prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:101 Årsredovisning för staten 2009 Regeringens skrivelse 2009/10:101 Årsredovisning för staten 2009 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2009. Skrivelsen omfattar resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfallet på stats- budgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnas en uppföljning av de budgetpolitiska målen, uppgifter om utvecklingen av statens ekonomi , en redogörelse för statliga garantier och krediter, ett intygande gällande hanteringen av EU-medel inklusive redovisning av avgifter till och bidrag från EU, samt tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. Myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. En redogörelse för den Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel lämnas. Den ekonomiska utvecklingen och lågkonjunkturen i världen och har påverkat statens finansiella resultat och ekonomiska ställning. Överskottet i de offentliga finanserna mins- kade från av bruttonationalproduk- ten (BNP) 2008 till -0,2009. Utgiftstaket klarades med en margi- nal på . Utgifterna under ut- giftstaket uppgick till som andel av BNP. Underskottet i statsbudgeten uppgick till -, vilket är en försämring med jämfört med . Resultaträkningen uppvisade ett överskott på . Jämfört med 2008 har resultatet försvagats med . Statsskulden har ökat med . Som andel av BNP har statsskulden ökat från . I följande tabell redovisas några nyckeltal av- seende det ekonomiska utfallet jämfört med . Nyckeltal för det ekonomiska utfallet -0,8 -5,8 -12,6 -13,0 Årets över-/under- BNP uppgår till (löpande priser). BNP uppgår till (löpande priser). kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd. Underskott i de offentliga finanserna Överskottsmålet innebär att den offentliga sek- torns finansiella sparande ska uppgå till i genom- snitt av BNP över en konjunkturcykel. Utfallet blev -, mot- svarande -0,av BNP. Med hänsyn tagen till konjunkturen bedöms det finansiella sparandet ligga i linje med överskottsmålet. Utgiftstaket för staten har sedan det infördes klarats samtliga år. Utgiftstaket omfattar statsbudgetens utgiftsområden 125 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgif- terna eftersom och regeringen i mycket begränsad utsträckning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Det av slutligt fastställda utgiftstaket uppgick till . Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till . Utgiftstaket klarades därmed med en marginal på . Statens resultat- och balansräkningar Årets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Minskningen hänförs i huvudsak till att skat- teintäkterna minskade med . Skatteintäkterna uppgår därmed till och utgör av de totala intäkterna. Skatt på arbete minskade med jämfört med . Förändringen förklaras av att lönesumman utvecklades svagt till följd av ett minskat antal arbetade timmar. Regeländringar, som det tredje steget av jobbskatteavdraget, bidrog också till att skatt på arbete minskade 2009. Arbetsgivaravgifterna minskade med . Skatt på kapital minskade med . Skatt på kapital från hushåll minskade med och skatt på företagsvinster minskade med . Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med , varav avsåg mervärdesskatt. Den låga ökningen förklaras av det kraftiga fallet i näringslivets investeringar och den svaga ökningen av hushållens konsumtion. Kostnaderna för transfereringar ökade med hushåll avseende socialförsäkringen ökade med medan kostnaderna för arbetsmarknadspolitik ökade med 12 miljarder Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statsbudgeten ökade med eller . Ökningen beror främst på högre inkomstindex och på ett ökat antal pensionärer med inkomstrelaterad pension. Kostnaden för sjukpenning minskade med . Transfereringarna till kommuner ökade med , medan transfereringar till utlandet minskade med . Avgiften till Europeiska unionen minskade med . Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemsländernas avgifter har börjat tillämpas 2009, vilket ger lägre avgifter. Systemet gäller retroaktivt vilket gör att har fått en återbetalning på . Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med jämfört med . Kostnader för personal ökade med , främst till följd av att av- sättningen för tjänstepensioner ökade. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgi- varavgifter ökade med , vil- ket motsvarar en ökning . Resultat från andelar i dotter- och intressefö- retag påverkade utfallet positivt med , vilket motsvarar en minskning med jämfört med . försämrade sitt resultat med och med . Nordiska Investeringsbanken förbättrade sitt resultat med 2,0 och AB med . Nettokostnaden för statsskulden uppgick till . Det motsvarar en kostnadsminskning med jämfört med . Detta beror framför allt på att de orealiserade valutavinsterna ökade med till följd av att kronkursen förstärktes . Övriga finansiella intäkter blev lägre än 2008, då försäljningen av gav en reavinst på ca . Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mel- lan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), blev ne- gativ och uppgick till -vid utgången av 2009, vilket motsvarar -12,av BNP. Nettoförmögenheten förbättrades med jämfört med , främst till följd av årets överskott i resultaträkningen på . Den konsoliderade statsskulden ökade med till vid utgången av 2009. Lån i svenska kronor minskade med medan lånen i utländsk valuta ökade med . skatteinkomster utgjorde och övriga inkomster . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet av inkomsterna lägre. Statens skatteintäkter beräknas uppgå till , vilket är 69 miljarder kro- nor lägre än i statsbudgeten . De totala skatteintäkterna blev lägre än statsbudgeten. kronor), skatt hushåll (3,), skatt på kapital från företagsvinster (30,) samt skatt på konsumtion och insatsvaror (14,). Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev lägre än statsbudgeten. kronor högre än den beräkning som redovisades i statsbudgeten . På tilläggsbudget anvisades , varav avsåg kommunsektorn och bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna högre. Det beror framför allt på att lånat motsvarande i för att återställa valutareserven. Statliga garantier och krediter Statliga garantiåtaganden ökade med jämfört med och uppgick till vid utgången av 2009. De statliga garantiåtagandena har som andel av BNP ökat från 2009. Ökningen beror huvudsakli- gen på att finanskrisen ledde till både nya och utökade garantiramar och därmed större volymer av utfärdade garantier. Störst är insättningsgarantin med , kreditgarantier inklusive exportgarantier med och garantier om tillförsel av kapital med . Statens externa utlåning med kreditrisk upp- gick till , varav avser studielån. av utlåningen bedöms som osäkra fordringar. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanter- ingen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar följande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kas- samässig redovisning, har upprättats enligt god Regeringen bedömer att räken- skaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Kassamässigt (enligt statsbudgeten) uppgick avgift till EU till . Bidragen från EU uppgick till 11,7 miljarder kro- nor, vilket är en ökning med 0,7 miljarder kro- nor. Det kassamässiga nettoflödet från statsbud- geten till EU minskade med ca . Statliga sektorns tillgångar och skulder Utöver de myndigheter som konsolideras i sta- tens resultat- och balansräkningar innefattar sammanställningen över den s.k. statliga sektorn även AP-fonderna och . Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där sta- tens ägarandel uppgår till . Vid utgången av 2009 var den statliga sektorns samlade tillgångar , vilket innebär en ökning med Sammantaget uppgick den statliga sektorns egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, efter Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en ökning med jämfört med . Statens andel av bolagens skulder ökade med till sammanlagt . Det egna kapitalet ökade med och uppgick till 2009. tillgångar och skulder ökade med 9 respektive . eget kapital ökade därmed med , vilket förklaras av årets överskott på reducerat med utdelningen till staten på . Premiepensionssystemets tillgångar, som re- dovisas i anslutning till sammanställningen över den statliga sektorn, har ökat med jämfört med . Skulderna har ökat med motsvarande belopp, vilket innebär att det egna kapitalet är oförändrat och uppgår till -. Årsredovisningen för staten 2009 avgränsningar m.m................................... Uppföljning av de budgetpolitiska målen........................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande....................................... Utgiftstak för staten ............................................................................. Utveckling av statens ekonomi ........................................................................... Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningen................................ Revisionsberättelser med invändning 20052009 ............................... 3.2.2Revisionsberättelser med invändning respektive upplysning Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys.................................... Kostnader för statens egen verksamhet............................................... Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag ............................. 4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter Övriga förändringar i balansräkningen................................................ Samband mellan resultaträkningen och statsbudgetens utfall............ Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar ................................ Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning........................... Redovisningsprinciper, statsbudgetens utfall...................................... Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten ..................... Noter till resultaträkningen .................................................................. Noter till balansräkningen .................................................................... Noter till finansieringsanalysen.......................................................... Statsbudgetens saldo 2009................................................................... Statsbudgeten 2008 och 2009.............................................................. Makroekonomiska förutsättningar och beslut .................................. Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning.................................... Utfall per utgiftsområde ..................................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ............... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................ Utgiftsområde 4 Rättsväsendet .......................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................ Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................ Utgiftsområde 8 Migration................................................................. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg................. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ...................... Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ......... Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ................................ Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ............................... Utgiftsområde 15 Studiestöd.............................................................. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ................. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ............... Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik ...................................................... Utgiftsområde 19 Regional tillväxt .................................................... Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................ Utgiftsområde 21 Energi..................................................................... Utgiftsområde 22 Kommunikationer................................................. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Utgiftsområde 24 Näringsliv .............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner........................... Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.......................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen................ Förändring av anslagsbehållningar...................................................... Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten......................... Realekonomisk fördelning av statsbudgeten..................................... Statliga garantier och krediter............................................................................ De olika garantityperna ...................................................................... Förväntade kostnader i statens samlade garantiportfölj................... Avsättningar för garantier enligt garantimodellen............................ Tillgångar i garantiverksamheten ....................................................... 6.1.7Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten ........................................................ 6.1.8Betalningsflöden och garantiverksamhetens påverkan på statens Statlig utlåning med kreditrisk........................................................... De olika lånen med kreditrisk ............................................................ Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU............................. Intygande avseende EU-medel........................................................... Ansvarsfördelningen inom den svenska statsförvaltningen............. 7.3Räkenskapssammanställning av EU-medel för perioden Redovisning på statsbudgeten kassamässig.................................... 7.4Ansvariga myndigheters samt revisionens bedömningar och 7.4.1Myndighetsledningarnas intygande och bedömning av räkenskaperna samt den interna styrningen och kontrollen ............ 7.4.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning ................................................................. Regeringens intygande avseende EU-medel ..................................... Revisionsrättens iakttagelser gällande .................................. 7.6.3Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens Redovisning av samtliga EU-medel ................................................... Avgiften till EU:s budget ................................................................... Återflöde från EU-budgeten.............................................................. Redovisning i resultaträkningen......................................................... Redovisning på statsbudgeten............................................................ Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande Den statliga sektorns förmögenhet ................................................... Statliga bolag, banker och finansinistitut........................................... Pensionssystemets årsredovisning 2009............................................. Bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Bilaga 3 Statliga bolag Bilaga 5 Specifikation av statsbudgetens inkomster Bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter Nyckeltal för det ekonomiska utfallet ............................................................................ Den offentliga sektorns finansiella sparande .......................................................... Det finansiella sparandet i delsektorerna ................................................................ Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot Utgiftstak för staten................................................................................................. Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2009............................................... Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket för 2009 till utfallet ...................................................................................... Statsbudgetens utfall 20052009.............................................................................. Statsbudgetens inkomster 20052009 ..................................................................... Den offentliga sektorns skatteintäkter 20052009................................................. Exempel på uppskjuten beskattning (skattepliktiga belopp) avseende 2008 Statsbudgetens utgifter 20052009.......................................................................... Nyckeluppgifter ur resultat- och balansräkningarna 20052009........................... Statliga myndigheters innehav av statspapper 2009................................................ Statsskuldens utveckling och sammansättning 20052009.................................... Nominella lån i svenska kronor 20052009 ............................................................ Statsskuldens kostnader 20052009 ...................................................................... Pensionstagare med ålderspension 20052009...................................................... Utbetalad ålderspension 20052009...................................................................... Ersatta nettodagar med föräldrapenning 20052009............................................ Arbetslösa personer i genomsnitt 20052009 .................................... Studerande med studiemedel 20052009 .............................................................. Studerande med studiemedel 20052009: Studielån............................................ Antal statligt anställda 20052009, kvinnor respektive män................................ Antal statligt anställda 20052009 fördelade på åldersgrupper............................ Antal anställda 20052009 fördelade på sektorer ................................................. Antal revisionsberättelser med invändning 20052009........................................ Samband mellan resultaträkningens överskott och statsbudgetens utfall Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten........................................ Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter 2009............................ 5.3 Statsbudgetens utfall och 2009 ...................................................................... 5.4 Skattereformer 2009................................................................................................ 5.5 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med 5.6 Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster, jämfört med års 5.7 Övriga inkomster, sammanfattning ....................................................................... 5.8 Inkomster av statens verksamhet, översikt............................................................ Aktieutdelning och 2009.............................................................................. Inkomster av försåld egendom............................................................................. Återbetalning av lån .............................................................................................. Bidrag m.m. från EU............................................................................................. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto ................................. Skillnad mellan utfall och statsbudget .................................................. Statsbudgetens utgifter m.m.2009........................................................................ Icke medgivna överskridanden .................................................................... Utgiftsbegränsande åtgärder 2009........................................................................ Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning ..................................................... Övergångseffekten påverkan på statsbudgeten 2009-2013................................. Samhällsekonomi och finansförvaltning................................................. Skatt, tull och exekution .......................................................................... Försvar och samhällets krisberedskap..................................................... Utfall för bistånd 20002009................................................................................ Hålsovård, sjukvård och social omsorg................................................... 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ................................. 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom.......................................................... Ekonomisk trygghet för familjer och barn............................................. Integration och jämställdhet.................................................................... Arbetsmarknad och arbetsliv................................................................... Utbildning och universitetsforskning..................................................... Kultur, medier, trossamfund och fritid ................................................... Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ........................... Allmän miljö- och naturvård ................................................................... Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar............................. UO 25 Allmänna bidrag till kommuner.............................................................. UO 26 Statsskuldsräntor m.m............................................................................. Räntor på statsskulden 20052009 ...................................................................... Räntor och valutakurser 20052009 årsgenomsnitt ........................................... Anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter, utbetalningar och 2009 ................... UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................................................... Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 59 Specifikation av anslagsbehållningar under Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten .......................................... Realekonomisk fördelning av statsbudgeten 20052009 ................................... Transfereringar per utgiftsområde 20052009 .................................................... Transfereringar till hushåll 20052009, särredovisning av större anslag............ Transfereringar till kommuner 20052009, särredovisning av större anslag..... Transfereringar till företag 20052009, särredovisning av större anslag............ Konsumtion per utgiftsområde 20052009......................................................... Lön inkl. sociala avgifter 20052009, särredovisning av större anslag .............. Investeringar per utgiftsområde 20052009........................................................ Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsoråde 20052009.....................