prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — utarbetar därför en handlingsplan för att komma tillrätta med de identifierade bristerna. uppfattning är dock att den kritik som riktas mot verket i vissa fall kan ifrågasättas. har genomfört en granskning av underlag för underhållsåtgärder på medellång och lång sikt (RiR 2010:16). menar att interna planeringsunderlag för bedömning av underhållsbehov har haft brister som försvårat och fördyrat underhållsplaneringen. innehåller ett antal rekommendationer till regeringen: -Regeringen bör ge i uppdrag att utveckla analysen och beskrivningen av järnvägarnas tillstånd och underhållsbehov liksom analysen av hur verkets underhållsåtgärder påverkar tillståndet. -Regeringen bör ge i uppdrag att utveckla modeller och metoder för att bedöma vilka effekter underhållsåtgärder leder till för resenärer och andra som utnyttjar eller berörs av järnvägstrafiken. -Regeringen bör, i den planerade genomlysningen av drift- och underhållsverksamheten, utvärdera erfarenheterna av styrningen i de två senast genomförda omgångarna vad gäller drift och underhåll. I denna utvärdering bör ingå en bedömning av vilket underlag regeringen behöver för långsiktiga beslut om drift och underhåll av järnvägar. -Regeringen bör ge i uppdrag att utveckla sin modell för prioritering av medelfristiga underhållsåtgärder, bland annat för att säkerställa att de interna bedömningskriterierna för underhållsplaneringen ligger i linje med de leveranskvaliteter som trafikmyndigheterna föreslog i strategin för drift och underhåll. Regeringen har remitterat till . Regeringen har för avsikt att inleda en större samlad genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar, med utgångspunkt i båda rapporter. genomförde en granskning av skyddet för farligt gods (RiR 2008:29). har remitterats brett. Regeringen har i en skrivelse till Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet 2009/10:124), bl.a. kommenterat frågan rörande skyddet vid transport av farligt gods. Regeringens gör i skrivelsen bedömningen att ett godtagbart skydd och effektiv tillsyn av transport av farligt gods bör säkerställas och framhåller sin avsikt att analysera hur behov avseende skyddet av farligt gods tillgodoses i nuvarande förordning. Regeringen framhåller vidare i ovannämnda skrivelse att det är angeläget att analysera och vidareutveckla arbetet med transport och skydd av farligt gods för att öka säkerheten och stärka samhällets samlade krisberedskap, bl.a. mot bakgrund av de förändringar som skett i myndighetsstrukturen . Frågor som behöver behandlas är bl.a. ansvarsfördelningen, samordningen och samverkansformerna mellan berörda myndigheter på området. Regeringen betonar också vikten av att vidta enhetliga och effektiva anpassningsåtgärder vad avser skyddet av transport av farligt gods och att åtgärderna genomförs på ett koordinerat sätt med övriga åtgärder inom trafikområdet. Beredningen av dessa frågor pågår nu inom och i samråd med berörda myndigheter. har granskat de förslag till länsplaner för regional transportinfrastruktur som kommunala samverkansorgan, regionala självstyrelser och vissa länsstyrelser lämnade till regeringen (RiR 2009:23). påvisar att planerna i vissa hänseenden inte har levt upp till de krav som ställs i regeringens direktiv. Det gäller främst kraven på att redovisa en samlad effektbedömning och tydligt motivera prioriteringarna för de åtgärder som föreslås. Likartade brister har påtalats av i tidigare planomgångar. Länsstyrelserna i , , , och är de länsstyrelser som fortfarande ansvarar för att upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur. I pekas inte enskilda län ut utan man hänvisar till att det överlag är systematiska fel som länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan gjort i sitt arbete med att ta fram förslag till länsplaner. Inför kommande planeringsomgångar avser regeringen att se över hur direktiven kan göras tydligare och hur det kan säkerställas att planupprättarna efterföljer dessa i sin helhet. Ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för såväl samhällets funktion i stort som för företagens och människornas dagliga verksamhet. Alla delar av landet ska ges möjlighet att utvecklas utifrån sina styrkor och förutsättningar. Att låta hela växa handlar om att bejaka förutsättningarna för boende, arbete och företagande i hela landet. Våra kommunikationer, såväl fysiska som elektroniska, är av stor betydelse för att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 människor ska kunna verka i hela landet och är grundläggande för näringslivets konkurrenskraft och för investeringsklimatet. Vidgade arbetsmarknadsregioner ökar rörligheten, konkurrensen och därmed sysselsättningen. Regeringens politik syftar till att utveckla alla delar av transportsystemet så att det samlat kan möta de ökande kraven från det moderna samhället med stora utmaningar som exempelvis klimatförändring, förändringar i befolkningsmönster, näringslivets lokalisering och tillväxt, en allt äldre befolkning och den tilltagande globaliseringen. Dessa krav och utmaningar kräver en snabbare utveckling av transportsystemet mot det övergripande målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Regeringen anser att det krävs särskilt stora ansträngningar när det gäller transportsystemets bidrag till minskad klimat- och miljöpåverkan. Våra städers möjligheter att vara motorer för tillväxt förutsätter järnvägsspår och vägar i ett väl fungerande transportsystem med bl.a. en attraktiv kollektivtrafik. Ett bra transportsystem är också en förutsättning för att ta tillvara de tillväxtmöjligheter som finns i våra landsbygdsområden kopplat exempelvis till olika naturresurser, inte minst de förnybara, och till attraktiva kultur- och naturmiljöer. Bra kommunikationer är viktiga också för att knyta ihop stad och land. Många vill bo på landet och jobba i stan, vilket leder till att arbetsmarknadsregionerna blir större vilket i sin tur ställer nya krav på infrastrukturen. klimatproposition presenterades en samlad strategi för skatteändringar på energi- och miljöområdet som träder i kraft , 2013 och 2015 och som bl.a. berör beskattningen av fordon och drivmedel. En kontrollstation för att analysera energibalans, kostnader och klimatpåverkan ska genomföras 2015. Regeringens bedömning är att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver den årliga justeringen med konsumentprisindex. I klimatpropositionen konstaterade regeringen också att det inte är aktuellt att införa kilometerskatt för den tunga trafiken. De strategiska utgångspunkterna för och inriktningen på politiken kan kortfattat uttryckas med följande ledord: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -Användaren i fokus. -Effektivare användning av resurser. -Regionalt/lokalt inflytande och ansvar. -Internationellt samarbete. Öka genomslaget för användarnas olika behov och förutsättningar Transportsystemet ska underlätta vardagen för människor och företag genom att erbjuda säkra, effektiva och miljöanpassade resor och transporter. Det är befolkningens resbehov och näringslivets transportbehov i olika delar av landet som ska vara utgångspunkten vid transportsystemets uppbyggnad och utveckling. När användaren sätts i fokus är det naturligt att fokusera på hela resan eller transporten. Ett trafikslagsövergripande perspektiv genomsyrar regeringens politik på transportområdet och har varit en central ansats vid bildandet av såväl Transportstyrelsen som . De är båda ett uttryck för regeringens helhetssyn på transportsystemet. har tillsammans med övriga myndigheter på transportområdet ansvar för transportsystemets utveckling. Den gångna vinterns störningar i järnvägstrafiken visar att transporter är sårbara vid svåra väderlekssituationer. Det är därför viktigt att transportsystemet vidareutvecklas så att de olika trafikslagen i högre utsträckning kompletterar varandra. Även situationen när askmolnen från den isländska vulkanen drog in över , understryker detta behov. Regeringens arbete för att utveckla ett sammanhållet transportsystem för att möta olika utmaningar är därför av hög prioritet. Näringslivets behov av transporter Den globala tillväxten förväntas fortsätta öka efterfrågan på skogs- och mineralråvaror. Efterfrågan kommer att utvecklas i takt med krav från en ökande världsbefolkning, en utvecklad välfärd och ökande industriell produktion. bidrar med viktig råvaruexport såsom papper, pappersmassa och järnmalm. Som en följd av den nödvändiga miljö- och klimatomställningen förutses dessutom efterfrågan på förnybara resurser öka betydligt under kommande årtionden. En strategisk fråga är hur dessa naturresurser ska kunna förädlas och transporteras på ett effektivt och miljöanpassat sätt i hela kedjan från producent till kund. Näringslivets transportbehov bör även ses i ett vidare perspektiv, t.ex. när det gäller arbetskraftsförsörjning, utbildningsmöjligheter och förutsättningar för en växande besöksnäring. Ur ett europeiskt perspektiv har geografiskt stora men befolkningsmässigt små funktionella/lokala arbetsmarknadsregioner. Ett väl fungerande transportsystem är viktigt för att kompensera för detta. Transportsystemet kan dels bidra till regionförstoring. geografisk förstoring av funktionella regioner, dels till regionintegrering, dvs. bättre interaktion inom existerande funktionella regioner. Regeringens betydande satsningar på transportsystemet och därigenom på regionförstoring och regionintegrering förbättrar bl.a. förutsättningarna för en bättre matchning på arbetsmarknaden och en mer differentierad arbetsmarknad. Satsningarna har också betydelse för näringslivets konkurrenskraft och därmed hållbara tillväxt. Detta stärker både individer och företag. Regionförstoring och regionintegrering är även viktiga för att ge individer ett bra serviceutbud och goda utbildningsmöjligheter. har 358 personer omkommit i vägtrafiken. Medeltalet har varit 447. Därmed är antalet omkomna per invånare det lägsta då officiell trafikolycksstatistik började föras. Målet för trafiksäkerhetsarbetet är att halvera antalet trafikdödade samt minska antalet allvarligt skadade med en fjärdedel . Målet är viktigt för att engagera och motivera berörda aktörer att ta betydelsefulla steg mot det långsiktiga målet, nollvisionen. Det krävs insatser på bred front för att komma till rätta med trafiksäkerhetsproblemen. Det behövs såväl investeringar i nya trafiksäkra vägutformningar och fortsatt utbyggnad av mötesfria vägar som bättre och effektivare regler och tillsyn samt utökat samarbete med olika berörda aktörer inom transportområdet. Industrins utveckling av allt säkrare fordon är också en viktig komponent i trafiksäkerhetsarbetet. Målet är att åstadkomma ett säkert system som helhet som består av såväl säkra vägar och fordon som säker användning. Den enskilt viktigaste åtgärden för att snabbt förbättra trafiksäkerheten är att minska hastighetsöverträdelserna. Medelhastigheten och hastighetsöverträdelserna för personbilar har minskat . Denna trend gäller dock inte för den tunga trafiken. Det är därför viktigt att både relevanta myndigheter och bransch ägnar ökad uppmärksamhet åt den tunga trafikens regelefterlevnad. Vid av dödsolyckorna är alkoholpåverkade motorfordonsförare involverade. Av de motorfordonsförare som omkom var alkoholpåverkade, vilket är en ökning jämfört med . Det krävs därför ett fortsatt, brett arbete för att motverka rattfylleri. Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag till ett nytt system med alkolås för rattfyllerister. Förslaget innebär att dömda rattfyllerister i princip endast ska kunna köra med alkolås. Regeringen förbereder också regler för att den som, utan att ha kört onykter, riskerar att få sitt körkort återkallat på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende, alkoholmissbruk eller alkoholberoende också ska kunna få körkort villkorat av alkolås. Förutsättningar och behov hos olika grupper ska genomgående beaktas och de mest utsatta gruppernas behov av trafiksäkerhet bör vara normgivande vid utformning av vägtransportsystemet. I detta sammanhang bör oskyddade trafikanter ges särskilt uppmärksamhet. Risken att omkomma eller skadas allvarligt är väsentligt högre för trafikanter på cykel, motorcykel och moped jämfört med de som sitter i ett fordon. Detta faktum utgör en stor utmaning i trafiksäkerhetsarbetet och kommer kräva att fortsatta åtgärder identifieras och vidtas. Regeringen förbereder förslag till ändrade körkortsbestämmelser som syftar till en ökad trafiksäkerhet, bland annat genom nya och ändrade körkortskategorier och en stärkning av principen om stegvis tillträde till bland annat tyngre och kraftfullare motorcyklar. Även barn och ungdomar bör ges särskild uppmärksamhet i detta sammanhang. Trafikmiljön ska uppfattas som trygg och säker av såväl barn och ungdomar som vuxna. Barn bör i stor utsträckning kunna förflytta sig på egen hand utan att vara beroende 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av att vuxna följer eller skjutsar dem. I syfte att öka barnens säkerhet pågår bl.a. försöksverksamhet med som hastighetsbegränsning vid passering av ett fordon i linjetrafik, exempelvis buss, eller skolskjuts som stannat för på- eller avstigning. Det trafikslagsövergripande perspektivet gäller även utformningen av den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Arbetet med de beslutade infrastrukturplanerna på nationell nivå för har varit en öppen och inbjudande process tillsammans med näringsliv och regionala aktörer. Prioriteringar från regionala planupprättande myndigheter och organ har vägt tungt och den regionala nivån har fått ett ökat inflytande. Med de beslutade infrastrukturplanerna för kommer många åtgärder genomföras som successivt förbättrar res- och transportmöjligheterna för människor och företag på ett hållbart sätt. Det trafikslagsövergripande perspektivet är också centralt för effektiva åtgärder. Regeringen har därför särskilt prioriterat satsningar med koppling till sjöfart och godstrafik som kan gynna valet av mer miljö- och klimatvänliga transporter hela vägen från start till mål. säkerställer att detta sker genom sitt uppdrag att ansvara för infrastrukturplaneringen inom alla trafikslag samt för byggande, drift och underhåll av statliga vägar och järnvägar. Res- och transportkedjor över gränserna För att skapa fungerande res- och transportkedjor för användarna är det viktigt att ha ett perspektiv som går utanför gränser. Regeringen har därför tagit initiativ till att stärka samarbetet med grannländer. Gemensamma kartläggningar av den gränsöverskridande infrastrukturen har skett tillsammans med respektive och det har resulterat i ett antal konkreta samarbetsprojekt som pågår. Avtal om gränsöverskridande taxitrafik har slutits med och avtalsförhandlingar har inletts med . De svenska och finska regeringarna har även kommit överens om att samarbeta i frågor om europeisk råvaruförsörjning och infrastruktur. Vidare verkar och tillsammans för att få vägsträckningen mellan 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och klassad som europaväg. leder en undersökning om behovet av och möjligheterna för en ny fast Öresundsförbindelse mellan och för väg och järnväg. och har tillsatt en tjänstemannagrupp för kunskapsutbyte om, och för att följa de svenska undersökningarna. Ett väl fungerande transport- och infrastruktursystem inom samt till och från är av avgörande betydelse för utveckling men även för EU som helhet. för syftar bl.a. till att i ett längre perspektiv skapa förutsättningar och ett än mer fördjupat samarbete länderna emellan för att exempelvis genomföra funktionella nationsöverskridande infrastrukturprojekt. På så sätt skapas sammanhållna transportstråk runt samt till och från som kommer att fungera än bättre, säkrare och effektivare. Länderna kring samt har också gemensamt påbörjat ett projekt med namnet Baltic Transport Outlook som bl.a. ska beskriva framtida gods- och passagerarflöden inom och från och till för alla transportslag. Slutresultatet ska presenteras och kommer att utgöra ett viktigt underlag för det fortsatta samarbetet på transportområdet. kommer att fortsätta verka för globala överenskommelser som begränsar utsläppen av växthusgaser från den internationella luftfarten och sjöfarten. Höghastighetsbanor för tåg som en del i det svenska transportsystemet har utretts av en särskild utredare och betänkandet har remitterats till en mängd remissinstanser. En majoritet av remissinstanserna är positiva till en satsning på höghastighetsbanor som flera anser att betänkandet inte utgör ett tillräckligt underlag för beslut. Osäkerhet råder också om den samhällsekonomiska lönsamheten för höghastighetsbanor. Regeringen avser att ytterligare utreda förutsättningar och kostnader för höghastighetsbanor. En utgångspunkt är härvid betänkandet Höghastighetsbanor ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft (SOU 2009:74). finns Logistikforum som ett rådgivande organ till regeringen i logistikfrågor. Inom forumet utbyts erfarenheter, synpunkter och råd mellan olika företrädare för logistik och godstransporter. En arbetsgrupp inom Logistikforum har utarbetat ett förslag till handlingsplan för logistik och godstransporter. I handlingsplanen presenteras utmaningar och prioriterade insatser för att även i fortsättningen ska hålla världsklass inom logistik och transportlösningar. Exempel på åtgärder som föreslås är att samverka för framtidens stadsdistribution, att säkra godslogistikbranschens kompetensförsörjning genom ökad attraktivitet samt att med den nya svenska myndighetsstrukturen utveckla en trafikslagsövergripande plattform så att näringsliv och myndigheter tillsammans kan agera mer proaktivt och samordnat på olika internationella arenor. Förslaget till logistikhandlingsplan har diskuterats och en dialog har förts med företag och andra intresserade bl.a. genom en webbenkät på regeringens webbplats. Åtgärdsförslagen bereds inom . Bland annat avser regeringen att uppdra åt att utarbeta en nationell godstransportstrategi vilket är ett av förslagen i handlingsplanen. Erfarenheterna av Logistikforum är mycket goda och detta är ett av skälen till att regeringen beslutade att inrätta också ett forum för persontransporter. Syftet med Persontransportforum är att underlätta utbyte av erfarenheter och synpunkter samt att uppmärksamma och diskutera framtida utmaningar. Diskussionerna i forumet kommer att utgå från det s.k. hela resan-perspektivet, dvs. synsättet att människors resor behöver fungera i sin helhet från start till slutdestination, även när flera färdsätt används. Exempel på ämnen som forumet kommer att diskutera är hur transportsystemet kan utformas för att vara användbart för alla, hur resorna kan göras enklare, resenärsinformation, hur bättre bytespunkter kan åstadkommas samt betydelsen av bra och integrerad stadsplanering. Användbar transportinfrastruktur för personer med funktionsnedsättning Förutsättningarna för att kunna resa skiljer sig åt, bl.a. beroende av om man har en funktionsnedsättning eller ej. Vid utformningen av transportsystemet måste resenärers olika förutsättningar och behov genomgående beaktas. Regeringen har därför påskyndat arbetet med att göra den statliga transportinfrastrukturen, t.ex. stationer och hållplatser, användbar även för personer med funktionsnedsättning. Det är också angeläget att successivt öka transportsystemets användbarhet genom bl.a. utvecklade trafikinformationstjänster och ledsagning. Förutsättningarna för transporter är delvis annorlunda i landsbygder jämfört med i tätorter och städer och det är en utmaning att finna effektiva transportlösningar för människor och företag i våra landsbygdsområden. Underlagen är mindre eftersom verksamheter och befolkning är mer utspridda. Vissa verksamheter som råvaruproduktion och bearbetning av dessa innebär exempelvis tunga transporter. Den växande turismsektorn ställer stora krav på tillgänglighet. Tätortsnära landsbygder kan dra stor nytta av ökad regionförstoring och regionintegrering. Sammantaget ställer förhållandena i landsbygderna därför krav på flexibla och samordnade kommunikationslösningar inte minst mellan olika transportslag. Därför behövs också en robust och tillgänglig infrastruktur med bra bärighet. Regeringen har därför exempelvis beslutat om att ytterligare stärka kvaliteten på det finmaskiga vägnätet bl.a. genom satsningar på bärighet och bidrag till enskilda vägar. Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen i har ökat , har tillkännagivit att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd (bet: 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). I sammanhanget bör enligt en översyn ske av frågan om tidsbegränsade dispenser, enligt bestämmelserna i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen). Enligt mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Ärendet bereds inom med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förenkling för företagen inom transportområdet Regeringens mål med förenklingsarbetet är att skapa en märkbar, positiv förändring i företagens vardag bl.a. genom att minska företagens administrativa kostnader. För företagen inom transportområdet har de administrativa kostnaderna minskat , vilket motsvarar . Denna minskning innebär att trenden har vänt men det finns mer att göra. För att förenklingsarbetet ska få större genomslag behöver samarbetet mellan respektive bransch och myndigheter intensifieras. De samrådsförfaranden som hålls är inte tillräckliga. Det är företagen som bäst känner till vilka regler och förfaranden som är kostsamma, irriterande och otydliga och regeringen välkomnar förslag till förenklingar. De områden som företagen upplever vara mest betungande och irriterande och som företagen själva anser ska förändras eller förbättras kommer att särskilt uppmärksammas i det fortsatta förenklingsarbetet. Regeringen har i den nya transportpolitiska målstrukturen lyft fram tillgänglighet, att transportsystemet är till för att det dagliga livet ska fungera, givetvis med hänsyn till miljö, hälsa och säkerhet. Det betyder att transportsystemet ska vara jämställt, dvs. utformas så att det likvärdigt tillgodoser både kvinnors och mäns resmönster och transportbehov. Jämställdhetsarbetet inom transportområdet behöver utvecklas. I praktiken har arbetet ofta fokuserat på att tillförsäkra en minsta andel kvinnor och män i ledningsgrupper. Att arbeta för att kvinnor och män ska ges samma möjligheter att påverka transportsystemet och att deras värderingar ska tillmätas samma vikt är fortfarande i högsta grad relevant och angeläget, men inte tillräckligt. Enligt regeringens mening är det att ta ytterligare steg och utveckla jämställdhetsarbetet, genom att starkare fokusera på transportpolitikens genomförande och resultat inom olika verksamheter. Den huvudsakliga strategin för att uppnå detta är jämställdhetsintegrering, en förändringsstrategi som innebär att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen arbetar i dialog med berörda transportmyndigheter för att utveckla myndighetsstyrning och uppföljning inom detta område. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det är viktigt att förstärka cykelresandets roll som en naturlig del i planeringen av transportsystemet, inte bara i ett lokalt utan även utifrån ett regionalt och nationellt perspektiv. Cykeln ska vara ett attraktivt alternativ för en del av eller hela resan. Cykling är också viktigt i ett turist- och hälsoperspektiv. Investeringar i cykelvägar för turism förbättrar även förutsättningarna för arbets- och skolpendling mm.