prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Eftersom timlönen i kommunsektorn normalt i stor utsträckning följer utvecklingen i närings- livet ökar personalkostnaderna i kommuner och landsting i ungefär samma utsträckning som skatteintäkterna då timlönen ökar. Det innebär att det är förändringen av antalet arbetade timmar i övriga sektorer som ger störst effekt på de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Tabell 9.1 Löner och arbetade timmar Årlig procentuell förändring, nominella löner. Utfall , prognos för 20102014. -3,3 -1,1 -1,9 -2,8 Anm.: Kalenderkorrigerad utveckling. Källor: och egna beräkningar. växte det kommunala skatteunderlaget med i genomsnitt . Förutsättningarna för kommuner och landsting försämrades snabbt av den djupa konjunkturnedgången 2009. Den kraftiga nedgången i ekonomin medförde att antalet arbetade timmar i ekonomin minskade , vilket i sin tur resulterade i att det kommunala skatteunderlaget ökade svagt. Till följd av att antalet arbetade timmar i hela ekonomin minskade, ökade skatteunderlaget 2009 jämfört med en ökning 2008. Senast skatte- underlaget utvecklades så svagt var 1993, då det ökade . väntas antalet arbetade timmar i närings- livet öka igen, vilket innebär att de ekonomiska förutsättningarna i kommunsektorn förbättras. Men eftersom antalet arbetade timmar i hela ekonomin minskade kraftigt blir timmarna växa 2010 (se tabell 9.2). beräknas antalet arbetade timmar i näringslivet fortsätta att öka. Skatteunderlaget förväntas dock växa förhållandevis svagt , eftersom lönerna ökar långsamt . Tabell 9.2 Skatter och statsbidrag Årlig procentuell förändring om annat ej anges. Utfall i miljarder kronor, prognos för 20102014. -5,0 -3,2 -1,0 -7,6 -4,9 -1,4 -0,1 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. 1 Skatteinkomster och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. I tabellen redovisas skatteintäkterna 2009 enligt nationalräkenskaperna, denna siffra skiljer sig något från regeringens beräkning. Källor: och egna beräkningar. Antalet arbetade timmar väntas även fortsätt- ningsvis växa starkare i näringslivet än i kom- munsektorn, vilket ger stabilare förutsättningar för kommuner och landsting. Åren 20122014 beräknas därför skatteunderlaget återigen växa starkare i takt med den ekonomiska återhämt- ningen. 9.1.2Tillfälliga statsbidrag håller uppe inkomsterna och 2011 Statsbidragen ökade med , bl.a. till följd av olika riktade satsningar inom vård och utbild- ning. Om man även beaktar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften och lägre arbets- givaravgifter för kommuner och landsting mot- svarande ca , beräknas kom- munsektorn totalt ha erhållit resursförstärk- ningar på ca 2009. Detta motverkade delvis effekterna av den svaga ekonomiska tillväxten. För att undvika nedskärningar i kommuner och landsting till följd av lågkonjunkturen har kommunsektorn tillförts i tillfälligt höjda statsbidrag 2010. Dessutom har regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2008/09:100) aviserat en permanent höjning av det generella statsbidraget med . Trots att arbetsmarknaden nu utvecklas starkare än väntat bedöms kommunsektorns inkomster öka relativt svagt 2011 till följd av en förhållandevis svag ökning av lönesumman. Regeringen föreslår därför i denna proposition en tillfällig höjning av det generella statsbidraget med 2011. Tillsammans med den permanenta höjningen av det generella statsbidraget på tillförs kommunsektorn totalt 2011. De satsningar som föreslås inom kom- munala verksamhetsområden som utbildning, äldreomsorg samt hälso- och sjukvård medför att bidragen ökar med ytterligare 2011. Vidare medför höjningen av grundavdraget för pensionärer 2011 att kom- munernas och landstingens skatteintäkter minskar med , vilket dock kompenseras med höjda generella statsbidrag. Tabell 9.3 Faktisk utveckling av statsbidrag Utfall i nivå, prognos på förändring mellan åren för 20102014. -3,6 -0,2 -1,0 -3,0 -0,6 -0,2 -13,0 -1,0 -1,3 -1,5 -0,1 -4,9 -1,4 -0,1 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. 1Regleringar avser regeländringar som påverkar det kommunala skatte- underlaget. rör dessa regleringar de utökade grundavdragen för pensionärer. 2Till exempel regleringar som följer av den kommunala finansieringsprincipen. Källa: Egna beräkningar. I tabell 9.3 redovisas den förväntade faktiska utvecklingen (dvs. ej justerat för regleringar) av statsbidragen för åren 20092014. är den faktiska utvecklingen av de totala statsbidragen oförändrad. Exklusive regleringar, på , minskar dock statsbidragen med , vilket främst förklaras av de tillfälliga statsbidragen 2010. utökas satsning- arna inom utbildning och hälso- och sjukvården, vilket innebär ytterligare ca jämfört med . Totalt minskar dock stats- bidragen 2012 jämfört med till följd av att vissa övriga riktade och tillfälliga satsningar upphör. är nivån på statsbidragen i stort sett oförändrad. Utgifterna för kommuner och landsting svarar enligt nationalräkenskaperna (NR) för av den konsoliderade offentliga sektorns utgifter. uppgick utgifterna till , motsvarande av BNP. Tabell 9.4 Utgifter för kommuner och landsting Löpande priser, årlig procentuell förändring om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. -2,5 -0,4 -25,5 Anm.: Investeringar inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Källor: och egna beräkningar. Utgifterna för konsumtion är den i särklass största utgiftsposten för kommuner och landsting. En beskrivning av utvecklingen av den kommunala konsumtionen i löpande priser finns i avsnitt 9.2.1. I avsnitt 9.2.2 redogörs för den kommunala konsumtionen i fasta priser. I fördjupningsrutan Olika sätt att beräkna och redovisa konsumtion förklaras skillnaden mellan konsumtionen i fasta och löpande priser. Vid sidan av konsumtionsutgifterna svarar in- vesteringarna för de största utgifterna. Invest- eringarna har ökat kraftigt och uppgår till av de totala utgifterna. väntas dock trenden brytas. Invest- eringsvolymen har minskat med . Utgifterna för investeringarna be- räknas minska för (se tabell 9.4). Under 20112014 beräknas de återigen öka. Transfereringar till övriga sektorer, däribland hushåll, väntas öka med 2010. Där- efter förväntas en svagare utveckling 20112014. Framför allt är det utgifterna för ekonomiskt bistånd som bedöms öka svagare i takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras. Till följd av det låga ränteläget minskar ränte- utgifterna kraftigt. halv- erades nästan dessa utgifter. Nedgången väntas fortsätta 2010, men vänder sedan uppåt i takt med att ränteläget normaliseras. 9.2.1Kommunal konsumtion i löpande priser Den kommunala konsumtionen förväntas i löpande priser öka och med i genomsnitt . De stora utgiftsposterna inom den kommunala konsumtionen utgörs av löner, förbrukning och sociala naturaförmåner. Löner och arbetsgivaravgifter uppgår till av konsumtionsutgifterna. Sociala naturaför- måner, dvs. konsumtion av skattefinansierade tjänster som produceras i näringslivet, har successivt ökat som andel av den kommunala konsumtionen och utgjorde av konsumtionsutgifterna. Diagram 9.2 Sociala naturaförmåner Procentuell andel av total konsumtion i kommuner och landsting. Utfall , prognos för 20102014. Anm.: Sociala naturaförmåner är beräknade exkl. läkemedelsförmånen. Källor: och egna beräkningar. En starkt bidragande orsak till den trendmässiga ökningen av konsumtionen av skattefinansierade tjänster som produceras i näringslivet är att verksamheter som tidigare bedrevs i regi numera sker i näringslivet. För att inte få en felaktig bild av verksamheten inom s.k. välfärdstjänster är det därför viktigt att inkludera den skattefinansierade sysselsättningen som produceras i näringslivet. Sysselsättningen och antalet arbetade timmar i den kommunalt finansierade verksamheten beskrivs i avsnitt 9.5. 9.2.2Kommunal konsumtion i fasta priser De kommunala konsumtionsutgifterna i fasta priser väntas öka , vilket är en svagare årlig ökning än . Denna måttliga konsumtionsökning kan delvis förklaras av förändringen i volymindexen för exempelvis äldreomsorgen (se diagram 9.3). Volymindexet för äldreomsorgen är lägre 2010 än 2009, vilket främst beror på att antalet äldre som bor i s.k. särskilt boende förväntas minska i förhållande till hjälpinsatser till äldre i form av ordinärt boende. Diagram 9.3 Volymindex för grundskola, äldreomsorg och Index (100=2001). Utfall , prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. En annan förklaring till den måttliga konsum- tionsökningen 2010 är att förutsättningarna för- sämrades av den ekonomiska nedgången i ekonomin. Som en följd av detta utvecklas kost- naderna, i synnerhet landstingens, svagt jäm- fört med . Diagram 9.4 konsumtion i fasta priser Årlig procentuell förändring. Utfall , prognos för Källor: och egna beräkningar. Olika sätt att beräkna och redovisa konsumtion Resultaträkningen och sektorräkenskaperna, som leder fram till kommunsektorns resultat respektive finansiella sparande, beräknas i löpande priser. Konsumtionen i löpande priser består av kommuners och landstings utgifter för exempelvis löner, förbrukning m.m. Även den del av den kommunfinansierade verksamheten som bedrivs i privat sektor är en del av konsumtionen. Konsumtion i löpande priser påverkas både av att priserna i ekonomin ändras och av ändringar i omfattningen av kommuner och landstings verksamhet, dvs. en ökning kan bero både på att exempelvis lärarna blir fler i skolan, och att lärarnas löner ökar. I regeringens prognoser av konsumtionen i löpande priser är det därför viktigt att följa kostnadsutvecklingen i kommunsektorn, vilken avspeglar både pris- utvecklingen och omfattningen av de kom- munala verksamheterna. Den kostnad som är av störst betydelse för konsumtionen i löpande priser är lönekostnaden. I och med att kom- muner och landsting har ett balanskrav att upp- fylla för sina budgetar så medför det att konsum- tionen i löpande priser blir starkt kopplad till in- komstutvecklingen, dvs. skatter och bidrag m.m. Till skillnad från resultatet och det finansiella sparandet beräknas BNP i både löpande och fasta priser och den offentliga sektorns bidrag till försörjningsbalansen (konsumtion och invest- eringar) måste därför fastprisberäknas. bytte nationalräkenskaperna (NR) metod för att beräkna den offentliga sektorns individuella konsumtion i fasta priser. 64 Metod- omläggningen innebär att delar av produktionsutvecklingen i kommunsektorn, och därmed konsumtionsutvecklingen, bestäms utifrån volymindex i stället för kostnader. Förklaringen till metodomläggningen är att dessa volymindex bättre ska mäta vad den offentliga sektorn faktiskt producerar (output) i stället för att likställa produktionen med insatsen i produktionen i form av arbete och kapital (input). Volymindex finns för merparten av de individuella ändamålen såsom utbildning och Indexen är tänkta att mäta konsumtionen i termer av exempelvis antalet elever i skolan och hemtjänsttimmar i omsorgen (justerat för olika kvalitetsindex, såsom avgångsbetyg i skolan, eller lokalernas skick inom äldreomsorgen). Men eftersom det i dags- läget inte finns någon datainsamling på kvartals- basis för dessa index, bygger NR:s preliminära utfall i stor utsträckning på den demografiska ut- vecklingen. När konsumtion diskuteras utifrån volymindex avses fortsätt- ningsvis verksamhet som har en huvudman. Konsumtionen i fasta priser som avser service för kollektiva ändamål, exempelvis brand- försvaret och , men även vissa av de individuella ändamålen (bl.a. verk- samheter som bedrivs i privat sektor), beräknas som tidigare enbart utifrån kostnaderna i de kommunala verksamheterna. Sedan metodomläggningen 2007 skiljer sig NR:s metod för att beräkna konsumtionen i fasta priser i de preliminära kvartals- räkenskaperna och i de mer definitiva årsräken- skaperna.65 Regeringens prognoser för kommun- sektorns konsumtion i fasta priser tar sikte på de preliminära kvartalsräkenskaperna. I och med att en stor andel av konsumtionsutvecklingen mäts i form av volymindex, vilka till stor del bestäms av demografin i de preliminära utfallen, så medför det att de preliminära utfallen för konsumtionen i fasta priser inte är lika starkt kopplad till inkomstutvecklingen i kommunsektorn som de skulle varit om man istället valt att fortsätta att använda kostnadsmetoden eller inväntat de slutgiltiga utfallen (där utfallen är bättre justerade med kvalitetsindex). Konsumtionen i fasta priser beskrivs utförligare i avsnitt 9.2.2. 64 Den nya metoden i årsräkenskaperna beskrivs i SCB:s publikation Volymberäkningar av offentlig individuell produktion projektrapport, Ekonomisk statistik 2008:3. Metoden beskrivs även ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100 s. 90). 65 I de preliminära beräkningarna av landstingens konsumtion i fasta priser använder NR kostnaderna i landstingens verksamheter, medan de slutgiltiga beräkningarna använder både kostnader och volymindex. En svag ökning av volymindexen för flertalet av de individuella ändamålen, i kombination med ovissheten om hur inkomsterna i kommun- sektorn utvecklas , förklarar den återhållsamma konsumtionstillväxten . Till följd av något bättre finansiella förut- sättningar för kommunerna väntas konsum- tionstillväxten bli något starkare i kommunerna än i landstingen. I diagram 9.5 jämförs konsumtionen i fasta priser enligt NR med konsumtionen i fasta priser enligt NR:s gamla metod, den s.k. kostnadsmetoden (se fördjupningsrutan Olika sätt att beräkna och redovisa kon- sumtion). Konsumtionen enligt kostnads- metoden ökade relativt starkt i förhållande till konsumtionen enligt NR . har konsumtionen enligt kostnads- metoden ökat svagare än konsumtionen enligt NR. De höjda statsbidragen 2010 och 2011 bidrar till att konsumtionen enligt kostnads- metoden blir högre . Diagram 9.5 Olika beräkningar av konsumtion i fasta priser Index (2002=100). Utfall , prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. 9.3Demografi och kostnader i förskola, grundskola och äldreomsorg Kostnadsmässigt är hälso- och sjukvård, grund- skola och äldreomsorg de tre största verksam- hetsområdena i kommunsektorn. Av dessa har grundskola och äldreomsorg haft en ganska åter- hållen utveckling . Kostnads- utvecklingen inom de olika verksamheterna beror bl.a. på hur olika åldergrupper utvecklas, politiska ambitioner och ekonomiskt utrymme. Procentuell andel av kommunernas totala verksamhetskostnader Källor: , webOr och egna beräkningar. Genom att förändringen av storleken på olika åldersgrupper i samhället relateras till ut- vecklingen av kostnaderna för den kommunala verksamheten som respektive åldersgrupper efterfrågar går det att få en uppfattning om hur kostnaderna förhåller sig till den demografiska utvecklingen.66 Avvikelser i utvecklingen mellan den demografiska utvecklingen och kostnaderna återspeglar exempelvis förändringar i produkt- ivitet och kvalitet inom den kommunala verk- samheten. Ett sätt att se hur kostnaderna är relaterade till olika åldersgrupper är att se till styckkostnaden, dvs. kostnaden (i fasta priser) för verksamheten i förhållande till antalet användare. Av diagram 9.7 framgår att kostnaden per barn i förskola ökade 66 Analysen av demografi och kostnader begränsas till förskola, grund- skola och äldreomsorg. Kostnader för hälso och sjukvård kan förvisso till relateras till demografiska faktorer, exempelvis andelen äldre i befolkningen och livslängden, men dessa bestäms också av teknisk utveckling och medicinsk forskning som ger nya och ofta mer avancerade behandlingsmetoder. Den medicinsktekniska utvecklingen medför därför ibland ökade och ibland minskade kostnader. mellan 20052007, för att sedan minska något Diagram 9.8 Barnantal och kostnader i förskolan Färre antal elever i har Index (100=2002) år bidragit till att Barnantal (vänster skala) Kostnader (vänster skala) kostnaden för äldreomsorgen, som här beräknas för antalet äldre i befolkningen som är eller äldre, ökade något 2007 och 2008. Diagram 9.7 Styckkostnader i förskola, grundskola och (i fasta priser) per förskolebarn, grundskoleelev och person som är eller äldre. Källor: och egna beräkningar. Äldreomsorg (höger skala) Antalet elever i har under samma period minskat och kostnaderna har därför ökat mindre än i övriga verksamheter. ökat mellan 20042009. har antalet elever i gymnasieskolan ökat med som kostnad- Källor: , webOr och egna beräkningar. erna per elev har minskat något. Beskrivningarna av kostnadsutvecklingen i de olika kommunala verksamheterna i diagram 9.7 9.10 är baserade på uppgifter från kommunernas räkenskapssammandrag. Kostnaderna enligt räkenskapssammandragen är omräknade till fasta priser med hjälp av prisdeflatorn som används vid beräkningen av kommunernas konsumtion i fasta priser enligt kostnadsmetoden. Fram- skrivningarna av antalet barn i förskolan, elever i och antalet personer som är utgår från SCB:s befolkningsprognos. Diagram 9.9 Elevantal och kostnader i Index (100=2002) Antal äldre (vänster skala) Kostnader (vänster skala) Barnen i förskolan har ökat kraftigt som elevantalet i har sjunkit Anm.: Äldre personer innefattar personer som är eller äldre. Källor: och egna beräkningar. har antalet barn inom förskolan ökat starkt. För att möta en högre efterfrågan på dessa tjänster har också verksamheternas kostnader ökat. Antalet förskoleplatser har ökat kraftigt . Utbyggnaden av antalet förskoleplatser bidrog sannolikt till att den årliga ökningstakten i kostnaderna (i fasta priser) för förskolan ökade mer än den årliga ökningen av antalet barn under 20052007. ökade kost- naderna något svagare än antalet barn. I takt med att förskolans växande barnkullar uppnår skolåldern innebär det en gradvis expan- sion i . är gymnasieskolan inne i en anpassning till ett vikande elevunderlag. Kostnaderna för äldreomsorgen har minskat i förhållande till antalet äldre Kostnaderna för äldreomsorgen har minskat år- ligen i förhållande till antalet äldre . Detta förhållande speglar en utveckling där de äldre i större utsträckning bor kvar hemma med utökad hemtjänst som komplement. Tabell 9.5 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för nadssidan motsvaras detta verksamhetsskifte av minskad resurstillförsel till särskilt boende och ökade resurser till insatser i ordinärt boende. Det är framför allt gruppen som ökar. kräver mest omsorg, personer , är dock Diagram 9.10 Antalet äldre och kostnader i äldreomsorgen Index (100=2002) Antal äldre (vänster skala) Kostnader (vänster skala) ling, fasta priser -0,1 Generella bidrag inkluderar även de tillfälliga statsbidragen 2010 och 2011 Anm.: Äldre personer innefattar personer som är eller äldre. Övriga inkomster inkluderar kompensation för ingående mervärdesskatt på den Källa: och egna beräkningar. kommunala sektorns inköp av varor och tjänster. Avser resultat före extraordinära poster. Källor: och egna beräkningar. 9.4Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat Den svaga utvecklingen av skatteunderlaget för kommuner och landsting 2009 motverkades av högre statsbidrag, ökade inkomster från fastighetsavgiften och lägre arbetsgivaravgifter. Dessutom sänktes de sjukförsäkringspremier som kommuner och landsting betalar till Försäkring med . Utöver detta förbättrades finansnettot med jämfört med , främst till följd av återföringar av tidigare gjorda nedskrivningar av finansiella tillgångar. Osäkerheten om den ekonomiska utveck- lingen som rådde bidrog till att kom- muner och landsting agerade relativt försiktigt. Utgifterna för den kommunala konsumtionen utvecklades som en följd av detta relativt svagt 2009. Trots resursförstärkningarna redovisade kom- munsektorn ett negativt finansiellt sparande på 2009 medan resultatet var positivt (se tabell 9.5). En bidragande orsak är att det finansiella sparandet enligt NR påverkas av ett nytt sätt att redovisa kommunernas och landstingens pensionskostnader (se avsnitt 10.2.3). bedöms det finansiella sparandet till följd av den ändrade redovisningen reduceras med ca . Förändringen gör att redovisningen i NR närmar sig den kommunala redovisningen där förändringen av pensions- skulden belastar resultatet. Resultatet före extraordinära poster uppgick till . Att skillnaden mellan finansiellt sparande och ekonomiskt resultat blev så stor förklaras bl.a. av olika redovisningsprinciper för investeringsutgifter och finansiella poster mellan NR och den kommunala redovisningen. Starkare finansiellt sparande och resultat för kommunsektorn De tillfälliga statsbidrag som tillförts kommuner och landsting leder till att inkomsterna från skatter och statsbidrag sammantaget ökar starkt . De tillfälliga statsbidragen bidrar också till att dämpa fallet i antalet arbetade timmar och sysselsättningen i den kommun- finansierade verksamheten 2010. Inkomstutvecklingen och den förhållandevis återhållsamma ökningen av de kommunala konsumtionsutgifterna medför att det finansiella sparandet väntas stärkas 2010 jämfört med . Resultatet beräknas också stärkas , men i mindre utsträckning än det finansiella sparandet. Att det finansiella sparandet ökar mer än resultatet beror främst på att investerings- utgifterna förväntas minska, vilket påverkar det finansiella sparandet i högre utsträckning än resultatet till följd av olika redovisningsprinciper. Svagare finanser för kommuner och landsting 2011 Kommunsektorns inkomster väntas öka svagt 2011. Detta är främst en effekt av att de tillfälliga statsbidragen på medför att inkomstnivån ökar relativt starkt 2010. medför den permanenta bidragshöjningen på i kombination med den tillfälliga höjningen om 2011 att inkomsterna för kommun- sektorn kan hållas uppe (se tabell 9.6). Tabell 9.6 Beslutade och föreslagna generella statsbidrag till kommunsektorn års ekonomiska vårpropo- sition Statsbidrag i miljarder kronor. 1Det tillfälliga konjunkturstödet beslutades proposition om vår- tilläggsbudget och hösttilläggsbudget (prop. 2008/09:99, prop. 2008/09:2) och budgetpropositionen (prop. 2009/10:1). Höjningen av statsbidragen bedöms medföra att den kommunfinansierade sysselsättningen kan öka 2011. Kommunsektorns totala utgifter väntas dock öka mer än inkomsterna. Både det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet försämras 2011 till följd av detta. Kommunsektorn som helhet beräknas fortfarande redovisa ett positivt resultat. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden bidrar till att förutsättningarna för kommunsektorn stabiliseras 20122014. Konsumtionsutgifterna i fasta priser beräknas minska med 2012. Det beror i huvudsak på att antalet arbetsdagar är färre 2012 än 2011. Justerat för denna kalendereffekt väntas konsumtionen i stället öka . bedöms kostnaderna för den kommunala konsumtionen i fasta priser fortsätta öka med . Kommunsektorn redovisar ett finansiellt sparande och resultat 2012 och 2013 som är i nivå med överskott. väntas det finansiella sparandet och resultatet stärkas. Diagram 9.11 Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting Utfall , prognos för 20102014. 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. 9.5Arbetade timmar och syssel- sättning i den kommunalt finansierade verksamheten Den genomsnittliga arbetstiden för anställda som utför kommunfinansierad verksamhet varierar mellan åren. Det innebär att antalet arbetade timmar i den kommunfinansierade verksamheten kan utvecklas annorlunda jämfört med hur den kommunfinansierade syssel- sättningen utvecklas. Antalet arbetade timmar vänder upp 2011 i kommunerna och 2012 i landstingen Antalet arbetade timmar i kommunsektorn (kalenderkorrigerade) väntas bli lägre 2010 jämfört med . Detta beror främst på den förhållandevis svaga inkomstutvecklingen som följer av lågkonjunkturen, vilket begränsar kon- sumtionsutrymmet i kommuner och landsting.