prop · GX03246 · 2010-09-15 00:00:00 — 11 kap. 38 § Paragrafen anger vad det särskilda bokslut ska innehålla som enligt 23 kap. 50 § första stycket ABL ska upprättas när ett svenskt bolag deltar i en gränsöverskridande fusion och det övertagande bolaget ska ha sitt hemvist utanför . Den svarar mot 15 a kap. 39 § andra stycket FRL. 11 kap. 39 § Paragrafen, som har justerats med utgångspunkt i Lagrådets förslag, anger att 23 kap. 52 § tredje stycket ABL inte ska tillämpas vid fusion med ett försäkringsaktiebolag samt utpekar det som i stället ska gälla. Den svarar mot 15 a kap. 41 § tredje stycket FRL. 11 kap. 40 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.11. I denna och de fyra efterföljande paragraferna upptas särskilda bestämmelser om delning, vilka saknar motsvarighet i FRL. bestämmelser överensstämmer med motsvarande bestämmelser för bank- Prop. 2009/10:246 aktiebolag i 10 kap. 2630 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse. Eftersom det fordras tillstånd för att driva försäkringsrörelse, föreskrivs i paragrafen att ett försäkringsaktiebolag genom delning endast får överlåta verksamhet som fordrar tillstånd, till ett bolag som har sådant tillstånd. Verksamhet som inte fordrar tillstånd, t.ex. IT-verksamhet, får överlåtas till ett bolag utan tillstånd att driva försäkringsrörelse. Av 24 kap. 23 § första stycket 1 ABL följer att om delningsplanen strider mot lag, ska ansökan om verkställande av planen avslås. 11 kap. 41 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.11. Paragrafen, som har utformats efter förslag från Lagrådet, slår fast att till skillnad från vanliga aktiebolag behöver inte de kända borgenärerna i ett försäkringsaktiebolag underrättas om delningsplanen. Om något annat aktiebolag deltar i delningen, ska däremot dess borgenärer underrättas, i den utsträckning som följer av 24 kap. 21 § aktiebolagslagen. Paragrafen har sin förebild i 10 kap. 27 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 11 kap. 42 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.11. Paragrafen anger att när det överlåtande bolaget ansökt om tillstånd att verkställa delningsplanen hos ska verket och Finansinspek- tionen vidta vissa åtgärder inför prövningen av verkställigheten av delningsplanen. Någon kallelse av försäkringsaktiebolagets försäkringstagare och andra borgenär ska inte ske. I stället ska verket inhämta ett yttrande från , som ska innehålla svar på motsvarande frågor som kan utgöra grund för avslag vid fusion. För bankaktiebolag finns samma bestämmelser i 10 kap. 28 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 11 kap. 43 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.11. Av paragrafen framgår att en ansökan om att få verkställa en delnings- plan ska prövas av allmän domstol när ett försäkringsaktiebolag deltar i delningen. Sedan yttrande kommit in till Bolags- verket, ska enligt paragrafen verket därför överlämna ärendet till tings- rätten. Detta gäller oavsett om någon borgenär har motsatt sig ansökan eller inte och oavsett om det i delningen deltar även ett eller flera vanliga aktiebolag. För bankaktiebolag finns bestämmelser om överlämnade till allmän domstol i 10 kap. 29 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 11 kap. 44 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.11. I paragrafen anges när domstolen ska avslå en ansökan om att få verk- Prop. 2009/10:246 ställa en delningsplan. Som framgår av tredje stycket är det inte till- räckligt för ett avslag att borgenärerna, främst försäkringstagarna, mot- sätter sig en delning, om det av yttrande följer att det finns grund för att ändå ge tillstånd till verkställighet. Om domstolen anser det nödvändigt kan den begära att inspektionen kompletterar sitt yttrande (tredje stycket). Bestämmelserna överensstämmer med motsvarande bestämmelser i 10 kap. 30 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 11 kap. 45 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.12. I paragrafen anges de i förhållande till ABL ytterligare likvidations- grunder som är tillämpliga för försäkringsaktiebolag. De likvidations- grunderna finns i 14 kap. 3 § första stycket FRL. Förevarande paragraf skiljer sig från nuvarande bestämmelse genom att handläggningen flyttats från allmän domstol till . Vidare utgör inte längre en överlåtelse av försäkringsaktiebolagets hela bestånd en grund för tvångslikvidation. I likhet med det som gäller för likvidationsgrunderna i 25 kap. 11 § ABL ska ett beslut om likvidation inte meddelas om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning. Beslut om likvidation gäller . 11 kap. 46 § Paragrafen anger att vissa hänvisningar i till årsredovisningslagen i fråga om försäkringsaktiebolag i stället ska avse motsvarande bestämmelser i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. 11 kap. 47 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.12. I paragrafen anges fall när prövning av frågan om likvidation av ett försäkringsaktiebolag kan ske efter anmälan av . Möjligheten för att göra en sådan anmälan till rätten finns i 14 kap. 2 § första stycket och 3 § andra stycket FRL. 11 kap. 48 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.12. I paragrafen görs vissa tillägg till de allmänna bestämmelserna om kontrollbalansräkningens innehåll. Dessa tillägg överensstämmer med 14 kap. 2 § tredjefemte styckena FRL. 11 kap. 49 § Paragrafen anger de fall, utöver dem som anges i ABL, när ett beslut om att likvidation ska upphöra och bolagets verksamhet återupptas inte får De fallen inryms i bestämmelsen i 14 kap. 18 § första stycket andra meningen FRL. 11 kap. 50 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.15. I paragrafen fastslås kravet att ett försäkringsaktiebolags firma ska innehålla ordet försäkring. Det kravet finns i 17 kap. 1 § första stycket första meningen FRL. 11 kap. 51 § Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.16. Genom paragrafen utökas ansvaret för den i 29 kap. 13 §§ ABL angivna personkretsen till att avse även överträdelser av denna lag. Bestämmelser om skadeståndsansvar för bolagets befattningshavare som överträder gällande föreskrifter om försäkringsrörelse finns i 16 kap. 13 Gällande ordning, enligt vilken aktuarier omfattas av skadeståndsansvar, har övergetts. 12 kap. Associationsrättsliga bestämmelser för ömsesidiga Inledande kommentar om lagstiftningstekniken i 12 kap. Försäkringsverksamhet får drivas av försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar (se 1 kap. 3 § och 2 kap. 1 § samt avsnitt 5.1). Ett av syftena med den nya lagen är att anpassa de associationsrättsliga reglerna för de olika försäkringsföretagsformerna till allmänna associationsrättsliga regelverk (se avsnitt 5.3). som använts vid anpassningen skiljer sig dock åt mellan de olika företagsformerna (se 11 kap. 1 §, 12 kap. 2 § och 13 kap. 2 § samt avsnitt 6.1, 7.1 och 8.1). I likhet med det som gäller ska de ömsesidiga försäkringsbolagen utgöra en särskild associationsform. Merparten av de associations- rättsliga bestämmelserna för de ömsesidiga försäkringsbolagen har samlats i 12 kap. I detta kapitel finns hänvisningar till särskilda kapitel i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, FL, som också ska gälla för de ömsediga försäkringsbolagen. Dessa bestämmelser kompletteras med särregler som anses motiverade av verksamhetens inriktning (försäk- ringsverksamhet), skyddet för försäkringstagarna och andra ersättnings- berättigade, företagsformens särart eller . Vissa bestämmelser i är således tillämpliga på de ömsesidiga försäkringsbolagen på sätt som framgår av hänvisningar i 12 kap. Framtida ändringar i FL i de delar som det hänvisas till i den nya lagen kommer med automatik bli tillämpliga på de ömsesidiga försäkrings- Prop. 2009/10:246 bolagen, om inte särreglering införs. Bestämmelserna i 12 kap. är systematiserade i enlighet med FL. 12 kap. 1 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.1. Paragrafen överensstämmer med 1 kap. 7 § första och andra styckena Den definierar i första stycket vilka som är delägare i ett ömsesidigt Andra stycket innebär att även försäkrade som inte är försäkringstagare under vissa förutsättningar kan vara delägare om så föreskrivs i bolagsordningen. 12 kap. 2 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.1. I paragrafens första stycke klargörs, i likhet med 1 kap. 6 § första stycket FRL, att delägarna som huvudregel inte har något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Paragrafen överensstämmer i övrigt med 1 kap. 7 § tredje, fjärde och sjätte styckena FRL. Den innebär att delägarna i ett ömsesidigt skadeförsäkringsbolag genom föreskrifter i bolagsordningen kan bli skyldiga att göra kapitaltillskott till bolaget. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. 12 kap. 3 § I paragrafens första stycke klargörs att när en hänvisning görs till FL ska bestämmelserna där gälla för ömsesidiga försäkringsbolag trots att den lagen använder orden ekonomisk förening. Detsamma gäller för medlem, stadgar och föreningsstämma som för ömsesidiga försäkringsbolag ska gälla för delägare, bolagsordning och bolagsstämma. Paragrafen innehåller i andra stycket en förklaring till hänvisnings- I enlighet med motsvarande bestämmelse för försäkringsaktie- bolag i 11 kap. 1 § anges att när det i FL hänvisas till bestämmelser i den lagen ska hänvisningen avse även bestämmelser i den förevarande lagen. Det betyder att bestämmelserna i den förevarande lagen ska beaktas i samma utsträckning som om de var intagna i FL. 12 kap. 4 § I paragrafen görs en hänvisning till att bestämmelserna i om moderförening, dotterföretag, koncern och avancerad elektronisk signatur ska gälla för ömsesidiga försäkringsbolag. överensstämmer med vad som gäller enligt 1 kap. 9 och 9 f §§ FRL. 12 kap. 5 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.1. Paragrafen, som har förtydligats efter förslag från Lagrådet, Prop. 2009/10:246 överensstämmer i allt väsentligt med 1 kap. 9 § sista stycket FRL. innebär att genom föreskrifter kan göra bestämmelser om koncerner tillämpliga på sådana företagsgrupper som inte uppfyller koncerndefinitionen i FL, men där de ingående bolagen har en gemensam eller i huvudsak gemensam ledning, s.k. oäkta koncerner. 12 kap. 6 § I denna paragraf och i 712 §§ samt 1422 §§ finns bestämmelser om hur ett ömsesidigt försäkringsbolag bildas, vilka avviker från de som gäller för ekonomiska föreningar. Första och andra styckena i denna paragraf överensstämmer med 2 kap. 1 § första och andra styckena FRL och anger vem som får vara stiftare av ett ömsesidigt försäkringsbolag. I tredje stycket, vilket saknar motsvarighet i FRL, ges rätt att tillåta någon annan att vara stiftare. Sådant tillstånd bör i första hand kunna komma i fråga för den som inte uppfyller kraven på att vara bosatt eller ha säte i ett land inom EES. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.2. 12 kap. 7 § Paragrafen överensstämmer med 2 kap. 1 § sista stycket FRL och inne- håller behörighetskrav för stiftare. 12 kap. 8 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.2. Paragrafen överensstämmer med 2 kap. 2 § FRL och innebär att stiftarna ska ange villkoren för bolagsbildningen och upprätta en bolagsordning. Den innebär vidare att stiftarna ska bestämma hur många försäkringar som måste vara tecknade, och till vilket belopp, för att försäkringsbolaget ska få anses bildat. Hänsyn ska då tas både till vilken försäkringsrörelse som försäkringsbolaget ska driva och till hur stort garantikapital som ska betalas in. 12 kap. 9 § Förslaget har behandlats i avsnitten 7.2.2 och 7.2.7. Paragrafen, vars motsvarighet återfinns i 1 kap. 8 § samt 2 kap. 13 § fjärde stycket och 17 § FRL, behandlar tillskott av garantikapital. Första stycket innebär att det alltid måste tillskjutas garantikapital när ett ömsesidigt försäkringsbolag ska bildas. Endast om det finns särskilda skäl kan ett tillskott av garantikapital underlåtas. För registrering av bolaget krävs enligt 18 § att har betalats in. Av andra stycket framgår att det är möjligt att ta emot tillskott av garantikapital även vid ett senare skede. Ett sådant beslut ska registreras, vilket förutsätter att hälften av tillskottet har betalats in till bolaget. registreringen har skett är dock hela ökningen registrerad. Den resterande Prop. 2009/10:246 delen måste ha betalats från registreringen. Enligt tredje stycket ska garantikapitalet alltid betalas med pengar. 12 kap. 10 § Paragrafen motsvarar delvis 1 kap. 8 § FRL. Den innebär att garanti- kapital ska betalas tillbaka till garanten när det inte längre behöver vara kvar i bolaget. Det fortsatta behovet av garantikapital ska bedömas mot bakgrund av dels vad som krävs för att driva rörelsen, dels kraven på kapital enligt 7 kap. 12 kap. 11 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 5 § FRL. Den anger vad ett ömsesidigt försäkringsbolags bolagsordning ska innehålla. I överensstämmelse med nuvarande bestämmelser ska även anges reglerna för rösträtt och särskilt om delägarnas rösträtt ska utövas genom utsedda fullmäktige, varmed avses detsamma som den nuvarande benämningen delegerade. Dessutom ska anges om ett bolag tillämpar den nya möjligheten att ta emot förlags- insatser. 12 kap. 12 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 7 § första stycket FRL. I enlighet med Lagrådets synpunkter har språket moderniserats. 12 kap. 13 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 8 § FRL med den skillnaden att det är till i stället för till fel och ogiltigheter i tecknande kan anmälas. 12 kap. 14 § Paragrafen överensstämmer med 2 kap. 11 § FRL och innebär att beslut om bolagsbildningen ska fattas på en konstituerade stämma. Den anger vidare vilka som ska kallas till stämman och vad som ska hållas tillgängligt före och på stämman. 12 kap. 15 § Paragrafen, som överensstämmer med 2 kap. 12 § FRL, anger kraven för att bolaget ska kunna anses bildat samt att styrelse och revisor ska väljas när bolaget har bildats. Det får anses ligga i sakens natur att omröstning enligt andra stycket saknar betydelse om frågan om bolagets bildande har fallit på grund av bestämmelserna i första stycket. 12 kap. 16 § med 2 kap. 14 § FRL. innehåller ett kvittningsförbud för den som ska betala garantikapital. I andra stycket finns ett förbud för försäkringsbolaget att överlåta eller pantsätta en fordran på garantikapital. 12 kap. 17 § Paragrafen motsvarar i huvudsak 2 kap. 16 § FRL. Första stycket innebär att betalning för försäkringar och garantikapital ska ske till ett särskilt av stiftarna öppnat konto och att dessa medel får lyftas först när en styrelse valts för försäkringsbolaget. Andra stycket innebär att de insatta medlen, inklusive gottgjord ränta, ska betalas tillbaka om bolaget inte bildas. I enlighet med Lagrådets synpunkter har det i andra stycket införts en hänvisning till 19 § andra stycket. 12 kap. 18 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 13 § första och fjärde styckena FRL. Enligt första stycket räknas tiden för registrering alltid från tillståndsbeslutet. I andra stycket anges krav på att garantikapitalet ska var fullt inbetalt innan registrering kan ske. 12 kap. 19 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 13 § femte stycket FRL, men har anpassats till ett modernare språkbruk. Någon ändring i sak är inte avsedd. Av första stycket framgår att frågan om bolagsbildning har fallit om anmälan om registrering inte sker inom den sexmånadersfrist som anges i 19 § eller om har avskrivit registreringsanmälan eller vägrat registrering. I andra stycket regleras rätten till återbetalning om bolagsbildningen faller. I samtliga berörda situationer ges en rätt att återfå inbetalda belopp jämte avkastning. De återbetalningspliktiga, dvs. styrelseledamöterna, har rätt att avräkna vissa kostnader för bolagsbildningen. Eftersom tillskott av garantikapital enligt 12 kap. 9 § sista stycket alltid ska göras med pengar, har, i enlighet med Lagrådets synpunkter, det som tidigare föreskrivits om apportegendom utgått. Det solidariska ansvar som styrelseledamöterna har för återbetalningen innebär att de blir skyldiga att själva täcka eventuellt uppkommande brist. Det gäller även om bristen beror på något som inte kan läggas den betalningsansvarige till last, t.ex. en förskingring av en annan styrelse- ledamot. I en sådan situation kan emellertid de som har fullgjort åter- betalningsskyldigheten regressvis vända sig mot den som har förorsakat bristen. 12 kap. 20 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 18 § första stycket FRL, men har anpassats till ett modernare språkbruk. Någon ändring i sak är inte avsedd. I paragrafen fastslås att bolaget inte kan förvärva rättigheter, åta sig skyldigheter eller föra talan förrän det har registrerats. uttryckas så att det är först i och med registreringen som bolaget får Detta överensstämmer med gällande rätt. Såsom ger lagen styrelsen en möjlighet att före bolagets registrering föra talan i mål rörande bolagsbildningen eller i annat fall driva in betalning för garantikapital. Bestämmelserna torde främst få betydelse i de fall då stiftelseurkunden undertecknas innan full betalning 12 kap. 21 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 18 § andra stycket FRL, men har anpassats till ett modernare språkbruk. Någon ändring i sak är inte avsedd. Paragrafen reglerar den situationen att någon rättshandlar för bolagets räkning innan det har registrerats. Såsom svarar de som har med- verkat i en sådan åtgärd solidariskt för de förpliktelser som har upp- kommit genom åtgärden. Ansvaret övergår dock i vissa fall på bolaget i och med dess registrering. Så är fallet när det gäller förpliktelser som har uppkommit efter bolagets bildande och för förpliktelser som följer av 12 kap. 22 § Paragrafen motsvarar 2 kap. 18 § tredje och fjärde styckena FRL, men har anpassats till ett modernare språkbruk. Någon ändring i sak är inte Av paragrafen framgår att den som sluter avtal med ett oregistrerat bolag utan att känna till att bolaget var oregistrerat har rätt att frånträda avtalet fram till dess att registrering sker. följer dock att om avtalsparten, informerad om att bolaget inte är registrerat, förklarar sig vilja stå fast vid avtalet, så förlorar han eller hon rätten att frånträda avtalet. Av paragrafen framgår vidare att den som har ingått avtal med bolaget med vetskap om att bolaget var oregistrerat inte har någon rätt att från- Om frågan om bolagsbildning förfaller därför att någon ansökan om registrering inte ges in i rätt tid eller därför att avslår ansökan, är dock avtalsparten normalt inte längre bunden av av- Har det särskilt avtalats om vad som ska gälla för det fall att bolagsbildningen inte blir av, gäller dock detta. 12 kap. 23 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.7. I paragrafens första stycke klargörs att ömsesidiga försäkringsbolag i Prop. 2009/10:246 framtiden ska ha möjlighet att ta upp förlagsinsatser i enlighet med vad som gäller enligt 5 kap. Bestämmelser om uppgifter om förslagsinsatser i bolagsordningen finns i 11 §. Särskilda bestämmelser om återbetalning av förslagsinsatser vid likvidation och konkurs finns i 66 § andra stycket. I andra stycket ges en särregel för förslagsinsatser i ömsesidiga försäk- ringsbolag i fråga om den tillåtna storleken för sådana insatser som inte betalas in av delägare. Den sammanlagda summan av sådana externa för- lagsinsatser får efter tillskjutandet högst motsvara bolagets övriga egna kapital. Vad som utgör övrigt eget kapital får bedömas med utgångspunkt i balansräkningens siffror. Om det finns synnerliga skäl ska enligt tredje stycket i ett enskilt fall kunna ge tillstånd till högre insats. Ett sådant tillstånd kan bli aktuellt framför allt i en situation när försäkringsbolagets eget kapital på grund av finansiella problem är så litet att begränsningen hindrar ett nödvändigt kapitaltillskott. I förhållande till lagrådsremissen har vissa redaktionella ändringar gjorts i paragrafen. 12 kap. 24 § I paragrafen, som har justerats enligt förslag från Lagrådet, klargörs genom en hänvisning till 6 kap. FL att ömsesidiga försäkringsbolag i fortsättningen ska tillämpa dessa bestämmelser avseende bolagets ledning. Vissa undantag och tillägg görs dock i 2531 §§. 12 kap. 25 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3. Första stycket innebär att det till skillnad från vad som gäller för ekonomiska föreningar inte finns något krav på att styrelseledamöterna ska vara delägare i bolaget. I paragrafen ges särregler för styrelseledamöter i ömsesidiga försäkringsbolag. I andra stycket, som motsvarar 8 kap. 1 § första stycket andra meningen FRL, fastställs att det även fortsättningsvis ska finnas krav på att minst hälften av styrelseledamöterna i ett ömsesidigt bolag ska vara oberoende. 12 kap. 26 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3. Paragrafen anger en skyldighet för bolagsstämmans ordförande att inför styrelseval lämna uppgifter till stämman om vilka uppdrag den som valet gäller har i andra företag. En sådan skyldighet gäller redan i publika aktiebolag och bankaktiebolag och införs nu för alla typer av försäkringsföretag. Bestämmelsen saknar motsvarighet för ömsesidiga bolag i FRL. 12 kap. 27 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3. Paragrafen överensstämmer med 8 kap. 3 § meningen respektive 10 § första stycket fjärde meningen FRL. I para- grafen fastslås kravet att en verkställande direktör alltid ska utses samt att denne inte får vara ordförande i styrelsen. 12 kap. 28 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3. I paragrafen, som motsvarar 8 kap. 12 § första stycket 3 FRL respektive tredje stycket andra meningen, ges ett tillägg till jävsbestämmelserna i 6 kap. 10 § FL. Den innebär att en styrelseledamot eller den verkställande direktören är jävig även vid frågor om avtal mellan det ömsesidiga försäkringsbolaget och en juridisk person som styrelseledamoten eller den verkställande direktören får företräda antingen ensam eller tillsammans med någon annan. Jäv föreligger emellertid inte om försäkringsbolaget äger samtliga aktier i dess motpart och om motparten är ett annat bolag än ett försäkringsaktiebolag som inte får dela ut vinst. 12 kap. 29 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3 och 7.2.4. Paragrafen, som delvis motsvarar 8 kap. 15 § och 9 kap. 19 § FRL, anger att garanter och ersättningsberättigande som på grund av försäkring har rätt till överskott ingår bland dem som inte otillbörligt får förfördelas genom beslut av bolagsstämma eller rättshandling eller någon annan åt- gärd av styrelse eller någon annan ställföreträdare i ömsesidiga försäk- ringsbolag. 12 kap. 30 § I paragrafen ges ett tillägg till 6 kap. 13 § andra stycket FL. Den mot- svarar i sak 8 kap. 15 § andra stycket FRL. Genom bestämmelserna begränsas ställföreträdares lydnadsplikt i förhållande till överordnade bolagsorgan så att en föreskrift inte får följas om den strider mot FL, den förevarande lagen, lagen om årsredovisning i försäkringsföretag eller bolagsordningen. 12 kap. 31 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3. Paragrafen motsvarar i sak 8 kap. 16 § FRL. Den ger ett tillägg i för- hållande till bestämmelserna om ställföreträdares befogenhets- och behörighetsöverskridande rättshandlingar i 6 kap. 14 § FL. 12 kap. 32 § Prop. I paragrafen klargörs genom en hänvisning till 7 kap. FL att ömsesidiga försäkringsbolag i fortsättningen ska tillämpa dessa bestämmelser av- seende bolagsstämma. Vissa undantag och tillägg görs dock i 3341 §§. 12 kap. 33 § Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.4. Paragrafen överensstämmer för garanter i ömsesidiga försäkringsbolag med 9 kap. 1 § första stycket FRL. Den innebär att garanters rätt att besluta i ett ömsesidigt försäkringsbolag endast kan utövas på bolags- stämman. Den innebär vidare ett tillägg till FL så att bestämmelserna där om rätt att besluta i en förenings angelägenheter även ska gälla garanter om de enligt bolagsordningen har rösträtt på bolagsstämman. Att sådan rösträtt ska regleras i bolagsordningen framgår av 11 §. Såväl paragrafen som rubriken närmast före paragrafen har utformats i enlighet med 12 kap. 34 § I paragrafen, som i huvudsak överensstämmer med 9 kap. 2 § första stycket FRL, klargörs att det inte ska gälla särskilda krav på medlemskap eller närståendeförhållande för att kunna uppträda som ombud för eller biträde åt en delägare. 12 kap. 35 § Paragrafen överensstämmer med 9 kap 5 § fjärde stycket FRL.