prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — syfte och målgrupp samt även framhålla den öppna förskolans komplette- rande funktion till förskola och pedagogisk omsorg i form av familjedag- hem samt flerfamiljslösningar och andra verksamheter. Kommunerna är inte skyldiga att anordna öppen förskola. föräldrar har ingen formell plats att ta i anspråk och barnen är inte in- skrivna i den öppna förskolan. Verksamheten vänder sig till barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under föräldraledigheten. dessa är verksamheten en viktig social träffpunkt, där barnen ges tillfälle att tillsammans med en förälder eller annan vuxen delta i en verksamhet i gruppens form, som syftar till att ge pedagogisk stimulans. I många kommuner använder familjdaghemmen den öppna förskolan som resurs och mötesplats. Dagbarnvårdare deltar tillsammans med barnen i den öppna förskolans verksamhet. Där kan de under ledning av förskollärare få stöd för den pedagogiska utvecklingen av sin egen verk- Även andra former av pedagogisk omsorg bör kunna använda öppna förskolan som resurs för erfarenhetsutbyte, social gemenskap och Prop. 2009/10:165 som stöd i utvecklingen av sin verksamhet. har på regeringens uppdrag utformat allmänna råd för den öppna förskolan (Allmänna råd med kommentarer för öppen förskola 2000:1). Råden har anknytning till förskolans läroplan, som inte gäller för den öppna förskolan, men kan vara vägledande i verksamheten. Öppen förskola drivs även av andra huvudmän än kommunen eller är samorganiserad med till exempel barn- eller mödrahälsovården och i s.k. familjecentraler. Det är även fortsättningsvis viktigt att verksamheten utvecklas utifrån lokala behov. Regeringens förslag: Öppen fritidsverksamhet ska få erbjudas elever i de utbildningsformer där skolplikt kan fullgöras, i stället för fritids- hem från och med höstterminen det år eleven fyller till och med vårterminen det år eleven fyller . Öppen fritidsverksamhet ska genom pedagogisk verksamhet komplettera utbildningen i de olika utbildningsformer i vilka skolplikt kan fullgöras. Verksamheten ska erbjuda barnen möjlighet till utveckling och lärande samt en meningsfull fritid och rekreation. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och kommun stödjer förslaget. instämmer, men påpekar att det i så fall bör ställas krav på pedagogiskt utbildad personal. Skälen för regeringens förslag Öppen fritidsverksamhet ska kunna erbjudas i stället för fritidshem till elever i åldern . Den öppna fritidsverksamheten ska komplettera skolan, både tids- och innehållsmässigt, samt bidra till att eleverna ges möjlighet till utveckling och lärande. För elever i behov av sådant sär- skilt stöd som endast kan ges i fritidshem ska en kommun dock alltid erbjuda plats i fritidshem. Tillgången till öppen fritidsverksamhet varierar kraftigt mellan kommunerna. fanns det verksamheter endast i 70 av landets 290 kommuner och i hälften av dessa kommuner endast i delar av kommunerna. Av kartläggning som publicerades framgår att mycket få kommuner inventerat behovet av öppen fritids- verksamhet. föräldraenkät som genomförts 1999, 2002 och 2005 visar att efterfrågan på öppen fritidsverksamhet är betydligt större än tillgången. har på regeringens uppdrag utformat allmänna råd för öppen fritidsverksamhet (Allmänna råd med kommentarer för öppen fritidsverksamhet, 2000:2). Råden har anknytning till läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Läroplanen gäller inte för öppen fritidsverksamhet men kan vara väg- Prop. 2009/10:165 ledande för verksamheten. Den pedagogiska verksamheten ska enligt råden utgå från den syn på barns utveckling och lärande som kommer till uttryck i läroplanen. Den öppna fritidsverksamheten är en enklare form av verksamhet som inte erbjuder samma grad av omsorg och tillsyn och elevgrupperna kan vara mer flexibla i jämförelse med fritidshemmen. I gengäld ska verk- samheten anpassas mer till äldre elevers behov. Vilken form, fritidshem eller öppen fritidsverksamhet, som är mest lämplig i ett enskilt fall beror på elevens behov och förutsättningar samt önskemål från barnets vård- nadshavare. Huvudmannen har ett ansvar för att den öppna fritidsverk- samheten uppfyller de kvalitetskrav, som det är rimligt att ställa på peda- gogisk verksamhet för barn. Föräldrar ska kunna känna sig trygga med att barnen erbjuds en säker och utvecklande miljö, även om det sker i friare former än i fritidshemmet. Elever som besöker den öppna fritids- verksamheten behöver även ha tillgång till ett varierat och näringsriktigt mellanmål. Vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid bör bl.a. de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt. Elever i behov av särskilt stöd Eftersom den öppna fritidsverksamheten har andra förutsättningar och en annan inriktning än fritidshemmet har personalen inte samma möjlighet att ge elever särskilt stöd. Även i den öppna fritidsverksamheten bör dock personalen uppmärksamma elever i behov av särskilt stöd och medverka till att eleverna får det stöd de behöver. Utifrån önskemål från elevens vårdnadshavare kan också elever i behov av särskilt stöd delta i öppen fritidsverksamhet, om deras behov kan tillgodoses i sådan verk- samhet. 29.5Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds Regeringens förslag: Kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den om- fattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete eller familjens situation i övrigt. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser, bl.a. Barnombuds- mannen, kommun och i anser att kommunen ska vara skyldig att erbjuda denna omsorg. och Skola menar att avsaknaden av en skyldighet att tillhandahålla denna omsorg kan skapa otrygga förhållanden för många barn i de mest utsatta familjerna. samt , , och kommuner anser att den föreslagna regleringen är alltför otydlig och motsägelsefull i det att en kommun inte är skyldig att anordna omsorgen, som det i motivtext anges att det inte bör vara möjligt att avskaffa tillgången till omsorg under obekväma tider. kommun är mycket kritisk och anser att förslaget är avsett att undgå finansieringsprincipen. Kommuner och Landsting är också mycket kritiskt till att ett frivilligt åtagande regleras i lag och anser att kommunerna inte ska åläggas en skyldighet att anordna verksam- heten, något som och Åre kommuner instämmer i. Skälen för regeringens förslag: Det är en viktig utgångspunkt att om- sorg för barn och elever ska erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, studier eller barnets eget behov. Detta är också en förutsättning för kvaliteten i förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet att dessa anpassas till barns, elevers och föräldrars behov, även om föräldrars arbetstider varierar i omfattning och i fråga om tidsmässig förläggning. Enligt 2 a kap. 6 § första stycket skollag ska förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. I förarbetena till denna bestämmelse (prop. 1993/94:11 s. 33) framhålls att det givetvis är önskvärt att verksamheten om möjligt även erbjuds till barn, vars föräldrar har s.k. obekväma arbetstider eller t.o.m. nattarbetar. Det skulle dock enligt propositionen leda för långt att upp- ställa ett generellt krav på att verksamheten ska kunna erbjudas på andra tider än vad som kan anses som normal arbetstid under var- dagar. har tidigare tolkat bestämmelserna i dagens skollag i samband med tillsynsbeslut. Myndigheten har då kommit fram till att kommunerna är skyldiga att erbjuda omsorg för barn också under för- äldrars s.k. obekväma arbetstid. har anfört att kommunerna är skyldiga att göra en individuell prövning av varje ansökan om omsorg för barn på obekväm arbetstid. I senare tillsynsbeslut har dock intagit en mer restriktiv hållning till möjligheten att få omsorg under s.k. obekväm arbetstid. Omsorg för barn under s.k. obekväm arbetstid har även varit föremål för domstolsprövning. I en dom från Regeringsrätten (RÅ 2007 ref. 2) konstateras att även om kommunen är skyldig att tillhandahålla förskola i den omfattning som behövs för att även småbarnsföräldrar ska kunna förvärvsarbeta på heltid och att det innebär att kommunen bör förlägga verksamheten till sådana tider som passar de flesta förvärvsarbetande föräldrar, så finns ingen skyldighet att tidsmässigt anpassa verksamheten till enskilda föräldrars önskemål. Utgångspunkten för regeringens förslag är att det i ett modernt sam- hälle ska gå att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Många yrkesgrupper, t.ex. inom kulturområdet, har arbetstider helt eller delvis förlagda till kvällar, nätter eller . Här bör dock vägas in i bedöm- ningen om arbetsgivaren har möjligheter att förlägga arbetet till vardagar för de föräldrar som behöver det. Föräldrar ska kunna känna sig trygga med omsorgen för sina barn, även om de arbetar andra tider än . Om män och kvinnor ska ges samma möjlig- heter till ekonomiskt oberoende, utvecklingsmöjligheter i arbetet och delat ansvar för hem och barn, krävs det att samhället ger stöd till dem som arbetar inom yrken som medför tjänstgöring på udda tider. Inte minst för ensamstående föräldrar är omsorg för barn under s.k. obekväm Även för näringslivet på en ort kan det vara viktigt att omsorg anordnas även under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds för att kunna behålla och rekrytera rätt kompetens. Gällande lagstiftning har tolkats olika av de inblandade parterna och olikheterna mellan kommunerna har uppmärksammats. Många kommuner erbjuder dock omsorg under föräldrars obekväma arbetstider på ett kvalitativt mycket bra sätt genom nattöppna förskolor, familjedag- hem eller barnvårdare i det egna hemmet. Det finns behov av att förtydliga regelverket kring omsorg , nätter och . Regeringen föreslår därför att en bestämmelse införs med den innebörden att kommunerna under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds ska sträva efter att tillhandahålla omsorg för barn vars föräldrar har förvärvsarbete på s.k. obekväm arbetstid. Utgångs- punkten bör vara att omsorg ska erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller familjens situation i övrigt, om föräldrarna inte själva kan ordna omsorgen. Som exempel på vad som kan utgöra familjens situation i övrigt kan nämnas ensam- stående föräldrar samt barn med förälder som fullgör värnpliktstjänst- , är intagen på behandlingshem, kriminalvårdsanstalt eller lik- nande. Sådan omsorg bör erbjudas från och med till och med vårterminen det år barnet fyller . Att sträva efter innebär enligt regeringens förslag att en kommun inte utan vidare kan avstå från att tillhandahålla sådan omsorg. Ambitionen måste vara att tillhandahålla omsorg även under s.k. obekväm arbetstid åt familjer som har behov av det. Om kommunen inte har någon efterfrågan måste kommunen ändå planera för att tillhanda- hålla omsorg, när situationen förändras. Detta innebär att det inte bör vara möjligt för en kommun att generellt avskaffa tillgången till kommunalt finansierad omsorg för barn till för- äldrar som förvärvsarbetar under s.k. obekväma tider. Å andra sidan innebär det ingen rättighet att i enskilda fall få omsorg under obekväm arbetstid. Föräldrars ansvar för att hitta lösningar på barnets behov av omsorg kvarstår. Kommunen bör, för varje ansökan om plats, göra en individuell be- dömning utifrån de lokala förutsättningarna och besluta om plats där- efter. I bedömningen bör även ingå föräldrarnas reella möjligheter att ordna omsorg för sina barn själva. och förvaltning för förskola, pedagogisk omsorg och fritidshem bör svara för behovspröv- ningen. Omsorg för barn under s.k. obekväma arbetstider ska inte betraktas som en skolform, till skillnad mot förskolan, och inte heller åläggas de krav som ställs på en sådan verksamhet. Det är viktigt att bygga vidare på de kunskaper och goda erfarenheter som redan finns av denna verk- samhet. Omsorgen ska som kunna erbjudas i olika former som nattöppna förskolor, familjedaghem eller barnvårdare i det egna hemmet. Naturligtvis kan även omsorg under s.k. obekväm arbetstid anordnas i flerfamiljslösningar och andra verksamheter. Det ska vara upp till kommunen att besluta i vilka former verksamheten ska bedrivas samt tidpunkten för när kvällsomsorgen tar . Syftet med för- slaget är att i lagstiftningen förtydliga gällande rättsläge. Förslaget inne- bär därför inte några utökade ekonomiska krav på kommunerna. Övergripande krav på verksamheten Regeringens förslag: Verksamhet i pedagogisk omsorg, öppen för- skola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds ska utformas med respekt för barnets rättig- heter och i överensstämmelse med grundläggande demokratiska vär- deringar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränk- barhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Den ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom verksamheten ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behand- ling. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov samt utformas så att den främjar allsidiga kontakter och social gemenskap. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat kommentarer ut- över de som lämnats över motsvarande bestämmelser för skolformerna i kap. 1 Inledande bestämmelser. Skälen för regeringens förslag: De övergripande målen i första kapitlet i förslaget till ny skollag gäller för samtliga skolformer samt fritidshemmet men däremot inte för annan pedagogisk verksamhet. Det är dock viktigt att det i den nya skollagen även för pedagogisk omsorg, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet anges övergripande mål, som bygger på de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demo- kratiska värderingar som samhället vilar på. Detta ska även gälla för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Den värde- grund och de normer och värden som anges i läroplanerna för förskolan och det obligatoriska skolväsendet ska genomsyra annan pedagogisk verksamhet. och de rättigheter som uttrycks där ska genomsyra all lagstiftning som rör barn. För att tydliggöra detta anges att verksam- heten ska utformas med respekt för barnets rättigheter. Bestämmelserna om barnets bästa i kapitlet med inledande bestämmelser i den nya skol- lagen gäller därför även för annan pedagogisk verksamhet. I all utbild- ning och annan verksamhet enligt den nya skollagen som rör barn ska därför barnets bästa vara utgångspunkt. Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. Barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska till- mätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Det är grundläggande att verksamheterna utgår från en helhetssyn på barns behov och utveckling. Dagens lagstiftning anger att verksamheten ska utgå från varje barns behov och någon ändring är inte avsedd. Dess- utom ska verksamheten främja allsidiga kontakter och social gemenskap både mellan barnen och mellan barn och vuxna. från att utveckling och lärande ständigt sker. Detta har sin motsvarighet i bestämmelser för andra pedagogiska verksamheter och ska gälla även Prop. 2009/10:165 pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. 29.6.2Kvalitet, uppföljning och utvärdering av verksamheten Regeringens förslag: Verksamhet i pedagogisk omsorg, öppen för- skola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med en lämplig sammansättning och storlek. För bedrivande av verksamheten ska det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk verk- samhet kan tillgodoses. En kommun ska systematiskt följa upp och utvärdera ovan nämnd verksamhet. Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i en verksamhet ska kommunen vidta nödvändiga åtgärder. Kommunen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot verksamheten. Information om rutinerna ska lämnas av kommunen på lämpligt sätt. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: menar att kravet på att kommunen ska följa upp och utvärdera verksamhet som bedrivs av en- skild huvudman kommer leda till ökad administration. kommun ifrågasätter om kommunen kan se till att verksamheterna håller en lik- värdig och god kvalitet om det inte kan ställas krav på personalens peda- Skälen för regeringens förslag Regeringen anser att bestämmelser om verksamhetens kvalitet och där- med vilka krav som kan ställas på verksamheten, liksom måste framgå av lagen. För att skapa en verksamhet av god kvalitet måste hän- syn tas till strukturella faktorer som barngruppens storlek och personal- täthet. Detta samspelar i sin tur med personalens kompetens, lokalernas storlek och utformning samt barngruppens sammansättning socialt, etniskt, köns- och åldersmässigt. Dagens lagstiftning rörande barngrupper och lokaler ska därför be- hållas. Barnens självkänsla och identitet utvecklas i samspelet med andra barn och vuxna. Barngruppens sammansättning och storlek har en stor betydelse för barnens trivsel och utveckling och ger pedagogiska förut- sättningar för verksamhetens utformning. Det är också viktigt ur kvali- tets- och säkerhetssynpunkt att dagbarnvårdare och annan personal kan ha överblick över barnen. Det finns däremot inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid Prop. 2009/10:165 till annan. Gruppernas storlek och sammansättning i öppen förskola och öppen fritidsverksamhet kan dessutom variera från dag till dag. Verk- samheten bör därför vara flexibel och bestämmelserna ska tillämpas utifrån verksamheternas varierande uppdrag. Lokalerna ska vara anpassade för sitt ändamål. Dagbarnvårdare, annan personal, andra vuxna och barn i verksamheterna ska vistas i en säker, god och hälsosam miljö. Lokalernas storlek och utformning, miljö och material ska vara beskaffade så att uppgiften att ge en god pedagogisk verksamhet understöds och kan genomföras. Personalens kompetens och engagemang är den viktigaste faktorn för verksamhetens kvalitet. Kompetensen hör ihop med erfarenhet, utbild- ning, möjligheter till kompetensutveckling och tillgång till pedagogisk handledning. För att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet ska kunna tillgodoses bör dagbarnvårdare och personal i annan pedagogisk omsorg samt personal i öppen förskola, öppen fritids- verksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte er- bjuds, precis som ha en utbildning med inriktning mot barn eller erfarenhet av att arbeta med barn i de åldrar det gäller. Alla barn ska erbjudas en verksamhet som är likvärdig och av god kvali- tet. Detta uppdrag kräver utvecklade arbetsformer i varje kommun för att planera, säkra och utveckla kvaliteten på lokal nivå. Kvalitetsarbetet ska utgöra ett stöd för det lokala förbättringsarbetet, för dialog mellan för- äldrar och personal om verksamhetens måluppfyllelse, för behovet av utveckling samt för att stödja dialogen mellan verksamheten och den centrala nivån i kommunen. Regeringens förslag utgår från kommunernas ansvar för styrning, led- ning och planering. Kommunerna måste följa upp och utvärdera verk- samheten för att kunna se om den bedrivs i enlighet med de nationella och kommunala målen. Det är därför av stor vikt att det bedrivs ett sys- tematiskt kvalitetsarbete i pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg då förskola och fritidshem inte erbjuds. Kvalitetsarbetet bör dokumenteras. Detta motsvaras till viss del av det som gäller inom skolväsendet för barn och ungdomar. Om det vid uppföljning, utvärdering, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i en verksamhet ska kommunen vidta nödvändiga åtgärder. En kommun måste därför ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot verksamheten. Information om rutinerna ska lämnas av kommunen på lämpligt och lättillgängligt sätt. Regeringens förslag: För plats i pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem samt för sådan omsorg som er- bjuds under tid då förskola och fritidshem inte erbjuds, ska avgifter få tas ut på det sätt som anges i de kapitel i den nya skollagen som behandlar förskola respektive fritidshem. Kommunen ska efter ansökan lämna bidrag till en enskild huvud- man för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem förutsatt att verksamheten uppfyller vissa krav. Dessa krav ska vara att den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksamhet, verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verk- samhet, verksamheten är öppen för alla barn och att avgifterna inte är oskäligt höga. Om en enskild huvudman som har godkänts som huvudman för fri- tidshem i stället erbjuder öppen fritidsverksamhet till en elev, ska bidrag lämnas av hemkommunen, om kommunen där verksamheten är belägen har tillförsäkrats insyn i verksamheten, verksamheten upp- fyller kvalitetskraven och avgifterna inte är oskäligt höga. Kommunen ska även få lämna bidrag till andra pedagogiska verksamheter som bedrivs av en enskild huvudman. Kraven ska vara att kommunen tillförsäkras insyn i verksamheten, verksamheten upp- fyller kvalitetskraven och att avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna motsvarande verksamheten. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun tillstyrker att likartade kvalitetskrav ställs på alla verksamhetsutövare. ser positivt på att kommunen blir skyldig att lämna bidrag till enskild huvudman vars verksamhet uppfyller vissa krav, något som ökar familjernas valmöjlighet att ordna sin barnomsorg efter eget gott- finnande. och kommuner anser att kommunen inte ska bli skyldig att för ett och samma barn lämna bidrag till mer än två huvud- män. kommun är kritisk till att hemkommunen kan bli skyldig att lämna bidrag för samma barn till flera huvudmän utan att det finns någon begränsning av att den totala placeringstiden inte får överstiga en Skälen för regeringens förslag I likhet med dagens bestämmelser samt de avgiftsbestämmelser för plats i förskola eller fritidshem föreslår regeringen att en kommun får ta ut skäliga avgifter för plats i pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem. Avgifterna får tas ut enligt grunder som kommunen bestämmer. I syfte att stimulera ökad mångfald, en större variation av anordnare som uppfyller kvalitetskraven, bredda utbudet samt öka föräldrarnas valmöj- lighet föreslog regeringen ändringar i skollagen genom propositionen Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2009/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Ändringarna, som trädde i kraft och som överförs till den nya skollagen, innebär i huvudsak en fortsättning på de reformer som inleddes med införandet av etableringsfrihet för enskilda förskolor och fritidshem.