prop · GX0398 · 2010-01-01 00:00:00 — En jämkningsregel bör aktualiseras vid särskilt ömmande fall. För att en ordning med ersättningsskyldighet ska fungera är det ange- läget att det finns ett väl fungerande samarbete mellan det allmänna och försäkringsbolagen såväl innan en katastrof inträffar som efteråt. Försäk- ringarna avser individer och inte grupper av resande svenskar, varför försäkringsbolagen på ett tidigt stadium vid en katastrof måste ha diskus- sioner med staten om t.ex. transport av skadade och avlidna samt behöver veta vilka av deras försäkringstagare som berörs. Även om bolagen kan ha svårt att agera operativt vid krigstillstånd som vid Libanonkrisen hind- rar inte det att bolagens resurser och kontakter ändå skulle kunna ut- nyttjas, förutsatt att det finns ett genomtänkt samarbete i förväg. Vad gäller reseföretagens roll i denna del har de redan ett ansvar enligt reglerna i lagen om paketresor och resegarantilagen. Dessa regler gäller oförändrade. En katastrofinsats med evakuering enligt vårt förslag kan aktualisera bestämmelserna om inresa och visering i utlänningslagen (2005:716) om evakueringen omfattar svenska medborgares utländska familjemedlem- mar. Under Libanonkrisen krävdes viseringar men underlaget därifrån är bristfälligt då vi t.ex. inte säkert vet hur många viseringar som utfärda- des. Vid våra kontakter med personer som var på plats i och med företrädare för har det inte framkommit några önskemål om förändringar i regelverket. Däremot fanns en del praktiska problem som bl.a. berodde på att det inte finns någon svensk utlandsmyndighet i . Det behövs också riktlinjer för den praktiska hanteringen av viseringar och identitetskontroller i evakueringssituationer. Vår slutsats är dock att regelverket i utlänningslagen fungerade under Libanonkrisen och att det inte finns skäl för oss att föreslå ändringar. Ekonomiska konsekvenser av förslagen Någon säker beräkning av kostnaderna för framtida katastrofinsatser är inte möjlig att göra. Det är i varje fall rimligt att anta att motsvarande kostnader som vid flodvågskatastrofen och Libanonkrisen om 157 re- spektive kan uppstå vid kommande insatser. Samti- digt måste en reservation göras för att kostnaderna kan bli betydligt högre. En situation med smitta kan t.ex. kräva betydligt mer omfattande insatser med hänsyn till risken för smittspridning. Det har också bety- delse vilka belopp som staten kan komma att få åter med stöd av den enskildes ersättningsskyldighet men även dessa belopp är vanskliga att uppskatta. Sammantaget kan den totala kostnaden för en katastrofinsats uppgå till åtminstone . För finansieringen kommer det att krävas ett regeringsbeslut att anslag 5:4 (numera 1:4) får överskridas. De administrativa kostnaderna för att kräva ersättning av de enskilda kommer främst att bestå av personalkostnader. Kostnaden är svår att beräkna då det bl.a. beror på vilken roll försäkringsbolagen kommer att ha vid regleringen. Frågan om ersättningsskyldighet måste regleras i lag. Det är i och för sig möjligt genom att införa en särskild bestämmelse om detta i lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd. När det gäller frågan om det krävs lag- stiftning i övrigt menar kommittén att statens agerande vid en kris bör vara lagbundet och att beslutsordningen så långt som möjligt bör vara fastlagd i förväg. Kommittén anser vidare att befintliga konsulära författ- ningar inte är tillräckliga varför ordningen med katastrofinsatser bör regleras särskilt i lag som en speciell form av konsulärt stöd. Statens insatser i dessa situationer benämns konsulär katastrofinsats för att skilja insatserna från annat konsulärt stöd. Beslut om konsulär katastrofinsats bör fattas av regeringen eftersom frågan är av stor principiell vikt och kräver ett politiskt ställningstagande. Ett beslut om katastrofinsats kommer också att kräva ett parallellt reger- ingsbeslut om att bevilja medel för insatsen. Det är dock viktigt att understryka att det sedan bör vara som beslutar om hur resurserna bör användas. Vid svåra avvägningar som gäller kompli- cerade prioriteringar som ytterst är politiska eller frågor som får stora internationella konsekvenser, är det dock möjligt att även frågor om verkställighet slutligen måste avgöras av regeringen. Förslag till lag om konsulär katastrofinsats Vid allvarlig kris eller katastrof utomlands skall en konsulär katastrofinsats genomföras av staten för att bistå enskilda om förut- sättningarna enligt denna lag är uppfyllda. Bestämmelser om konsulärt ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands finns i lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd. En konsulär katastrofinsats skall genomföras vid allvarlig kris eller katastrof utomlands om behoven av skydd, evakuering och andra åtgärder med hänsyn till händelsens karaktär, följder och omständigheterna i övrigt inte kan tillgodoses på annat sätt. Bestämmelser om katastrofmedicinska insatser utomlands finns i lagen () om katastrofmedicinska insatser i utlandet vid en stor olycka eller katastrof. Vem som omfattas av en konsulär katastrofinsats En konsulär katastrofinsats kan omfatta 2.svenska medborgares utländska familjemedlemmar 3.flyktingar och statslösa personer som är bosatta i 4.en annan i bosatt utlänning än som avses i punkt 3. Vid tillämpning av denna lag skall frågan om någon är bosatt i avgöras enligt bestämmelserna om bosättning i i 2 kap. socialförsäkringslagen (1999:799). Beslut om konsulär katastrofinsats Beslut om konsulär katastrofinsats fattas av regeringen. Den som omfattas av en konsulär katastrofinsats skall betala ersättning till staten. Om en konsulär katastrofinsats omfattat någon som är är även vårdnadshavaren skyldig att betala ersättning. Om en konsulär katastrofinsats omfattat transport av avliden skall den avlidna personens dödsbo betala ersättning för transporten. Ersättningsskyldighet enligt 6 § får jämkas eller efterges om det finns särskilda skäl med hänsyn till den ersättningsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden samt omständigheterna i övrigt. Frågor om ersättning till staten prövas av . Belopp enligt 6 § som inte betalas skall lämnas för indrivning. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ringa belopp. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om konsulär katastrofinsats. Beslut om ersättningsskyldighet får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Remissinstanser till betänkandet Konsulär katastrofinsats (SOU 2008:23) Kammarrätten i , Länsrätten i , ombuds- män (JO), Justitiekanslern (), , , , ambassaden , ambassaden , ambas- saden , ambassaden , ambassaden D.C., ambas- saden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , ambas- saden , ambassaden , ambassaden , ambassaden , Generalkonsulatet , Generalkonsulatet , exportråd, Försvarsmakten HKV, , Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , , Kammarkollegiet, Luft- fartsverket, Luftfartsstyrelsen, , Allmänna reklama- tionsnämnden, , Nämnden för i utlandet, Föreningen svenskar i världen, kommuner och lands- ting, kommun, kommun, kommun, , , , , (), Flygrese- arrangörerna (FRA), i (), SAS huvudkontor, Rädda barnen, korset och för en ny myndighet med ansvar för frågor om samhällets krisberedskap och säkerhet (Fö 2008:03). Remissinstanser vid remiss över särskild fråga om specialforum vid överklagande av vissa beslut enligt lagförslaget Kammarrätten i , Länsrätten i och . Förslag till konsulär katastroflag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid kris eller katastrof utomlands då många människor med anknytning till drabbas, ska staten genomföra en konsulär katastrofinsats för att bistå enskilda om förutsättningarna enligt denna lag 2 § En konsulär katastrofinsats ska genomföras om behoven av evakuering och andra åtgärder med hänsyn till händelsens karaktär, följder och omständigheterna i övrigt inte kan tillgodoses på annat sätt, och insatsen inte heller av något annat skäl möter särskilda hinder. Bestämmelser om katastrofmedicinska insatser utomlands finns i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser Vem som omfattas av en konsulär katastrofinsats 3 § En konsulär katastrofinsats kan endast omfatta 2.svenska medborgares utländska familjemedlemmar, 3.i bosatta utlänningar, 4.medborgare i , , och samt deras familjemedlemmar, i den utsträckning som följer av de konsulära skyldigheter som har i förhållande till dessa länder i enlighet med artikel 34 i den nordiska samarbetsöverenskommelsen mellan , , , och (SÖ 1962:14 och SÖ 1974:31), och 5.medborgare i länderna inom Europeiska unionen, i den utsträckning som följer av de konsulära skyldigheter som har i förhållande till dessa länder i enlighet med EUF-fördraget. Beslut om konsulär katastrofinsats 4 § Beslut om konsulär katastrofinsats fattas av regeringen. 5 § Den som omfattats av en konsulär katastrofinsats är återbetalnings- skyldig till staten för kostnader hänförliga till transport samt hälso- och sjukvård som den enskilde varit föremål för. Om en konsulär katastrofinsats omfattat någon som vid insatsen är är den som var förmyndare när händelsen som föranledde återbetalningsskyldigheten inträffade skyldig att återbetala enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl får återkravet framställas mot den underårige. Om en konsulär katastrofinsats omfattat transport av avliden är den avlidna personens dödsbo återbetalningsskyldigt för kostnader hänförliga till transporten. 6 § Frågor om återbetalning till staten prövas av den myndighet som regeringen bestämmer. 7 § Återbetalningsskyldighet enligt 5 § får jämkas eller efterges om det finns särskilda skäl för det med hänsyn till den betalningsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden samt omständigheterna i övrigt. 8 § Belopp enligt 5 § som inte betalas ska lämnas för indrivning. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Regeringen meddelar föreskrifter om att indrivning inte ska begäras för ringa belopp. 9 § Beslut om återbetalningsskyldighet får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 10 § Bestämmelser om konsulärt ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands finns i lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd. Ekonomiskt bistånd till enskilda som omfattas av en konsulär katastrofinsats i enlighet med denna lag omfattas inte av lagen om konsulärt ekonomiskt bistånd. 11 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om konsulär katastrofinsats. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , justitierådet och f.d. regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till konsulär katastroflag. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige och tf. hovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 1 och 2 §§ Enligt inledningen till 1 § ska staten vid kris eller katastrof utomlands då många människor med anknytning till drabbas, genomföra en konsulär katastrofinsats för att bistå enskilda. Formuleringen förmedlar ett intryck av att staten garanterar att ett närmast obegränsat bistånd alltid lämnas vid kriser och katastrofer utomlands till dem som har anknytning till . Men ett av syftena med lagen är att klargöra att statens bistånd är begränsat och att de som reser eller bosätter sig utomlands gör det på egen risk och måste vara beredda att hjälpa sig själva om de drabbas av kris eller katastrof. Detta framgår inte särskilt tydligt av paragrafens avslutande ord om förutsättningarna enligt denna lag är uppfyllda. Omfattningen av statens begränsade bistånd framgår av 2 § första stycket och 3 §. Att statens bistånd är begränsat skulle tydliggöras bättre om 1 § och 2 § första stycket förenas i en paragraf. I enlighet härmed föreslår Lagrådet att 1 och 2 §§ får följande lydelse: När många människor med anknytning till drabbas vid en kris eller en katastrof utomlands och behoven av evakuering och andra åtgärder med hänsyn till händelsens karaktär, följder och omständigheterna i övrigt inte kan tillgodoses på annat sätt och insatsen inte heller av något annat skäl möter särskilda hinder, ska staten genomföra en konsulär katastrofinsats för att bistå enskilda. Bestämmelser om katastrofmedicinska insatser utomlands finns i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands. Rubriken katastrofinsats bör därmed utgå. I paragrafen anges i fem punkter vem en konsulär katastrofinsats endast (Lagrådets kursivering) kan omfatta. emellertid att i synnerligen ömmande fall bör emellertid personer även utanför denna krets (av familjemedlemmar; Lagrådets anmärkning) kunna omfattas av en katastrofinsats. justeras till överensstämmelse med lagtexten. För att tydliggöra att regeringen, när den prövar en fråga om en konsulär katastrofinsats ska genomföras, kan besluta att någon sådan insats inte ska göras bör paragrafen formuleras Regeringen beslutar i fråga om en konsulär katastrofinsats ska genomföras. Det framstår som oegentligt att tala om att en enskild har varit föremål Det är inte heller träffande att tala om återbetalnings- skyldighet när den betalningsskyldige inte har fått någon betalning av Lagrådet föreslår att paragrafen redigeras enligt följande: (Änd- ringarna anges med kursiv. Den som omfattats av en konsulär katastrofinsats är skyldig att ersätta staten för kostnader som uppstått när han eller hon transporterats eller fått hälso- och sjukvård. Om en konsulär katastrofinsats omfattat någon som vid insatsen är , är den som var förmyndare när händelsen som föranledde ersättningsskyldigheten inträffade skyldig att ersätta kostnader som avses i första stycket. Om det finns särskilda skäl får ersättningskravet framställas mot den underårige. Om en konsulär katastrofinsats omfattat transport av avliden är den avlidna personens dödsbo ersättningsskyldigt för transportkost- 6, 7 och 9 §§ Godtas Lagrådets förslag beträffande 5 § bör begreppen ersättning och ersättningsskyldighet användas i 6, 7 och 9 §§ i stället för återbetalning