prop · GX03176 · 2010-03-23 00:00:00 — regeringen att det finns anledning att undanta föräldrar från register- kontroll även när de utför andra LSS-insatser åt sina barn. Andra insatser enligt LSS Det finns, utöver personlig assistans, andra insatser enligt LSS som riktar sig till enbart barn och unga. Det gäller korttidstillsyn för skolungdom utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov (9 § 7) och boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet (9 § 8). Härutöver kan barn även få insatser i form av råd och stöd (9 § 1), ledsagarservice (9 § 3), biträde av kontaktperson (9 § 4), avlösar- service i hemmet (9 § 5) och korttidsvistelse utanför det egna hemmet (9 § 6). Även för dessa insatser bör gälla krav på registerkontroll, av samma skäl som redovisats ovan. Brott som ska kontrolleras Det är inte aktuellt att ge en arbetsgivare tillgång till utdrag angående samtliga uppgifter i belastningsregistret. Inom skolans område och i fråga om hem för vård eller boende (HVB) är den obligatoriska registerkontrollen begränsad till vissa, av regeringen i förordning före- Regeringen bör även i detta fall bemyndigas att meddela föreskrifter om innehållet i registerutdragen. De brott som bör omfattas motsvarar enligt regeringens mening de brott som kontrolleras enligt lagen (1998:620) om registerkontroll av personal inom förskoleverk- samhet, skola och barnomsorg (se 22 § förordningen [1999:1134] om belastningsregister), dvs. vissa brott mot liv och hälsa, människorov, sexualbrott, grovt rån samt barnpornografibrott. Inhämtande av registerutdrag och krav på utdraget Det är den enskilde som erbjuds anställning, uppdrag eller praktik- tjänstgöring som ska vara skyldig att lämna in ett registerutdrag till arbets- eller uppdragsgivaren. Även den som tilldelas arbetsuppgifter avseende stöd- och serviceinsatser ska vara skyldig att lämna På så sätt minskas integritetskränkningen genom att den enskilde har kontroll över vilka uppgifter som lämnas ut till arbets- eller Vissa verksamheter har dock, som beskrivits ovan, möjlighet att själva inhämta uppgifter direkt från . Skyldigheten att lämna registerutdrag ska därför bara gälla om arbets- eller uppdragsgivaren begär det. Det är lämpligt att verksamheter vid utannonserande av plats eller uppdrag upplyser om att registerutdrag krävs av den som anställs eller anlitas. Vid anställning direkt av den som själv är assistansberättigad, ska registerutdrag bara lämnas om det efterfrågas av den assistansberättigade. Ett utdrag ska på begäran återlämnas i original till den som lämnat in Skälet till det är att den enskilde ska kunna använda utdraget igen, och därmed minska antalet uttag från belastningsregistret. utdraget eller en kopia av det bör bevaras under från det att anställningen eller uppdraget påbörjades, oavsett hur länge anställningen Prop. 2009/10:176 har pågått. Även om den har avslutats innan har gått ska Bevarandet ska ske bl.a. för att tillsynsmyndigheten ska kunna kontrollera att registerkontroll har skett. Enligt den föreslagna regeln ska utdraget bevaras . Det innebär inte något undantag från andra krav på bevarande eller regler om gallring av allmänna handlingar. Anställningsförbud och sanktioner vid underlåtenhet Om registerkontroll inte görs får den som bedriver LSS-verksamhet inte anställa någon, anlita någon för ett uppdrag, ta emot någon för praktiktjänstgöring eller tilldela någon arbetsuppgifter som omfattar insatser åt barn. Lagrådet har påpekat att det i lagtexten inte förklaras vad kontrollen ska ta sikte på, och förordar att det av lagtexten ska framgå att kontrollen gäller huruvida personen i fråga är lämplig för anställningen. Som tidigare framhållits innebär emellertid inte det för- hållandet att någon förekommer i belastningsregistret att personen i fråga ska vara diskvalificerad för arbete inom LSS-verksamhet som rör barn. I stället måste en helhetsbedömning göras av samtliga omständigheter i anställningsärendet. Det är arbetsgivarens ansvar att rekrytera lämplig personal till sin verksamhet. Någon ändring av det remitterade förslaget i denna del görs därför inte. När registerkontroll underlåts trots att kontrollskyldighet föreligger, bör tillståndet till sådan verksamhet kunna återkallas eller verksamheten förbjudas, när underlåtenheten är av allvarligt slag. Sådana beslut ska kunna överklagas på samma sätt som andra överklagbara beslut enligt LSS, dvs. i allmän förvaltningsdomstol. Lagen bör träda i kraft . De som redan finns i verksamheten då bör inte omfattas av kontrollskyldigheten, varför någon övergångsbestämmelse om detta inte är behövlig. Avgörande för tidpunkten när det föreligger en skyldighet att företa registerkontroll blir därför när ett erbjudande lämnas eller när någon tilldelas arbetsuppgifter. Om det skedde före är registerkontrollen inte obliga- torisk enligt den nya lagen, även om anställningen eller arbetsuppgifterna påbörjas efter nämnda datum. Arbete och sysselsättning för personer med Regeringens bedömning: En reglering av rätten till daglig verk- samhet för personer med psykisk funktionsnedsättning som avses i 1 § 3 i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (personkretsgrupp 3) bör vänta i avvaktan på resultatet av de insatser för denna grupp som har beslutats i samband med regeringens Regeringen avser att, med utgångspunkt från resultatet av pågående uppdrag om att utarbeta en vägledning för hur den dagliga verksamheten och dess samverkan med andra aktörer ska utformas m.m. ge ett nytt uppdrag att utforma och sedan administrera en försöksverksamhet med meningsfull syssel- sättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. ligt att erfarenheterna av pågående uppdrag först beaktas, innan uppdraget om försöksverksamhet utformas så att den på ett effektivt sätt kompletterar redan pågående satsningar med avsättas för kommunernas arbete med att utveckla innehållet i meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsned- Kommitténs förslag: Personer med psykiska funktionsnedsättningar i personkrets 3 ska få rätt till daglig verksamhet. kompenseras stegvis för kostnader för detta. Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen (AF) tillstyrker och bedömer att det kommer att finnas unga med funktionsnedsättningar som efter skolan inte är mogna för arbetslivets krav utan behöver en tids arbetsträ- ning för att senare gå in i arbetslivet. Dessa ungdomar behöver daglig verksamhet med en aktivitetsplan som syftar till arbete och egen försörj- är tveksam till förslaget och förordar att rätten till daglig verksamhet kopplas till att den enskildes arbetsförmåga är Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) anser att förslaget kan bidra till en bättre måluppfyllelse när det gäller att uppnå en meningsfull sysselsättning utifrån den enskildes Kommuner och Landsting tillstyrker i princip för- slagen men hänvisar till en kartläggning som genomfört och som visar att i mer än hälften av landets kommuner har ingen gått från daglig verksamhet till lönearbete . lingen mellan arbetsmarknaden och skolan, liksom kopplingen mellan den dagliga verksamheten, fungerar dåligt. kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, Falu kommun, , , kommun, , , och Bodens kommun instämmer i princip i de synpunkter som Kommuner och Landsting har lämnat. anser att det finns flera obesvarade frågor i detta förslag och föreslår ytterligare utredning. tillstyrker men anser att förslaget kan bli kostsamt. i län och i är positiva till att personer med psykisk funktionsnedsättning i personkrets 3 får rätt till Prop. 2009/10:176 daglig verksamhet. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) Independent Living (STIL), Föreningen och Gemenskap (JAG) och Assistans är positiva till att personer med psykisk funktionsnedsättning i personkretsgrupp 3 ska ha rätt till daglig verksamhet. Föreningen () betonar att insatsen daglig verksamhet inte får innebära att individen stängs ute från arbetslivet vilket leder till en inlåsningseffekt för denne. Skälen för regeringens bedömning Sysselsättning och daglig verksamhet till personer med psykisk funktionsnedsättning Enligt 5 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska social- nämnden verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och leva som andra. Nämnden ska medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. I bestämmelsen anges såväl kommunens skyldigheter mot personer med funktionsnedsättning som de ramar som ska gälla vid biståndsbedömning av insatser till den enskildes livsföring enligt 4 kap. 1 § SoL. Enligt 4 kap. 2 § får kommunen även ge bistånd utöver vad som följer av 1 § om det finns skäl för det. Enligt officiella statistik hade närmare 5 200 personer i åldern beslut om dagverksamhet enligt SoL. Med dagverksamhet avses i detta sammanhang bistånd i form av sysselsättning, gemenskap, behandling eller rehabilitering utanför den egna bostaden. Däremot avses inte så kallade öppna verk- samheter, dvs. verksamheter i vilka personer kan delta utan ett individuellt beslut, t.ex. kaféverksamheter och andra former av träff- punkter. antar att merparten av de personer som deltar i en dagverksamhet har en psykisk funktionsnedsättning men även personer med t.ex. demens kan erbjudas sysselsättning som en bistånds- insats enligt SoL. Enligt en undersökning som har gjort deltar cirka 10 000 personer med psykiska funktionsnedsättningar i öppna sysselsättningsverksamheter. har i en motsvarande enkät- undersökning kommit fram till 13 000 personer. Enligt 7 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade, förkortad LSS, har personer som anges i person- kretsgrupperna i 1 § 1 och 2 rätt till daglig verksamhet, om de behöver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. Det gäller således personer i personkretsgrupperna 1 och 2 under förutsättning att de saknar förvärvsarbete, inte utbildar sig och inte får behovet tillgodosett på annat sätt. Eftersom den enskilde inte får någon lön för att delta i daglig verksamhet så är det för många en förutsättning att de har inkomsten ordnad på annat sätt, t.ex. genom aktivitets- eller sjukersättning. Daglig verksamhet är den numerärt största insatsen inom LSS. 2009/10:176 28 100 personer hade 2008 ett verkställt beslut om daglig verksamhet Enligt är målgruppen för daglig verksamhet varie- Det finns personer som är nära att kunna lönearbeta medan andra har behov av annan sysselsättning som t.ex. upplevelserum och sinne- Enligt 2 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter får en kommun utan föregående individuell behovsprövning tillhanda- hålla servicetjänster åt personer som fyllt . Ett övergripande mål med daglig verksamhet är att på kortare eller längre sikt utveckla den enskildes möjlighet till arbete. Enligt anges att av de som har daglig verksamhet enligt LSS skulle kunna gå vidare till någon form av lönearbete. I drygt hälften av kommunerna har inte någon som haft insatsen daglig verksamhet fått ett skyddat arbete eller arbete på den öppna arbetsmarknaden . innebär enligt att daglig verksamhet blivit en permanent insats för den enskilde och inte ett led i utvecklingen för att få ett Det finns således risk för en s.k. inlåsningseffekt för vissa av de personer som har beviljats daglig verksamhet. Det beror på att det på vissa håll inte finns något regelbundet eller strukturerat samarbete mellan daglig verksamhet och andra aktörer t.ex. förslag om rätt till daglig verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning i personkretsgrupp 3 anser att daglig verksamhet är en central insats i LSS för att lagen ska vara ett effektivt redskap för att uppnå de handikappolitiska målen om delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor. däremot utvecklas så att den ger en meningsfull sysselsättning av god kvalitet samt stärker den enskildes möjligheter att övergå till lönearbete. anser vidare att det finns anledning att ge fler tillgång till daglig verksamhet som endast är en rättighet för personer i personkretsgrupperna 1 och 2. På bör enligt kommitténs bedömning alla personer i personkrets 3 ha samma rätt till insatsen som alla andra som omfattas av personkretsen för stöd och service enligt LSS. Det krävs dock ytterligare underlag för att bedöma effekterna av en så omfattande utvidgning av rätten. är det bara möjligt att över- blicka de ekonomiska konsekvenserna av att rätten till daglig verksamhet även skulle avse personer med psykiska funktionsnedsättningar i föreslår att rätten till daglig verksamhet ska utökas så att den även omfattar personer med psykiska funktionsnedsättningar i Kommittén anser att en sådan reform utgör ett väl- motiverat första steg i riktning mot samma rättighet för alla som omfattas av personkretsgrupp 3. är dock tveksam till förslaget och förordar att rätten till daglig verksamhet kopplas till att den enskildes arbetsförmåga är varaktigt nedsatt. Kommuner och Landsting redovisar erfarenheter som visar att i mer än hälften av landets kommuner har ingen gått från daglig verksamhet till lönearbete . De ekonomiska konsekvenserna av förslaget bedöms av LSS-kom- mittén uppgå till . Denna bedömning bygger på att ca 7 400 personer med psykisk funktionsnedsättning skulle ansöka om insatsen daglig verksamhet om de hade rätt till den. Regeringen har inom ramen för arbetet med psykiatrisatsningen, som pågår , uppmärksammat problem som gäller arbete, rehabilitering och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. I regeringens skrivelse En politik för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning (skr. 2008/09:185) behandlas bl.a. åtgärder som ska leda till att vardagen för personer som har psykisk funktionsnedsättning ska fungera utifrån vars och ens förutsättningar. Det innebär bl.a. att personerna ska erbjudas arbete, rehabilitering och sysselsättning som är anpassad efter deras behov. I den mån kommuner inför ett valfrihetssystem kan personerna dessutom få ett ökat inflytande över vem och var de kan få dessa behov tillgodosedda. Regeringen anser att arbetslinjen på samma sätt som för alla människor i vuxen ålder också ska gälla för personer med funktionsnedsättning. Arbetslinjen innebär att aktiva åtgärder ska användas för att enskilda som har eller har haft ett arbete ska återkomma till arbetet, och att en anställning alltid går före åtgärder eller bidrag. Att ha en uppgift, att fylla en funktion och att vara behövd är viktigt för alla människor. Mycket erfarenhet talar för att arbetslöshet i många fall allvarligt förvärrar prognosen för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funk- tionsnedsättning. Att få vara en del av ett sammanhang och ha en meningsfull sysselsättning är viktigt för att kunna återvinna hälsan. Av regeringens skrivelse framgår vidare att nationell psykiatrisamordning menade att frågan om återkomst till aktivitet, sysselsättning och arbete för personer som har en psykisk sjukdom eller psykisk funktions- nedsättning, har kommit att hamna i bakgrunden till förmån för vård- och stödinsatser, trots att slog fast att rehabilitering och återgång till arbete är avgörande för att förhållandena för personer med psykisk funktionsnedsättning i realiteten ska kunna utvecklas och normaliseras. Många människor med psykisk funktionsnedsättning har förmåga att arbeta och skulle fungera väl i ett anpassat arbete, men får inte den möjligheten. Andra skulle kunna arbeta om det fanns arbeten som i högre grad än var anpassade efter individens behov och funktions- nedsättning. Kommunerna och Arbetsförmedlingen har inte ett till- räckligt stort och diversifierat utbud av sysselsättningsplatser, alternativt arbetsinriktade och rehabiliterande verksamheter för att kunna erbjuda alla som kan och vill arbeta en meningsfull sysselsättning respektive ett meningsfullt arbete. Mot denna bakgrund har regeringen vidtagit åtgärder för att förstärka arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Regeringen har beslutat om ett ekonomiskt stimulansbidrag som ska tilldelas kommuner som upphandlar sysselsättning eller erbjuder syssel- sättning via ett valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om val- frihetssystem (regeringens beslut nr. I:3, dnr. S2006/9394/HS). Totalt avsätts under tids- perioden 20092011 för detta ändamål under förutsättning att beviljar medel för ändamålet. Bidraget ska ses som en stimulans, dels för att få fram fler externa aktörer som bedriver sysselsättningsverksamhet som är anpassad för målgruppen, dels för att uppnå ökad valfrihet. Regeringen anser att denna åtgärd är väl anpassad för att hantera de problem som tar upp i sitt betänkande, nämligen att de insatser som erbjuds bör utvecklas samt bättre anpassas så att övergång till lönearbete kan främjas. Dessutom skapas möjligheter för att insatser till personer med psykisk funktionsnedsättning kan anpassas så att de även passar dem som står längre från arbetsmarknaden och utformas i enlighet med de krav som dessa personer har. Satsningen stämmer väl överens med regeringens strävan om att öka mångfalden av utförare. Regeringen ser även gärna att det för de externa platserna finns ett samarbete med Arbetsförmedlingen och i de fall övergång till arbete på den reguljära arbetsmarknaden kan bli aktuellt, vilket poängteras i uppdraget. Regeringen har också givit Arbetsförmedlingen i uppdrag att i samverkan med upphandla tjänster från komplette- rande aktörer för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning (regeringens beslut nr I:20, dnr. S2008/9394/HS). Totalt avsätts för detta ändamål under förutsättning att beviljar medel för ändamålet. Syftet med uppdraget är att ge fler personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning rehabilitering och arbete. Regeringen anser att det är angeläget att sociala företags, och då särskilt sociala kooperativs, möjligheter att stödja personer med psykisk funktionsnedsättning tas tillvara. Regeringen har även beslutat om en förordning (2009:955) om statsbidrag till vissa juridiska personer som tillhandahåller meningsfull sysselsättning till personer med psykisk funktionsnedsättning. Mål- gruppen för satsningen är personer som på grund av en psykisk funk- tionsnedsättning möter betydande svårigheter i sin livsföring och som inte står till arbetsmarknadens förfogande. Syftet med statsbidraget är att förstärka och komplettera kommunernas och landstingens insatser för att ge dessa personer en meningsfull sysselsättning. beviljades i verksamhetsbidrag. Regeringen har därutöver i beslut om personliga ombud gett Social- styrelsen i uppdrag att lägga till ytterligare en funktion till ombudens nuvarande uppgifter. Ombuden ska aktivt verka för att personerna ska få tillgång till arbete, rehabilitering eller meningsfull sysselsättning (regeringens beslut nr III:18, S2009/10168/ST). Inom ramen för ett Attityduppdrag som pågår inom psykiatri- satsningen, ska Handisam i samarbete med ett nationellt nätverk av organisationer inom psykiatriområdet (NSPH), arbeta med att påverka Prop. 2009/10:176 människors attityder i förhållande till psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Attityder, värderingar och fördomar om personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning, leder ofta till diskriminering, stigmatisering och ett ovärdigt bemötande. Det får också till följd att människor inte blir insläppta i olika sammanhang. Det gäller inte minst på arbetsmarknaden. I det program som Handisam tagit fram lyfts bl.a. arbetslivet särskilt fram. Företag, myndigheter, kommuner, landsting och fackförbund ska engageras att ställa sig bakom kampanjens budskap samt inspireras att utveckla en arbetsplats för alla. Sammanfattningsvis genomför regeringen sats- ningar på arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning, dels för att anpassa och öka utbudet av syssel- sättningsinsatser, dels för att få fram fler externa aktörer inom området för att öka valfriheten. Regeringen anser att de beslutade åtgärderna tar sikte på de problem vad gäller arbete och sysselsättning som redovisar och att det då skapas förutsättningar för att de redovisade problemen ska kunna begränsas. Vidare stämmer innehåll och kvalitetskrav i insatser för sysselsättning enligt SoL och daglig verk- samhet enligt LSS väl överens. Med hänsyn till dels detta, dels pågående satsningar på arbete och sysselsättning, bör det enligt regeringens mening inte införas förändringar i fråga om rätten till daglig verksamhet enligt LSS. Regeringen redovisar i sin skrivelse (skr. 2008/09:185) att den har för avsikt att följa upp och analysera hur vården och det sociala stödet till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning utvecklas . En uppföljning kommer också att ske av effekterna av regeringens samlade psykiatrisatsning. Uppföljningen kommer att ske inom tre huvudområden. När det gäller huvudområdet vardagen ska utbudet av arbete, sysselsättning, boendeformer och hjälpmedel i enlighet med SoL, LSS samt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), vara varierat och anpassat för att möta de behov som personer med psykisk funk- tionsnedsättning har. Försöksverksamhet med anpassad och meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning har betonat vikten av att den dagliga verksamhet som bedrivs enligt LSS kvalitetssäkras. Det konstateras att det inte finns riktlinjer för hur en daglig verksamhet ska vara utformad. Detta leder till att det är svårt att styra utformningen av daglig verksamhet och på så sätt se till att den stimulerar deltagarnas möjligheter att kunna lönearbeta. Det behövs också en inventering av den forskning och det utvecklingsarbete som finns som gäller stöd för personer med funktionsnedsättning i arbetslivet. har i uppdrag att utarbeta en vägledning för hur den dagliga verksamheten och dess samverkan med andra aktörer ska utformas, så att den grupp som står nära arbets- marknaden får ökade möjligheter till lönearbete. föras i samråd med Arbetsförmedlingen och och Prop. 2009/10:176 redovisas till regeringen () . Som nämnts tidigare i detta avsnitt genomförs inom regeringens psykiatrisatsning omfattande åtgärder vad gäller arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Regeringen avser att med utgångspunkt från resultatet av pågående uppdrag ge ett nytt uppdrag att utforma och sedan administrera en försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Det är väsentligt att erfaren- heterna av pågående uppdrag först beaktas, innan uppdraget om försöks- verksamhet utformas så att den på ett effektivt sätt kompletterar redan pågående satsningar. För att stimulera metodutvecklingen, stödja arbetsgivare vid deras utbildning av personal och för att precisera innehållet i anpassad och meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsned- sättning behövs enligt regeringens mening särskilda ekonomiska resurser. med försöksverksamheten beräknas avsättas för kommunernas arbete med att utveckla innehållet i meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Åtgärder för effektivare resursutnyttjande Regeringens bedömning: Ett differentierat schabloniserat timbelopp bör inte införas i lag. Kommitténs förslag: Konstruktionen av det schabloniserade tim- beloppet bör ändras så att beloppet delas upp i två delar nämligen, löne- och lönebikostnader och övriga kostnader. Assistans som utförs på vardagar mellan kl. 06.0022.00 ska ersättas med ett belopp och assistans med ett annat högre belopp. Den del som avser övriga kostnader bör räknas upp utifrån nettoprisindex (NPI). Remissinstanserna: Av remissinstanserna tillstyrker för- Många instanser är negativa till förslaget att den del av