prop · GX03214 · 2010-05-25 00:00:00 — Genomförandet av dessa planer försvåras däremot ofta av att miljöfrågorna är lågprioriterade i ländernas statsbudgetar. Millennieutvecklingsmålet, »Skapa en miljömässigt hållbar utveckling i världen« och därtill hörande indikatorer på miljöområdet inkluderar endast en begränsad del av de fattigdomsrelevanta miljö- och klimatfrågorna. Samtliga millennie utvecklingsmål har starka och tydliga kopplingar till miljö- och klimatfaktorer. Så gott som all mänsklig verksamhet påverkar och påverkas av miljö och klimat faktorer varför en integrering av dessa perspektiv är nödvändig. påverkar vissa samhällsområden, t.ex. energiförsörjning, miljön och klimatet i större utsträckning medan andra områden, t.ex. vattentillgång och vatten kvalitet, påverkas kraftigare av förändringar i miljön och klimatet. Generellt sett är människor i fattigdom mer direkt beroende av vad naturen erbjuder och även mer utsatta för förändringar i väder och klimat. Klimatför- ändringens effekter på människor i fattigdom kommer tidigast och tydligast visa sig i förändrad vattentillgång. Mänsklighetens levnads- och produktions- mönster är noga anpassat till den historiska miljö- och klimatsituationen. Trygg tillgång till vatten av god kvalitet är grundläggande för mänsklig hälsa och pro- duktion. De intensivt brukade ekosystemen inom jordbruket försörjer mänsklig heten med livsmedel och skapar arbetstillfällen för en stor andel människor i fattigdom som det nyttjar och är beroende av av färskvattenresurserna. De mer extensivt brukade ekosystemen i skogar och kust- zoner fungerar ofta som ett försörjningsmässigt skyddsnät för människor i fat- tigdom, som en buffert vid naturkatastrofer som stormar och översvämningar och som en reservoar för biologisk mångfald. Kvaliteten på vattenresurser och tillgången till grundläggande sanitet är också avgörande för hälsa och utveckling. I många länder släpps avlopp från industri och hushåll orenat ut i vattendrag. 2,6 miljarder människor saknar tillgång till grundläggande sanitet, vilket förorenar floder och grundvatten och bidrar till spridningen av vattenrelaterade sjukdomar som orsakar 4 900 barns död. Miljösituationen och klimatförändringen utgör stora hot mot människors hälsa och försörjning. () har uppskattat att av alla sjukdomsfall i världen och av alla dödsfall i utveck- lingsländer orsakas av miljöfaktorer som är relativt enkla att åtgärda. Möjlig heterna att försörja den miljard människor som lider av hunger och en växande framtida befolkning med livsmedel riskerar att försämras. Millennieutvecklingsmålet att halvera andelen av befolkningen som saknar tillgång till säkert dricksvatten förväntas inte uppnås i merparten av samarbetsländer, framförallt inte i och . Utvecklingen mot målet att halvera andelen av befolkningen som saknar tillgång till toaletter kommer troligtvis inte heller att nås i något av samarbetsländer. En växande andel av användning och produktion av kemikalier sker i länder med bristande kemikaliekontroll. Olämplig hantering av kemikalier leder ofta till allvarliga hälso- och miljöproblem vilka drabbar människor i fattigdom REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT hårdast då de ofta lever i de mest utsatta miljöerna. Bristfällig kemikalie kontroll kan med tiden även resultera i minskad handel och lägre tillväxt. Den biologiska mångfalden i världen minskar. samarbetsländer innehåller flera mycket artrika miljöer som bidrar till fattiga människors för- sörjning genom ekosystemtjänster som luft- och vattenrening, avfallshante- ring och livsmedelsproduktion. Den biologiska mångfalden minskar också utsattheten för sjukdomsangrepp och underlättar klimatanpassning. Tillväxten av slumområden i anslutning till städer är en snabb global process. I bor ungefär två tredjedelar av den befolkningen i slumområden som saknar grundläggande infrastruktur (ordentliga vägar, vattenledningar, avlopp och elektricitet). Dessa människor är särskilt utsatta för miljörelaterade hälsorisker och katastrofer. Enligt FN behöver 1,2 miljarder människor få tillgång till elektricitet och 2 miljarder tillgång till moderna bränslen för att nå millennieutvecklingsmålet om att halvera extrem fattigdom och hunger. I , , och saknar av befolkningen tillgång till elektricitet. De traditionella sätten att använda bio- massa som energikälla förorenar ofta inomhusluften, vilket leder till dödsfall hos främst kvinnor och barn. Biomassa som energikälla är vanligast i söder om och listan toppas av flera av samarbetsländer: Demo- kratiska republiken (av totala energianvändningen kommer från biomassa), (), (), (), (), () och (). Flera av samarbetsländer tillhör de länder med mest avskogning i världen, främst för jordbruksändamål men även för vedeldning (, , , , och ). Det är viktigt att strategier för hållbart skogsnyttjande utformas för att åstadkomma både minskad sårbarhet för klimatförändringens effekter och minskade utsläpp. 2.2Det svenska utvecklingssamarbetet inom miljö och klimat Regeringen har angett miljö och klimat som en tematisk prioritering i utvecklings samarbetet i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. Miljö bistånd är ett område där det finns goda förutsättningar för ett nära och brett samarbete mellan svenska myndigheter, näringsliv och organisationer. Här finns en bred kompetens som ska tas tillvara. Regeringen riktar särskild uppmärk- samhet mot fyra områden: anpassning till klimatförändringarna, energi, miljö och säkerhet och vatten. Den särskilda klimatsatsningen, om , som lanserades i budgetpropositionen löper enligt plan med utbetalningar och aktivi- teter inom både det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet. Målet för satsningen är att på ett effektivt sätt bidra till långsiktiga insatser för anpassning till klimatförändringens effekter i de fattigaste länderna, men också till utvecklingsländernas åtgärder för att begränsa halten av växthusgaser, bl.a. genom ökad energieffektivisering, ökad tillgång till bättre teknik och alternativa energikällor samt återbeskogningsprojekt. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Den största delen av klimatsatsningen kanaliseras genom befintliga multi laterala initiativ. De bilaterala insatserna fokuseras till , , , , samt speciella regionala insatser i och . Totalt avsätts på klimatrelaterat utvecklingssamar- bete genom Sida . Utgångspunkten för denna del av sats- ningen är givargemensamma och redan existerande program inom främst miljö-, vatten- och energiområdena med en modifiering och utvidgning mot en tydlig klimatanpassningsprofil. Regeringen bidrar med dessa satsningar till att klimat perspektivet integreras i samarbetsländernas egna utvecklingsstrategier. Det är ännu för tidigt att rapportera resultat från denna satsning då många insatser påbörjats. Miljö- och klimatproblem präglas av att de är gränsöverskridande till sin karaktär. Miljöbiståndet hanteras i stor utsträckning av multilaterala organisa- tioner och vertikala fonder och genomförs av många olika aktörer. För att säkerställa hållbara resultat på behöver principerna för bistånds effektivitet tillämpas (i linje med Parisdeklarationen och handlingsplanen från ). Det handlar om att tydliggöra samarbetslandets ägarskap och ledande roll i att samordna miljöinsatser i respektive land samt att regionala mellan statliga organisationer tar samordningsansvaret för insatser i respektive region. Det handlar om vikten av kapacitetsutveckling som stärker samarbetsländers möjlighet att spela denna roll. Och det handlar om samordning och samverkan mellan olika typer av biståndsgivare. Miljömässigt hållbar utveckling är en förutsättning för fattigdomsbekämp- ning och tillväxt. Ett miljöperspektiv ska därför genomsyra planering och genomförande av utvecklingsinsatser. arbetar med att integrera miljö- och klimatperspektiv vid såväl finansiering som dialog och bidrar även till specifika miljöprojekt inom sektorer och områden där klimat- och andra miljö- utmaningar har en central roll, så som vatten, energi och jord- och skogsbruk. Tabell 2.1 visar en sammanställning av utvecklingssamarbetet genom Sida som har miljö och hållbar utveckling som huvudsyfte respektive delsyfte . användes () av utvecklingssamarbetet till insatser vars huvudsyfte var att främja miljö och hållbar utveckling och () till insatser som hade detta tematiska område som delsyfte. Den totala andelen miljörelaterade utbetalningar har ökat från 2009. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Utvecklingssamarbetet genom Sida med miljö och hållbar utveckling som huvudsyfte och delsyfte, 20072009 8 768 () 9 394 () 1 688 () 1 755 () 7 080 () 7 639 () 6 525 () 6 219 () 15 293 () 15 613 () 16 889 () Det tematiska området miljö och klimat är i detta avsnitt (2.2.1) avgränsat till insatser som har miljö och hållbar utveckling som huvudsyfte. Integreringen av miljöperspektiv i utvecklingssamarbetet innebär att det tematiska området miljö och klimat spänner över alla sektorer. Nedan visas utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat fördelat på sektor för perioden 20072009. Utvecklingssamarbete genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på sektor, 20072009 Sektorerna miljö och hållbar samhällsbyggnad dominerar. Ökningen mellan åren förklaras av regeringens klimatsatsning. Sektorn »hållbar samhällsbygg- nad« har nästan dubblerats . Detta är delvis ett resultat av att flera energi- och vattenprogram med stora utbetalningar slutfördes . Undersektorerna vatten och energi är särskilt viktiga och har lyfts fram i regeringens tematiska prioritering av miljö och klimat. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Fördelning på landkategorier, regioner och globalt Nedan visas utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat för- delat på landkategorier (landkategorier redovisas i bilaga två svenskt utveck- lingssamarbete). Regionala och globala samarbeten är viktiga komplement till det bilaterala samarbetet. Utvecklingssamarbete genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på landkategorier, 20072009 Tusen kronor 900 000 Som framgår av diagrammet dominerar globalt och regionalt samarbete det miljö- och klimatrelaterade utvecklingssamarbetet. Tillsammans stod de för utbetalningar om eller av miljö- och klimat samarbetet genom Sida . Landkategorin långsiktigt utvecklingssamarbete är den landkategori där stö- det är störst när det gäller miljö och klimat. gick till insatser inom miljö- och klimatområdet, vilket motsvarar av landkategorins totalt utbetalade medel. Att detta bistånd har dubblerats beror troligen på att länderna som omfattas av regeringens särskilda klimatsatsning återfinns i kategorin. Samarbetsländer inom kategorin konflikt- och postkonfliktssamarbete samt länder där ska bedriva främjande insatser för demokrati och mänskliga rättigheter har relativt sett minst andel stöd till miljö- och klimat, endast 3 res- pektive av det totala miljö- och klimatstödet. Regeringen avser att öka fokus på trygg tillgång till livsmedel, vatten, sanitet och modern energi för människor i fattigdom i denna landkategori. Till landkategorin reformsamarbete i gick till insatser inom miljö och klimat, vilket är av det totala stödet inom reformsamarbetet. Inom kategorin har stöd till sektorn miljö ökat från 28 mil- joner kronor 2007 till 2009. Många länder som ingår i kategorin har starka incitament att förbättra sin miljöförvaltning. Målet med reformarbetet är bland annat närmande till EU. I detta ingår att på nationell REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT och lokal nivå utforma och genomföra EU-anpassad lagstiftning på miljö- och klimatområdet. Inom landkategorin selektivt utvecklingssamarbete gick till insatser inom miljö och klimat , vilket är av det totala stödet inom kategorin. Samarbetsform beskriver utformningen av samarbetet mellan och respektive samarbetspart. Sidas samarbetsformer omklassificerades och delas in i tre huvudgrupper enligt följande: Program (generellt budgetstöd för fattigdomsbekämpning, organisations- stöd, sektorbudgetstöd, sektorprogramstöd med poolfinansiering, stöd till specifikt program genom en organisation) Projekt (projektstöd) Experter (personalbistånd, utbildningsprogram i , utbildnings program i samarbetsländer, resursbasutveckling). Nedan visas utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat fördelat på samarbetsformer . Utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på samarbetsform, 2009 Cirka hälften av utvecklingssamarbetet avseende miljö och klimat genomförs via program. De vanligaste samarbetsformerna är »specifikt program genom en organisation« och »organisationsstöd«. För samarbetsformen »specifikt program genom en organisation« är stödet riktat till en specifik del av organisationens verksamhet. För »organisationsstöd« utgår ett basstöd till organisationens hela verksamhet. av insatserna inom miljö och klimat genomförs via pro- jektstöd. En betydligt mindre del, genomförs via expertstöd. Hälften av detta utgörs av utbildningsprogram i , vilka syftar till kapacitets utveckling hos deltagare från samarbetsländer. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Med kanal avses den typ av organisation som står för det praktiska genomför- andet av en insats. Som diagrammet nedan visar kanaliseras den största delen av utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat via multilate- rala organisationer, svenska organisationer och samarbetslandets organisationer. Huvuddelen av stödet, kanaliseras genom multilaterala organisationer som FN, , , regionala utvecklingsbanker och andra multilaterala organisationer. utbetalades genom dessa organisationer, vilket är en dubblering från föregående år. Miljö- frågornas globala karaktär gör det naturligt att en stor del av det miljörelaterade biståndet kanaliseras via multilaterala organisationer och att detta samarbete ökat. kanaliserades genom svenska organisationer, till exempel kommuner och landsting, enskilda organisationer och företag. kanaliserades genom samarbetslandets organisationer. En mindre del av det miljörelaterade biståndet kanaliserades genom internationella organisa- tioner och övriga länders organisationer, dvs. genomförare från övriga delar av världen. Utvecklingssamarbetet genom Sida avseende miljö och klimat, fördelat på kanal, 20072009 beslutade regeringen om en strategi för finansiering av utvecklings- lån och garantier avseende miljöåtgärder och en ny förordning för finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbetet. Målet med miljö lånen är att öka samarbetsländernas tillgång till kapital för investeringar inrik- tade på miljöproblem och effekter av klimatförändringar. Miljölånen är främst inriktade på insatser inom: REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT Klimatfrågan har fått större genomslag i utvecklingssam- arbete, mycket beroende på ett växande intresse i samarbetsländerna, som i sin tur förstärkts av regeringens tematiska prioritering miljö och klimat. klimatarbete fokuserar på att minska sårbarheten hos människor i fattigdom och stärka deras förutsättningar att anpassa sig till negativa effekter av klimat- förändringen. stöd till klimatanpassning återfinns inom flera områden, till exem- pel vatten, skog, jordbruk, energi, hälsa och utbildning. I praktiken kan det vara svårt att särskilja eller avgränsa rena klimatanpassningsinsatser från mer allmänna utvecklingsinsatser. klimatstöd går även till att minska utsläpp av växthusgaser. bidrar till samarbetsländernas möjligheter att investera i teknik och kunnande som är miljömässigt socialt och ekonomiskt hållbart, t.ex. genom stöd till utveckling av regelverk som uppmuntrar effekti- vare energianvändning, lokal vattenförvaltning och förnybara energikällor. I tabellen nedan redovisas utvecklingssamarbetet genom Sida avseende stöd som är relaterat till klimatanpassning och utsläppsminskning för . Statistiken är avgränsad till insatser vars avtalade belopp översteg och som under den femåriga rapporteringsperioden utbeta- lat . Urvalet inkluderar inte generellt budgetstöd som dock i flera fall kan vara relevant. Utvecklingssamarbete genom Sida avseende stöd som är relaterat till utsläppsminskning och klimatanpassning, 2004-2008 gick största delen, , av det klimatrelaterade stödet till åtgärder för klimatanpassning medan insatser rela- terade till utsläppsminskning avsåg . Fördelningen avspeglar den relativa tyngd som tillsammans med många samarbets- länder lägger vid åtgärder för klimatanpassning. Redovisning av undersektorer för klimatanpassning och utsläppsminskning har gjorts för att illustrera stödets tematiska fördelning. Tyngdpunkten i stödet till utsläppsminskning ligger på insatser inom energi och avfallshantering. För klimatanpassning är jordbruk och vatten de viktigaste områdena. I kategorin »övrigt« ingår katastrofrisk hantering, forskningsinsatser och insatser i andra sektorer kopplade till anpassning. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT På grund av miljöfrågornas gränsöverskridande natur finansieras en stor del av såväl svenska som internationella insatser genom multilaterala kanaler (diagram 2.4). Av samlade miljö- och klimatbistånd (insatser med miljö och klimat som huvudsyfte) 2008 betalades ut via multilaterala kanaler. Strategin för multilateralt utvecklingssamarbete gäller för allt svenskt sam- arbete med multilaterala utvecklingsorganisationer, inklusive de organisationer på miljö- och klimatområdet som finansieras via biståndsanslaget. Mot bak- grund av den stora delen av bilaterala miljöbistånd som utbetalas via multilaterala kanaler är det särskilt viktigt att olika svenska aktörer arbetar konsekvent och strategiskt för att regeringens politik och prioriteringar ska få genomslag. Enligt strategin för multilateralt utvecklingssamarbete ska agera pro-aktivt och utnyttja ett brett register för styrning av multilaterala organisa- tioner. ska basera bidragens storlek och finansieringsform på en bedöm- ning av respektive organisations effektivitet och relevans. Bedömningen är ett vägledande instrument och beslut om stöd tar även hänsyn till behov, fördel- ning mellan givare etc. Stöd ska helst ges utan öronmärkning, t.ex. till en orga- nisations centrala budget. I linje med detta ska tematisk finansiering genom vertikala fonder (fonder för ett särskilt ämnesområde) alltid motiveras särskilt. För dessa fonder bör extra tonvikt läggas på att harmonisera verksamheten med andra utvecklingsinsatser på landnivå. Den gradvisa framväxten av miljökonventioner och därtill relaterade fonder och mekanismer har lett till en splittrad arkitektur på miljöområdet. Till detta ska läggas de senaste årens behov av att visa handlingskraft i klimatfrågan vilket har lett till att en mängd nya fonder och mekanismer har skapats. finns en god potential att verka för samordning mellan givare eftersom miljö biståndet är under framväxt. I dessa sammanhang har multistrate- gins principer satts på konkret prov men visat sig viktiga för ett sammanhållet och målinriktat svenskt agerande med syfte att säkra ett effektivt bistånd. Fördelning av stöd till multilaterala kanaler inom regeringens klimatsats- ning utgör ett tydligt exempel på hur principerna ovan tillämpas i verkligheten. Exempelvis gavs ett bidrag till fönster för förmånliga lån, Inter- national () som ett extra stöd till insatser för klimatanpassning. Detta efter att ett nytt ramverk för bankens klimatarbete slagits fast och utifrån en generellt positiv bedömning av IDA:s relevans och effektivitet. Bidraget gavs utan öronmärkning, det kunde alltså direkt program meras som del av IDA:s sedvanliga utvecklingsfinansiering. Inom ramen för klimatsatsningen valde regeringen också att bidra till (), en delfond under de nybildade (). Visser- ligen innebar detta ett nytt stöd till en vertikal fond (fond för ett särskilt ämnes område) men CTF bedömdes fylla en tydlig lucka inom klimatfinansiering och därmed ha ett potentiellt stort mervärde (se avsnitt 2.5.5). Regeringen har dock avstått från finansiering av övriga delar av eftersom mervärdet av dessa nya fonder i förhållande till befintliga kanaler inte bedömts som tillräckligt stort. REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT samarbetar även med andra länder när det gäller metod och analys av multilateralernas verksamhet. Det tydligaste nätverket för likasinnade givare är MOPAN () som bland annat gör en gemensam bedömning av multilaterala organisationers effektivitet. Denna utgör ett underlag till den svenska bedömningen. verkar också för att göra /DAC:s statistik över multilaterala biståndsflö- den samt miljömarkörerna bättre och mer tillförlitliga. 2.2.3 Utvecklingssamarbetet genom EU EU:s och medlemsstaternas utvecklingssamarbete vägleds av »EU Development Policy Statement: Consensus (DPS)« som antogs 2005. Övergri- pande mål i policyn är fattigdomsminskning och hållbar utveckling. Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser behandlas som övergripande frågor och dessa ska integreras i all utvecklingsverksamhet. Samtliga strategier och pro- jektdokument ska miljögranskas. Miljö kan också vara utgångspunkten för geografiska och regionala strategier som behandlar t.ex. förvaltning och skydd av skog och vatten, biologisk mångfald, tillgång till hållbar energi och mark förstöring. (Se avsnitt 2.5.6 för operativa insatser.) Under ordförandeskap antog EU:s biståndsministrar rådsslutsatser om klimat och utveckling med syfte att integrera klimatfrågan i EU:s och medlems staternas utvecklingssamarbete, samt att stödja utvecklingsländerna att inte- grera klimathänsyn, särskilt anpassning, i sina utvecklingsplaner och budgetar. Båda dessa syften genomsyras av ett medel- till långsiktigt perspektiv. Råds- slutsatserna har också bäring på och synliggör utvecklingsperspektivet i för- handlingarna inom ramen för och lyfter fram behovet av ökat stöd för anpassning och utsläppsbegränsningar i utvecklingsländer. Rådsslutsatserna byggde på svenska ordförandeskapets och gemensamma underlag om klimatförändringar och utveckling (Joint Paper on Climate Change and Development) som lanserades . Det avslutande avsnittet av rådsslutsatserna behandlar det framtida arbetet. Detta inkluderar fortsatt integrering av klimat i utvecklingssamarbetet för EU:s medlemsstater och samt samstämmighet med tidigare antagna rådsslutsatser inom närliggande områden (t.ex. katastrofriskreducering). Rådet uppmanar EU:s medlemsstater och att beakta sam arbetsländernas perspektiv, inklusive den mänskliga dimensionen och det lokala perspektivet av klimatförändringens effekter. och medlemsstaterna kommer rapportera till rådet om hur slutsatserna följs upp . var ordförande i det informella (). En omfattande GDN demarche genomfördes i 58 utvalda länder, däribland flera utvecklingsländer. Målet med demarchen var att betona det brådskande behovet av samarbete och samförstånd inför REGERINGENS SKRIVELSE OM BISTÅNDETS RESULTAT mötet, att presentera de senaste EU-ståndpunkterna samt att söka partner ländernas synpunkter på viktiga områden. Ett huvudsyfte med det svenska GDN-ordförandeskapet var att uppmuntra EU-kolleger i tredjeland att träffas, utbyta politisk insikt om landets situation samt främja en aktiv EU-påverkan på inflytelserika aktörer. Vidare drev att GDN-insatser i högre grad ska vara efterfrågade av berörda EU-experter samt effektiva i fråga om resursanvändning och tidsplanering. De rapporter som inkom från ambassaderna hjälpte till att kartlägga viktiga strategiska tillvägagångssätt, både i fråga om politisk dialog och uppsökande arbete. Enligt rapporterna bidrog EU-mobiliseringen till att en samordnad EU-syn spreds till tredjeland inför klimattoppmötet i . Att samla erfarenheter och dela information om partnerländernas ståndpunkter i klimatförhandlingarna har förbättrat potentialen för ett enat och strategiskt EU-arbete. 2.2.4 Kommissionen om klimatförändringar och utveckling