prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — I fråga om studieförbunden bedömer att samtliga nio arbetar systematiskt med kvalitetsarbetet, men att två har brister i sitt arbete. För att studieförbunden ska kunna öka kvaliteten föreslår ett ökat deltagarinflytande, former för uppföljning och utvärdering och hur de kopplas till verksamhetens mål samt åtgärder till följd av kvalitetsarbetet. fördelades av statsbidraget till verksamhet vid folkhögskolorna. De korta kurserna, dvs. kurser kortare än , samlade drygt 68 000 deltagare. Fler kvinnor än män deltog i de korta kurserna. Antalet deltagare i de långa kurserna var i snitt 28 650 per termin ca 1 750 fler än föregående år. Både på allmänna och särskilda kurser har antalet deltagare ökat. I genomsnitt 12 550 personer per termin deltog i allmänna kurser . Det är en ökning med 450 deltagare jämfört med . Bland de särskilda kurserna var det estetiska området samt information och media dominerande av antalet deltagarveckor. Störst deltagarantal för ett enskilt ämne hade kurserna i musik med 1 990 deltagare . Drygt hälften av deltagarna i långa kurser (allmänna och särskilda) 2009 var , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Av deltagarna i särskilda kurser var , vilket är i stort sett oförändrat jämfört med närmare 2 700 kulturprogram Antalet deltagare var drygt 247 000, arrangerade 2009 drygt 281 000 studiecirklar med sammanlagt 1,9 miljoner gruppdeltagare, varav kvinnor och män. Vissa personer deltar i mer än en studiecirkel men antalet enskilda personer var räknad i antal genomförda studiecirklar ökade jämfört med och antalet deltagare sjönk . Närmare 311 000 kulturprogram genomfördes med drygt 17 miljoner deltagare. Antalet arrangemang i form av annan folkbildningsverksamhet, bl.a. avseende att utveckla ny verksamhet, nå nya målgrupper eller låta deltagare prova på en viss verksamhet, ökade och antalet studietimmar . Inom studieförbunden omfattade 2009 det estetiska ämnesområdet konst, musik och media av den totala studiecirkelverksamheten räknad i antal studietimmar. Humaniora, språk och historia stod för av studietimmarna och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som bl.a. rymmer friskvård, turism, matlagning, konsumentkunskap m.m. samt lantbruk, trädgård, skog och fiske var andra ämnesområden med stort deltagande. Tabell 6.5 Fördelning av statsbidrag till de nio studieförbunden 20072009 (kr) 3 000 000* 1 548 204 000 1 561 722 000 1 587 650 000 Invandrare och personer med funktionsnedsättning är särskilt uppmärksammade i studieförbundens verksamhet. Andelen invandrare utgjorde av deltagarna, medan personer med funktionsnedsättning svarade för och arbetslösa för . Av det totala antalet studiecirkeldeltagare var medan var . Deltagare var överrepresenterade i förhållande till befolkningen som helhet medan det omvända gällde för personer mellan . 6.2.6Stöd till personer med funktionsnedsättning Utbildningsformen vuxenutbildning för utvecklingsstörda samt specialpedagogiskt stöd ska ge möjlighet till lärande, delaktighet och gemenskap för personer med funktionsnedsättning. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kunskaper och färdigheter motsvarande dem som barn och ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. Inom särvux får också yrkeskurser anordnas. Särvux finansieras av kommunerna. Den totala kommunala kostnaden för särvux uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Kostnaden per elev har ökat och uppgick till . Totalt studerade 4 868 personer i särvux 2009, ett i det närmaste oförändrat antal jämfört med föregående år. Av deltagarna var kvinnor och män. Könsfördelningen på träningsskolenivå skiljde sig något från de övriga nivåerna. Av deltagarna var kvinnor och är män. Diagram 6.6 Antal studerande i särvux 2009 Antalet deltagare per undervisningsgrupp 2009 varierade kraftigt men det genomsnittliga antalet var 3 vilket var ett i det närmaste oförändrat antal sedan föregående år. Medelåldern i särvux var . Antalet tjänstgörande lärare var, omräknat till heltidsanställningar, 279 /10. Av dessa hade högskoleexamen med pedagogisk inriktning, vilket är en liten ökning jämfört med föregående läsår. påpekar i sin lägesbedömning 2009 att kostnaderna för bl.a. studie och yrkesvägledning har minskat för särvux . Vissa kommuner erbjuder dock yrkesinriktade kurser, eller utformar modeller för att bedöma arbetsförmågan, vilket kan öppna vägar in i arbetslivet. I avsnitt 5.2.2 redovisas de insatser som genomfört, på uppdrag av regeringen, rörande kunskapsbedömning i särskolan och särvux. Som framgått av avsnitt 4.1.6 har regeringen beslutat om att en särskild utredare ska föreslå en framtida utformning av gymnasiesärskolan och dess konsekvenser för särvux på gymnasial nivå (dir. 2009:84). Kostnader för nödvändiga anpassningsåtgärder för personer med funktionsnedsättning ska finansieras inom ramen för den befintliga verksamheten. Vuxenstuderande med funktionsnedsättning kan dock få särskilt stöd för att kunna studera på samma villkor som andra. Specialpedagogiska skolmyndigheten ska ge specialpedagogiskt stöd till bl.a. huvudmännen för det offentliga skolväsendet. Myndigheten ska också främja och informera om tillgången till anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning. I den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden får myndigheten på egen hand utveckla, anpassa, framställa och distribuera sådana läromedel. Specialpedagogiska skolmyndigheten redovisar att efterfrågan på rådgivningsinsatser inom vuxenutbildningen inte är så omfattande. Det är fortsatt svårt att nå utbildningsanordnare och studerande. Vuxna personer med funktionsnedsättning väljer ofta andra utbildningsformer som t.ex. folkhögskola. Merparten av insatserna har rört studerande med medicinsk respektive psykisk funktionsnedsättning. Statsbidrag kan i vissa fall lämnas av Specialpedagogiska skolmyndigheten för studier inom särvux. Statsbidrag lämnades för studier till 180 personer, av vilka var kvinnor medan var män. Landstingen erbjuder en introduktionsutbildning i teckenspråk för hörande föräldrar till döva barn. Därefter kan föräldrarna delta i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Av anvisade medel 2009 användes för denna verksamhet vilket är en ökning jämfört med . Utbildningen genomfördes i huvudsak vid folkhögskolor på uppdrag av Specialpedagogiska skolmyndigheten. 408 personer i TUFF. kvinnor och män. Ersättning för deltagande i TUFF behandlas under utgiftsområde 15 Studiestöd, avsnitt 3.5.2. Reell tillgång till utbildning är av avgörande betydelse för att minska risken för enskilda att ställas utanför arbetsmarknaden särskilt under en försvagad konjunktur och för att de ska kunna ställa om för nya krav i arbetslivet. Vidare är tillgången på utbildning avgörande för att på både kort och lång sikt säkra kompetensförsörjning för näringslivet och därmed stärka konkurrenskraften regionalt och nationellt. Dessutom är ungdomskullarna som lämnar gymnasieskolan stora. Därför har regeringen gjort kraftfulla satsningar för att öka antalet yrkesutbildningar och därmed göra det möjligt för fler att återvända till arbetsmarknaden med ny eller förstärkt kompetens. Besluten enligt budgetpropositionen (prop. 2008/09:1), propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97) och proposition om vårtilläggsbudget (prop. 2008/09:99) innebar att det tillfördes totalt nästan inklusive studiestöd till yrkesinriktad utbildning . Det motsvarar kostnader för 5 600 årsplatser i yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) och 1 500 årsplatser i . Kommunernas ansökningar till om att få anordna yrkesvux överskred kraftigt de tilldelade medlen. Intresset för utbildningar inom ramen för översteg också vida tilldelade medel. Det visar att det finns ett behov av utbildningsplatser. Därför aviserade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) ytterligare satsningar på yrkesutbildningar motsvarande 10 000 årsplatser inom yrkesvux och 1 500 respektive 3 000 årsplatser inom . Ett stort antal yrkesutbildningar har startat . Bedömningen är att behovet i hög grad kvarstår även , inte minst för att den enskilde ska kunna ställa om för ett förändrat yrkesliv genom att skaffa sig nya kunskaper och kompetenser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6.3.1Fortsatt utveckling, nationell styrning och en infrastruktur för lärande Regeringen kan konstatera att den utveckling av vuxenutbildningen som innebär en ökad samverkan med verksamheter tillhörande andra politikområden är i linje med det mål och den strategi som beslutat om avseende den offentligt finansierade vuxenutbildningen. I ljuset av den ekonomiska krisen har behovet av samordning på regional och nationell nivå när det gäller regionalt tillväxtarbete samt arbetsmarknads- och utbildningsinsatser blivit särskilt tydligt. Detta har bl.a. framkommit i de av regeringen utsedda regionala samordnarnas arbete avseende varsel och i de rapporter de lämnat till regeringen. På kort sikt är samordnade åtgärder inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet viktiga för hur kommer att klara sig ur krisen. Även i ett långsiktigt perspektiv kommer kompetensförsörjning att vara en stor utmaning såväl ur det nationella perspektivet som utifrån ett regionalt och lokalt perspektiv. Regeringen anser att samordningen inom kompetensförsörjningsområdet behöver stärkas. Möjligheten att läsa på distans och i andra flexibla former innebär en ökad individanpassning. I samarbete och i samverkan mellan verksamheter inom utbildningsområdet och verksamheter tillhörande andra politikområden utgör lärcentra viktiga arenor. Kommunerna har i uppgift att medverka till att en infrastruktur som stöder den vuxnes behov av utbildning och kompetensutveckling på olika nivåer och med olika syften utvecklas. Med infrastruktur för vuxenutbildning avses alla de insatser som samhället, den enskilde, arbetslivet och olika organisationer gemensamt står för i syfte att skapa goda förutsättningar för den vuxne att delta i ett livslångt lärande. Samverkan avseende koordinering av resurser för det livslånga lärandet för att få en god måluppfyllelse är i starkt fokus även på EU-nivå, inte minst med anledning av den ekonomiska krisen. En mångfald av utbildningsanordnare är enligt regeringens mening en viktig förutsättning för att den enskilde ska kunna erbjudas den utbildning han eller hon efterfrågar. Införandet av en utvidgad betygsrätt är en viktig komponent i detta sammanhang, bl.a. för att öka rättssäkerheten och motverka återvändsgränder i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Om man som deltagare i en organiserad utbildning når de mål som anges i nationella kursplaner eller motsvarande ska betyg kunna utfärdas oavsett var och hur målen nås. Allt lärande ska vara lika mycket värt. Regeringens ståndpunkt är att den påbörjade utvecklingen av huvudmännens samråd och samarbete med såväl företrädare för andra politikområden som med det omgivande samhället är utomordentligt viktig. En sådan samverkan skapar goda förutsättningar för att den enskilde genom information och vägledning ges underlag för hans eller hennes initiativ och ställningstaganden avseende studier. Den enskildes eget initiativ är fortfarande den viktigaste utgångspunkten. Även om den positiva utvecklingen av vuxenutbildningen har fortgått kvarstår enligt regeringens bedömning vissa problem. Ett sådant är den mycket höga andelen studerande som avbryter sin utbildning. Både och lyfter fram behovet av utveckling av såväl uppföljning av resultat som utvärdering på lokal nivå. har i sin lägesbedömning 2009 på nytt betonat vikten och behovet av att kommunerna utvärderar och analyserar verksamheten inom vuxenutbildning (komvux) och svenskundervisning för invandrare med avseende på studieavbrotten för att minska dessa. Enligt regeringens bedömning bör den höga avbrottsfrekvensen belysas mer ingående på lokal nivå. En hög avbrottsfrekvens kan innebära att resurserna inte alltid används på rätt sätt. uppmanar vidare skolhuvudmännen att bättre följa upp och utvärdera den verksamhet som bedrivs på entreprenad. avser att följa utvecklingen beträffande validering och studier som bedrivs i flexibla former. Regeringen anser att tillsynen, uppföljningen och utvärderingsarbetet måste utvecklas ytterligare på såväl lokal som nationell myndighetsnivå, dels i omfattning och dels så att alla de utbildnings- och skolformer som ingår i det offentliga utbildningsväsendet avseende vuxna i större utsträckning omfattas. Av bl.a. denna anledning har redovisat ett uppdrag om inrättande av en nationell databas inom den del av vuxenutbildningsområdet som kommunerna har ansvar för. Skolinspektionen har en viktig uppgift att bl.a. granska om utbildningarna med kommunala huvudmän och det sätt på vilket de bedrivs har sin utgångspunkt i en analys av målgruppernas behov. könsfördelningen i komvux bör ytterligare uppmärksammas och analyseras även på lokal nivå. Sammantaget är allt detta viktigt för att kvaliteten och effektiviteten inom utbildningen och därmed en ökad måluppfyllelse ska säkerställas. Som ett resultat av ett utökat samarbete mellan bl.a. näringslivet, vuxenutbildningen och annan offentlig verksamhet bör arbetsplatsförlagda utbildningar i lärlingsliknande former samt möjligheter till validering förekomma i större utsträckning. Regeringens bedömning är att en strategisk och kontinuerlig samverkan bör öka möjligheten för den enskilde att få ett arbete och att en sådan samverkan bör ske i större utsträckning. Genom att individen kan ställa om till en ny yrkesinriktning får arbetslivet tillgång till efterfrågad kompetens även sett i ett längre perspektiv. Viktiga inslag i vuxenutbildningen sett i perspektivet av ett livslångt lärande är vägledning och validering. Vägledning är en fundamental utgångspunkt för att den enskilde ska kunna få just den kompetensutveckling hon eller han eftersträvar samt för att huvudmannen ska kunna få underlag för vilka utbildningar som bör erbjudas och genomföras. En utvecklad vägledning bör också ge ett gott underlag så att avsatta resurser används på ett optimalt sätt. Vägledning utgör också ofta det första inslaget i en valideringsprocess. redovisar i sin lägesbedömning 2009 att tillgången till vägledning varierar mycket kraftigt mellan kommunerna. En ökad mångfald av kurser och anordnare ställer ökade krav på en oberoende vägledning för vuxna. Regeringens syn på vikten av såväl vägledningssom valideringsfrågorna framgår tydligt av den nya skollagen. En fortsatt utveckling av kommunernas vägledning och validering är önskvärd om verksamheten ska uppnå nationellt fastställda mål och ambitioner. Regeringen bedömer att vuxenutbildningen håller på att utvecklas mot en mer kvalitativ utbildning som är bättre anpassad till arbetsmarknadens och individens behov. Regeringens satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) bidrar till att höja kvaliteten på vuxenutbildningen och ger utbild- ningen en tydligare inriktning mot yrkeskunskaper som leder till arbete. Yrkesvux är en utbildningsform som i högre grad än annan vuxenutbildning (komvux) är yrkesinriktad och anpassad efter arbetsmarknadens behov. Fler platser kommer att bidra till att hjälpa arbetslösa personer till nya jobb. hart satsats för inrättande av 23 800 årsplatser inom yrkesvux. Kommunernas anpassning av vuxenutbildningen efter individers behov och förutsättningar fortskrider. Detta kommer till uttryck bl.a. genom ett större mått av individuellt anpassad utbildning och en flexibel studietakt. En ökad samverkan mellan kommunerna gör också att kursutbudet ökar för eleverna. Det förekommer dock brister i kommunernas uppföljning av vuxenutbildningen. Även den nationella uppföljningen och det nationella stödet för kommunernas uppföljning behöver förbättras. Uppföljning av god kvalitet är av vikt för att utbildningen bättre ska kunna anpassas efter de behov som finns och för att det ska vara möjligt att se vad utbildningen leder till för de som deltar i den. I syfte att förbättra uppföljningen har regeringen i Statens skolverks regleringsbrev gett verket i uppdrag särskilt stödja kommunerna i arbetet med uppföljning och behovsanalyser. Den gymnasiala vuxenutbildningen kommer att bli viktig som en möjlig utbildningsväg för de elever som genomgått yrkesprogram i gymnasieskolan men som sedan vill skaffa behörighet att läsa på högskola. Detta då elever på gymnasieskolans yrkesprogram inte kommer att behöva läsa alla de kurser som ger grundläggande behörighet till högskolestudier. Omfattningen av komvux har ökat något efter att ha minskat betydligt i omfattning . Orsaker till att den kommunala vuxenutbildningen minskade i omfattning var det förbättrade arbetsmarknadsläget under andra halvan av 2000- talets som innebar att efterfrågan på utbildningen minskade. Minskningen i gymnasial vuxenutbildning mellan läsåren 2005/06 och 2007/08 kan också bero på att det 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 riktade statsbidraget till vuxenutbildningen på ca togs bort som det generella statsbidraget till kommunsektorn tillfördes . I det sammanhanget kan kommunerna ha valt att i stället använda det generella statsbidraget för annan verksamhet än vuxenutbildning. samlar bl.a. in och analyserar statistik om volymen av yrkesvux. Resultaten kommer att kunna presenteras . Tillgång till god utbildning De uppföljningar och utvärderingar som genomförts av folkhögskolor och studieförbund, ofta med stöd av , visar liksom nationella uppföljningar och utvärderingar att folkbildningens verksamhet i allt väsentligt håller en hög kvalitet. Folkbildningens aktörer når viktiga målgrupper och upprätthåller en god geografisk täckning. har i rapporten redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete 2009 konstaterat att folkhögskolorna och studieförbunden har utvecklat och förstärkt sitt kvalitetsarbete sedan föregående redovisningstillfället (U2010/1200/SV). ledning pågår ett omfattande arbete med en nationell kvalitetsredovisning som bl.a. innefattar att ta fram olika kvalitativa kriterier för folkhögskolor och studieförbund. har lämnat en rapport där rådet sammanfattar det arbete som utförts och beskriver strategin för . Sammantaget leder insatserna inom folkbildningen avseende utarbetandet och förankrandet av gemensamma ramar för kvalitetsarbetet till bättre möjligheter att bedöma enskilda verksamheter liksom att göra jämförelser mellan dem. Över en tredjedel av all utbildning inom komvux är upphandlad och drivs på entreprenad av andra utbildningsanordnare än kommuner och landsting. Vissa kommuner driver ingen vuxenutbildning alls i egen regi. Regeringen bedömer att dagens möjligheter att lägga ut utbildning på entreprenad ger fler utbildningar av hög kvalitet och större valbarhet för den enskilde. För att underlätta för studerande, kommuner och andra utbildningsanordnare än kommuner och landsting har 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 regeringen beslutat om en förordning enligt vilken även övriga utbildningsanordnare inom bl.a. komvux kan ansöka om att få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet, s.k. betygsrätt. Många kommuner samarbetar med andra kommuner för att genomföra sin vuxenutbildning. Samverkan förekommer även lokalt och regionalt med instanser som Arbetsförmedlingen och näringslivet. Regeringen anser att kommunernas ökande samarbete med andra kommuner och andra aktörer är till gagn för kvaliteten på vuxenutbildningen och ger ett större utbildningsutbud. Samarbete med näringsliv och Arbetsförmedlingen gör att kommunerna i högre grad kan erbjuda utbildningar som motsvarar de behov som finns på arbetsmarknaden. Regeringens slutsats är att utvecklingen varit positiv men att mer behöver göras för att främja att en mångfald av utbildningar av hög kvalitet som utgår från den enskildes behov och önskemål anordnas. Det återstår mycket arbete för kommunerna när det gäller att nå ut till alla i behov av vuxenutbildning. Att andelen män i förhållande till kvinnor i vuxenutbildningen är mycket låg, trots att män har lika stort behov av vuxenutbildning som kvinnor, visar att kommunerna fortfarande inte når ut till alla. För att säkra kvaliteten i de eftergymnasiala yrkesutbildningarna som inte utgör högskoleutbildningar bildades Myndigheten för . Genom att renodla regelverket för de eftergymnasiala yrkesutbildningarna skapas tydlighet och transparens för såväl studerande som anordnare av yrkesutbildning. Regelverket är vidare utformat på ett sådant sätt att det möjliggör flexibilitet avseende vilka utbildningar som ska genomföras, var de ska bedrivas och under vilken tidsperiod. Utgångspunkten ska vara utbildningens koppling till arbetsmarknadens behov. Det är fler sökande per utbildningsplats än på yrkesutbildningarna vilket visar att det finns en efterfrågan på eftergymnasiala yrkesutbildningar, men det är också en effekt av lågkonjunkturen. För att mildra effekterna av arbetslösheten har antalet platser i yrkes- har medel avsatts motsvarande 1 500 årsplatser och motsvarande 4 750 årsplatser. Andelen studerande som fått ett arbete eller startat ett eget företag efter avslutad utbildning har emellertid minskat med från 2009. Detta kan förklaras av konjunkturnedgången under detta år. Resultaten är dock fortfarande mycket goda och visar på att yrkesutbildningarna i håller god kvalitet och svarar mot arbetslivets behov av utbildad arbetskraft. Särskilt positivt är att en hög andel av de studerande, nio av tio som fått arbete, har ett arbete inom samma område som den utbildning de genomgått. Det är viktigt att Myndigheten för fortsätter att utveckla lärlingsutbildningen enligt förordningen (2008:48) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken inom ramen för eftersom myndigheten ska verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses. Lärlingsutbildningar har betydelse för att bevara viktig hantverkskunskap inom många områden. ska utgångspunkten även inom detta område vara att utbildningarna faktiskt kan leda till arbete. Det stora antalet ansökningar från utbildningsanordnare som Myndigheten för behandlat visar också att intresset för att bedriva yrkesutbildningar på eftergymnasial nivå ökar. För att kunna fatta välgrundade beslut om vilka utbildningar som ska ingå i utgör analys och bedömning av arbetslivets kompetensbehov en central del av myndighetens uppgifter. Branschorganisationer, Arbetsförmedlingen och myndighetens inrättade arbetsmarknadsråd är viktiga aktörer i det arbetet. Genom deras samverkan kan en stabil dimensionering inom varje utbildningsområde säkerställas. Utrymme för flexibilitet finns även genom att myndigheten också är uppmärksam på förändringar på arbetsmarknaden som föranleds av kraftiga konjunktursvängningar. På det sättet kan behovet av specifika yrkesinriktningar fångas upp så att arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft kan mötas. är det stora könsskillnader mellan olika utbildningsområden när det gäller studerande och det är ett mönster som inte har förändrats . Myndigheten har beslutat att genomföra en studie som visar hur utbildnings- anordnarna arbetar med jämställdhetsfrågor. Detta kan påverka utbildningsanordnarnas syn på hur de kan främja otraditionella val av utbildningar. En annan fråga som bör uppmärksammas av myndigheten är hur fler studerande med utländsk bakgrund kan få tillgång till utbildningar. Tillsyn och kvalitetsgranskning är myndighetens främsta verktyg för uppföljning och bedömning av utbildningarnas kvalitet vad gäller både resultat och genomförande. Myndigheten har startat upp ett arbete med att utveckla kvalitetskriterier och indikatorer vilka kommer att vara värdefulla instrument vid tillsyn och uppföljning. Eftergymnasial yrkesutbildning inom folkbildningen