag från näringslivet För att regelförenklingsarbetet ska få avtryck i företagens vardag är det viktigt att de förenklingsåtgärder som genomförs eller planeras motsvarar de förenklingar som näringslivet har föreslagit eller efterfrågar. framgått i avsnitt 2.3.7 har i samtliga förenklingsuppdrag till departement Skr. 2009/10:226 och myndigheter näringslivsförslagen tillsammans med mätningarna av de administrativa kostnaderna pekats ut som grundläggande källor i arbetet med att identifiera förenklingsförslag. har näringslivsorganisationerna aktivt bidragit till regelförenklingsarbetet dels genom att delta i samråd, dels genom den ansenliga mängd förenklingsförslag som överlämnats till regeringen och myndigheter. () har samordnat näringslivsorganisationernas regelförenklingsarbete på nationell nivå och EU-nivå. Förenklingsförslag från näringslivet har lämnats kontinuerligt vid skilda tillfällen och på olika sätt. Merparten av förslagen lämnades i skrivelser riktade till olika departement och myndigheter eller i samband med olika samrådsmöten. Det har varit en stor variation på åtgärderna dels i fråga om utformning, dels i fråga om innehåll. En del förslag har pekat ut problem och angett önskvärd inriktning för att lösa dem, medan andra förslag har innehållit konkreta författningsförslag. I en del fall har samma eller liknande förslag lämnats av flera organisationer. Förenklingsförslagen från organisationerna har främst tagit sikte på att minska administrativa, finansiella och materiella kostnader för företagen. Många av förslagen i denna del avser bl.a. de areella näringarna, skatte-, statistik- och arbetsrättsområdet. Det finns dock också förslag till åtgärder som tar sikte på systemfrågor och bördor till följd av irriterande regler. NNR har i en rapport , Regelindikator 2009, redovisat en genomgång och analys av de förenklingsförslag som NNR och näringslivsorganisationer respektive branschförbund som är knutna till NNR har lämnat. Enligt denna analys upplevs följande regelområden som krångliga och återkommer oftast bland förenklingsförslagen.34 1.Miljörelaterade regler, t.ex. och avfallsregler. 3.Arbetsmarknadsregler, främst lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). 4.Revisionsfrågor/revisionsplikt. 5.Skatteregler, framför allt fåmansföretagsreglerna. 6.Kraven på att upprätta planer såsom jämställdhetsplaner och lönekartläggningar. 7.Uppgiftslämnande, framför allt statistik, men också kontrolluppgifter som måste lämnas i tillsynssyften. 34 Se NNR, Regelindikator 2009, s. 30. Vid en jämförelse med åtgärderna i berörda departements respektive myndigheters arbetsplaner kan det konstateras att ovan uppräknade regelområden till stor del är väl avspeglade i förenklingsarbetet. Både och avfallsförordningen har varit föremål för en omfattande översyn . I fråga om arbetsmiljölagstiftningen har genomfört förenklingar av föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete som minskat företagens administrativa kostnader med ca . Regeringen har tydligt angett att den svenska modellen där arbetsmarknadens parter har ett centralt ansvar för vilka villkor som ska gälla på arbetsmarknaden och den arbetsrättsliga lagstiftningen fungerar väl och ska upprätthållas. I linje med detta har några ändringar i centrala arbetsrättsliga författningar inte föreslagits. Regeringen har föreslagit en frivillig revision för vissa företag. Regeringen har genomfört flera förbättringar av beskattningsreglerna för delägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Som exempel kan nämnas att nivån på schablonbeloppet i den s.k. förenklingsregeln har höjts från 1,5 till 2,5 inkomstbasbelopp totalt. Detta innebär vid en närmare jämförelse att företagen 2010 kan ta ut som utdelning ur företaget som beskattas med den lägre skattesatsen på medan man 2006 endast kunde ta ut . Kraven på att upprätta jämställdhetsplaner och lönekartläggningar har ändrats från till . Skyldigheten att upprätta planer gäller numera endast arbetsgivare som sysselsätter 25 arbetstagare eller fler mot tidigare tio. Företagens administrativa kostnader beräknas minska med till följd av dessa ändringar. genomförde en genomgång av samtliga statistikprodukter i förenklingssyfte. I den analys som NNR genomfört framgår vidare att följande systemfrågor anses problematiska och återkommer allra oftast. 1.Omfattande uppgiftslämnande där företagen efterlyser minskade uppgiftskrav och att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till staten. 2.Behovet av bättre beslutsunderlag och konsekvensutredningar när nya eller ändrade regler ska beslutas. 3.Tillämpning och tillsyn som inte är enhetlig samt brist på information om vilka regler som gäller och hur de ska efterlevas. Regeringen gav i uppdrag att utarbeta förslag till hur företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter kan minska. som överlämnades till regeringen bereds inom . förbättra beslutsunderlag och konsekvensutredningar är som framgår av Skr. 2009/10:226 både avsnitt 2.3.4 och 2.3.5 något som regeringen har prioriterat bl.a. genom inrättandet av som ska granska kvaliteten på konsekvensutredningarna. Arbetet har i den delen kommit en bra bit på väg, men än återstår visst utvecklings- och förbättringsarbete. Tillämpning, tillsyn samt information till företagen om vilka regler som gäller och hur de ska uppfyllas är ett område som regelförenklingsarbetet framöver behöver fokusera mer på. Det behövs konkreta insatser för att göra tillsynen mer enhetlig, tydlig, rättssäker och kostnadseffektiv. I skrivelsen En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn (2009/10:79) har regeringen redovisat generella bedömningar för hur tillsynen bör vara reglerad och utformad. I sammanhanget är tillämpningen och tillsynen på den lokala och regionala nivån av stor betydelse. Som framgår av avsnitt 4.5 är detta en prioriterad fråga att arbeta med i det framtida förenklingsprogrammet 20112014. Näringslivets förslag väl avspeglade i förenklingsarbetet Av vad som framgått ovan kan det sammantaget konstateras att det av regeringen och myndigheterna bedrivna regelförenklingsarbetet ligger inom de problemområden som näringslivet har identifierat. Ett område med förbättringspotential är dock återkopplingen till de näringslivsorganisationer som lämnat förenklingsförslag inom ramen för regelförenklingsarbetet. Det förtjänar att uppmärksammas att det på vissa områden kan vara svårt att ge vad näringslivet betecknar som fullgod återkoppling. Detta beror på det stora antalet förslag, variationen och kvaliteten på förslagen och sättet som förslagen lämnats på t.ex. muntligen på samrådsmöten. Det finns därför inget föreskrivet enhetligt sätt för alla departement och myndigheter att återkoppla på. Återkoppling har i stället skett i så hög utsträckning som möjligt i den omfattning och form som är möjlig i det enskilda fallet. Flera myndigheter och vissa departement har dock i utförliga sammanställningar tagit ställning till näringslivsförslagen samt återkopplat, bl.a. och . 2.5.4Utvecklingen av de administrativa kostnaderna 2006 2010 Regeringen följer upp utvecklingen mot 25-procentsmålet med hjälp av de uppdateringar som genomför av mätningarna av de administrativa kostnaderna. Resultatet av mätningarna som ingår i nollbasen visar att företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler uppgick till 2006. Nollbasmätningen ska uppdateras . Det görs genom mätningar av kostnaderna för förändringarna i regelverken under föregående år. 35 I föregående års redovisning angavs nollbasen till . Den ändrade siffran beror på att nollbasen ständigt korrigeras för att vara så aktuell och korrekt som möjligt. Resultaten ska betraktas som ett index för att följa utvecklingen av Skr. 2009/10:226 företagens administrativa kostnader snarare än exakta kostnader. tillämpar en strikt uppföljningsmetod Tillvägagångssättet i för uppdatering av mätningarna av de administrativa kostnaderna för uppföljning mot 25-procentsmålet skiljer sig från den praxis som flertalet andra länder tillämpar. I genomförs intervjuer med företag året efter att en åtgärd har införts i stället för att använda s.k. ex ante-analyser i konsekvensutredningar när åtgärdsförslagen utarbetas. Förfarandet innebär en mer exakt uppföljning av de faktiska effekter som en åtgärd ger jämfört med de effekter som uppskattas i samband med att en konsekvensutredning utarbetas. I den uppföljningsmetod som används i fastställs också den faktiska population av företag som påverkas av en åtgärd jämfört med den fulla potential som uttrycks i en konsekvensutredning gjord ex ante. Detta medför att de uppnådda kostnadsreduceringarna ofta är lägre i jämfört med övriga länder som följer upp de administrativa kostnaderna med ex ante-analyser som underlag, vilket är en viktig förklaring till varför måluppfyllelsen ofta är högre i andra länder. För att illustrera det ovan sagda kan förenklingsåtgärden avseende kvartalsredovisning av mervärdesskatt tas som exempel. Enligt uppgifter från redovisar av de företag som omfattas av reglerna , medan av företagen av olika anledningar har valt att fortsätta att redovisa mervärdesskatt eller återgått till det . I mätresultatet för denna åtgärd ingår endast den faktiska minskningen av de administrativa kostnaderna för de av företagen som använder sig av kvartalsredovisning av mervärdesskatt. I en ex ante-analys skulle den potentiella minskningen för alla företag som omfattas av reglerna inräknas, vilket innebär att även den potentiella minskningen för de av företagen som efter att åtgärden införts visar sig inte utnyttja möjligheten till kvartalsredovisning omfattas i beräkningarna och ingår därmed i resultatuppföljningen mot målet. Ett annat exempel är att vilande företag inte omfattas av mätningarna, trots att även sådana företag kan dra nytta av regelförenklingar. Så är t.ex. fallet när det gäller förslaget om frivillig revision. I finns ca 70 000 vilande aktiebolag. För de bolagen beräknas förslaget om frivillig revision innebära en minskning av de administrativa kostnaderna med ca . Uppdateringar av mätningarna samt uppföljning mot 25-procentsmålet har det endast varit möjligt att genomföra tre uppdateringar för förändringarna . Uppdateringen av kostnaderna till följd av ändringar införda kan inte genomföras . Regeringen har därför , med uppdateringen av förändringarna som infördes , låtit genomföra en prognos och kartläggning av hur företagens administrativa kostnader kommer att utvecklas under och efter 2010. Prognosen omfattar ändringar i lagar, förordningar, Skr. 2009/10:226 myndighetsföreskrifter och allmänna råd som departement och myndigheter har uppgett och där det finns möjlighet att kvantifiera de administrativa kostnaderna utifrån de beräkningsvariabler som används i standardkostnadsmodellen (tid, lönekategori, extern kostnad, frekvens och population). Kartläggningen har omfattat de regelförändringar som departement och myndigheter vet har beslutats eller ska beslutas om innan eller , men där inte funnits möjlighet att kvantifiera de administrativa kostnaderna. De resultat som framkommit genom prognosen ska tolkas försiktigt, eftersom alla författningsändringar inte omfattas av prognosen då brytdatum för förändringar varit mycket tidigt . Alla siffror som redovisas i tabellerna nedan ska därför ses som mycket preliminära och inte på något sätt slutgiltiga. I skrivelsen redovisas dessutom resultatet av några av de större ändringar som regeringen har beslutat om efter och som har kunnat kvantifieras enligt de beräkningsvariabler som används i standardkostnadsmodellen. Mot bakgrund av det ovan sagda är det viktigt att understryka att någon slutlig resultatuppföljning mot 25- procentmålet kan inte genomföras . I det följande redovisas i olika tabeller resultatet av uppföljningar mot 25-procentsmålet per regelområde, men också per departement och preliminärt . För fullständiga redovisningar av resultaten för vart och ett av åren hänvisas till de mätrapporter som publicerar. En redogörelse för resultaten finns i förra årets skrivelse (skr. 2008/09:206). I tabell 3 redovisas företagens administrativa kostnader per regelområde för perioden 2010. Administrativa kostnader för näringslivet till följd av statliga regelverk per regelområde Av tabell 3 framgår att företagens totala administrativa kostnader minskat från 2006 till preliminärt netto 2010, dvs. efter att hänsyn även tagits till regeländringar som medfört ökade kostnader. Detta innebär en minskning av de administrativa kostnaderna med . Om hänsyn endast skulle tas till genomförda åtgärder som minskat de administrativa kostnaderna skulle bruttoresultatet utgöra en minskning med . Av tabellen framgår vidare att 12 av 17 regelområden redovisar minskningar. Den största minskningen i procenttal av företagens administrativa kostnader har skett på jordbruksområdet (-41,), tätt följt av energi- (-39,) och livsmedelsområdet (-36,). Den största minskningen i reella tal står dock livsmedelsområdet för med drygt -och därefter associationsrättsområdet med en minskning på drygt -2,. I tabell 4 redogörs för de 10 största kostnadsminskningarna på alla regelområden under 20062010. De tio största kostnadsminskningarna under 20062010 Enklare tillämpning av reglerna om spårbarhet av livsmedel vid Frivillig revision för bl.a. vissa Enklare regler för löpande bokföring avseende mervärdesskatt till varje kvartal i stället för årsredovisningslagen (1995:1554) Nytt system för prövning av Slopande av skogs- och miljöredovisningen (SMÖR) Upprätta jämställdhetsplan var tredje år i stället för Nya blanketter för deklaration av Lönekartläggning var tredje år i stället Av tabell 3 framgår att fem av 17 regelområden redovisar en ökning av de administrativa kostnaderna. Den största ökningen i procenttal av företagens administrativa kostnader har skett på hälso- och sjukvårdsområdet . Den största ökningen i reella tal står dock skatteområdet för med ca och därefter finansmarknadsområdet med en ökning på ca . I tabell 5 redogörs för de 10 största kostnadsökningarna på alla regelområden under 20062010. De tio största kostnadsökningarna under 20062010 Personalliggare i frisör- och Nya krav på regelefterlevnad till följd Allmänna råd om god funktion och Riktlinjer för ersättning till ledande Krav på styrelsens revisionsutskott i God tillverkningssed för material och produkter som kan komma i kontakt När det gäller uppdateringen men framför allt för åtgärder under 2010, finns det både åtgärder som minskar och åtgärder som ökar företagens administrativa kostnader som inte kunnat kvantifieras utifrån de beräkningsvariabler som används i standardkostnadsmodellen. Redogörelse för vilka dessa åtgärder är och varför de inte kunnat kvantifieras finns i mätrapporter för berörda Bland kostnadsökningar som sannolikt är betydande men där det inte varit möjligt att göra en kvantitativ mätning kan nämnas företagens kostnader för att hantera den s.k. fakturamodellen när det gäller begäran om utbetalning vid tillhandahållande av husarbete. p.g.a. av att populationen vad avser antalet anmälningar inte kunnat uppskattas med tillräcklig grad av säkerhet. I tabell 6 nedan redovisas utvecklingen av de administrativa Administrativa kostnader per departements ansvarsområde Inklusive förändringar beslutade efter Av tabell 6 framgår att nio av de elva departement vars regelområden omfattas av mätningarna av de administrativa kostnaderna visar Den största minskningen i procenttal står för (-36,9 procent), följt av Integrations- och jämställdhetsdepartementet (-31,) och Försvarsdepartementet (-15,). I reella tal har den största minskningen skett på Justitiedepartements område med -, tätt följt av med -. Den största ökningen av företagens administrativa kostnader i procenttal har skett på område . I reella tal står dock för den största ökningen med , vilket utgör en ökning . 3Regelförenklingsarbetet 20062010 inom EU Regelförenklingsarbetet på EU-nivå är som framgår av avsnitt 1.5.2 av stor vikt för vårt svenska regelförenklingsarbete med tanke på att en stor andel av gällande regelverk har sitt ursprung i regelgivning på EU-nivå. av de svenska företagens administrativa kostnader är hänförliga till . har betydande framsteg gjorts i regelförenklingsarbetet på EU-nivå, vilket sammanfattas i de årliga strategiska översyner av regelförenklingsarbetet på EU-nivå som kommissionen har presenterat under den aktuella perioden.36 I avsnitt 3.2. redogörs för utvecklingen av och framstegen i olika delar av förenklingsarbetet inom EU. Insatserna under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 beskrivs i avsnitt 3.3. Därefter behandlas det framtida regelförenklingsarbetet på EU-nivå, avsnitt 3.4 3.2Utvecklingen av regelförenklingsarbetet på EU-nivå 20062010 3.2.1Mål för minskning av administrativa kostnader När regeringen tillträdde fanns ännu inte något klart angivet mål på EU-nivå för att minska företagens administrativa kostnader. Det var först vid som målet om att de administrativa kostnaderna för företagen hänförliga till ska minska till 2012 beslutades. gav därmed sitt stöd till det åtgärdsprogram för minskning av administrativa kostnader som kommissionen hade lanserat omkring . Målet på EU-nivå är till skillnad från motsvarande svenska mål inget nettomål, dvs. det tar inte hänsyn till ny, administrativt betungande lagstiftning som kan tänkas tillkomma. tillhörde den mindre grupp om sex medlemsstater som redan före ovannämnda rådsmöte hade satt ett nationellt mål för minskning av de administrativa kostnaderna. har samtliga medlemsstater satt motsvarande ambitiösa mål på nationell nivå. Så gott som samtliga nationella mål som satts efter vårtoppmötet är synkroniserade med sluttidpunkten för måluppfyllelse på EU-nivå, dvs. 36 KOM (2006) 689, KOM (2008) 32 och KOM (2009) 15. Mätningar inom tretton prioriterade områden Då regeringen beslutade att genomföra basmätningar av företagens administrativa kostnader på bred front hade man på EU-nivå ännu inte påbörjat motsvarande arbete. påbörjade Europiska kommissionen kartläggning och mätningar av företagens administrativa kostnader inom tretton prioriterade områden: bolagsrätt/årsredovisning, hälsoskydd/ läkemedelslagstiftning, arbetsmiljö/arbetsrätt, skattelagstiftning/moms, statistik, jordbruk och jordbruksstöd, livsmedelssäkerhet, transporter, fiske, finansiella tjänster, miljö, sammanhållningspolitik och offentlig upphandling. Kommissionen inriktade sig inledningsvis på 42 rättsakter som bedömdes stå för av företagens administrativa kostnader. utvidgades åtgärdsprogrammet för att minska företagens administrativa kostnader med ytterligare 30 rättsakter och omfattade därefter totalt 72 rättsakter. Mätningarna av de administrativa kostnaderna identifierade 486 informationskrav på EU-nivå och mer än 10 000 nationella informationskrav till följd av genomförande av EU- rättsakter i medlemsstaterna. Mätningarna indikerade att de administrativa kostnaderna på de områden som mäts uppgår till totalt ca . 3.2.3Åtgärder för att minska de administrativa kostnaderna