prop · GX03181 · 2010-03-23 00:00:00 — Det kan också finnas anledning för regeringen att vid sin handläggning av ärendet ha kontakt med berörd domstol. Regeringen anser dock inte att det finns skäl att införa särskilda regler om att regeringen ska samråda med berörd domstol inför beslut om utnämning. Regeringens förslag: Ett antal lagar ändras till följd av att den högsta allmänna förvaltningsdomstolen byter namn från Regeringsrätten till . Ledamöterna i förvaltningsdom- stolen ska benämnas justitieråd. och lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ändras till följd av att som första domstol ska pröva om justitieråd i ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå läkarundersökning. lämnar inga förslag i dessa delar. Remissinstanserna: Vid remitteringen av utkastet till lagrådremiss har ingen av remissinstanserna invänt mot regeringens förslag i denna del (se närmare avsnitt 3). Skälen för regeringens förslag: I regeringens proposition En reform- erad grundlag (prop. 2009/10:80) föreslås att Regeringsrätten byter namn till . I förevarande proposition lägger regeringen fram de förslag till lagändringar som följer av namnbytet. I propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 2009/10:175) föreslår regeringen bl.a. en lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Den föreslagna lagen har en bestämmelse som innehåller benämningen Regeringsrätten. Även i den bestämmelsen bör en följdändring göras. Regeringen anser att ledamöterna i efter namnbytet inte bör benämnas regeringsråd. Samtliga ledamöter i de två högsta instanserna kan lämpligen benämnas på samma sätt. Ledamöterna i bör därför benämnas justitieråd. I ovan nämnda proposition föreslås att i stället för som första domstol ska pröva om justitieråd i ska skiljas eller avstängas från sin an- ställning eller vara skyldig att genomgå läkarundersökning (föreslagen lydelse av 11 kap. 8 § RF). Lagen (1971:289) om allmänna förvaltnings- domstolar bör därför kompletteras med en bestämmelse av denna innebörd (jfr 3 kap. 3 § andra stycket RB). I bör Högsta domstolens behörighet som första domstol begränsas i motsvarande mån. Regeringens förslag: De föreslagna lagbestämmelserna ska träda i kraft . I övergångsbestämmelser till dels lagen (1971:289) om allmänna för- valtningsdomstolar, dels lagen (2003:333) om Lagrådet, föreskrivs att med pensionerat justitieråd ska, vid tillämpningen av vissa bestämmelser, jämställas pensionerat regeringsråd. förslag: Utredningens förslag om tidpunkt för ikraftträdande överensstämmer med regeringens. förordnas ska tre ledamöter väljas , tre ledamöter och tre ledamöter . Remissinstanserna yttrar sig inte i denna del. Skälen för regeringens förslag: De bestämmelser som föreslås i denna proposition bör träda i kraft som de förslagna bestämmelserna i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). I likhet med anser därför regeringen att de föreslagna lagbestämmelserna bör träda i kraft . I likhet med anser regeringen att det kan vara lämpligt att säkerställa kontinuiteten i arbete genom att inte samtliga ledamöter ersätts . lag om utnämning av ordinarie domare ska ledamöter förordnas för en tid Det är således möjligt att förordna ledamöter för olika tidsperioder utan att det behöver införas en sådan övergångsbestämmelse som utredningen föreslår. I propositionen föreslås en rad ändringar till följd av att regeringsråd i fortsättningen ska benämnas justitieråd. dock vid tillämpningen av dels 3 § lagen (1971:289) om allmänna för- valtningsdomstolar, dels vissa bestämmelser i lagen (2003:333) om Lag- rådet, jämställas med pensionerat justitieråd. Till dessa lagändringar bör därför införas övergångsbestämmelser med sådan innebörd. Regeringens bedömning: Förslagen kommer att medföra vissa kost- nadsökningar för staten. Dessa kostnader bedöms rymmas inom be- fintliga anslagsramar. bedömning: Förslaget kan komma att med- föra vissa kostnadsökningar (avsnitt 38 i betänkandet). Remissinstanserna: Endast Kammarrätten i yttrar sig i denna del och framhåller att ökade arbetsbörda kommer leda till att nämndens kansli behöver förstärkas. Skälen för regeringens bedömning: De föreslagna bestämmelserna kommer leda till att får fler ärenden om domaranställ- ningar att bereda. Antalet nya ärenden är dock begränsat. En annan för- ändring är att ska bedriva ett mer aktivt rekryterings- arbete. Vidare ska fortsättningsvis vara organisatoriskt frikopplat från . ska också för- stärkas. Sammantaget kommer de föreslagna förändringarna leda till vissa kostnadsökningar för staten. Dessa bedöms rymmas inom befintliga anslagsramar. 9.1Förslaget till lag om utnämning av ordinarie domare 1 § Denna lag avser utnämning av ordinarie domare. 1.justitieråd tillika ordförande, justitieråd tillika avdelningsordförande och övriga justitieråd i och , 2.president, samt råd tillika vice ordförande på avdelning och övriga råd i hovrätt och kammarrätt, 3.lagman, chefsrådman och rådman i tingsrätt och förvaltningsrätt, 4.fastighetsråd och miljöråd, 6.ordförande tillika chef och övriga ordförande i , 7.patenträttsråd tillika ordförande och övriga patenträttsråd i Patentbesvärs- rätten, Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. I fråga om de allmänna domstolsslagen omfattar tillämpningsområdet anställningar som justitieråd tillika ordförande, justitieråd tillika avdel- ningsordförande och övriga justitieråd i de högsta domstolarna; presi- dent, samt råd tillika vice ordförande på avdelning och övriga råd i hovrätt och kammarrätt; , chefsrådman och rådman i tingsrätt och förvaltningsrätt; fastighetsråd och miljöråd (punkterna 14). I fråga om specialdomstolarna omfattar tillämpningsområdet anställningar som ordförande i , ordförande tillika chef och övriga ord- förande i Arbetsdomstolen, patenträttsråd tillika ordförande och övriga patenträttsråd i Patentbesvärsrätten samt ordförande i rättelsedomstolen (punkterna 58). De som utnämns enligt lagen är ordi- narie domare och anställs med fullmakt (3 § lagen [1994:261] om full- maktsanställning). Det innebär en förändring för dels ordförande och avdelningsordförande i de två högsta instanserna, dels ordförande i , ordförande tillika chef för och patenträttsråd tillika chef för . Genom hänvisningar i 3 och 6 §§ lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder ska lagen tillämpas även vid utnämning av hyresråd tillika chef för hyres- och arrendenämnd i , och samt vid utnämning av övriga hyresråd. 2 § Ärenden om utnämning av ordinarie domare ska beredas i en statlig nämnd (). Paragrafen behandlar beredningen av ärenden om utnämning av ordinarie Övervägandena finns i avsnitt 6.4. I paragrafen föreskrivs att ärenden om utnämning av ordinarie domare ska beredas i . Om annat inte föreskrivs i denna lag gäller förvaltningslagen (1986:223) och myndighetsförordningen (2007:515) vid nämndens handläggning. Bestämmelser om beredningen kommer att tas in i förordningen med instruktion för . Vidare kan nämnden i arbetsordningen meddela närmare föreskrifter om handlägg- ningen av ärenden (4 § myndighetsförordningen). 3 § Nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare. Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Regeringen meddelar föreskrifter om andra uppgifter för nämnden. Paragrafen anger nämndens uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. I första stycket föreskrivs att nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare. Av 9 § följer att förslagen Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt ar- bete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Nämnden kan i arbetsordningen meddela närmare föreskrifter om hur rekryterings- arbetet ska bedrivas (4 § myndighetsförordningen). I andra stycket lämnas en upplysning om att regeringen meddelar före- skrifter om andra uppgifter för nämnden. Exempel på sådana uppgifter är att pröva frågor om domares bisysslor och lämna förslag i ärenden om anställning av vikarie för ordinarie domare. 4 § Nämnden består av nio ledamöter. Fem ledamöter ska vara, eller ha varit, ordinarie domare. Två ledamöter ska vara jurister verksamma utanför domstols- väsendet, varav en ska vara advokat. Två ledamöter ska representera allmän- heten. För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för av högst . Ledamöter och ersättare som representerar allmänheten väljs av . Övriga ledamöter och ersättare förordnas av regeringen. Ledamöter och ersättare som ska vara, eller ha varit, ordinarie domare förordnas på förslag av de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Ledamöter och ersättare som ska vara jurister verksamma utanför domstolsväsendet förordnas på förslag av de förvaltnings- myndigheter och organisationer som regeringen bestämmer. Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. Paragrafen behandlar nämndens sammansättning och hur ordförande och vice ordförande i nämnden utses. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Enligt första stycket ska nämnden bestå av nio ledamöter. Fem ska vara eller ha varit ordinarie domare. Två ska vara jurister verksamma utanför domstolsväsendet, varav en ska vara advokat. Utöver advokater avses jurister verksamma vid t.ex. , eller uni- versiteten. I stycket föreskrivs vidare att två ledamöter ska representera allmänheten. Enligt andra stycket ska ledamöter och ersättare förordnas för av högst . Ledamöter och ersättare som representerar allmänheten ska väljas av . Övriga ledamöter och ersättare ska förordnas av regeringen. Ledamöter och ersättare som ska vara, eller ha varit, ordi- narie domare förordnas på förslag av de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Ledamöter och ersättare som ska vara jurister verksamma utanför domstolsväsendet förordnas på förslag av de förvaltningsmyndigheter och organisationer som regeringen bestämmer. Bestämmelser om nomineringen av de ledamöter och ersättare som förordnas av regeringen kommer att tas in i förordningen med instruktion Prop. 2009/10:181 för . Enligt tredje stycket ska nämnden inom sig utse en ordförande och en vice ordförande. 5 § Vid nämnden ska det finnas ett kansli. Chefen för kansliet ska vara, eller ha varit, ordinarie domare eller ha liknande yrkeserfarenhet och kompetens. Paragrafen behandlar nämndens kansli. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. I paragrafen föreskrivs att nämnden ska ha ett kansli. Kansliet ska ledas av en chef som ska vara, eller ha varit, ordinarie domare eller ha liknande yrkeserfarenhet och kompetens. Chefen ska följa de direktiv och riktlinjer som nämnden beslutar (17 § myndighetsförordningen). Med liknande yrkeserfarenhet och kompetens som ordinarie domare avses jurister med yrkeserfarenhet som t.ex. åklagare, advokater eller sakkunniga inom . 6 § Nämnden ska på lämpligt sätt informera om en ledig anställning som ordinarie domare. Paragrafen behandlar information om lediga anställningar som ordinarie domare. Övervägandena finns i avsnitt 6.6. I paragrafen föreskrivs att nämnden på lämpligt sätt ska informera om en ledig anställning som ordinarie domare. Med informera avses annonsering och andra informationsinsatser som kan behövas för att väcka intresse hos dem som kan vara lämpliga för den aktuella anställ- ningen. Vid utformningen av kravprofil och annons bör nämnden sam- råda med berörd domstol. 7 § Den som vill ansöka om en ledig anställning ska lämna in en skriftlig ansökan till nämnden. Därutöver får en generell intresseanmälan för anställningar som anges i 1 § göras till nämnden. Paragrafen behandlar sätten att söka en anställning som ordinarie domare. Övervägandena finns i avsnitt 6.6. I första stycket föreskrivs att den som vill ansöka om en ledig anställning ska lämna in en skriftlig ansökan till nämnden. Enligt andra stycket får även en generell intresseanmälan göras för anställningar som anges i 1 §. En intresseanmälan kan avse en viss typ av anställning, t.ex. i kammarrätt, eller flera typer av anställningar. Den kan också begränsas till en viss region. Nämnden kan efter samtycke föra upp en person som kandidat på listan över dem som avgett intresse- anmälningar. Om en anställning som omfattas av en intresseanmälan blir ledig, kan den som anmält intresse på begäran av nämnden behöva kom- plettera sin anmälan med ytterligare uppgifter. 8 § En företrädare för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. I paragrafen föreskrivs att en företrädare för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Företrädaren är inte ledamot av nämnden och har inte rösträtt. 9 § Nämndens förslag till regeringen ska motiveras. I paragrafen föreskrivs att nämndens förslag ska motiveras. Över- vägandena finns i avsnitt 6.6. Motiveringen bör skrivas i förhållande till de kriterier som gäller vid bedömningen av de sökandes meriter (jfr föreslagen lydelse av 11 kap. 6 § RF enligt prop. 2009/10:80 och 4 § lagen [1994:260] om offentlig anställning). I propositionen Rekrytering av domare görs vissa uttalanden om grunderna för bedömning av sökande till domaranställning (prop. 2007/08:113 s. 3235). 10 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. I paragrafen föreskrivs att nämndens förslag i ärenden om utnämning inte får överklagas. Övervägandena finns i avsnitt 6.6. 11 § Regeringen är inte bunden av nämndens förslag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av nämnden, ska nämnden få tillfälle att yttra sig över honom eller henne. I paragrafen behandlas regeringens handläggning. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. I paragrafen föreskrivs att regeringen inte är bunden av nämndens för- slag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av nämnden, ska nämnden ges tillfälle att yttra sig över honom eller henne. Detta gäller både om personen i fråga ansökt om anställningen eller lämnat en intresseanmälan men inte förts upp på förslag av nämnden och om denne inte ansökt eller lämnat intresseanmälan till nämnden. 9.2Förslaget till lag om ändring i 3 § ska som första domstol ta upp mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget begåtts av statsråd, justitieråd, någon av ombudsmän, justitiekanslern, riksåklagaren, domare eller generaladvokat i Europeiska unionens domstol eller den som utövar något av dessa ämbeten eller av hovrättsdomare eller revisions- sekreterare. ska vidare som första domstol pröva om justitieråd i Högsta Prop. 2009/10:181 förvaltningsdomstolen ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå läkarundersökning. är i övrigt första domstol i mål beträffande vilka detta föreskrivs i lag. Paragrafen anger Högsta domstolens behörighet som första domstol. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. I första och andra styckena görs ändringar till följd av att regeringsråd i fortsättningen ska benämnas justitieråd. I andra stycket görs en ändring som innebär att i fortsättningen endast beträffande justitieråd i Högsta förvaltnings- domstolen ska vara första domstol i frågor om dels skiljande eller avstängning från anställning, dels skyldighet att genomgå läkarundersök- ning. Ändringen är en följd av den föreslagna ändringen i regerings- formen att i fortsättningen ska pröva ovanstående frågor såvitt avser justitieråd i (föreslagen lydelse av 11 kap. 8 § RF enligt prop. 2009/10:80). 4 § I ska det finnas fjorton justitieråd eller det högre antal som behövs. Justitieråden ska vara lagfarna. De får inte inneha eller utöva något annat ämbete. Ett av justitieråden ska vara domstolens ordförande. får vara indelad i avdelningar. Om är indelad i avdelningar, är Högsta domstolens ordförande även ordförande på en avdelning. Ett av de övriga justitieråden är ordförande på annan avdelning. När ett justitieråd på grund av sjukdom eller därmed jämförlig omständighet inte kan tjänstgöra i , får den som har avgått med ålderspension från sin anställning som justitieråd förordnas att tillfälligt tjänstgöra som ersättare. Det som i lag eller annan författning föreskrivs om justitieråd ska även tillämpas på ersättare. Paragrafen behandlar Högsta domstolens inre organisation. Överväg- andena finns i avsnitt 6.8. I andra och tredje styckena görs ändringar som innebär att regeringen inte längre förordnar det justitieråd som ska vara ordförande i domstolen eller, om domstolen är indelad i avdelningar, det eller de justitieråd som ska vara ordförande på annan avdelning än den på vilken ordföranden i domstolen är ordförande. Som följer av 1 § i den föreslagna lagen om utnämning av ordinarie domare ska ordförande och avdelningsordförande i utnämnas som ordinarie domare. De ska således anställas med fullmakt. Övriga ändringar är endast språkliga. 2 § I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av sådana domare som avses i 1 kap. 2 §, 2 kap. 3 § och 3 kap. 4 §. Paragrafen behandlar utnämning av de domare som anges i rättegångs- balken. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. Ändringen innebär att den bestämmelse tas bort som föreskriver att regeringen utnämner dels , chefsrådman och rådman i tingsrätt, dels president, , råd tillika vice ordförande på avdelning och övriga råd i hovrätt, dels justitieråd i . I stället införs en bestämmelse som upplyser om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av dels ovan nämnda domare, dels ordförande och avdelningsordförande i (jfr 3 kap. 4 § andra och tredje styckena RB). 10 § Bestämmelserna i 8 och 9 §§ om rätt för målsäganden att väcka åtal eller överta väckt åtal gäller inte i fråga om brott som i utövningen av anställningen eller uppdraget har begåtts av 3.någon av ombudsmän eller den som har tjänstgjort i hans eller hennes ställe, 4.någon annan befattningshavare, mot vilken enligt riksdagsordningen eller annan författning endast något av utskott eller annat riksdagsorgan är behörigt att besluta om åtal för sådant brott, 5.justitiekanslern eller den som har tjänstgjort i hans eller hennes ställe, eller 6.domare eller generaladvokat i Europeiska unionens domstol. Paragrafen behandlar undantag från målsägandens rätt att väcka åtal eller överta väckt åtal. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. I punkten 2 görs en ändring till följd av att regeringsråd i fortsättningen ska benämnas justitieråd. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. 6 § I lagen (2010:000) om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av ordförande i . Vice ordförande, övriga ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Paragrafen behandlar hur ordförande, vice ordförande samt övriga leda- möter och ersättare i utses. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. I paragrafen tas den bestämmelse bort som föreskriver att regeringen utser ordförande i domstolen. I paragrafen tas i stället in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av ordförande i . 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 1.överklagande av kammarrätts beslut enligt förvaltningsprocesslagen (1971:291), 2.överklagande av annat beslut i förvaltningsärende som enligt lag eller enligt instruktion för kammarrätterna görs hos domstolen. prövar ansökningar om resning och återställande av försutten tid i andra fall än som anges i 8 §. I 14 kap. 9 § tredje stycket utlänningslagen (2005:716) finns bestämmelser om att Högsta förvalt- Prop. ningsdomstolen i vissa fall prövar om beslut om förvar eller uppsikt ska bestå. som första domstol om justitieråd i ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå läkarundersökning. Paragrafen behandlar Högsta förvaltningsdomstolens behörighet. Över- vägandena finns i avsnitt 6.8. I första och andra styckena görs ändringar till följd av att Regerings- rätten byter namn till . följer av 14 kap. 9 § tredje stycket ut- länningslagen (2005:716) att Regeringsrätten i vissa fall prövar beslut om förvar eller uppsikt (prop. 2009/10:31). Med anledning därav görs motsvarande ändring i andra stycket. I ett nytt tredje stycke föreskrivs att som första domstol ska pröva om justitieråd i ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå Bestämmelsen motsvarar innehållet i 3 kap. 3 § andra stycket och är en följd av förslaget till ändring i rege- ringsformen som innebär att i fortsätt- ningen ska pröva ovanstående frågor såvitt avser justitieråd i Högsta domstolen (föreslagen lydelse av 11 kap. 8 § RF enligt prop. 2009/10:80). 3 § består av fjorton justitieråd eller det högre antal som behövs. Minst två tredjedelar av antalet justitieråd ska vara lagfarna. Justitieråden får inte inneha eller utöva något annat ämbete. Ett av justitieråden ska vara domstolens ordförande. När ett justitieråd på grund av sjukdom eller därmed jämförlig omständighet inte kan tjänstgöra i , får den som avgått med ålderspension från sin anställning som justitieråd förordnas att tillfälligt tjänst- göra som ersättare. Vad som i lag eller annan författning föreskrivs om justitieråd ska även tillämpas på ersättare. Om justitieråds tjänstgöring i Lagrådet är särskilt föreskrivet. Paragrafen behandlar Högsta förvaltningsdomstolens inre organisation. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. I första och andra styckena görs ändringar till följd av dels att Rege- ringsrätten byter namn till , dels att benäm- ningen regeringsråd ersätts med justitieråd. I andra stycket görs en ändring som innebär att den bestämmelse tas bort som föreskriver att regeringen ska förordna ett av regeringsråden att vara ordförande i domstolen (jfr 3 kap. 4 § andra stycket RB). I en ny paragraf, 28 a §, tas i stället in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av bl.a. domare som avses i I tredje stycket görs ändringar till följd av dels att Regeringsrätten byter namn till , dels att benämningen regerings- råd ersätts med justitieråd. I fjärde stycket görs en ändring till följd av att benämningen regerings- råd ersätts med justitieråd. I övrigt görs endast språkliga ändringar. 4 § får vara indelad i avdelningar. Om är indelad i avdelningar, är Högsta förvaltningsdomstolens ordförande även ordförande på en avdelning. Ett av de övriga justitieråden är ordförande på annan avdelning. Paragrafen behandlar Högsta förvaltningsdomstolens indelning i avdel- ningar. Övervägandena finns i avsnitt 6.8. I paragrafen tas den bestämmelse bort som föreskriver att regeringen får förordna ett av regeringsråden att vara ordförande på annan avdelning (jfr 3 kap. 4 § tredje stycket RB). I en ny paragraf, 28 a §, tas i stället in en upplysning om att det i lagen om utnämning av ordinarie domare finns bestämmelser om utnämning av bl.a. domare som avses i denna paragraf. Vidare görs ändringar till följd av dels att Regeringsrätten byter namn till , dels att benämningen regeringsråd ersätts med justitieråd. 5 § Om det vid överläggning till dom eller beslut framkommer att den mening som råder i rätten avviker från en rättsgrundsats eller lagtolkning, som förut varit antagen av , får rätten besluta att målet eller, om det är lämpligt, en viss fråga i målet ska avgöras av Högsta förvaltnings- domstolen i dess helhet. Ett sådant beslut får också meddelas om det i annat fall är av särskild betydelse för rättstillämpningen att målet eller en viss fråga avgörs av i dess helhet. Om det i olika domar eller beslut av har kommit till uttryck mot varandra stridande åsikter i fråga om en viss rättsgrundsats eller lagtolkning, gäller första stycket första meningen endast om rätten finner att den rådande meningen avviker från den dom eller det beslut som meddelades senast. När ett mål eller en fråga avgörs av i dess helhet ska alla justitieråd som inte har förhinder delta i avgörandet.