prop · GX0389 · 2010-02-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:89 Bäst i klassen en ny lärarutbildning Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att dagens lärarexamen ska ersättas av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. De nya examina bör bl.a. omfatta mål om kunskaper i undervisningsämnena och mål avseende andra centrala och generella kunskaper för lärare och förskollärare. Regeringen föreslår i propositionen att kravet i högskolelagen (1992:1434) på att det vid universitet och högskolor där lärarexamen får utfärdas ska finnas ett särskilt organ med ansvar för lärarutbildning och för forskning som knyter an till sådan utbildning utgår. Lagändringen föreslås träda i kraft . Regeringen bedömer att den utbildningsvetenskapliga kommittén bör finnas kvar vid . Däremot bör vissa villkor för finansiering av utbildningsvetenskaplig forskning förändras. Bland annat bedömer regeringen att den Utbildnings- vetenskapliga kommittén, i de ärenden som bestämmer, bör besluta om fördelning av medel till forskning och utbildning på forskarnivå med relevans för skolans och förskolans utveckling. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ................. Ärendet och dess beredning.............................................................. En ny struktur för utbildningen till lärare och förskollärare ............. Fyra nya examina............................................................... Lärare inom vuxenutbildning........................................... Internationell rörlighet bör öka ........................................ 7.7Jämnare könsfördelning bland lärare och Flera vägar till lärarexamen ............................................................ Kompletterande pedagogisk utbildning ........................... Personer med utländsk lärarexamen................................. Utbildning av lärare som saknar lärarexamen.................. Lärar- och förskollärarutbildningens förutsättningar...................... Det organisatoriska ansvaret för lärarutbildningen .......... Dimensionering av utbildningarna................................... 9.4Krav för behörighet till lärar- och Särskild behörighet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen .............................. Bedömning av yrkeskunskaper inför utbildning som leder till yrkeslärarexamen ..... Finansiering av utbildningsvetenskaplig forskning ........................ Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) .......................................... Lagförslag i betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109)................................................................... Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109)......................... Sammanfattning av betänkandet Yrkeskunnande - en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen (SOU 2008:112)................................................................... Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Yrkeskunnande en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen (SOU 2008:112) ........... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den............................... Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), dels godkänner vad regeringen föreslår om 2.att tidigare ställningstagande om att det ska inrättas en samlad lärarexamen inte längre ska gälla utan att dagens lärarexamen i stället ska ersättas av fyra nya yrkesexamina; förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen (avsnitt 5.1), 3. att tidigare ställningstagande om att nytillkommande resurser till forskning och forskarutbildning inom det utbildningsvetenskapliga området huvudsakligen ska användas till forskningsprogram och forskarskolor i nära anslutning till lärarutbildningen inom vilka universitet och högskolor ska samverka inte längre ska gälla (avsnitt 10). 2Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Det ska finnas minst en fakultetsnämnd vid varje universitet och vid varje högskola där det får utfärdas examina på forskarnivå, om inte annat följer av fjärde stycket. Fakultetsnämnderna ska ansvara för forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och utbildning på forskarnivå, om inte annat anges i tredje eller fjärde stycket. Nämnderna ska också ansvara för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, om inte eller högskolan inrättar särskilda organ för utbildning på dessa nivåer. Högskolorna ska därutöver alltid ha särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för forskning som inte hör till ansvarsområdet för någon fakultetsnämnd. Universitet och högskolor där lärarexamen får utfärdas ska alltid ha ett särskilt organ med ansvar för lärarutbildning och för forskning som knyter an till sådan utbildning. och högskolor som får utfärda examina på forskarnivå ska det särskilda organet ha ansvar också för sådan utbildning på forskarnivå som knyter an till lärarutbildningen. Det ska finnas minst en fakultetsnämnd vid varje universitet och vid varje högskola där det får utfärdas examina på forskarnivå, om inte annat följer av tredje stycket. Fakultetsnämnderna ska ansvara för forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och utbildning på forskarnivå, om inte annat anges i tredje stycket. Nämnderna ska också ansvara för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, om inte eller högskolan inrättar särskilda organ för utbildning på dessa nivåer. Högskolorna ska därutöver alltid ha särskilda organ för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och för forskning som inte hör till ansvarsområdet för någon fakultetsnämnd. 1 Senaste lydelse 2009:764. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. och högskolor med konstnärlig utbildning får det i stället för en fakultetsnämnd finnas ett organ som ansvarar för konstnärlig forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig utbildning på forskarnivå. Om det inte inrättas något särskilt organ för den konstnärliga utbildningen på grundnivå och avancerad nivå, ska organet svara också för denna utbildning. Universiteten och sådana högskolor som får utfärda examina på forskarnivå, ska besluta vilka fakultetsnämnder som ska finnas och vilket ansvarsområde som varje nämnd ska ha. Vid högskolor som inte är universitet får ansvarsområdet för utbildning på forskarnivå dock bara avse de områden inom vilka högskolan har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att ge en särskild utredare i uppdrag att utifrån förskolans, fritidshemmets och skolans mål och behov av lärarkompetens lämna förslag till en ny lärarutbildning. Utredningen antog namnet HUT 07. Utredaren överlämnade sitt betänkande En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) till regeringen . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2008/7973/UH). Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka och lämna förslag på hur ett system för bedömning och dokumentation av yrkeskompetens och yrkeserfarenhet kan utformas och genomföras för sökande till utbildning syftande till lärarexamen för lärare i yrkesämnen på gymnasial nivå. Utredningen antog namnet Utbildning till yrkeslärare. Utredaren överlämnade sitt betänkande Yrkeskunnande en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen (SOU 2008:112) till regeringen . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2008/8277/UH). Därutöver har även betänkande Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) tjänat som underlag för propositionsarbetet. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2008/3915/S). Utbildning är en av de viktigaste faktorerna för framtid. Skolan spelar en avgörande roll för varje barns möjligheter i livet. Undervisningen i skolan och verksamheten i förskolan bör utformas så att elevernas och barnens behov och förutsättningar tillgodoses. Allt eftersom eleverna blir äldre ska de få möjlighet att fördjupa sina kunskaper, bl.a. mot sina intresseområden. En av de grundläggande förutsättningarna för detta är att det finns tillgång till kompetenta lärare och förskollärare som har relevanta kunskaper. Skolväsendets utmaningar är många. av eleverna i når inte målen i alla ämnen. Drygt var tionde elev i når inte behörighet till gymnasieskolan. Andelen pojkar som inte når målen är väsentligt högre än motsvarande andel flickor. Av alla nybörjare i gymnasieskolan 2004 hade totalt fått slutbetyg och (). Av dem som fått slutbetyg nådde (av kvinnorna och av männen) grundläggande behörighet till högskolan. Det motsvarar Prop. 2009/10:89 av alla de som började , dvs. endast två av tre elever. Dagens samhälle, med större social, kulturell och språklig mångfald än tidigare, ställer nya och större krav på lärarna och förskollärarna. De sociala, ekonomiska, kulturella och miljömässiga utmaningar vi står inför i det 21:a århundradet ställer också krav på miljö- och hållbarhetsfrågorna i skolor och utbildningar. Utbildning kan hjälpa människor att utveckla attityder, kunskaper och färdigheter för att fatta välgrundade beslut till förmån för sig själva och andra, nu och , och att agera utifrån dessa beslut. Det är genom de kommande generationerna som nya livsstilar och beteendemönster kan förändras. Detta måste vara utgångspunkten för en modern utbildning till lärare och förskollärare. I takt med att samhället förändras har kraven på lärares kunskaper ökat, både i fråga om ämnesbredd och ämnesdjup men också när det gäller att bidra till att utveckla undervisningen och läraryrket. Utbildningen till lärare och förskollärare måste kunna möta dessa behov. Kravet på och möjligheten för lärare och förskollärare att successivt ta till sig ny kunskap är av utomordentligt stor betydelse för utvecklingen av svensk skola och förskola. Det måste också bli lättare för den enskilde läraren och förskolläraren att komplettera sin utbildning och fördjupa sig inom ett eller flera ämnen för att på så vis kunna undervisa i fler ämnen, årskurser eller verksamheter. Att underlätta för läraren och förskolläraren att utveckla och förkovra sig fyller flera syften. Dels främjar det fler karriärvägar och skapar incitament för duktiga lärare och förskollärare att stanna kvar inom utbildningsväsendet, dels är det av stor vikt att utbildningen av lärare och förskollärare har en struktur och ett innehåll som i ett långsiktigt perspektiv kan tillgodose skolors och förskolors varierande kompetensbehov. Dessutom underlättar det att få anställning vilket är betydelsefullt både för lärarna och förskollärarna själva och för arbetsgivarna. I utvärderingar och granskningar av lärarutbildningen har en rad kvalitetsbrister påtalats, både vad gäller innehåll och struktur. Vissa insatser har gjorts för att åtgärda problemen, men regeringen anser att utbildningsstrukturen måste förtydligas och innehållet regleras tydligare än vad som är fallet . Regeringen lägger därför nu fram förslag om grundläggande förändringar i lärarutbildningens struktur och utformning i syfte att kunna garantera en utbildning till lärare och förskollärare av hög kvalitet som lever upp till skolans och förskolans behov. Reformen av lärarutbildningen sammanfaller med andra insatser för att göra utbildningen till lärare och förskollärare till ett attraktivt val för både kvinnor och män. En rad kvalitetshöjande åtgärder införs för att ge lärarna de verktyg som krävs för att ge eleverna en god utbildning. Ett exempel på kompetensfrämjande åtgärder är det så kallade lärarlyftet, där regeringen investerar i lärarnas vidare- och kompetensutveckling. Genom lärarlyftet ges 30 000 behöriga lärare möjligheten att läsa vid högskolan bibehållen lön. pågår reformer såsom exempelvis utbildningsinsatsen för lärare som saknar lärarexamen, bred fortbildning för sfi-lärare och befattningsutbildning för rektorer. går regeringen vidare med ytterligare åtgärder. För att vi ska kunna Prop. 2009/10:89 nå målet att alla elever i skolan ska undervisas av lärare som har en utbildning för den undervisning de ska bedriva, behövs en mer grundläggande reformering av lärarutbildningen. Pedagogisk skicklighet och gedigna ämneskunskaper måste stå i centrum. Regeringen vill att lärar- och förskolläraryrket åter får status som några av samhällets allra viktigaste. För att det ska kunna ske måste utbildningen till lärare och förskollärare göras mer relevant, akademiskt krävande och attraktiv. 5En ny struktur för utbildningen till lärare och förskollärare Regeringens förslag: tidigare ställningstagande om att det ska inrättas en samlad lärarexamen ska inte längre gälla. Dagens lärarexamen ska ersättas av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Utredarens förslag i SOU 2008:109: Överensstämmer till viss del med regeringens förslag. Utredaren föreslår att två nya yrkesexamina, grundlärarexamen och ämneslärarexamen, ska ersätta den nuvarande lärarexamen. Utredaren föreslår också att samtliga inriktningar inom de nya examina ska leda till en generell examen förutom yrkesexamen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , , , , , , och kommuner, och Akademikers () är positiva till utredarens förslag om att två nya examina, grundlärarexamen och ämneslärarexamen, ska ersätta den nuvarande lärarexamen. och anser att den nuvarande lärarexamen bör ersättas med fler än två examina och att flera av de föreslagna inriktningarna i respektive examen i stället ska utgöra egna examina. Ett antal remissinstanser, bl.a. , , , , , , , , , , , Stiftelsen , och kommuner, , , () och Stiftelsen förordar att den nuvarande regleringen med en gemensam examen bibehålls. anser att inget av utredarens förslag motiverar att hela lärarutbildningen omfattande av landets högskolestudenter behöver omarbetas. I stället bör den nuvarande utbildningen vidareutvecklas. anser att en mer enhetlig tillämpning av gällande bestämmelser beträffande inriktningar och fördjupningar kan ge samma resultat som utredaren vill åstadkomma. läraryrket som en sammanhållen profession som bör ha en gemensam Några remissinstanser, bl.a. , och är positiva till utredarens förslag att lärarexamina regelmässigt även ska leda till en generell examen. Flertalet av de remissinstanser som kommenterat förslaget om dubbla examina, bl.a. , , , , och , är negativa till utredarens förslag om dubbla examina. anser t.ex. att lärarutbildningens lågstatuskaraktär blir förstärkt om en yrkesexamen regelmässigt ger en generell examen. Skälen för regeringens förslag Behovet av en förändring av lärarutbildningen Den nuvarande lärarutbildningen lider av en rad kvalitetsproblem, något som påtalats av bl.a. (2005:17 och Även enkätstudier bland lärare har visat att det finns kritik mot den nuvarande lärarutbildningen (Statskontoret, 2007:8). Ett resultat av den reform av lärarutbildningen som trädde i kraft 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5) var nuvarande lärarexamen ersatte åtta av de elva då befintliga lärarexamina; barn- och ungdomspedagogisk examen, bildlärar-, grundskollärar-, specialpedagogexamen blev kvar som separata examina. bärande idéer var studenternas valfrihet, dvs. rätten att fritt välja kurser Konstruktionen med en lärarexamen har dock visat sig bristfällig. utvärdering (2005:17 R) riktades bl.a. kritik mot studenternas stora valfrihet och utbildningens struktur. utbildningsområde, olika inriktningar och specialiseringar, kombinerat med verksamhetsförlagd utbildning och krav på examensarbete medförde stora svårigheter för studenterna att göra relevanta vägval med tanke på möjligheter till framtida anställning. Det förutsattes att studenterna skulle erbjudas en väl fungerande studievägledning vilket inte alltid erbjöds i Den valfrihet för studenten som finns i utbudet av kurser och inriktningar har ibland medfört att det blir svårt för lärosätena att skapa en progression i lärarutbildningen. utvärdering (2008:8 R) hade flera lärosäten åtgärdat många av de brister som påpekat, exempelvis hade fler disputerade lärare anställts och den verksamhetsförlagda utbildningen hade utvecklats betydligt. fortfarande att det finns uppenbara problem med den svåröverskådliga utbildningsstrukturen med olika inriktningar och specialiseringar. Den nu rådande strukturen på lärarutbildningen innebär också att lärosätena tar beslut om vilka verksamhetsområden som varje inriktning Ofta är en inriktning riktad mot mer än ett verksamhetsområde vilket betyder ett brett intervall räknat i ålder eller skolår. Följande två mycket breda inriktningar är särskilt vanliga: förskola, förskoleklass och respektive senare år och gymnasieskolan. Den första gäller i princip åldrarna och den andra åldrarna . Enligt utvärdering (2008:8 R) skapar de breda åldersintervallen problem för studenterna att uppnå tillräckliga ämnes- och ämnesdidaktiska kunskaper för hela åldersspannet. För att komma till rätta med problemen i dagens lärarutbildning anser regeringen att det är nödvändigt med en grundläggande reform av lärarutbildningen. Regeringen anser att det krävs en tydligare struktur och tydligare mål för utbildningen än och en utbildningsstruktur som passar dagens utbildningsväsende. Det är också viktigt med en tydlig utbildningsstruktur i utbildningarna för att rörligheten bland studenterna ska underlättas och för att det bör vara enkelt att bygga på utbildningen och förkovra sig. Detta motsäger inte lärosätets organisatoriska ansvar för och dimensionering av utbildningen. Internationellt sett är en uppdelning av lärarutbildningen i två lärarexamina vanliga, där skiljelinjen mellan de båda lärarkategorierna förenklat sett går mellan barn och ungdom. Regeringen anser att utredarens förslag om att dagens lärarexamen bör ersättas av en grundlärarexamen och en ämneslärarexamen är bra (se avsnitt 5.3 och 5.4). Utöver grundlärarexamen och ämneslärarexamen anser dock regeringen att utbildningarna till förskollärare respektive yrkeslärare bör leda till egna examina (se nedan och avsnitt 5.2 och 5.5). Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att tidigare ställningstagande om en samlad lärarexamen inte längre ska gälla och att dagens lärarexamen ska ersättas av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Behovet av en förskollärarexamen En av konsekvenserna av den gemensamma lärarexamen som trädde i kraft (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5) blev att samtliga lärosäten med någon form av lärarutbildning fick tillstånd att utfärda lärarexamen. Ingen prövning skedde av förutsättningarna för att bedriva utbildning inom alla de områden som lärarprogrammet täckte. Den generella lärarexamenstillståndet innebar t.ex. att lärarutbildning med inriktning på förskolan och kunde startas vid lärosäten med uppenbart begränsad lärarkompetens på förskoleområdet. råder det dock brist på förskollärare. Enligt och arbetsmarknaden (2009:5 R) har det varit brist på förskollärare och beräkningar tyder på att bristen kommer att förvärras. Med tanke på den rådande bristen på förskollärare anser regeringen att fler förskollärare än behöver utexamineras och att utbildningen till förskollärare behöver bli mer attraktiv. ställs, med tanke på den stora betydelse som förskolan och dess pedagogik har för barns utveckling, höga krav på utbildningen till förskollärare. därför att en utbildning som leder till förskollärarexamen bör vara inriktad specifikt på förskolan och de behov som finns där. med en mer tydlig inriktning mot arbete i förskolan och med tydligare yrkesidentitet bör ge förskollärarutbildningen en ökad status och utbildningen bör därmed sannolikt också bli mer attraktiv (se avsnitt 5.2). Behovet av en yrkeslärarexamen I samband med att utbildningen till lärare i yrkesämnen successivt har förändrats, förlängts och inordnats i lärarexamen i samband med reformen 2001, har antalet examinerade yrkeslärare minskat kraftigt. Bristen på utbildade lärare i yrkesämnen är mycket omfattande. räknar med att cirka 700 yrkeslärare kommer att behöva examineras under det kommande decenniet. Detta är långt fler än det antal som har examinerats . utbildade yrkeslärare ska kunna tillgodoses på lång sikt krävs att rekryteringen till den ordinarie utbildningen till yrkeslärare ökar på ett För att åtgärda den stora bristen på yrkeslärare och den situation som många potentiella yrkeslärarstudenter befinner sig i anser regeringen att det är nödvändigt att genomföra grundläggande förändringar i utbildningen av lärare i yrkesämnen (se avsnitt 5.5). Inom ramen för nuvarande lärarexamen finns stora möjligheter för lärarstudenterna att inrikta sig inom ämnen, ämnesområden och teman som inte har en given plats i det svenska skolsystemet. nyexaminerade lärarnas anställningsbarhet negativt. endast ämnen som syftar mot undervisning i ett av skolväsendets ämnen för vilket det finns en fastställd ämnes- eller kursplan, bör vara möjliga att läsa inom ramen för en grund-, ämnes- eller yrkeslärarexamen. Regeringen ser dock positivt på om den enskilde studenten eller läraren, vid sidan om sina lärarstudier eller som kompetensutveckling, läser ämnen som inte har en direkt undervisningsanknytning för att bredda och fördjupa sina kunskaper. Regeringen beslutade genom förordningen (2007:129) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) att placera lärarexamen i den nya utbildnings- och examensstrukturen för den högre utbildningen. Reformen 2007 innebar en översyn av examensordningen med mer utförliga examensbeskrivningar för examina än tidigare och ett system där kurser och examina nivåplaceras på grundnivå, avancerad nivå eller Dagens lärarexamen skiljer sig från övriga examina genom att den har en stor mängd olika omfattningar och är placerad på antingen grundnivå eller avancerad nivå. lärarexamen skiljer sig även från övriga examina genom sin omfattande reglering av olika i utbildningen ingående delars omfattning och hur de kan kombineras. Enligt regeringens bedömning kommer examensbeskrivningarna för de nya lärar- och förskollärarexamina att fortsatt vara relativt detaljerade, även om de tydligare ramar som regeringen vill se i vissa avseenden kan ge en enklare examensbeskrivning än de många olika alternativ som ska rymmas inom dagens lärarexamen. Under förutsättning av erforderliga riksdagsbeslut avser regeringen att återkomma med nivåplacering av de nya examina och med examensbeskrivningarna i högskoleförordningen (1993:100) för respektive examen. Den reform som regeringen föreslår i denna proposition innebär enligt regeringens bedömning en ökad tydlighet genom att en lärarexamen med en svåröverskådlig utbildningsstruktur ersätts av fyra mer distinkt profilerade examina. Som framgår av regeringens bedömningar (se avsnitt 5.25.5) kommer det dock även fortsättningsvis att vara så att olika inriktningar inom en och samma examen kan skilja sig åt i fråga om omfattning och mål. Det är ändå, enligt regeringen, att föredra jämfört med att låta varje inriktning vara en egen examen. I samband med högskolereform indelades examina i generella examina och yrkesexamina (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). Efter förslag i propositionen Ny värld ny högskola (prop. 2004/05:162, bet. 2005/06:UbU3, rskr.