prop · GX03133 · 2010-03-10 00:00:00 — Det handlar då främst om att reducera överskottet på elcertifikat som finns på marknaden. I rapporten föreslår en skarpare kvotnivåutveckling i inledningen av perioden fram mot (35) för att skapa förutsätt- ningar för att nå målet samt för att justera överskottet av elcerti- fikat till en lägre nivå. På detta sätt skulle justeringen till följd av den lägre elanvändningen tillsammans med ambitionshöjningen genomföras än . Detta skulle enligt rapporten ge marknadens aktörer större möjlighet att anpassa sig efter de nya förutsättningarna som investerarna i förnybar el får en tydlig signal om en kommande kraftig ökning i efterfrågan på elcertifikat. Skälen för regeringens förslag: har i sin rapport bedömt att en ändring av kvoten skulle kunna äventyra för- troendet för elcertifikatsystemet. Ett stort antal remissinstanser delar bedömning att kvoterna inte bör ändras för . Mot bakgrund av detta och elcertifikatsystemets behov av stabilitet och långsiktighet bedömer regeringen, i linje med utgångspunkten för myndighetens uppdrag, att ingen justering av kvoten för bör göras. När det gäller frågan om justering av kvoten för så har ett flertal remissinstanser framfört en oro för hur investeringsviljan ska på- verkas om överskottet av elcertifikat blir stort . För regeringen är det angeläget att en jämn investeringstakt i förnybara energikällor upprätthålls. Utformningen av elcertifikatsystemet bör därför inte generera ett så stort överskott av elcertifikat att investerings- takten påverkas alltför negativt. Regeringen måste således göra en avvägning mellan intresset av en jämn utveckling av kvotkurvan och intresset av att värna om marknadsaktörernas tilltro till elcertifikat- systemet. har redovisat att samma effekt på överskott och måluppfyllelse kan uppnås genom en förändring av kvoten som . Mot bakgrund av Energi- myndighetens bedömning är regeringens uppfattning att stabiliteten i elcertifikatsystemet bör vara styrande. En förändring tillgodoser systemets behov av stabilitet och långsiktighet utan att medföra några sämre effekter på överskott och måluppfyllelse än en förändring skulle göra. En ytterligare aspekt är att kvotnivån sjunker avsevärt på grund av att tilldelningsperioden för en stor andel av de produktionsanläggningar som var i drift när systemet infördes upphör vid utgången av . Det innebär att trots att kvotnivån höjs relativt mycket , jämfört med dagens lag- stadgade kvot för , är kvotnivån ändå lägre än . Rege- ringen delar därför bedömning att en justering av kvoten bör göras först . I detta sammanhang vill regeringen framhålla att den även framöver eftersträvar ett stabilt och förutsägbart system med regelbundna över- syner som marknaden känner till. Även om det nu utifrån det nationella målet i förnybartdirektivet har funnits behov av att påbörja arbetet inför kontrollstationen än beräknat saknar regeringen skäl att ändra på tidsintervallet för översyner av systemet. Dessa kommer således att även fortsättningsvis ske med mellanrum, räknat . När det gäller påpekandena från om att kan vara en alltför , och från Nordisk Vindkraft, NV, om att kontrollpunkter bör införas med möjlighet att justera kvoterna, hänvisar regeringen till bedömningen i propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154, Prop. 2009/10:133 s. 42) i vilken angavs att en översyn innebar ett alltför kort intervall med tanke på systemets krav på stabilitet, långsiktighet och förutsägbarhet. Den nu föreslagna nya kvoten beräknas utifrån de antaganden om den kvotpliktiga elanvändningen och om utbyggnadstakten för förnybar elproduktion som presenterats i . Flera remissinstanser har lämnat synpunkter på bedöm- ningar bland annat vad avser kvotpliktig elanvändning, ledtider för nyetablering och utbyggnadstakten för olika enskilda energikällor. Det finns en stor osäkerhet när en prognos för ska göras, vilket också betonar i sin rapport. Myndighetens Långsiktsprognos 2008, som i reviderad form4 bland annat ligger till grund för rapportens bedömningar, används dock i flera olika sammanhang i energisektorn bland annat vid framtagandet av utsläppsprognoser. Den är således etablerad som utgångspunkt och regeringens uppfattning är att myndighetens avvägningar och bedömningar är rimliga när det gäller förslaget på justerade och nya kvoter i elcertifikatsystemet. Det finns dock skäl att noggrant följa utvecklingen av de parametrar som har legat till grund för den föreslagna beräkningen av kvotplikten och som har betydelse för måluppfyllelsen och en väl fungerande elcertifikatmarknad, där inte minst den framtida elanvändningen får stor betydelse. Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . förslag: innehåller inget förslag till ikraftträdandebestämmelse. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några kommentarer avseende tidpunkten för ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna bör träda i kraft , vilket är . Regeringen bedömer att det inte finns behov av någon övergångsbestämmelse. 4 I Långtidsprognosen som har använts vid utarbetandet av rapporten har den nya ambitionsnivån för elcertifikat använts liksom nya energi- och koldioxidskatter , högre låginblandning av etanol och FAME i bensin och diesel och därmed en justerad efterfrågan i användarsektorer. Samarbete för att öka andelen förnybar energi Prop. Regeringens bedömning: Elcertifikatsystemet bör utvecklas för att omfatta fler länder. Inriktningen bör vara att en gemensam marknad med etableras med start . Rapportens förslag: Frågan kommer att redovisas i kommande Remissinstanserna: Trots att frågan inte varit föremål för remiss- behandling har flera remissinstanser i sina remissvar till Energimyndig- hetens rapport kommenterat frågan om en utvidgad marknad för elcerti- fikat till att omfatta fler länder specifikt med . ser med oro på att det kommer att ta tid för att förhandla ett avtal med om en gemensam elcertifikatmarknad. understryka betydelsen av att regeringen på ett tydligt sätt ger signaler som medför att vindkraftutbyggnaden fortsätter trots det stora certifikat- överskott som finns och som ökar . anser att det är sannolikt att en gemensam marknad för elcertifikat med i första hand kommer att stimulera utbyggnaden av norsk vatten- kraft på bekostnad av i första hand de dyrare vindkraftprojekten men SVEBIO efterlyser en bred analys där det även ingår andra frågor som påverkar förutsättningarna för investeringar i förnybar Även NV Nordisk Vindkraft är oroade för effekten av ett gemensamt system för elcertifikat med . marknaden avvaktar investeringar till dess besked i frågan kan lämnas. De anser att det är viktigt att regeringen ger tydliga besked om vad ett gemensamt system innebär. Oberoende elhandlare anser att det är nödvändigt att en fungerande marknad för elcertifikat utvecklas och att en utvidgning i andra nordiska länder är en viktig förutsättning Bakgrund: En central del i förnybartdirektivet är de nationella över- gripande målen för andelen energi från förnybara energikällor. nationella målen fastställdes utgick man inte från medlemsstaternas tekniska och ekonomiska potentialer för ökad andel förnybar energi. Vissa medlemsstater har fått mål som ligger över vad som kan uppnås genom åtgärder i det egna landet. I direktivet ingår därför en möjlighet till flexibilitet mellan medlemsstaterna för uppfyllande av målen. flexibilitet bygger antingen på statistiska överföringar mellan medlems- staterna eller på att stater genomför gemensamma projekt för produktion av förnybar energi. Dessutom tar direktivet upp möjligheten till gemen- samma stödsystem för två eller flera medlemsstater. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163) gjorde regeringen bedömningen att bör ta tillvara möjligheten att låta andra länder finansiera investeringar i förny- bar energi inom gränser. Praktiska modeller för att möjliggöra sådana samarbetsprojekt ska utvecklas skyndsamt och möjligheterna till en utvidgad marknad för elcertifikat till att omfatta fler länder bör även Skälen för regeringens bedömning: Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som främjar utbyggnaden av den mest kostnadseffektiva elproduktionen från förnybara energikällor. har systemet drivit fram en kraftfull expansion av biobränslebaserad elproduktion men har vindkraften blivit det dominerande kraftslaget vid nyetablering av produktion. I propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) gjorde den tidigare regeringen bedömningen att den svenska elcertifikat- marknaden bör utvecklas till en internationell marknad. Bedöm- ningen grundades på att det finns betydande fördelar med en inter- nationell marknad för elcertifikat. En internationell handel bidrar till en bättre fungerande marknad med högre likviditet och ökad omsättning. Därigenom skapas högre effektivitet och en ökad press på produktions- kostnaderna för den förnybara elproduktionen. Dessa principer är fort- farande aktuella. Den utfasning av anläggningar som kommer att ske kommer att förstärka behovet av ökad likviditet på marknaden. Ett omfattande arbete genomfördes för att skapa förutsättningar för en gemensam elcertifikatmarknad med , men realiserades inte. Frågan har återigen aktualiserats. En principiellt viktig skillnad är att det finns ett EU-direktiv som sätter upp nationella bindande krav på andelen förnybar energi och som innehåller olika slag av mekanismer för att länder ska kunna samarbeta för att uppnå målen. Gemensamma stödsystem är ett sådant exempel. En förutsättning för en gemensam marknad för elcertifikat med är dock att omfattas av förnybartdirektivet. Alla större förändringar i elcertifikatsystemet riskerar att skapa osäker- het för marknadsaktörerna vilket riskerar att de investeringar som är nödvändiga för att nå uppställda mål uteblir eller senareläggs. En utvidg- ning av elcertifikatsystemet till att omfatta fler länder är ett tydligt exempel på en sådan större förändring. Att flera remissinstanser kommenterat frågan utan att den varit föremål för remissbehandling visar också på det. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att etablera en större marknad för elcertifikat. Inriktningen är att en gemensam marknad med bör etableras med start . I det kommande arbetet är det viktigt att analysera direktivets möjlig- heter och begränsningar när det gäller elcertifikatsystemets utvidgning till att omfatta och eventuellt även ytterligare länder. Det är därtill angeläget att, som flera remissinstanser också tar upp, analysera utformningen och konsekvenserna av en gemensam elcertifikatmarknad. Exempel på frågor som måste analyseras är potentialer för ny produktion i respektive land och dess kostnader, kvotens utveckling över tiden m.m. Utöver konstruktionen av själva systemet är det helt centralt att analysera huruvida villkoren för investeringar är tillräckligt likvärdiga på hela marknaden för att inte skapa allvarliga suboptimeringar. Frågan om en utvidgad elcertifikatmarknad kommer att utredas och beredas i särskild ordning och regeringen avser att återkomma med förslag. Effekter för konsumenterna av en ökad Regeringens bedömning: För att få ett utvecklat beslutsunderlag om lämpliga åtgärder för att hålla kostnaderna för konsumenterna nere ska i samråd med få ett kompletterande uppdrag att analysera den framtida kostnadsut- vecklingen och utformningen av insatser för att motverka risken för eventuellt kraftigt höjda kostnader. Bakgrund: redovisade på regeringens uppdrag rapporten för elkunden av en höjd ambitionsnivå i elcertifikatsystemet Delredovisning 2 (dnr N2010/7/E). Uppdraget har genomförts i samråd med . I rapporten redovisas bedömning av konsekvenser för elkunder med anledning av ambitionshöjningen i elcertifikatsystemet från ny förnybar elproduktion till , jämfört med . Rapporten innehåller därutöver bedömning avseende en eventuell fast kvotpliktsavgift och ett skydd för låga elcerti- fikatpriser. Regeringen gav i uppdrag att undersöka olika metoder för att hålla nere kostnaderna för konsu- menterna som ett deluppdrag i att analysera konsekvenserna av ambitionshöjningen i elcertifikatsystemet. I uppdraget ingick bl.a. att överväga att fördela kostnaderna på ett större antal elkunder, med beaktande av svensk industris konkurrenskraft. Uppdraget ska redovisas . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har inte ett tillräckligt beslutsunderlag gällande frågan om hur exempelvis ett pristak eller andra särskilda metoder ska utformas för att hålla konsumententernas kostnader för elcertifikaten på en rimlig nivå. har redovisat ett deluppdrag avseende tak för kvotpliktsavgiften. ska Energimyndig- heten redovisa sitt uppdrag att undersöka andra metoder för att hålla nere kostnaderna för konsumenterna, med beaktande av svensk industris konkurrenskraft. För att få ett utvecklat beslutsunderlag om lämpliga åtgärder för att hålla kostnaderna för konsumenterna nere, vilket är angeläget, avser regeringen att utvidga detta uppdrag, genom att ska samråda med i bedömningarna av den framtida kostnadsutvecklingen och utformning av insatser för att motverka risken för eventuellt kraftigt höjda kostnader. Uppdraget ska redovisas . 9 Konsekvenser Prop. är tillsynsmyndighet i elcertifikatsystemet. Genom att systemet förlängs förlängs de arbetsuppgifter hos myndig- heten som har anknytning till systemet. Några nya arbetsuppgifter för myndigheten tillkommer inte med anledning av förslagen. Antalet ansökningar till myndigheten om godkännande av elcertifikatberättigade anläggningar kommer dock att öka som en konsekvens av den ökade ambitionen på förnybar el till 2020. Eventuella kostnader som uppstår till följd av ambitionshöjningen inom elcertifikatsystemet bedöms rymmas inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. är kontoföringsmyndighet i elcertifikat- systemet. Genom att systemet förlängs förlängs de arbetsupp- gifter hos som har anknytning till systemet. Några nya arbetsuppgifter för myndigheten tillkommer inte med anled- ning av förslagen. Antalet utfärdade elcertifikat kommer emellertid att öka som en följd av den ökade ambitionen på förnybar el till 2020. Detta kommer också att påverka uttaget av den kontoavgift som finansierar kontoföringsmyndighetens kostnader. Producenter av förnybar el Förslagen kommer att beröra både befintliga och nya producenter av förnybar el. Genom det nya målet och de nya kvoterna fastställs ramarna för kommande investeringar. Förslaget om förlängning av systemet innebär också en stimulans för investeringar i anläggningar för förnybar elproduktion. Elkundernas kostnad beror dels av kvotplikten, dels av priset på elcerti- I och med det nya målet om förnybar el ökar kvotplikten och tidsperioden som elcertifikatkostnaden kommer att ingå i elpriset Vid en kontinuerlig utbyggnad av den förnybara elproduktionen beräknas den genomsnittliga elcertifikatkostnaden för elkunden, till följd av ny nivå på kvotplikten, uppgå till ungefär samma storleksordning som Den genomsnittliga kostnaden för den högre ambitionen beräknas till /kWh, vilket kan jämföras med motsvarande kostnad för år 2009 som uppgick till /kWh. Om ambitionen legat kvar bedömer att kostnaden för elkunden hade minskat Elkundens kostnad för elcertifikatsystemet är en del av den samman- lagda kostnaden för el. låg denna kostnadsandel på 4 beroende på typ av elkund. Den genomsnittliga kostnadsökningen för elkunden beräknas till ett intervall i storleksordningen 1 till per Prop. 2009/10:133 kWh när nuvarande mål att öka den förnybara elenergin till jämförs med den höjda ambitionen på (). Den totala kostnaden för de kvotpliktiga elkunderna inom elcertifikat- systemet beräknas uppgå till 2035 utifrån ett beräknat elcertifikatspris på per certifikat, vilket motsvarar dagens pris på elcertifikat. En prisförändring om per elcertifikat sett över hela tidsperioden påverkar elkundernas totala kostnader med . Osäkerheter kring den framtida prisutvecklingen på elcertifikat innebär dock att beräkningen bör tolkas med viss försiktighet. Ett ökat utbud av elcertifikatberättigad elproduk- tion beräknas emellertid också ge lägre elpriser men effekten har utifrån underlag inte varit möjlig att kvantifiera. Eftersom lägre elpriser påverkar elcertifikatpriserna i uppåtgående riktning (och vice versa) är de sammantagna effekterna svåra att bedöma . De uppgifter som domstolarna har med anledning av elcertifikat- systemet kommer att bestå under genom systemets förlängning . Förslagen medför inga tillkommande uppgifter för domstolarna. Förslagen kommer inte särskilt att påverka de små företagens arbets- förutsättningar. Förslagen bedöms inte heller påverka den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, syssel- sättningen och den offentlig servicen i olika delar av landet, jämställd- heten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrations- politiska målen. Paragrafen reglerar hur en certifikatberättigad producent ska ha rätt att tilldelas elcertifikat om producentens anläggning har tagits i drift efter . Enligt punkten 2 har producenten inte rätt att tilldelas elcertifikat efter utgången av , dvs. , i fråga om anläggningar för vilka tilldelningen börjar 2021 eller . Påbörjas tilldelningen är således producenten tillförsäkrad elcertifikat . Paragrafen ändras med anledning av att elcertifikatsystemet förlängs. I första och andra styckena anges att elcertifikat inte får tilldelas efter utgången av . Ändringen i tredje stycket är endast redaktionell. Paragrafen ändras med anledning av att elcertifikatsystemet förlängs. Det anges att elcertifikat får tilldelas längst till utgången av . Ändrade kvotpliktsnivåer med antal certifikat per såld eller använd megawattimme el har beräknats för åren 2013 och nya kvotpliktsnivåer med antal certifikat per såld eller använd megawattimme el har beräknats för åren 2031 . I andra, tredje och fjärde styckena är ändringarna endast redaktionella. I proposition 2005/06:154 Förnybar el med gröna certifikat meddelades att elcertifikatsystemet bör följas upp och utvärderas och en första kontrollstation för det löpande översynsarbetet sattes . har fått regeringens uppdrag att föreslå nya kvoter i elcertifikatsystemet. m.m. I uppdraget konstateras att den kontrollstation som aviserats nu sker . Uppdraget är uppdelat i fyra deluppdrag varav denna rapport avser avrapporteringen för det första av dessa deluppdrag, Ökad ambitionsnivå. Förslag på justerade och nya kvoter Utifrån regeringens mål att öka den förnybara elproduktionen i elcerti- fikatsystemet med i nivå med så har i denna rapport tagit fram förslag på justerade och nya kvoter i elcertifikat- systemet. föreslår en justering av kvoterna för till och med och nya kvoter för till och med för att uppnå en ökning av den förnybara elproduktionen i nivå med . förslag på justerade och nya kvoter bygger bl.a. på en rad antaganden/bedömningar. Utbyggnaden av förnybar elproduktion: Till och med har den elcertifikatberättigade elproduktionen ökat med jämfört med . gör Energi- myndigheten bedömningen att ny förnybar elproduktion kommer att tillkomma. Resterande som återstår för att nå målet i nivå med fördelas jämt mellan till och med (motsvarar en ökning med /år). Kvotpliktig elanvändning: utgör ett basår där en justering för normalårstemperaturkorrigering och nytt regelverk för elintensiv industri har gjorts. Den kvotpliktiga elanvändningen antas utvecklas enligt Kortsiktsprognos mellan åren 2009 och för till och med används utvecklingstakten enligt upp- daterade Långsiktsprognos. Kvotkurvans utvecklingsprofil: 2013 sker en successiv höjning av kvoten som motsvarar den utbygg- nadstakt som krävs för att nå målet. Kvoterna höjs extra kraftigt för att reducera överskottet på elcertifikat till en nivå på av efterfrågan. I konstruktionen av kvotkurvan har en anpassning av kvotnivån gjorts i enlighet med regeln att produktion från anläggningar ska fasas ut ur elcertifikat- systemet . har också utgått från att den förnybara produktion som har fasats ut ur systemet 2020 ingår vid fastställandet av uppfyllandet av målet . är kvoterna anpassade för att anläggningar drifttagna till och med ska berättigas tilldelning av elcertifikat och en nedtrappning i förhållande till utfasningen av produktion. 2009/10:133 har i framtagandet av de justerade och nya kvoterna Bilaga 1 utgått ifrån att de grundläggande parametrarna (t.ex. vilka energikällor och bränslen som tilldelas elcertifikat, inget separat stöd till elcertifikat- berättigade energikällor och regler för vilken el som är kvotpliktig) i elcertifikatsystemet är utformade enligt de regler som gäller i nuvarande system. Energislagens potentiella bidrag till måluppfyllelsen Förutom att föreslå nya kvoter i elcertifikatsystemet ska Energimyndig- heten enligt uppdraget också översiktligt bedöma de olika energislagens potentiella bidrag till måluppfyllelsen. Som underlag för denna bedöm- ning har marknadsbevakning samt beräkningar i modellen MARKAL-Nordic använts. Antaganden om t.ex. investerings- kostnader och bränslepriser har stor betydelse för resultatet. Resultatet visar att landbaserad vindkraft kan komma att bidra med en stor andel för att nå målet . producerade vindkraften ca medan produktionen kan komma att bidra med uppemot enligt resultatet. Förutom den landbaserade vindkraften förväntas kraft- värmens bidrag med förnybar elproduktion att öka års nivå på till drygt . Detta medan den förnybara elproduktionen från industriellt mottryck och vattenkraft i princip förväntas ge samma bidrag som . Inga övriga energislag förväntas öka i den utsträckningen att det kommer att ge ett betydande bidrag till måluppfyllelsen . Eftersom Energimyndighetens bedömningar och modellens resultat är beroende av de antaganden som gjorts så har en rad känslighetsanalyser genomförts. Dessa visar tydligt att ändrade förutsättningar (enligt känslighetsanalysfallen) huvudsakligen leder till en trade-off mellan landbaserad vindkraft och biobränslekraft. Justering av kvoterna till följd av lägre elanvändning I uppdraget ingår att överväga en justering av kvoterna som en följd av att den faktiska elanvändningen har varit lägre än den prognos över elanvändningen som legat till grund för nuvarande kvoter. För att skapa den stabilitet som elcertifikatsystemet behöver för att inge förtroende hos berörda aktörer så är det mycket viktig att systemet är förutsägbart och långsiktigt. Ändringar i systemet bör göras med god framförhållning och vid väl aviserade tidpunkter. gör bedömningen att en justering av kvoterna inte skulle få någon tydlig påverkan på utbyggnads- takten för den förnybara elproduktionen dessa år utan snarare leda till en justering av det överskottet på elcertifikat som finns på marknaden bl.a. till följd av en lägre elanvändning. En justering av kvoterna kan medföra positiva konsekvenser så som minskat överskott och bättre förutsättningar för att nå målet . Men det kan också medföra negativa konsekvenser då det t.ex. ändrar förutsättningarna för redan pågående forward handel med elcertifikat och ingångna elavtal mellan elleverantörer och slutanvändare. slutsats är att en justering av kvoterna för inte bör genomföras då det skulle kunna skada marknadens förtroende för systemet eftersom justeringen skulle genomföras före den sedan tidigare aviserade kontrollstationen . För att påverkan på elcertifikatsystemet och marknaden ska bli så begränsad som möjligt är det vidare sammantagna bedömning att den fördel som en justering av kvoten för kan få också kan fås genom den förändring av kvoten som görs Den justering som genomförs av kvoterna genomförs då så att både förutsättningar skapas för att nå målet men också så att överskottet av elcertifikat justeras till en lägre nivå. genomförs justeringen till följd av den lägre elanvändningen tillsammans med ambitionshöjningen än vilket ger marknadens aktörer större möjlighet att anpassa sig efter de nya förutsättningarna.