prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — I ett sådant läge blir det bl.a. avse- värt svårare och dyrare för hushåll och företag att låna pengar och för skuldsatta länder att om- sätta sina lån. Det skulle leda till en betydligt svagare utveckling i omvärlden, framför allt i Eu- ropa, och därmed också . Det finns även vissa risker kopplade till euro- peiska bankers finansieringskostnader. Likvidi- tetssituationen för de europeiska bankerna har lättat jämfört med den situation som rådde un- der den , men läget har ännu inte normaliserats. Dock finns det kvarstå- ende risker med finansieringen för de europeiska bankerna och företagen kopplade till ett stort finansieringsbehov framöver, inte minst för de länder som har stora statsfinansiella underskott. är det möjligt att återhämtningen går snabbare än vad som förutses i huvudscena- riot. Framåtblickande indikatorer för både hus- hållen och företagen är mycket positiva. Om dessa förväntningar realiseras fullt ut kan åter- hämtningen bli starkare än vad som antas i huvudscenariot. I ett sådant sce- nario finns det dock en risk att det uppstår brist på arbetskraft i vissa sektorer. Vidare råder det stor osäkerhet om hur mycket lediga resurser det finns i ekonomin och vilka effekt finanskrisen har haft på den långsik- tigt hållbara produktionsnivån (se fördjupnings- rutan Fortsatt lågkonjunktur trots hög BNP-tillväxt). att en relativt stor del av fallet i produktionen är temporärt. Detta innebär att den ökade efterfrågan till stor del kan mötas med ökad produktivitet. Om pro- duktivitetsfallet i större utsträckning beror på en permanent störning kommer den ökade efterfrå- gan i mindre utsträckning kunna mötas med ökad produktivitet. Detta skulle kunna medföra en starkare arbetsmarknadsutveckling på kort sikt, med högre sysselsättning och lägre arbets- löshet som följd. En lägre potentiell produktivi- tet skulle dock leda till en lägre BNP-nivå . Som illustreras i alternativscenario 2 skulle en snabbare återhämtning i kombination med en lägre potentiell produktivitet leda till en betyd- ligt starkare arbetsmarknadsutveckling än vad som förutses i huvudsce- nariot. leder den starkare återhämt- ningen till betydande brist på arbetskraft , vilket i sin tur innebär att produk- tionsökningen dämpas . Alternativscenario 1: Svagare internationell utveckling I huvudscenariot förutses en gradvis återhämt- ning i den globala ekonomin . Det finns dock en risk att den internationella konjunkturuppgången blir svagare och mer ut- dragen. I detta alternativscenario antas den glo- bala återhämtningen bli svagare än i huvudscena- riot, bl.a. till följd av att konsolideringen av de offentliga finanserna i många länder dämpar återhämtningen mer än vad som förutses i hu- vudscenariot. Svensk ekonomi påverkas på flera sätt av en svagare utveckling i omvärlden. För det första utvecklas efterfrågan på svensk export svagare än i huvudscenariot, vilket även dämpar invester- ingarna. För det andra leder de negativa signa- lerna från omvärlden till att hushållen blir mer pessimistiska, vilket bidrar till att hushållens konsumtion dämpas. Sammantaget innebär detta att BNP ökar be- tydlig långsammare 2011 och 2012 än i huvud- scenariot (se tabell 5.7 och diagram 5.26). Tabell 5.7 Nyckeltal, alternativscenario 1 med svagare in- ternationell utveckling Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (4,8) (3,7) (3,4) (3,3) (2,8) (1,9) (1,1) (1,4) (1,5) (1,3) (1,0) (1,1) (1,2) (1,3) (1,2) (8,4) (8,0) (7,4) (6,7) (6,0) -3,4 -3,7 -3,1 -2,4 -0,8 (-3,3) (-2,5) (-1,6) (-1,1) (-0,5) (1,25) (2,25) (3,25) (3,50) (3,75) (2,5) (2,6) (3,1) (3,3) (3,4) (1,2) (1,5) (1,9) (2,4) (2,6) -1,3 -0,8 (-1,3) (-0,4) (1,0) (2,0) (2,9) 2I procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den svagare återhämtningen innebär att resurs- utnyttjandet blir lägre än i huvudscenariot 20102014. Den lägre efterfrågan bidrar till att sysselsättningstillväxten blir lägre och att arbetslösheten blir betydligt högre än vad som förutses i det mest troliga scenariot (se ta- bell 5.7). är arbetslösheten 1,2 procent- enheter högre än i huvudscenariot. Källor: och egna beräkningar. Lägre resursutnyttjande, både i och ut- omlands, innebär att inflationstrycket dämpas. Som en följd av det lägre inflationstrycket i kombination med det lägre resursutnyttjandet höjer reporäntan i en långsammare takt än i huvudscenariot. Arbetslösa i procent av arbetskraften, årsvärden Källor: och egna beräkningar. På kommer en gradvis återhämtning i omvärlden och en fortsatt expansiv penningpo- litik leda till att exporten, investeringarna och hushållens konsumtion ökar snabbare än i hu- vudscenariot . Den starkare efterfrågan leder till att sys- selsättningen ökar fortare än i huvudscenariot och att arbetslösheten minskar (se tabell 5.7 och diagram 5.27). Omkring 2016 har huvuddelen av effekterna av konjunkturförsvagningen ebbat ut i detta scenario, vilket är än i huvudscenariot. Den långsiktiga BNP-nivån och sysselsättningsnivån är dock något lägre än i huvudscenariot. Det beror dels på att den för- djupade krisen leder till en lägre kapitalstock till följd av bl.a. högre kapitalkostnader, dels på att sysselsättningsnivån blir lägre till följd av en viss permanent utslagning från arbetsmarknaden. Svagare efterfrågan i kombination med högre arbetslöshet leder till att de offentliga finanserna försämras jämfört med huvudscenariot. För- svagningen beror framför allt på att inkomst- skatterna utvecklas svagare i detta scenario. Alternativscenario 2: Snabbare återhämtning I detta alternativscenario antas att återhämt- ningen blir snabbare och starkare än i huvudsce- nariot. Framåtblickande indikatorer för både hushållen och företagen är mycket positiva och om dessa förväntningar realiseras fullt ut kan BNP-tillväxten bli starkare än vad som antas i huvudscenariot. Förutsättning- arna för en starkare återhämtning även är goda. Hushållen har ett högt sparande som disponibelinkomsten ökar i god takt. Dessutom är optimismen om framtiden hög, vilket medför att sparandet kan minska mer än vad som förutses i huvudscenariot. Den starkare inhemska efterfrågan i kombi- nation med en något högre efterfrågan på svenska exportvaror medför att BNP-tillväxten blir högre 20102012. Den starkare efterfrågan i kombination med att den potentiella produkti- viteten bedöms vara något lägre i detta scenario, medför att arbetsmarknaden utvecklas betydligt starkare i detta scenario jäm- fört med utvecklingen i huvudscenariot. Syssel- sättningstillväxten blir betydligt högre och ar- betslösheten blir lägre än vad som förutses i det mest troliga scenariot (se tabell 5.8). är arbetslösheten lägre än i hu- vudscenariot. En starkare arbetsmarknad och en högre kon- sumtion leder till högre skatteintäkter och att de offentliga finanserna förbättras. innebär den starkare BNP-tillväxten i kombination med den lägre potentiella pro- duktionsnivån att resursutnyttjandet stiger snabbt och finns en betydande brist på arbetskraft i många sektorer. Den höga efter- frågan och bristen på arbetskraft driver upp pri- ser och löner, vilket leder till att hö- jer räntan betydligt snabbare och mer än vad som förutses i huvudscenariot. Högre inflation och räntor i kombination med sämre arbets- marknadsutsikter dämpar hushållens konsum- tion markant. Högre räntor och löneökningar leder även till att exportföretagens konkurrens- situation försämras. Exporten utvecklas därför svagare än i huvudscenariot under 20122014. Sammantaget leder detta till att BNP-tillväx- ten dämpas . Den svagare produktionen medför att sysselsättningsupp- gången upphör och att arbetslösheten stiger un- der 2013. Tabell 5.8 Nyckeltal, alternativscenario 2 med snabbare återhämtning Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (4,8) (3,7) (3,4) (3,3) (2,8) (1,9) (1,1) (1,4) (1,5) (1,3) -0,1 (1,0) (1,1) (1,2) (1,3) (1,2) (8,4) (8,0) (7,4) (6,7) (6,0) -2,8 -1,1 -0,3 -0,3 (-3,3) (-2,5) (-1,6) (-1,1) (-0,5) (1,25) (2,25) (3,25) (3,50) (3,75) (2,5) (2,6) (3,1) (3,3) (3,4) (1,2) (1,5) (1,9) (2,4) (2,6) -1,2 -0,2 (-1,3) (-0,4) (1,0) (2,0) (2,9) 2I procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Skatten för pensionärer sänks med ytter- ligare utöver de som aviserades ekonomiska vårproposition. En skattefrihet för alkolås i förmånsbilar införs. Beskattningen av värdepapper bör förenklas och beskattningen av investeringsfonder reformeras. av bostäder höjs från till . Utredningar om fastighetstaxering och ny- startzoner aviseras. Arbetet med effektivare skatter på klimat- och energiområdet fortsätter. Utvidgad skattefrihet vid låginblandning av biodrivmedel införs från . Förutsättningarna för att till kommuner delegera rätten att föreskriva om trängsel- skatt samt vissa frågor relaterade till uttaget av skatten, utreds. Skattestrukturen för cigaretter reformeras av folkhälsoskäl. Arbetet med hur den ideella sektorn ska behandlas i mervärdesskattehänseende fort- sätter. Stödet för skatteforskning fortsätter. Regeringen redovisar i det följande ett antal åtgärder på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och framåt. Reformambitionerna på skatteområdet för mandatperioden har redovisats i finansplanen (avsnitt 1) och behandlas inte i detta huvud- avsnitt. I ett avslutande avsnitt redovisas de offentligtfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförslag som lämnas eller aviseras i denna proposition. För de ärenden där förslag lämnas finns lag- förslag i avsnitt 3. Lagförslagen avseende för- ändringar av socialavgiftsnivåerna har beretts under hand med . Lagförslagen om ytterligare skattesänkning för pensionärer och om höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyr- ning av bostäder har remitterats. De lagförslag som lämnas är enligt regeringens mening av sådan enkel beskaffenhet att Lag- rådets hörande skulle sakna betydelse. 6.1Riktlinjerna för skattepolitiken, särskilt frågan om enhetlig beskattning antog riktlinjer för skattepolitiken i form av ett antal hållpunkter och ett antal krav (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Genom fem hållpunkter inriktas skattepolitiken på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik som exempelvis en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. Därutöver ska skattepolitiken utformas så att den tillgodoser fem krav som ställs på de svenska skattereglerna i en allt mer globaliserad värld. I budgetpropositionerna redovisades riktlinjerna återigen och relaterades då också till aktuella åtgärder på skatte- och avgiftsområdet. I årets budgetproposition har några av riktlinjerna redan berörts i finansplanen; de om goda villkor för varaktigt hög sysselsättning och för företagande och investeringar samt de om vikten av hållbara regler i förhållande till EU. (RiR 2010:11) Enhetlig beskattning Riktlinjen om generella och tydliga regler har uppmärksammats av i den sär- skilda granskningsrapport, Enhetlig beskattning (RiR 2010:11) som överlämnades till regeringen . granskning har gällt hur regeringen redovisat och motiverat avvikelser från principen om en enhetlig beskattning vid förändringar i skattesystemet. Däremot har inte bedömt förslagens ekono- miska effekter i olika avseenden. Vid sin granskning har bland annat funnit att när avvikelser från enhetlighet föreslagits har detta endast i undantagsfall kommenterats av regeringen, att introducerade avvikelser i efterhand ändå inlemmats i den redovisning av skatteutgifterna som regeringen lämnar och att principen om enhetlighet tolkas på varierande sätt. Mot bakgrund av gjorda observationer rekommenderas regeringen i gransknings- rapporten (RiR 2010:11, s. 66) följande: När avvikelser från principen om enhetlighet föreslås bör detta tydligt framgå i proposi- tionerna. Nackdelar med att avvika från en enhetlig beskattning bör ställas mot de fördelar som regeländringen förväntas innebära. Det bör också tydligt framgå om avvikelsen är att betrakta som en skatteutgift eller inte. Regeringen välkomnar granskning och särskilt den diskussion som förs kring olika avvägningsfrågor i skattepolitiken, särskilt hur principen om enhetlighet ska utformas och tillämpas i en situation där skattepolitiken också ska bidra till centrala ekonomisk-politiska mål som exempelvis att stärka den varaktiga sysselsättningen. Regeringen har och i en skrivelse till rapporterat om s.k. skatteutgifter. För regeringen är den redovis- ningen ett viktigt instrument när det gäller att för redovisa avvikelser från en norm om enhetlighet. I den proposition om refor- merad budgetlag som regeringen avser att lämna till kommer också att föreslås att det skrivs in i lagen att regeringen ska lämna en skatte- utgiftsredovisning. Frågan om hur enhetlighet i skattereglerna ska avvägas mot önskemålen om en samhälls- ekonomiskt effektiv beskattning via påverkan på individers och företags beteende kan inte besvaras på något enkelt och entydigt sätt. Mot denna bakgrund bedrivs inom Finansdeparte- mentet ett arbete med att komplettera gällande praxis för redovisning av skatteutgifter baserad på en enhetlighetsnorm med en analys av hur denna norm förhåller sig till önskemålen om en samhällsekonomiskt effektiv beskattning. Det handlar om att utveckla indikatorer för samhälls- ekonomisk effektivitet som kan komplettera gällande redovisning. Det bör noteras att det just handlar om att komplettera redovisningen, inte att förändra den grundläggande om enhetlig beskattning. En alternativ norm, exempelvis grundad i teorier om optimal beskattning, skulle vara svår att tillämpa bland annat på grund av betydande mätproblem. Ett sådan norm riskerar också att bli instabil och förändras i takt med nya ekonomiska bedöm- ningar av exempelvis priskänsligheten på olika delmarknader. Därmed skulle informations- värdet av redovisningen till riksdag och allmänhet kunna sjunka. Regeringen kommer i det fortsatta arbetet med olika förslag på skatte- och avgiftsområdet att ta fasta på önskemål om större transparens i redovisning av motiv m.m. Arbetet med att komplettera redovisningen av skatteutgifter kommer också att bidra till ökad tydlighet i avvägningen mellan var för sig angelägna önskemål samt kraven på skatte- politiken. 6.2Skatter på arbetsinkomster underlag för bedömningar av jobbskatte- förvärvsinkomstbeskattningen avdragets förväntade effekter på arbetsutbudet 6.2.1Effekter av jobbskatteavdrag m.m. Regeringen välkomnar granskningen och ser Att långsiktigt öka sysselsättningen är avgörande för att skapa god tillväxt och uthålliga offentliga finanser. I takt med att befolkningen åldras krävs fler i arbete och fler arbetade timmar för att undvika framtida skattehöjningar och utgifts- besparingar. En sänkning av inkomstskatten bör därför utformas så att effekten blir att fler vill gå från icke-arbete till arbete, fler vill gå från deltid till heltid och att utbildning blir mer lönsamt. Skatten på förvärvsinkomster kan sänkas via ett höjt grundavdrag, utökat jobbskatteavdrag, höjning av den nedre eller övre skiktgränsen eller sänkta statliga inkomstskattesatser. Jobbskatte- avdraget är den viktigaste reformen i regeringens strävan att få fler personer i arbete. Jobbskatteavdraget infördes och har därefter förstärkts i tre steg. Den sammanlagda offentligfinansiella effekten uppgår till ca . Enligt tidigare analyser beräknas jobbskatteavdraget öka sysselsätt- ningen med ca 75 000 personer på lång sikt. , och anser att jobbskatte- avdraget är en effektiv åtgärd för att öka sysselsättningen. Som en del av utvecklingsarbetet vid har de ekonomiska effek- terna av ytterligare förändringar i jobbskatte- avdraget och den statliga inkomstskatten analyserats. Resultatet av denna analys samman- fattas i fördjupningsrutan Effekter av förstärkt jobbskatteavdrag och sänkt statlig inkomst- skatt, se nästa sida. Analyserna visar att ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget och en ytterligare sänkning av den statliga inkomstskatten är fortsatt effektiva åtgärder för att öka arbetsutbudet. En fördjupad redovisning kommer att lämnas i en rapport som avses publiceras . (RiR 2009:20) Jobbskatteavdraget har granskat jobbskatteavdragets förutsättningar att vara en effektiv reform för att öka arbetsutbudet. positivt på bedömning att jobbskatteavdraget har potential att nå målet om att på lång sikt öka arbetsutbudet. I gransknings- rapporten pekar emellertid på att propositionerna inte innehåller jämförelser med tidigare egna bedömningar om reformeffekter. Vidare anser att olika begrepp används på ett otydligt sätt i budget- propositionerna. rekommenderar därför regeringen att utveckla redovisningen och förtydliga definitionerna av begrepp som används i samband med redogörelsen av reform- effekter. Regeringen anser att det är viktigt att redogörelsen för jobbskatteavdraget och dess reformeffekter är tydlig. Därför strävar rege- ringen efter att använda etablerade begrepp i budgetpropositionerna, där aviseringar av kommande förslag görs. En mer djupgående analys av förslagen görs därefter i de efterföljande särpropositionerna. Metoderna som används för att beräkna de förväntade effekterna av jobbskatteavdraget har utvecklats och förbättrats sedan det andra steget infördes. Av den anledningen är det svårt att göra jämförelser med tidigare gjorda bedömningar. anser vidare att allmänhetens kännedom om jobbskatteavdraget är låg och rekommenderar därför att regeringen ger ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdraget. Regeringen instämmer i att en ökad kännedom om jobbskatteavdraget hos allmän- heten är angelägen. I uppdrag ingår att informera allmänheten om nya skatteregler. När det gäller jobbskatteavdraget har Skatte- verket information om detta på sin hemsida och i broschyren Dags att deklarera. Dessutom informerar om storleken på det jobbskatteavdrag som getts den skattskyldige i den preliminära skatteuträkning som bifogas inkomstdeklarationen. Mot denna bakgrund anser regeringen att något särskilt uppdrag till inte är nödvändigt. Effekter av förstärkt jobbskatteavdrag och sänkt statlig inkomstskatt När man diskuterar arbetsutbudseffekter av inkomstskatteförändringar skiljer man vanligtvis på effekten längs den s.k. extensiva marginalen, vilket är effekten på arbetskraftsdeltagande, och den intensiva marginalen, dvs. arbetad tid bland de som redan arbetar. Den totala arbetsutbuds- effekten beror på båda dessa effekter. Effekten på den extensiva marginalen är positiv vid en skattesänkning på arbetsinkomster då det blir relativt sett mer fördelaktigt att arbeta. Effekten på den intensiva marginalen är mindre självklar. Å ena sidan innebär ökade nettoinkomster att fler upplever att de har råd att arbeta mindre. Å andra sidan medför en marginalskattesänkning att nettotimlönen stiger och att vissa därför vill arbeta mer. Den totala effekten beror på vilken av dessa två effekter som är störst. Detta beror i sin tur på hur skattesänkningen utformas. Arbetsutbudseffekterna av förstärkt jobb- skatteavdrag och sänkt statlig skatt har simu- lerats med mikrosimuleringsmodellen FASIT49. Åtta parametrar i skattesystemet har analyserats var för sig utifrån effekter på arbetsutbud, inkomstfördelning och självfinansieringsgrad50. Fem av parametrarna (1 till 5) förändrar utformningen av jobbskatteavdraget. Tre (6 till 8) rör den statliga inkomstskatten. Hur dessa parametrar påverkar marginalskatten på arbets- inkomster åskådliggörs i diagram 6.1. 49 För en närmare beskrivning av arbetsutbudsmodellen, se Arbetsutbudseffekter av reformer på inkomstskatteområdet 20072009, Rapport från Ekonomiska avdelningen på 2009:1, . 50 Självfinansieringsgraden mäter hur stor del av den direkta kostnaden som på lång sikt återfås genom minskade offentliga utgifter och ökade skatteintäkter. När individer som inte har arbetat börjar arbeta minskar de offentliga utgifterna (t.ex. a-kassa och försörjningsstöd) och skatteintäkterna ökar. Även ökat arbetsutbud bland dem som redan arbetar leder till ökade skatteintäkter. Diagram 6.1 Marginalskatt på arbetsinkomster med de markerade i figuren Marginalskatt vid olika arbetsinkomster Källa: Egna beräkningar. I simuleringarna ändras en parameter åt gången och i tabell 6.1 visar resultaten från respektive simulering. Skattesänkningen uppgår till i samtliga fall utom för parameter 8, den övre statliga inkomstskatten, där kostnaden är 4,4 miljarder kronor.51 Tabell 6.1 Procentuell förändring: Sysselsatta, arbetstid och årsarbetstimmar. Självfinansieringsgrad i procent. -0,02 -0,01 -0,02 Källa: Egna beräkningar. Effekten på antalet sysselsatta är relativt stora när skatteskalan ändras vid låga inkomster. När skatteskalan ändras vid höga inkomster erhålls i stället större effekt på antalet arbetade timmar för de som redan arbetar. Förändringar tidigt i skatteskalan har en jämnare fördelningsprofil. Självfinansieringsgraden är generellt sett högre när skatten sänks för personer med höga inkomster. Detta beror på att de med höga 51 Att använda till att sänka den övre statliga inkomstskattesatsen är ekvivalent med att avskaffa den s.k. värnskatten. inkomster vanligtvis har högre timlöner samt betalar en större andel av sin inkomst i skatt. Sammanfattningsvis: Vid inkomstskatte- förändringar finns en avvägning mellan å ena sidan effekten på antalet sysselsatta och fördelningsprofil och å andra sidan effekten på antalet arbetade timmar och självfinansierings- grad. har även analyserat om arbetsutbudseffekterna av jobbskatteavdraget är avtagande, något som olika bedömare har uttryckt oro för. Att effekten av jobbskatte- avdraget förr eller senare är avtagande är en rimlig utgångspunkt. Analyserna visar dock att effekten av att förstärka jobbskatteavdraget inte är avtagande, när förändringarna görs utifrån gällande regler. Parameter 1 till 5 har analyserats var för sig genom ytterligare skattesänkningar med ett antal miljarder kronor i taget. De modellspecifika resultaten visar att arbetsutbuds- effekterna, i termer av helårsarbetskrafter, inte är avtagande för skattesänkningar upp till en nivå på ca för respektive parameter. Simuleringarna indikerar att det är först vid skattesänkningar utöver den nivån som effekten börjar avta. Förstärkt jobbskatteavdrag och höjd nedre skiktgräns Av tabell 6.1 framgår att ett förstärkt jobbskatte- avdrag för medelinkomsttagare har en god effekt på antalet arbetade timmar. För att uppnå högre sysselsättning bör man förstärka jobb- skatteavdraget för de med relativt låga inkomster. Vid en sådan förstärkning förväntas i första hand arbetsutbudseffekter på den extensiva marginalen. En sådan förstärkning leder också till en jämnare fördelningsprofil. För båda dessa förändringar bedöms effekterna på arbetsutbudet inte vara avtagande. För de med högre inkomster leder dessa förändringar inte till förändrad marginalskatt men däremot sänkt genomsnittsskatt. Deras arbetsutbud kan därför förväntas sjunka. För att bibehålla effektiviteten i åtgärden och undvika att antalet arbetade timmar påverkas negativt bland de med höga inkomster bör därför skiktgränsen höjas. Vid en sådan höjning förväntas merparten av den samlade arbetsutbudseffekten ske på den intensiva marginalen. En höjd nedre skiktgräns ger även ökade incitament till högre utbildning då det innebär att utbildningspremien höjs, vilket i sin tur kan leda till ökad produktivitet. 6.2.2Ytterligare skattesänkning för pensionärer Regeringens förslag: Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks med . Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs så att avdraget uppgår till hela den taxerade förvärvsinkomsten och sedan trappas upp i inkomstintervallet 42 . För inkomster är avdraget och trappas sedan av för inkomster .