prop · GX03248 · 2010-09-29 00:00:00 — Regeringen avser som nämnts ovan att närmare över- väga tillsynens utformning på grundval av resultatet från pilotverksam- heten. Regeringen anser dock att det, utan att koppla detta till något un- dantag, bör göras möjligt för arbetsgivare som är arbetsmiljöcertifierade att synliggöra detta på . När det gäller förslaget om arbetsmiljökrav vid offentlig upphandling finns allvarliga invändningar framför allt när det gäller den EU-rättsliga konstruktionen. Detta talar mot ett förslag med denna utformning. Frågan om arbetsmiljökunskap i utbildningen tas upp längre fram i denna skri- velse. När det gäller kravet på uppgift om sjukfrånvaron i årsredovis- ningar kan det konstateras att EU:s bolagsrättsliga direktiv inte ställer krav på att företagen ska lämna uppgift om sjukfrånvaro och att det inte finns några starka skäl som talar för att behålla upplysningskravet. Dess- utom uppfattas det aktuella upplysningskravet som betungande och svårförståeligt av företagen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i propositionen Enklare redovisning (prop. 2009/10:235) att det uttryckliga kravet på att redovisa sjukfrånvaro ska tas bort. Regeringen anser dock att det även fortsättningsvis är angeläget att verksamheterna har en god intern kontroll över sjukfrånvaron eftersom en hög sjukfrånvaro kan innebära stora direkta och indirekta kostnader för verksamheten. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) fick i samband med den senaste forskningspolitiska propositionen (prop. 2008/09:50) medel för en nivåhöjning till stöd för forskning inom arbetslivsområdet. Nivåhöjningen sker successivt för att innebära en höjning med . FAS har genomfört en utlysning och beviljat medel till bland annat tre programstöd och tre starka forskningsmiljöer s.k. FAS-centra, innefattande forskning om arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. I den senaste forsk- ningspolitiska propositionen uppmanade regeringen att inrätta ett tvärvetenskapligt forskningsprogram inom kunskapsområdet företagshäl- sovård. FAS har genomfört en utlysning som omfattar en professur, två programstöd och nätverksstöd med start . En särskild satsning har genomförts för stöd till forskning inom områ- det arbetsmiljö lönsamhet. utvärdering (IFAU) disponerar totalt 9 miljoner Skr. 2009/för ändamålet. Ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd tillsattes (dir. 2008:101). och beslut togs om förlängning av kunskaps- rådets verksamhet till och med . Rådet består av forskare och företrädare för myndigheter och organisationer med särskild kunskap inom området. Uppdraget är att förse regeringen med kunskaps- underlag inom arbetsmiljöområdet. har bland annat gett ut två skrifter, God arbetsmiljö en framgångsfaktor? (SOU 2009:47) och Inkluderande arbetsliv (SOU 2009:93). Båda finns tillgängliga på kunskapsrådets hemsida: . Sedan statsbidraget till Företagshälsovården drogs in har verksam- heten utvecklats uteslutande efter vad dess kunder efterfrågat och i betänkandet års företagshälsovårdsutredning (SOU 2004:116) anfördes att en del av det som marknadsförs som företagshälsovård inte håller den kvalitet eller står för sådan kompetens som förutsätts i arbets- miljölagen (1977:1160). utredning om företagshälsovården var en i en lång rad av utredningar med syfte att åstadkomma en stärkt före- tagshälsovård. Utredningen föreslog bland annat att en ny lag om före- tagshälsovård skulle införas. Förslaget fick ett blandat remissmottagande. Regeringen avser inte att genomföra utredningens förslag i den del som gäller införandet av ny lag. Efter det att utredningen lämnat sina förslag inkom en skrivelse från arbetsmarknadens parter till arbetsmarknadsmi- nistern. Skrivelsen har i sin tur legat till grund för mycket av de diskus- sioner och överväganden som resulterat i den nya förordningen (2009:1423) om bidrag till företagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet och inrättandet av Delegationen för kunskapsom- rådet företagshälsovård (dir. 2009:18) med uppdrag när det gäller utbildning och kunskapsutveckling inom företagshälsovårdsområdet. Den nya förordningen innebär att regeringen sat- sar 550 miljoner på företagshälsovård. Medlen är inriktade mot att förstärka det rehabiliterande arbetet, men bör i förlängningen också ha positiva effekter på företagshälsovårdens förebyggande insatser genom att företagshälsovården får en ökad kännedom om problem på arbetsplat- sen. Med företagshälsovård avses i förordningen detsamma som i 3 kap. 2 b § arbetsmiljölagen. En grundförutsättning för att få stödet är alltså att verksamheten även ska kunna tillhandahålla förebyggande insatser. Medlen fördelas på dels ett grundbidrag (vilket är något högre för små arbetsgivare), dels ett tilläggsbidrag för läkarbesök samt för koordine- rande insatser och arbetsanpassning. Stöd lämnas även för medicinsk service. Syftet är att göra det förmånligare för arbetsgivare att hjälpa arbetstagare att återgå i arbete genom tidiga och anpassade insatser vid Stödet lämnas endast till godkänd företagshälsovård. som godkänner anordnaren av företagshälsovård. 2009/10:248 att bli godkänd ska anordnaren dels ha kunskap om förhållandena på den anställdes arbetsplats, dels en multiprofessionell kompetens inom ett antal områden. En förutsättning är dock att arbetsgivaren svarar för minst samma belopp som staten bidrar med. En utvärdering av reformen plane- ras och en första utvärdering beräknas finnas framme . Förutsättningarna för företagshälsovården har stärkts, men det är an- geläget att företagshälsovårdens förebyggande uppdrag även fortsätt- ningsvis tydligt lyfts fram. På så sätt kan företagshälsovården utvecklas så att fler anställda och arbetsgivare får del av en välfungerande och kompetent expertresurs. I detta finns flera intressenter och viktiga aktö- rer. Eftersom bidraget och ett godkännande förutsätter att verksamheten har kompetens för det förebyggande uppdraget, är det ett intresse för företagshälsovårdens branschorganisation att dess medlemmar har en insikt om vad som fordras för att uppfylla detta. Arbetsmarknadens parter har i tidigare sammanhang uttryckt ett gemensamt intresse för att även den förebyggande delen utvecklas och arbetsgivarna har en direkt möjlighet att i sin upphandling av företags- hälsovårdens tjänster påverka utbudet. har i sin in- struktion ett uppdrag att följa och främja företagshälsovården. Från till- synsperspektiv är det angeläget att företagshälsovården kan utgöra en kompetent och aktiv resurs i det lokala arbetsmiljöarbetet. Den höga andelen små och medelstora företag på svensk arbetsmarknad understry- ker behovet av en kompletterande expertresurs i arbetsmiljöfrågor. Staten har också ett starkt intresse av att arbetsgivaren har en möjlig tillgång till den expertresurs som föreskrivs i arbetsmiljölagen och att så många arbetsplatser som möjligt har tillgång till företagshälsovård och stöd i arbetsmiljöarbetet, främst för att på så sätt minska riskerna för ohälsa och arbetsskador. konvention (nr 161) om företagshälsovård som har ratificerat ställer också krav på att anställda ska ha tillgång till företagshälsovård. Med de insatser som har vidtagits bör tillgången till företagshälsovård kunna öka. gäller en ny sjukskrivningsprocess rehabiliteringskedjan i . De tidigare reglerna i sjukförsäkringen ledde till att alltför många människor hamnade i en långvarig sjukfrån- varo, vilket kan öka risken för utslagning från arbetsmarknaden. Därför betonas tidiga och aktiva insatser. Rehabiliteringskedjan innebär att prövningen av den sjukskrivnes arbetsförmåga successivt vidgas från att enbart gälla den enskildes ordinarie arbete till att även omfatta andra arbetsuppgifter hos arbetsgivaren och slutligen arbetsmarknaden i sin helhet. Detta innebär t.ex. att den som inte kan återgå i arbete hos sin arbetsgivare, men skulle kunna klara annat arbete på arbetsmarknaden, inte har rätt till sjukpenning från och med den 181:a dagen i sjukperioden. Syftet med rehabiliteringskedjan är således att undvika långa och passiviserande sjukskrivningsperioder och i stället ta till vara människors arbetsförmåga när så är möjligt. Avsikten är också att tydlig- Skr. 2009/10:248 göra ansvarsfördelningen mellan viktiga aktörer. Regeringen har tecknat en överenskommelse med Kommuner och Landsting för att landstingen ska erbjuda multimodal rehabilitering (sammansatta åtgärder av flera kompetenser) för patienter med långvarig smärta i axlar, nacke och rygg samt kognitiv beteendeterapi för personer som har depression, ångest eller stress. Detta har gjorts för att stödja fler att återgå i arbete och förebygga sjukskrivning. Den första överens- kommelsen började gälla och en ny överenskommelse har tecknats för perioden 20092010. fanns avsatta för ändamålet. finns det för detta ändamål. 2.2.11Parlamentarisk kommitté om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet fattade regeringen beslut om att tillsätta en parlamen- tarisk kommitté som ska se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Utredningen inrymmer flera olika aspekter som med- verkar till att långsiktigt skapa hållbara sjuk- och arbetslöshets- försäkringar. Exempel på frågor är att analysera och pröva möjligheterna att utveckla samhällets stöd för återgång i arbete eller studier, vilket berör bl.a. och Arbetsförmedlingen, samt obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och huvudmannaskap för rehabilitering. Kommittén ska i detta sammanhang bland annat belysa sjuklönereglernas konsekvenser för arbetsgivarens drivkrafter att främja en god arbetsmiljö. Kommittén ska också analysera och överväga möjligheten att föra över ansvaret för delar av sjukförsäkringen från offentliga aktörer till arbets- marknadens parter eller privata aktörer. Ett område som kan vara aktuellt är arbetsskadeförsäkringen. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . 2.3Viktiga trender och utmaningar inom arbetsmiljöområdet som nya utmaningar inom arbetsmiljöområdet uppstått, har andra problem minskat och åter andra kvarstår i mer eller mindre oför- ändrad omfattning. Det finns en förhållandevis god kunskap om traditio- nella arbetsmiljöproblem, både om hur de uppstår och hur arbetsmiljön ska vara utformad för att förebygga skador. Här består utmaningen främst i att på olika sätt se till att kunskapen omsätts i ett väl fungerande och systematiskt förebyggande arbete på arbetsplatserna. När det gäller nya utmaningar är läget delvis ett annat. Inom en del områden, till exempel stress, finns förhållandevis mycket kunskap bland annat genom forskning, men kunskapen är inte samlad och tillräckligt väl Det förebyggande området när det gäller att hantera frågor om Skr. 2009/10:248 stress är också förhållandevis outvecklat. Det gäller även de växande problemen med hot och våld i arbetslivet, ett område där även kunskapen behöver utvecklas för att möjliggöra att riskerna bättre kan hanteras. När det gäller vissa andra nya utmaningar finns liten kunskap om hur arbetsmiljön kan påverkas i såväl positiv som negativ riktning. Ett om- råde där effekterna ur ett arbetsmiljöperspektiv är relativt okända är exempelvis den nya nanotekniken. Nedan beskrivs ett antal mer över- gripande trender i arbetslivet som bedöms vara särskilt viktiga att upp- märksamma ur ett arbetsmiljöperspektiv. 2.3.1Entreprenörer ersätter egna anställda Allt fler verksamheter väljer att genom upphandling av entreprenörer ersätta verksamhet med egna anställda s.k. outsourcing. För arbetsmiljön avgörande faktorer bestäms ofta i hög grad av beställaren och inte av entreprenören. Den pågående utvecklingen kan därför leda till att det enskilda företaget får mindre inflytande över faktorer som påverkar arbetsmiljön. En globaliserad marknad ställer ökade krav på företagens konkurrens- förmåga. Med ökad globalisering och större rörlighet mellan olika länder följer ökad invandring liksom ökad utstationering av arbetskraft. Denna utveckling är i huvudsak positiv, men medför dock vissa risker för en selekterad arbetsmarknad med sämre arbetsförhållanden för en del av de utifrån kommande arbetstagarna. För att motverka detta spelar tillsyn en viktig roll. En annan följd av globalise- ringen är en ökad import av maskiner, arbetsutrustning och kemikalier från olika delar av världen. En växande internationell marknad ökar behovet av kontroll av olika produkter för att undvika t.ex. maskiner med otillräckligt skydd eller användning av cancerframkallande kemikalier. Marknadskontroll och standardisering spelar här en viktig roll. Dessa områden regleras i hög grad av EU-regler, t.ex. direktiv /42/EG (Maskindirektivet) och förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach). Utvecklingen mot en allt större andel tjänsteproducerande företag beror delvis på trenden att befintlig verksamhet från såväl privat som offentlig sektor läggs ut till entreprenörer, men också på att nya tjänsteprodukter Många nya arbetstillfällen tillkommer därmed inom Många av dessa arbeten ställer relativt låga krav på utbild- ning och tidigare erfarenhet och blir därför ofta ingångsarbeten på arbetsmarknaden (telemarketing, städning, service). här också verksamheter som ställer mycket höga krav på såväl formell som informell kompetens (konsultverksamhet, utbildning, vård). den stora spännvidden av verksamheter inom tjänstesektorn skiljer sig arbetsmiljöerna åt, gemensamt för sektorn är dock att stress och andra Skr. 2009/10:248 psykosociala faktorer är av särskilt stor betydelse. Den svenska arbetsmarknaden består till stor del av små eller mycket små företag. Av 977 000 företag 2009 var 721 000 enmansfö- retag och 216 000 har färre än 10 anställda (SCB Företagsregister ). har ofta sämre kunskapsmässiga och andra resurser att hantera arbetsmiljöproblem. Den undersökning som genomfördes av 2008 med anledning av ett ökande antal dödsolyckor visade bland annat att det var hos de minsta företagen som de största arbetsmiljöriskerna fanns. Det är också bara en mindre andel av de riktigt små företagen som är anslutna till företagshälsovård och därigenom kan få kunskapsmässigt och praktiskt stöd. Andelen anställda med korta anställningskontrakt har trendmässigt ökat. Att ha sin anställning i ett bemanningsföretag och därifrån hyras ut till olika arbetsplatser blir också allt vanligare. De nya formerna medger en ökad flexibilitet i bemanningen och därmed positiva effekter för verk- samheten som fler på detta sätt kan få möjlighet till ett arbete. Av olika skäl är det dock viktigt att uppmärksamma detta ur ett arbets- miljöperspektiv. Arbetsmiljöarbetet kan behöva anpassas utifrån förut- sättningarna att fler anställda än tidigare endast finns på en viss arbetsplats. Där verksamheten i hög grad bygger på denna typ av anställningar kan detta också i vissa fall göra det svårare att ur ett lön- samhetsperspektiv motivera arbetsgivaren för ett långsiktigt engagemang för arbetsmiljön. Den demografiska utvecklingen innebär att en minskande andel av befolkningen kommer att befinna sig i arbetsför ålder. Det innebär att allt färre får försörja allt fler. Ansträngningarna för att ta till vara den befintliga arbetskraften genom att få fler att gå från utanförskap till arbete och att få äldre arbetskraft att stanna kvar längre i arbetslivet har stor betydelse för att mildra effekterna av utvecklingen. Utvecklingen kan antas leda till att fler personer med någon form av hälsoproblem kommer att finnas på arbetsplatserna. Det handlar såväl om ett ökat antal äldre i arbetskraften som om personer som inträder i arbete från sjukskrivning, arbetslöshet eller annat utanförskap. Detta ställer ökade krav på anpassning av arbetet till den enskildes förutsättningar. Regeringens nationella handlingsplan för Regeringens bedömning: Handlingsplanen ska bidra till att uppfylla det i budgetpropositionen angivna målet för området arbetsmiljö. Arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor utestängs från arbetet. En god arbetsmiljö tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Den nationella handlingsplanen ska genom att lyfta fram viktiga områden utgöra en grund för arbetsmiljöarbetet under de närmaste fem Skälen för regeringens bedömning: Som regeringen anfört i avsnitt 1.3 är det lämpligt att i samband med arbetet med en förnyad arbetsmiljöpolitik också utforma en sammanhållen och flerårig nationell handlingsplan för området. Syftet med handlingsplanen är att peka på en önskad riktning för utvecklingen inom arbetsmiljöområdet. strävansvärd utveckling bör tydliggöras genom att viktiga områden lyfts fram och att betydelsefulla insatser så långt som möjligt identifieras. är viktigt att de trender och utmaningar som tagits upp i avsnitt 2.4 kan mötas genom insatser inom respektive område samt att de utpekade om- rådena uppfattas som relevanta för alla typer av verksamhet, offentlig, såväl som privat. I för 20072012 framhålls som önskvärt att medlemsstaterna i sina nationella strategier anger kvantitetsmål. Regeringen bedömer dock att förutsättningarna för att formulera lämpliga och avgränsade kvantifierbara mål inom området är alltför begränsade. Svårigheten ligger i att många olika faktorer kan påverka utvecklingen inom området, det gäller till exempel konjunkturläge. befintliga indikatorerna inom området är i sin tur också känsliga för förändringar i ersättningssystemen, bland annat på så sätt att benägenhe- ten att anmäla till sjuk- och arbetsskadeförsäkringen och därmed också Sammantaget innebär detta att graden av måluppfyllelse för ett enskilt år inte säkert beskriver arbetsmiljöns En mer tillförlitlig statistik inom arbetsmiljöområdet är önskvärd men svår att uppnå. Även jämförbarheten mellan EU:s medlemsländer behöver förbättras och ett arbete pågår inom EU för att utveckla bland annat indikatorerna inom hälso- och arbetsmiljöområdet. I handlingsplanen lyfts ett antal strategiskt prioriterade områden av mer övergripande karaktär fram, inom vilka regeringen menar att insatser är Handlingsplanen omfattar dock inte alla viktiga områden och nödvändiga insatser inom arbetsmiljöområdet. endast i mycket begränsad omfattning specifika riskområden eller riskutsatta branscher fram. Fortlöpande bedömningar och prioriteringar när det gäller aktuella risker behövs. ningsvis som ansvarig myndighet inom området svara för detta. arbete ingår också ett samråd med parterna på arbetsmarknaden. sätt kan resurserna användas på ett flexibelt sätt och anpassas till faktiska Skr. 2009/10:248 och föränderliga behov. Handlingsplanen behandlar i stället mer över- gripande strukturella frågor. 3.2Områden och strategiska insatser Regeringens bedömning: Insatser ska riktas mot följande områden och målsättningar: Risker och möjligheter i arbetsmiljön Systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. Arbetsmiljöförutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet att minska utanförskapet. Arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas. Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. Skälen för regeringens bedömning: Arbetet ska inriktas så att arbets- miljöns positiva, verksamhetsmässiga och hälsobefrämjande effekter synliggörs som det riskförebyggande arbetsmiljöarbetet stärks. För att åstadkomma detta måste arbetsmiljöarbetet i högre grad uppfattas som viktigt, värdeskapande och därmed engagerande. Några av de områ- den som lyfts fram är traditionella arbetsmiljöområden där mycket redan är gjort och i en del fall redan fungerar mycket väl, medan andra områden är mer eller mindre nya för arbetsmiljöpolitiken och erfarenhe- ten och kunskapen därmed mer begränsad. Hur arbetsmiljön utformas har stor betydelse för individens hälsa och säkerhet. Arbetsmiljöarbetet har därför i stor utsträckning haft ett fokus på att förebygga risker för ohälsa och olycksfall. Detta arbete har också varit framgångsrikt. Det innebär att utgångsläget är relativt gott, men att nya utmaningar måste tacklas samti- digt som uppmärksamhet även måste riktas på gamla problem. Det är regeringens bedömning att ett sådant fokus på riskförebyggande arbete även fortsättningsvis är både rimligt och nödvändigt. Att helt fokusera på arbetets risker innebär dock en begränsning för ett område som har en stor värdeskapande potential. De positiva möjligheter som finns i en god arbetsmiljö, för individen, verksamheten och samhället, måste på olika sätt uppmärksammas och förstärkas genom strategiska insatser. En ökad medvetenhet om de positiva värdena bör även leda till en ökad förståelse för det nödvändiga i att ha ett välfungerande riskförebyggande arbete. På samma sätt hänger även flera av de andra områdena ihop så att en positiv utveckling inom ett område även förstärker utvecklingen inom de övriga. I följande av- snitt redogörs närmare för de områden som ska ges särskild uppmärk- samhet samt vilka insatser som kan främja I de fall konkreta åtgärder pågår eller planeras så anges Skr. 2009/10:248 dessa. 3.2.1Systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa i högre grad uppmärksammas och utvecklas Regeringens bedömning: Insatser när det gäller regler och regelefter- levnad, rådgivning och stöd samt nya risker ska prioriteras för att främja ett effektivt system för att minska riskerna för dödsolyckor, skador och arbetsrelaterad ohälsa. Insatser när det gäller synliggörande av arbetsmiljöns betydelse samt kunskapsutveckling och kunskapsspridning ska prioriteras för att arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. Skälen för regeringens bedömning: De samhällsekonomiska kostna- derna till följd av ohälsa och sjukfrånvaro är stora och utgörs av det totala produktionsbortfallet i ekonomin. Hur stor andel av dessa kostna- der som orsakas av dålig arbetsmiljö är osäkert men i de nordiska länderna har beräkningar gjorts där kostnaderna värderats till av landets bruttonationalprodukt. I en svensk rapport beräknades för perioden långtidssjukskrivningar, () inklusive produktionsbortfall, kosta (Ds 2008:16). Även om kostnaderna nu genom den minskade sjukfrånva- ron kan antas vara väsentligt lägre jämfört med då beräkningarna gjordes, så är det fortfarande avsevärda belopp. Att minska dessa kostnader är rimligen ett av motiven till statens insatser, ett annat minst lika viktigt motiv är att värna om medborgarnas hälsa. För individen är det självklart allvarligt att drabbas av ohälsa oavsett om skadan har inträffat på arbetet eller inte. Arbetsgivaren har också ett omfattande ansvar och mycket att vinna på att ha friska medarbetare. Det är självklart att ansträngningarna i det riskförebyg- gande arbetet liksom rehabiliteringsinsatser har en utgångspunkt på arbetsplatsen, men arbetsplatsen har också stora möjligheter att mer all- mänt bidra till bättre hälsa och välbefinnande. Arbetsmiljöarbete handlar både om att minimera risker för arbetsrelate- rad ohälsa och om att öka förutsättningarna för hälsa och spänner därmed över mycket, från insatser för att förhindra dödsolyckor och svåra arbets- sjukdomar till insatser för att må bra och trivas på jobbet. Regeringen anser att det är viktigt att lyfta fram de hälsobefrämjande möjligheter som en bra arbetsmiljö ger som statens insatser ändå ska ha sin tyngdpunkt i effektiva system för att minska riskerna för dödsolyckor, skador och arbetsrelaterad ohälsa. Könsmässiga skillnader när det gäller såväl arbetsmiljöns positiva som negativa effekter på hälsan ska uppmärksammas. Regler och lagar inom området ska vara tydliga, begripliga och väl an- passade till utvecklingen. När det gäller tillsynen är inriktningen att effektivt övervaka efterlev- Skr. 2009/10:248 naden av samhällets krav på en god arbetsmiljö som regler och tillsyn också ska bidra till en normbildning, dvs.