prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Alltför många hade sin försörjning genom ersättningar och bidrag som skatterna på arbete var höga. För dem med låga löner var lönsamheten av att arbeta låg, eftersom den disponibla inkomsten ofta inte ökade märkbart vid arbete. Finansieringen och kvaliteten i välfärden hotades när för få deltog på arbetsmarknaden. Situationen vid mandatperiodens början krävde förändring. Regeringens ekonomiska politik för att åstadkomma hög välfärd för alla medborgare har inriktats på att: varaktigt höja sysselsättningsnivån genom att göra det mer lönsamt att arbeta, göra det enklare och billigare att anställa, stimulera företagande, konkurrens och innovationer, öka sysselsättningen genom aktiv arbets- marknadspolitik, skapa ordning och reda i de offentliga finanserna, höja kvaliteten inom utbildning och forskning, utveckla en modern infrastruktur, erbjuda vård och omsorg av högsta kvalitet, uppnå en mer rättvis inkomstfördelning i samhället, öka valfriheten och tryggheten för medborgarna samt minska miljöbelastningen och säkra en långsiktigt hållbar energiförsörjning. Mer lönsamt att arbeta Eget arbete och egen lön innebär ökad självkänsla och möjlighet att försörja sig på egen hand. Att fler arbetar bidrar positivt till finansieringen av välfärden, genom att statens utgifter för transfereringar till hushållen minskar och skatteintäkterna ökar. Skattesänkningar för att göra det mer lönsamt att arbeta och öka utbudet av arbetskraft Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta och ökar därmed utbudet av arbetskraft. Avdraget infördes och har därefter utökats i ytterligare tre steg under vart och ett av åren 20082010. Därtill har den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjts, vilket innebär att färre personer betalar statlig skatt. Snabbare övergång från arbetslöshet till nytt arbete Förändrade regler för arbetslöshetsförsäkringen ökar den arbetslöses drivkrafter att söka arbete. Villkoren för och nivån på arbetslöshets- ersättningen har förändrats, liksom hur länge man kan få ersättning. Graden av egen- finansiering i arbetslöshetsförsäkringen har höjts och medlemsavgifterna till arbetslöshetskassorna har differentierats. Enklare och billigare för företag att anställa Regeringen har förenklat regler och sänkt kostnaderna för att anställa personal, vilket gör det lättare för företag att anställa. Fler anställda i företagen är en förutsättning för en varaktig ökning av sysselsättningen och hög ekonomisk tillväxt. Förenklade regler underlättar anställningar Genom Allmän visstidsanställning () är det nu enklare att tillfälligt anställa personal upp . Möjligheten till säsongs- anställning har dessutom återinförts, vilket underlättar bemanningen i branscher med stor säsongsvariation. Billigare att anställa innebär fler arbetstillfällen För att stimulera företag att anställa fler sänktes socialavgifterna med en procentenhet fr.o.m. . En skattereduktion för hushållstjänster () infördes för att öka antalet anställda inom denna sektor och minska omfattningen av infördes ytterligare en skattereduktion för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad (). Dessa två skattereduktioner samordnades (HUS- avdraget). Genom skattereduktionen blir tjänsterna billigare att köpa, vilket bedöms leda till minskat svartarbete, ökad efterfrågan och därmed nya arbetstillfällen. Åtgärden bedöms också hjälpa arbetslösa att komma in på arbetsmarknaden och bidrar till att öka arbetsutbudet. Då svarta jobb har blivit vita, har de som arbetar i branschen fått en ny trygghet genom bl.a. rätt till sociala förmåner. Aktiv arbetsmarknadspolitik ökar sysselsättningen Arbetsmarknadspolitiken har lagts om med fokus på vikten av att söka jobb. Arbetsförmedlingens roll har utvecklats och stärkts . För att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen har regeringen arbetat för att förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb. Nystartsjobb infördes och har sedan successivt utvecklats för att underlätta för dem som har stått utanför arbetsmarknaden på grund av t.ex. arbetslöshet eller sjuk- skrivning att få arbete. Arbetsgivare som anställer de som har varit arbetslösa eller sjuka får ekonomisk kompensation som är kopplad till arbets- löshetstidens och sjukperiodens längd. För att öka sysselsättningen bland ungdomar har arbetsgivaravgifterna för personer sänkts. Aktivitet och individanpassade insatser ger jobb Arbetsförmedlingen är en sammanhållen myndighet, vilket bidrar till ökad effektivitet och mer likartad service för individen oavsett var i landet man bor. Arbetsmarknadspolitiken har inriktats på ökad aktivering, genom fler praktikplatser och att sökaktiviteten upprätthålls. har i enlighet med regeringens uppdrag också använt sig av privata aktörer i syfte att förbättra matchningen och ge bättre service till arbetslösa. Jobb- och utvecklingsgarantin, som omfattar individuellt utformade åtgärder, infördes . Garantin är indelad i tre faser: inledningsvis fokuseras på kartläggning och intensifierade jobbsökaraktiviteter med coachning, därefter ges tillgång till ett bredare utbud av arbets- marknadspolitiska program som inkluderar arbetsträning, arbetspraktik, subventionerade anställningar och kompetenshöjande insatser. I den sista fasen erbjuds de deltagare som i jobb- och utvecklings- garantin inte har fått något arbete en varaktig samhällsnyttig sysselsättning motsvarande den arbetslöses arbetsutbud. Ökade resurser till lönebidrag och till förbättrar möjligheterna att få arbete för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Viktigt att motverka långvariga sjukskrivningar Den omfattande sjukförsäkringsreformen var nödvändig att genomföra då alltför många personer hade varit sjukskrivna utan att få stöd för att komma tillbaka i arbete. Den enskildes förmåga att arbeta måste tas tillvara, genom deltidsarbete eller nya arbets- uppgifter. system innebar en stor rättsosäkerhet för individen, då tillämpningen av regelverket skilde sig åt mellan olika delar av landet. Sjukförsäkringsreformen innebar bl.a. att en rehabiliteringskedja infördes med fasta tids- gränser för prövning av arbetsförmågan samt en begränsning av det maximala antalet dagar med sjukpenning. Vidare infördes bl.a. en vidare- utvecklad företagshälsovård och rehabiliterings- garanti. Därutöver ändrades reglerna för sjukersättning så att en varaktigt nedsatt arbets- förmåga krävs för att beviljas sjukersättning. Därmed togs även den tidsbegränsade sjuk- ersättningen bort. Reformen innebär också att individer som lämnar sjukförsäkringen till följd av att deras dagar med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning tar slut, får ta del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att underlätta återgången till arbete. Särskilda insatser krävs vid lågkonjunktur För att motverka konsekvenserna av lågkon- junkturen har regeringen ökat resurserna till aktiva åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken . Resurserna har bl.a. använts till förstärkt förmedlingsverksamhet i form av coachning, arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och utbildning. Erfarenheter från 1990-tals krisen visar att äldre personer som drabbas av arbetslöshet har svårare än andra grupper att ta sig tillbaka till Även i denna lågkonjunktur kan detta mönster skönjas. Regeringen bedömer att insatserna behöver förstärkas och föreslår därför i denna proposition att kvalificeringstiden för nystartjobb för personer som fyllt temporärt kortas ned juli 2010juni 2012. Förstärkta insatser till stöd för jobb, tillväxt och omställning riktade till Regeringen föreslår på tilläggsbudget i anslut- ning till denna proposition förstärkta insatser till stöd för jobb, tillväxt och omställning riktade till , för att möta de utmaningar som regionen kan komma att stå inför. Regeringen föreslår att medel tillförs 2010 för fler platser inom yrkesvux, och högskolan. Utbildningssatsningen fortsätter även 2011. Därtill tillförs medel 20102012 för att stärka entreprenörskap och innovationer, som bl.a. möjliggör Innovatums projekt för elbilsutveckling. Unga kan ha svårt att komma in på arbetsmarknaden För att förenkla för unga personer som saknar arbetslivserfarenhet att komma in på arbets- marknaden har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Socialavgifterna för personer som vid årets ingång inte har fyllt har sänkts. Därmed minskar arbetsgivarnas kostnader för att anställa unga, vilket till viss del kan kompen- sera för avsaknaden av arbetslivserfarenhet. Nystartsjobb för unga har införts för att underlätta för unga att skaffa sig arbets- livserfarenhet och därigenom få in en fot på arbetsmarknaden. En särskild jobbgaranti för unga har införts för att ge ökat stöd och uppmuntra unga arbetslösa att söka arbete eller utbilda sig inom det reguljära utbildningssystemet. Med anled- ning av lågkonjunkturen förstärktes för- medlingsinsatserna och fler insatser inom jobbgarantin infördes. Dessutom har en satsning gjorts inom folkhögskolorna riktad till arbets- lösa ungdomar som inte avslutat sin gymnasie- utbildning. Försöksverksamhet med lärlingsutbildning har genomförts och utökats. En utredning om hur lärlingsanställningar bör regleras presenterades . Den ekonomiska krisen har försvårat för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och möjligheterna till sommarjobb har för- Regeringen satsar därför i denna proposition på sommarjobb i kommuner, landsting och ideella föreningar. Vidare föreslår regeringen att sammanlagt avsätts för s.k. sommarskolor som främst är inriktade på de niondeklassare som inte uppnått behörighet till gymnasiet. Äldres arbetsutbud behövs och ska tillvaratas Äldre arbetskraft behövs för att arbetsutbudet ska kunna vara fortsatt högt även när befolkningen blir äldre. Många äldre vill och kan arbeta längre än till . Regeringen har därför höjt jobbskatteavdraget för personer som är , så att det blir mer lönsamt för dem att fortsätta arbeta. Därutöver har den särskilda löneskatten för personer som har fyllt avskaffats, för att göra det mer attraktivt för företagen att nyanställa och behålla äldre medarbetare. Invandrare har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden En förbättrad integration av dem som har invandrat till är viktigt såväl för de enskilda individerna som för samhället som helhet. Att underlätta inträdet på arbets- marknaden är en viktig del för en framgångsrik integration i samhället. Nyanlända invandrares etablering underlättas och påskyndas genom en ny lagstiftning som tydliggör ansvarförhållandena mellan olika aktörer. Arbetsförmedlingen tar över sam- ordningsansvaret för etableringsinsatser för nyanlända vuxna från kommunerna. Den nyanländes kompetens kommer att tas tillvara på ett bättre sätt. En individualiserad etablerings- ersättning införs. Ersättningen är utformad så att den stimulerar nyanlända såväl att jobba som att delta i etableringsinsatser. Krav ställs på den nyanlände att, i likhet med andra som står utanför arbetsmarknaden, aktivt delta i insatser som förbättrar förutsättningarna för själv- försörjning. Förordningarna gäller fr.o.m. . Regeringens integrationsstrategi syftar till att förbättra förutsättningarna för och påskynda inträdet på arbetsmarknaden. Strategin omfattar bl.a. följande åtgärder: validering av utländsk yrkeskompetens, förstärkning av möjligheten för personer med utländska examina att komplettera sina högskoleutbildningar, medel för nationell koordinering av länsstyrelsernas arbete med flyktingmottagning, att underlätta vidareflyttning för nyanlända invandrare samt försöksverksamhet vid Arbetsförmedlingen med s.k. etableringssamtal för nyanlända invandrare . En viktig del i etableringssamtalen är att ge information om arbetsmarknadssituationen och var i landet det finns efterfrågan på den kompetens som den nyanlände har eller vill skaffa sig. Med hjälp av information om förutsättningarna, kan beslutet om bosättningsort tas på en bättre grund. När uppehållstillstånd har beviljats kan invandrare få nystartsjobb . Instegsjobb är en annan möjlighet till subventionerad anställning, som dessutom är kopplad till undervisning i svenska för invandrare och har handledande inslag. Kommunernas arbete med mottagande av flyktingar och etablering på arbetsmarknaden har underlättats genom en extra statlig ersätt- ning, som till viss del har varit prestations- baserad. Genom en ny diskrimineringslag och den nya myndigheten , har regeringen skapat bättre förutsättningar för att diskriminering i samhället ska kunna bekämpas mer effektivt. De nya lagarna trädde i kraft . Genomströmningen och resultaten i svenska för invandrare (sfi) har varit på en mycket låg nivå. Regeringen har överlämnat en proposition om nationell sfi-bonus till . Sfi-bonusen syftar till att få fler nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska och därmed förbättra sina möjligheter att få ett arbete. Sfi-bonus har prövats i ett antal kommuner. I syfte att erbjuda individuellt anpassad vägledning och stöd för dem som vill starta och driva företag har en försöksverksamhet med nystartkontor införts. Utbildning, forskning och innovationer är viktigt för tillväxt, välfärd och konkurrenskraft Utbildning av god kvalitet innebär utveckling för individen och förbättrade förutsättningar för att lyckas på arbetsmarknaden. Välutbildad arbets- kraft bidrar till att höja produktiviteten och därmed den ekonomiska tillväxten. Forskningen bidrar till utveckling av nya produkter, tjänster och arbetsmetoder som bidrar till högre kvalitet Forskning och utbildning är därför en förutsättning för att upprätthålla och öka de svenska företagens konkurrenskraft. I förlängningen innebär det att sysselsättningen och välfärden kan öka. Skol- och utbildningspolitiken har utvecklats för att uppnå högre kvalitet Regeringen har utvecklat skol- och utbildningspolitiken med olika åtgärder för att stärka kvaliteten i utbildnings- systemet. En ny skollag, nya nationella prov, en reformerad gymnasieskola och en ny lärar- utbildning är exempel på strukturellt viktiga reformer. Ett nytt resursfördelningssystem till högre utbildning och forskning baserat på kvalitet, har presenterats. För att förbättra studenternas ekonomiska situation höjdes studiemedlen fr.o.m. . Det s.k. fribeloppet höjs fr.o.m. . Utbildning stärker arbetskraften inför konjunkturuppgången För att stärka kompetensen hos de arbetslösa inför konjunkturuppgången och motverka varaktig arbetslöshet, har regeringen tillfälligt ökat antalet utbildningsplatser inom yrkesvux/komvux, samt universitet och högskolor under 2009-2011. kommer antalet utbild- ningsplatser att öka med ca 34 000 respektive 35 000 platser. Forskning och innovationer för framtiden Konkurrenskraftig forskning och miljöer som främjar innovationer är viktiga förutsättningar för en god produktivitetsutveckling, stigande reallöner och varaktig ekonomisk tillväxt. Regeringens forsknings- och innovations- proposition omfattar perioden 20092012 och innebär ett resurstillskott på fördelat . Fokus ligger på strategiska satsningar inom medicin, teknik och klimat samt ökningar av forskningsanslagen till universitet och högskolor. Även anslagen till forskningsråden och ökas. Genom resurstillskottet kommer den offentliga sektorns finansiering av forskningen att uppgå till av BNP. Företagande, konkurrens och modern infrastruktur viktigt för ekonomisk tillväxt Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra förutsättningarna för företagande, kon- kurrens och innovationer. Konkurrens på öppna marknader leder till att produkter, tjänster och arbetsmetoder utvecklas vilket skapar förutsätt- ningar för ökad produktivitet och innovationer. Samma typer av effekter uppstår genom kon- kurrens mellan privata och offentliga aktörer. Infrastrukturen har stor betydelse för produktivitet, sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Regeringens omfattande satsningar på infrastruktur skapar bättre förutsättningar för företagen och dess konkurrenskraft. Sänkta kostnader och enklare regler underlättar för företagen Egenavgifterna har sänkts för att förbättra förutsättningarna för de små företagens tillväxt och utveckling. Förmögenhetsskatten avskaffades 2007. Detta medför att kapitalförsörjningen för i första hand de mindre och medelstora företagen kan förbättras. För att underlätta tillgången på riskkapital, särskilt för små företag, har regeringen tillfört och mer kapital. Dessutom har reglerna för företagshypotek och förmånsrätt ändrats. Regeringen har reducerat företagens admi- nistrativa börda på flera sätt, bl.a. genom att uppgiftslämningen om periodiseringsfonder har minskat, kravet på bankgaranti vid företags- försäljningar har avskaffats, den s.k. avräknings- lagen har förändrats och krav på återkommande teknisk kontroll av kassaregister har avskaffats. Dessutom har de s.k. 3:12-reglerna reformerats. I syfte att förenkla reglerna och sänka de administrativa kostnaderna i företagen aviserar regeringen i denna proposition att revisions- plikten slopas för mindre företag fr.o.m. . Därutöver föreslår regeringen att momsredovisningen ska förenklas. Före- tagens kostnader har reducerats genom sänkta socialavgifter, sänkt bolagsskatt och sänkt expansionsfondskatt för enskilda näringsidkare. Ett flertal olika åtgärder har införts för att stimulera företagande inom olika grupper, däribland kvinnor, invandrare och unga. lönsamhet har också ökat genom jobbskatteavdraget. Regeringen har föreslagit en rad åtgärder som förbättrar trygghetssystemen för företagare. Syftena med förslagen är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken, i större utsträckning likabehandla företagare och anställda samt öka valfriheten för företagare. Förslagen bidrar till att övergången från anställ- ning till företagande underlättas. Förbättringar genomförs inom sjukförsäkringen, föräldraför- säkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Sammantaget har dessa åtgärder skapat ett mer gynnsamt investeringsklimat för företagen i . Konkurrens ökar mångfalden och sänker priser Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att stärka konkurrensen. En ny konkurrenslag har införts som bl.a. innebär att offentlig näringsverksamhet regleras i konkurrenslagen. har tillförts ökade resurser bl.a. för att kunna förbättra möjligheterna för små företag att delta i offentliga upphandlingar. Reglerna för offentlig upphandling har för- bättrats och åtgärder för att förbättra genomförandet av upphandlingar har införts. har förändrats för att förbättra konkurrensen inom byggsektorn. Inom vård- och omsorgssektorerna har insatser vidtagits för att öka mångfalden. En lag om valfrihet inom primärvården har införts. Därutöver främjas entreprenörskap inom vården. Apoteksbolagets monopol har avskaffats och det är möjligt för flera aktörer att driva apotek. Därutöver kan receptfria läkemedel säljas av t.ex. livsmedelsaffärer och bensin- stationer. Järnvägstrafiken har omreglerats så att privata aktörer numera tillåts bedriva verksamhet inom den kommersiellt lönsamma persontrafiken. Regeringen har efter bemyndigande från beslutat om försäljningar av vissa statliga tillgångar. Regeringen har genomfört försäljning av samtliga aktier i , Vin & sprit samt . Genom försäljning av aktier i har statens ägande minskat från i bolaget. Transaktionsvärdet av ovannämnda försäljningar uppgick sammanlagt till . Väl fungerande infrastruktur är en viktig stomme i ett modernt samhälle Regeringen fastställde den nationella planen för utveckling av transportsystemet för 20102021. Den statliga infrastrukturramen ska uppgå till . Regeringen satsar dessutom extra resurser på den statliga infrastrukturen . Utmaningen har varit att finna tekniskt och ekonomiskt hållbara lösningar för behov som förändras när befolkning, bebyggelse och näringsliv utvecklas. Det har också varit angeläget att möjliggöra medfinansiering av statlig transportinfrastruktur. Ökat samarbete kan ge bättre utformning av åtgärderna och skapar utrymme för fler för- bättringar av den statliga infrastrukturen. Bland de beslutade väg- och järnvägsinvesteringarna finns objekt som helt eller delvis kommer att finansieras med trängselskatt, vägavgifter samt kommunala bidrag. Bland dessa objekt finns de statliga infrastrukturinvesteringar som ingår i Stockholmsöverenskommelsen, inklusive Förbi- fart och de statliga infrastruktur- investeringar som ingår i det Västsvenska infra- strukturpaketet inklusive Marieholmstunneln. Samtliga dessa objekt är av stor betydelse för utvecklingen regionalt men även nationellt då förutsättningarna för effektiva gods- och persontransporter nu påtagligt förbättras. För att stärka konkurrensen och uppnå ökad effektivitet på infrastrukturområdet har regeringen förändrat myndighetsstrukturen och renodlat beställar- och producentrollerna. Upphandlingsformerna har setts över. Detta bidrar till att skapa bättre konkurrens- förutsättningar på anläggningsmarknaden och till ett effektivare resursutnyttjande. Ett nytt och myndigheten har bildats som , och har avvecklats. Konkurrensutsatt verksamhet bör i normal- fallet inte bedrivas i myndighetsform. Reger- ingen har också inom området inlett en process som innebär att marknaden för persontrafik på järnväg öppnas för konkurrens och föreslagit en modernisering av lagstiftningen på kollektiv- trafikområdet. Ansvarsfull politik för ordning och reda i de offentliga finanserna Att det budgetpolitiska ramverket har respekterats och stärkts har varit avgörande för ordning och reda i de offentliga finanserna. Erfarenheterna från finanskrisen har med all tydlighet visat på den stora betydelsen av väl fungerande budget- politiska ramverk. har regeringen bl.a. infört obligatoriska utgiftstak och i denna proposition föreslås även att överskottsmålet blir obligatoriskt. Åtgärder för att förhindra och hantera framtida kriser Den allvarliga finanskrisen berodde på en rad olika faktorer. Obalans i världsekonomin, alltför höga skulder i förhållande till betalningsförmåga, nya komplexa ompaketerade värdepappers- produkter med otillräcklig genomlysning, otill- räckliga regleringar, bristande tillsyn och felaktiga drivkrafter gjorde att risker byggdes upp i det finansiella systemet. Både regeringar och centralbanker i olika länder har genomfört åtgärder för att återställa balansen i det finansiella systemet. vidtog en rad olika åtgärder för att förhindra en kraftig kreditåtstramning. I har staten infört ett garantiprogram tillskottsprogram med en ram om . En ny stabilitetsfond inrättades 2008 för att finansiera statens åtaganden i banker och andra kreditinstitut. Utöver statens engagemang i banksystemet har insatser gjorts för att öka tillgången på krediter i företagen. Här kan nämnas att ram för garantiutfästelser höjts . AB Svensk exportkredit (SEK) har beviljats en låneram om samt tillförts kapital om ca . Regeringen har även bemyndigats att ställa ut statliga garantier till SEK om högst för upplåning. har beviljats ett kapitaltillskott om . Ökad valfrihet och trygghet för medborgarna Välfärdens kärna består av utbildning, vård, omsorg och rättsväsende. Ökad valfrihet och högre kvalitet är viktiga ledstjärnor för reger- ingens arbete med välfärden. Fler aktörer som bidrar med utveckling av nya tjänster och ökad effektivitet främjar utvecklingen. Uppföljning och kvalitetsgranskning av verksamheter är en annan viktig del. Regeringen prioriterar väl- färdens kärnverksamheter inom den offentliga sektorn och att skapa en mer rättvis fördelning av den offentliga sektorns resurser. Kommuner och landsting bär upp välfärden Kommuner och landsting är ansvariga för att tillhandahålla grundläggande välfärdtjänster såsom utbildning, vård och omsorg. Regeringen är mån om att kvaliteten och tillgängligheten i välfärdstjänsterna är hög även under lågkonjunktur. För att säkerställa att medborgarnas tillgång till de grundläggande välfärdstjänsterna är god även i en låg- konjunktur, har statsbidragen till kommuner och landsting höjts tillfälligt . Bättre äldreomsorg med ökad valfrihet