prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Till följd av att en kommunanställd i genom- snitt förväntas arbeta fler timmar än 2009 så blir nedgången i antalet arbetade timmar inte lika stor som nedgången i sysselsättningen. Anled- ningen till att den kommunanställde i genom- snitt väntas arbeta fler timmar beror på att sjuk- frånvaron minskar och att andelen timanställda och vikarier minskar 2010 jämfört med . I takt med att den ekonomiska konjunkturen förbättras väntas antalet timanställda och vikarier öka. En sådan utveckling medför att den kom- munanställde i genomsnitt kommer att arbeta färre timmar 2014 än 2010, vilket betyder att den årliga förändringstakten i antalet arbetade tim- mar i kommunsektorn blir något svagare än den årliga förändringstakten för sysselsättningen i kommunsektorn 20112014. Antalet arbetade skattefinansierade timmar i näringslivet väntas öka relativt kraftigt , främst till följd av att en viss del av grundskole- verksamheten förs från till privat sektor. Det totala antalet arbetade kommun- finansierade timmar väntas falla för att sedan öka något . Verksamhetsöverföringen från till privat sektor medför alltså att antalet arbetade kommunfinansierade timmar ökar starkare än arbetade timmar i kommunsektorn. Tabell 9.7 Antal arbetade timmar i kommunalt finansierad verksamhet (kalenderkorrigerade) Utfall , prognos för 20102014. 2011 2012 2013 2014 -1,1 -1,9 -1,4 -1,9 -0,4 -1,8 -0,3 0,3 0,3 0,6 -0,5 -1,2 1Kommunsektorn avser kommunala myndigheter enligt NR. 2Antalet faktiskt arbetade timmar fram är baserat på uppgifter från . Källor: , och egna beräkningar. Sysselsättning och produktion av välfärds- tjänster i kommunalt finansierad verksamhet Till största delen bedrivs den kommunala verk- samheten av anställda i kommuner och landsting. Så kallade välfärdstjänster, såsom ut- bildning, hälso- och sjukvård samt omsorgs- verksamhet, kan även bedrivas i privat regi, men med finansiering. Kommunerna behåller ansvaret för finansieringen av dessa tjänster även om de är huvudmän för verksamheten. För att följa utvecklingen av sysselsättningen och antalet arbetade timmar inom välfärden måste man alltså se till hela den kommunfinansierade verksamheten och inte enbart till den kommunala verksamheten. Över- föringar av tjänster från kommunala till privata utförare är en anledning till att antalet kom- munanställda blivit färre . Enligt beräkningar så har i genomsnitt ca 5 000 s.k. välfärdstjänster överförts från till privat sektor . Detta har således med- fört att nedgången i den totala kommun- finansierade sysselsättningen är lägre än syssel- sättningsnedgången i kommunsektorn. Diagram 9.12 Kommunfinansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn Utfall , prognos 20102014. Källor: , och egna beräkningar. Den totala kommunfinansierade sysselsätt- ningen var som högst 2007, dvs. året innan finanskrisen inträffade (se diagram 9.12). En betydande del av nedgången i den totala kommunfinansierade sysselsättningen förklaras av utfasningen av två arbetsmarknads- politiska program i kommunsektorn: plusjobben och friåret. Den totala kommunfinansierade sysselsättningen bedöms ha minskat med 33 000 personer . ungefär 16 000 personer förklaras av utfasningen av plusjobben och friåret. Diagram 9.13 Antal arbetade kommunfinansierade timmar och antalet arbetade timmar i kommunsektorn Utfall , prognos 20102014. Källor: , och egna beräkningar. Lågkonjunkturen medförde sannolikt att sysselsättningen blev något lägre än vad den annars skulle varit. visar en mer in- gående analys att nedgången i den totala kom- munfinansierade sysselsättningen fullt ut kan förklaras av att kom- munanställda igenomsnitt arbetar fler timmar per sysselsatt 2009 jämfört med . När anställda i genomsnitt arbetar mer behövs inte lika många som arbetar. Sammantaget har det totala antalet arbetade timmar i kommun- finansierad verksamhet för produktionen av välfärdstjänsterna ökat (se diagram 9.13). Regeringens politik, vilken bl.a. har minskat sjukfrånvaron, är en förklaring till de senaste årens trend att kommunanställda i genomsnitt arbetar fler timmar per sysselsatt. En annan för- är lågkonjunkturen, som har medfört färre timanställda och färre vikarier i kommun- sektorn. Sysselsättningen stabiliseras i kommuner och landsting och ökar starkt i näringslivet Antalet sysselsatta i kommunsektorn väntas stabiliseras . Sysselsättningen i kom- munsektorn bedöms dock minska med 21 000 personer , varav 14 000 i kommunerna och 7 000 personer i landstingen. Den främsta förklaringen är att antalet arbetade timmar minskar i kommunsektorn (se före- gående avsnitt). En annan förklaring till ned- gången är att den ovan nämnda överföringen av skattefinansierade tjänster från till privat sektor väntas fortsätta. Den skatte- finansierade sysselsättningen i näringslivet väntas öka med ca 5 000 personer . Ytterligare en förklaring till att syssel- sättningen minskar i kommunsektorn är att kommun- och landstingsanställda i genomsnitt arbetar fler timmar 2010 jämfört med och att skatteintäkterna utvecklats svagare än . Utvecklingen av sysselsättningen och antalet arbetade timmar i den kommunalt finansierade verksamheten beskrivs mer ingående i fördjupningsrutan Sysselsättning och produktion av välfärdstjänster i kommunalt finansierad verksamhet. Inkomsterna i kommunsektorn bedöms öka måttligt 2011. Bedömningen är ändå att det finns ett visst finansiellt utrymme för att öka sysselsättningen i både kommuner och landsting. En förklaring till att sysselsättningen förväntas vända upp är den förväntade ökningen av antalet arbetade timmar i näringslivet, vilket förbättrar kommunsektorns ekonomiska förutsättningar. Den tillfälliga statsbidragshöjningen 2011 och den permanenta höjningen av statsbidragen bidrar också till att de ekonomiska förutsättningarna blir något bättre för kom- munsektorn. Sammantaget medför detta att inkomstutvecklingen förbättras, och att fler blir sysselsatta i kommunfinansierad verksamhet. I konjunkturuppgångar är det vanligt att antalet timanställningar ökar, vilket leder till att de kommun- och landstingsanställda i genom- snitt arbetar färre timmar. Den genomsnittliga arbetstiden för en anställd i kommunsektorn bedöms därför bli något lägre , vilket bidrar till att sysselsättningen bedöms öka . väntas ungefär 30 000 personer fler vara sysselsatta i kommunsektorn jämfört med , väntas den kommunfinansierade sysselsättning- en i privat sektor öka med ungefär 10 000 personer . Diagram 9.14 Sysselsättningen i kommunerna och i kommunsektorn som helhet (inkl. plusjobb) Tusentals personer (både höger och vänster skala). Utfall , prognos för 20102014. Kommunsektorn (höger skala) Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns finanser, statsbudgetens saldo och statsskulden 10 Den offentliga sektorns finanser, statsbudgetens saldo och statsskuld Den offentliga sektorns finansiella sparande förstärks under prognos- perioden. vänds underskottet till ett överskott som 2014 uppgår till av BNP. Den offentliga sektorns finansiella ställning är stark, trots underskotten i det finansiella sparandet . Den konsoliderade bruttoskulden (Maastrichtskulden) väntas uppgå till av BNP 2010, vilket understiger referensvärdet inom EU på av BNP med god marginal. Effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande 2011 av nu före- slagna reformer uppgår till . Jämfört med 2010 innebär effekten av tidigare och föreslagna re- former en förstärkning av det finansiella sparandet med 2011. Statens finansiella sparande och stats- budgetens saldo går mot överskott och statsskulden minskar under prognos- perioden. Ålderspensionssystemets finansiella sparande försvagas när pensionerna åter ökar. Den kommunala sektorns finansiella sparande visar överskott 2010. För 20112014 beräknas sektorn redovisa underskott. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nationalräkenskaperna (NR). Därvid redovisas skatter och statsbidrag enligt den ordning som gällde innan den genomgripande revideringen av NR . Det innebär att skatter och statsbidrag för delsektorerna (staten, ålderspen- sionssystemet och den kommunala sektorn) avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Men det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och delsektorerna påverkas inte av denna avvikelse från NR:s redovisning. Redo- visningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna av dels de reformer och den finans- iering som föreslås eller aviseras i denna proposi- tion, dels de reformer och den finansiering som 67 Förändringen i NR är föranledd av att inte accepterar att statens skatteintäkter från hushållens direkta skatter har ett negativt värde. Det beror på att skattereduktionerna, främst avseende pensionsavgifterna och jobbskatteavdraget, är större än den statliga inkomstskatten. Därför redovisar NR en del av kommunalskatterna och den allmänna pensionsavgiften som transfereringar från staten i stället för skatteintäkter och socialavgifter till den kommunala sektorn respektive ålderspensionssystemet. Förändringen medför att högre skatteinkomster och utgifter redovisas för den statliga sektorn. tidigare beslutats eller aviserats.68 I redovisningen förutsätts att de angivna anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar I tabell 10.1 redovisas de sammantagna effekterna på det finansiella sparandet i den off- entliga sektorn av föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar i denna pro- position samt i propositionen Hösttilläggs- budget (prop. 2010/11:2), i förhållande till ekonomiska vårproposition. Av tabellen framgår således hur utformningen av politiken har förändrats sedan vårpropositionen. En detaljerad beskrivning av de inkomst- och utgiftsförändringar som föreslås i denna propo- sition finns i avsnitt 6 och 8.2. Av tabell 10.1 framgår hur de föreslagna och aviserade reformerna påverkar de takbegränsade utgifterna och hur dessa ska justeras för att redo- visningsmässigt överensstämma med det finan- siella sparandet i den offentliga sektorn. Bland förslagen till utgiftsreformer finns satsningar på utbildning och tillfälligt statsbidrag till kom- munsektorn 2011. Sammantaget beräknas de föreslagna reformerna medföra högre utgifter med 2010, 2011, 2012, 2013 och 2014. På budgetens inkomstsida vidtas åtgärder främst för att sänka skatterna för pensionärer. De föreslagna reformerna som påverkar bud- getens inkomstsida beräknas minska skatte- inkomsterna med ca . I tabell 10.1 redovisas också de indirekta effekter som uppstår till följd av de föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstreformerna. Om en reform ger upphov till en indirekt effekt medför det att nettoeffekten på den offentliga sektorns finansiella sparande skiljer sig från den direkta bruttoeffekten på statsbudgeten (se vidare avsnitt 6.10). 68 Statsbudgetens utgifter och inkomster förändras även av andra anledningar än föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomst- förändringar, t.ex. den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 8.1.3 och 8.2). Tabell 10.1 Föreslagna och aviserade utgifts- och inkomst- förändringar 20102014, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Förändring i förhållande till ekonomiska vårproposition. -2,0 -2,0 -3,0 -2,9 -2,9 -2,8 -3,0 -2,9 -2,9 -2,8 -1,6 -12,8 -11,4 -10,6 -9,7 Indirekta effekter av inkomst- Indirekta effekter av utgifts- -1,6 -12,8 -11,4 -10,7 -9,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1Nu föreslagna och aviserade anslagsförändringar beskrivs i avsnitt 8.2.1. Ans- lagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår ej (se avsnitt 4.5). Vidare ingår inte den del av anslagsförändringen till följd av övergången till bruttoredovisning av avgifter inom utgiftsområde 22 som inte motiverar teknisk justering av utgiftstaket (se not 1 och 2 i tabell 8.11). 2Nu föreslagna och aviserade skatteförändringar beskrivs i avsnitt 6. De föreslagna åtgärderna på statsbudgetens utgifts och inkomstsida medför att den offent- liga sektorns finanser försvagas med 2010, 2011, 2012, 2013 och 2014, jämfört med beräkningarna i den ekonomiska vårpropositionen. Förändringar jämfört med föregående år Av tabell 10.1 framgår skillnaden till följd av föreslagna och aviserade åtgärder jämfört med ekonomiska vårpropositionen medan det av tabell 10.2 går att utläsa förändringen mellan olika år. I tabell 10.2 redovisas de samlade budgeteffekterna i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu före- slagna och aviserade reformer samt finansier- ingen av dessa. På detta sätt redovisas på en övergripande nivå regeringens prioriteringar. De reformer som redovisas avser både stats- budgetens utgifts- och inkomstsida. Indirekta effekter av utgiftsreformer på statsbudgetens inkomstsida ingår inte. Av tabell 10.2 framgår att de beräknade utgif- terna på statsbudgeten, justerade för att redovis- ningsmässigt överensstämma med det finansiella sparandet, ökar till följd av beslut på stats- budgetens utgiftssida med 2010 i förhållande till närmast föregående år. minskar utgifterna till följd av beslut med sammanlagt . Minskningen förklaras till stor del av att flera stora temporära stimulansåtgärder har införts, t.ex. stöd till kommuner och landsting samt satsningar på infrastruktur och utbildning. Dessa är sammantaget som störst 2010 och trappas sedan av i takt med att ekonomin återhämtar sig, vilket medför att utgifterna minskar mellan åren. minskar utgifterna till följd av beslut med sammanlagt . I avsnitt 8.1.3 (tabell 8.6) redovisas hur föränd- ringen ser ut per utgiftsområde. De beräknade inkomsterna minskar till följd av beslut på statsbudgetens inkomstsida med 2010 och med 7,7 mil- jarder kronor 2011. ökar inkomsterna till följd av beslut med sam- manlagt . försämras de samlade offentliga finanserna främst till följd av sänkta skatter samt tillfälligt stöd till kommuner och landsting. förbättras de offentliga finanserna, främst till följd av att de konjunkturrelaterade satsningarna på utgifts- sidan, vilka sammantaget är som störst 2010, trappas av. Tabell 10.2 Utgifts- och inkomstförändringar 20102014 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt föreslagna och aviserade reformer och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Budgeteffekt i förhållande till föregående år. -1,5 -4,2 -8,2 -2,5 -1,7 -8,4 -3,4 -1,7 -2,3 varav stöd till kommuner och -13,0 -1,0 -2,0 -1,5 -1,7 -0,8 -12,6 -11,6 -4,2 -4,0 -13,7 -6,7 -0,2 Indirekta effekter av skatter -1,0 -0,3 -0,6 -13,6 -7,7 -0,2 -0,1 förändringar, effekt på -4,9 -11,5 -4,9 -3,9 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att tem- porära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budget- effekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna förbättras jämfört med året innan. Fullständigt periodiserad redo- visning för skatter. 2Se avsnitt 8.1.3. I tabell 8.6 redovisas utgiftsförändringarna per utgiftsområde. Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår ej. Vidare ingår inte den del av anslagsförändringen till följd av övergången till bruttoredovisning av avgifter inom utgiftsområde 22 som inte motiverar tek- nisk justering av utgiftstaket (se not 1 och 2 i tabell 8.11). Anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i trans- fereringssystemen m.m. ingår ej (se avsnitt 8.1.3). Anslagsförändringar som aviseras eller föreslås i denna proposition redovisas i tabell 8.11. 3Det tillfälliga konjunkturstödet på sammanlagt (varav föreslogs i budgetpropositionen och föreslogs ekonomiska vårproposition) utbetalades från statsbudgeten men är avsett att användas . I nationalräkenskaperna (NR) periodiseras stödet därför till 2010, vilket också bättre visar inriktningen på finanspolitiken. Tabellen visar förändringen mellan år och den justering som görs för de olika redovisningsprinciperna på 2010 består av: 13 miljarder lägre utgifter i NR än på anslag och motsvarande högre utgifter . Här redovisas den långsiktiga effekten av stöden till kommunsektorn. På kort sikt kan en del av stödet används för att förstärka kom- munernas och landstingens resultat istället för konsumtion. Till denna del skulle den offentliga sektorns finansiella sparande inte påverkas av det förändrade statsbidraget. 4Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 5Se tabell 7.14. I tabell 7.14 inkluderas även effekterna av förändrad utdebitering. Därför är bruttoeffekterna olika . 6Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på statsbudgetens inkomstsida. 10.2Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorns finansiella sparande uppvisade 2009 ett underskott på eller av BNP. Det är en kraf- tig försvagning jämfört med , då det finan- siella sparandet visade ett överskott på av BNP. Försvagningen beror dels på automatiska effekter av den kraftiga kon- junkturnedgång som inleddes , dels på de finanspolitiska stimulanser som genom- fördes för att motverka konjunkturnedgången. Trots återhämtningen i ekonomin är resurs- utnyttjandet alltjämt svagt , vilket bidrar till fortsatta underskott i det finansiella sparandet 2010 och 2011. beräknas underskottet till av BNP och för av BNP. Därefter väntas överskott i det finansiella sparandet som 2014 beräknas till av BNP (se tabell 10.3). Tabell 10.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. -1,2 -1,3 -0,4 Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna minskar 2010 och 2011 i förhållande till BNP bl.a. till följd av beslutade och aviserade skattesänkningar. Som andel av BNP minskar hushållens direkta skatter och arbetsgivaravgifter 2010 och 2011 medan bolagens direkta skatter väntas öka, vilket avspeglar att lönesumman minskar som andel av BNP (se tabell 10.4). Tabell 10.4 Skatter och avgifter Procent av BNP. Utfall , prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. Utgiftskvoten (utgifterna i förhållande till BNP), som ökade kraftigt , beräknas nu minska under hela prognosperioden. Eftersom inkomsterna som andel av BNP är relativt oförändrade är det den minskande utgiftskvoten som leder till förstärkningen av det finansiella sparandet (se diagram 10.1). Diagram 10.1 Inkomster och utgifter Procent av BNP. Utfall , prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. ökar den offentliga konsumtionen i volym, men minskar som andel av BNP. Även de offentliga investeringarna, liksom transfereringarna till hushåll, utvecklas svagare än BNP. minskar transfereringarna främst till följd av en svag ut- veckling av pensionerna. Pensionärernas ekonomi förstärks emellertid genom skatte- sänkningar. De sjukdomsrelaterade trans- fereringarna, som minskat under en följd av år, väntas fortsätta minska som andel av BNP. Förbättringen på arbetsmarknaden leder till minskade utgifter för de arbetsmarknadsrela- terade försörjningsstöden och ekonomiskt bi- stånd. Trots att statsskulden minskar ökar ränte- utgifterna till följd av att räntan stiger (se tabell 10.5). Tabell 10.5 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. Källor: och egna beräkningar. Statens finansiella sparande uppvisade 2009 ett underskott på eller av BNP. Det är en försvagning med , motsvarande av BNP. Lågkonjunkturen slår hårt mot statens finanser. Inkomsterna minskade 2009 och överstiger nivå först . beräknas utgifterna vara oförändrade som andel av BNP, trots kraftigt ökade bidrag till den kommunala sektorn och ökade utgifter för arbetsmarknadspolitiken. Det finansiella sparan- det beräknas visa underskott med motsvarande av BNP. Återhämtningen i ekono- min bidrar därefter till en successiv förstärkning av statens finanser och 2014 beräknas ett överskott i det finansiella sparandet på av BNP (se tabell 10.6). Tabell 10.6 Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. -1,0 -1,6 -0,6 Källor: och egna beräkningar. Från statens finansiella sparande till statsbudgetens saldo Statens finansiella sparande visar förändringen av den finansiella förmögenheten, exklusive värde- förändringar. Budgetsaldot visar statens låne- behov med omvänt tecken och påverkar därmed förändringen av statsskulden. Tabell 10.7 Statens finansiella sparande och budgetsaldo Utfall , prognos för 20102014. av aktier, extra Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet påverkas inte av att staten säljer eller köper finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökar utlåningen, eftersom sådana transaktioner inte förändrar den finansiella för- mögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av dessa transaktioner. Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statsbudgeten i flera avseenden från redovisningen i NR. Budgetsaldot redovisas kassamässigt, dvs. när betalningen sker, medan NR tillämpar periodiserad redovisning, dvs. när den underliggande aktiviteten sker. Denna skill- nad påverkar framför allt redovisningen av skatter och ränteutgifter. visade budgetsaldot ett mycket större underskott än det finansiella sparandet. Lån till belastade budgetsaldot med , men inte det finansiella sparandet då statens tillgångar ökade i mot- svarande mån. Det tillfälliga konjunkturbidraget till den kommunala sektorn betalades delvis ut och belastar statsbudgeten 2009, men minskar det finansiellt sparandet 2010. Dessutom var de kassamässigt inbetalda skatterna lägre än de för året debiterade skatterna (se tabell 10.7). väntas budgetsaldot vara starkare än det finansiella sparandet. Periodiseringarna av räntor och skatter samt konjunkturbidraget till kommunsektorn får motsatt tecken 2010 mot 2009. Intäkterna av apoteksförsäljningen för- stärker budgetsaldot med ca . förstärks budget- saldot, men inte det finansiella sparandet, av antagna försäljningar av statens aktieinnehav om . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldför- valtning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i enligt tabell 10.8 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korriger- ingen enligt tabell 10.8 godkänns. Statsbudgeten i balans 2011 Från det kraftiga underskottet 2009 förbättras statsbudgetens saldo snabbt och 2011 är stats- budgeten åter i balans. I tabell 10.8 redovisas budgetsaldots utveckling 20092014. Under- skottet 2009 på var det största . Drygt hälften av under- skottet berodde dock på att lånade upp åt för att förstärka valutareserven. Amortering- arna av detta lån har beräkningstekniskt satts till . Tabell 10.8 Statsbudgetens saldo 20092014 Utfall , prognos för 20102014. In-/utlåning från (räntekonto)3 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Avser infrastrukturlån (netto) för , och (fr.o.m. ). 5Avser bl.a. övertagna lån från och , investeringslån till myndigheter och Statens jordbruksverks EU-konto. 6För 2011 uppstår en korrigeringspost för att antas sälja insättningsgarantifondens innehav av statspapper för att kunna införlivas i stabilitetsfonden . Därutöver avser den kassamässiga korrigeringen 2010 2013 främst förfall av lån som staten övertog från 2007. 7Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov.