prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — 1.behörighet och mottagande enligt 16 kap. 36 § eller mottagande en- ligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som ut- formats för en grupp elever, eller 2.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av den sökande. Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten 14 § Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas hos i fråga om 1.barns mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 §, 2.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upp- hörande enligt 7 kap. 14 §, 3.åtgärder enligt 12 kap. 25 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 4.rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. 15 § Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos i fråga om 1.barns mottagande i sameskolan enligt 7 kap. 7 §, 2.åtgärder enligt 13 kap. 16 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 3.rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. Beslut av en rektor 16 § Beslut av en rektor får överklagas hos Skolväsendets överklagan- denämnd i fråga om 1. åtgärdsprogram enligt 3 kap. 9 §, 2. särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller enskilt enligt 3 kap. 11 §, eller 3. anpassad studiegång enligt 3 kap. 12 §. Vid prövning av ett överklagande enligt första stycket 1 ska nämnden Prop. 2009/10:165 antingen fastställa eller upphäva det överklagade beslutet. klagade beslutet upphävs ska ärendet, om det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning. Beslut av den nämnd som avses i 15 kap. 38 § 17 § Beslut av den nämnd som avses i 15 kap. 38 § i fråga som avses i samma paragraf får överklagas hos . Beslutet får överklagas endast av den som har begärt utbildningen. Ett beslut om placering vid en viss skolenhet får dock inte överklagas. 18 § Andra beslut enligt denna lag än som anges i detta kapitel får överklagas bara om överklagande får ske enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Ett beslut i fråga om antagning till utbildning får dock inte överklagas. Beslut av med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas. 29 kap. Övriga bestämmelser Kapitlets innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om bosättning (25 §§), hemkommun och hemlandsting (6 §), utlandssvenska elever (7 §), personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §), information om icke skolpliktiga ungdomar (9 §), handläggning (10 och 11 §§), talerätt (12 §), samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §), tystnadsplikt (14 §), riksinternatskolor (15 och 16 §§), International Baccalaureate (17 §), överlämnande av betygshandlingar (18 §), informationsskyldighet (19 §), och övriga bemyndiganden (2029 §§). 2 § Med bosatt i landet avses i denna lag den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Som bosatt i landet ska vid tillämpningen av denna lag anses även den som inte är folkbokförd här men som 1. omfattas av 1 § första eller tredje stycket lagen (1994:137) om mot- tagande av asylsökande m.fl., 2.vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. Prop. 2009/10:165 15 § utlänningslagen (2005:716), 3.har rätt till utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer, eller 4. är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts be- skickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och som inte omfattas av 3. Begränsningar i rätten till utbildning för dem som avses i andra stycket följer av 3 §. 3 § De personer som avses i 2 § andra stycket 1 och 2 har rätt till ut- bildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola endast om de har på- börjat utbildningen innan de fyllt . De har inte rätt till utbildning i vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbild- ning i svenska för invandrare. De personer som avses i 2 § andra stycket 4 har endast rätt till utbild- ning i grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. 4 § En person som avses 2 § andra stycket 1 ska anses som bosatt i även om ett beslut om avvisning eller utvisning har meddelats. Detta gäller fram till dess att personen lämnar under förutsätt- ning att han eller hon inte håller sig undan så att ett sådant beslut inte kan verkställas. 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om deltagande i verksamhet enligt denna lag för personer som inte anses som bosatta i eller som inte har rätt till utbildning enligt 3 §. 6 § Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun som personen är folkbokförd i. För den som är bosatt i landet utan att vara folkbokförd här avses med hemkommun den kommun som han eller hon stadigvarande vistas i eller, om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun som han eller hon för tillfället uppehåller sig i. Detsamma gäller den som är kvar- skriven i en kommun enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). Med hemlandsting avses det landsting som hemkommunen hör till. 7 § Med utlandssvensk elev avses i denna lag en elev vars vårdnads- havare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får Prop. 2009/10:165 meddela föreskrifter om att också annan ska anses som utlandssvensk Personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning 8 § Det som i denna lag sägs om personer med utvecklingsstörning gäller även dem som har fått en betydande och bestående begåvnings- mässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Personer med autism eller autismliknande tillstånd ska vid tillämp- ningen av denna lag jämställas med personer med utvecklingsstörning endast om de också har en utvecklingsstörning eller ett sådan funktions- nedsättning som avses i första stycket. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns bestämmelser om vissa andra särskilda insatser än utbildning. Information om icke skolpliktiga ungdomar 9 § En hemkommun ska löpande hålla sig informerad om hur de ung- domar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Kommunens skyldighet enligt första stycket omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesär- skola eller motsvarande utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den behandling av personuppgifter som är nöd- vändig för att kommunen ska kunna genomföra sin skyldighet enligt första stycket. 10 § I ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild enligt denna lag hos en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman ska följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223) tillämpas: 14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, 15 § om anteckning av uppgifter, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 20 § om motivering av beslut, 21 § om underrättelse av beslut, och 26 § om rättelse av skrivfel eller liknande. I sådana ärenden hos en enskild huvudman ska också 11 och 12 §§ för- valtningslagen tillämpas. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte upp- gifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag. Det som sägs i denna paragraf gäller inte vid betygssättning. 11 § I ärenden där beslut får överklagas enligt 28 kap. ska utöver vad som följer av 10 § också 2325 och 30 §§ förvaltningslagen (1986:223) tillämpas. 12 § Den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbildning i svenska för invandrare och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning även om den sökande eller den klagande inte har uppnått . Samverkan och anmälan till socialnämnden 13 § Huvudmannen för verksamhet som avses i denna lag och den som är anställd i sådan verksamhet, ska på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med sam- hällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 14 § och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). 14 § Den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven förskola, enskilt bedrivet fritidshem eller enskilt bedriven förskoleklass eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som avses i 25 kap., får inte obe- hörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas person- liga förhållanden. Den som är eller har varit verksam inom annan enskilt bedriven verk- samhet enligt denna lag än som avses i första stycket får inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan elevhälsoverksamhet som avser psyko- logisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elev- stödjande verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga för- hållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 15 § Efter ansökan från en kommun eller en enskild som har godkänts som huvudman för fristående skola med grundskola eller gymnasieskola och som bedriver utbildning vid en internatskola, får regeringen besluta att ge internatskolan ställning av riksinternatskola. En riksinternatskola ska ha till uppgift att anordna grundskola och gymnasieskola eller endera av dessa skolformer, för i första hand ut- landssvenska elever. Regeringen får medge att huvudmannen för en riksinternatskola vid sidan av gymnasieskolan anordnar utbildning som leder fram till Inter- national Baccalaureate. 16 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om utbildningen vid riksinternatskolor. Regeringens föreskrifter får avvika från bestämmelser i denna lag. 17 § En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kost- nader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen påbörjades och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat ska ersättning betalas med ett belopp som beslutar. För internationella skolor som motsvarar gymnasieskolan finns sär- skilda bestämmelser om bidrag för IB-utbildning. 18 § Huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts ska lämna över elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen. 19 § Kommunen ska informera vårdnadshavarna om förskola, fritids- hem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. som kommunen anordnar eller vars huvudman kommunen har godkänt eller förklarat berättigad till bidrag. Informationen ska även avse möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verk- samhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen enligt 8 kap. 21 §, 14 kap. 15 § samt 25 kap. 11 och 15 §§. 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att ledamöter eller andra företrädare i organ för samverkan eller annan liknande verksamhet inom skolväsendet utses och entledigas av enskilda. 21 § Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet att låta enskilda och andra svara för enstaka inslag i verksamhet med offentlig huvudman inom skolväsendet. När det gäller utbildning i form av ett introduktionsprogram inom gymnasieskolan och ett individuellt program inom gymnasiesärskolan får regeringen meddela föreskrifter om att enskilda och andra får anordna mer av utbildningen än som följer av första stycket. För medverkan av någon annan än en huvudman inom skolväsendet får föreskrifter som meddelats enligt första och andra styckena avvika från bestämmelserna i 2 kap. 1522 och 30 §§ och 34 § första stycket. 22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om möjligheter att inom skolväsendet bedriva ut- bildning, som bygger på samverkan mellan olika skolformer inom skol- väsendet eller mellan en sådan skolform och någon annan utbildnings- form. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska be- stämmelser i denna lag. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom skolväsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i denna lag. Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag för att möjliggöra en försöksverksamhet med sådan utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella program eller introduktions- program. 24 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela föreskrifter om 1.att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt de bestämmelser som gäller för skolväsendet, 2.att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor som avses 3. ytterligare villkor för att enskilda i sådana fall som avses i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg. 25 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en enskild huvudman att lämna uppgifter om kommande verksamhet och ekonomisk redovisning över verksamheten. 26 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 25 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för kommunen att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående för- skolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får Prop. 2009/10:165 meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 2123 §§, 9 kap. 1921 §§, 10 kap. 3739 §§, 11 kap. 3638 §§, 16 kap. 5255 §§, 17 kap. 3134 §§ och 19 kap. 25 27 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 §. 28 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov. 29 § Vid extraordinära händelser i fredstid som har betydande inverkan på möjligheterna att erbjuda utbildning eller annan verk- samhet enligt denna lag, får regeringen meddela de föreskrifter som be- hövs för att tillförsäkra barn och elever den utbildning och annan verk- samhet de har rätt till enligt denna lag. I sådana föreskrifter får undantag göras från bestämmelser om utbildningens utformning, omfattning och förläggning. Föreskrifterna ska vara tidsbegränsade. Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (2010:000) om införande av skollagen (2010:000). Bilaga 1 Prop. Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnes- grupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Bilaga 2 Prop. Bilaga 3 Prop. Poängplan för nationella program i gymnasieskolan De ämnen som, i minst nedan angiven omfattning, ska ingå i de nationella programmen (gymnasiegemensamma ämnen). 100/200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilket programmet får sin karaktär 950/1 050/1 100***** *Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och samhälls- vetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknik- programmen 300. **Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps- och natur- ***Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100. ****På naturvetenskapsprogrammet ersätts naturkunskap med karaktärs- ämnena biologi, fysik och kemi och på teknikprogrammet med karak- tärsämnena fysik och kemi. *****Ekonomiprogrammet 950, teknikprogrammet 1 100 samt estetiska, 2.2Förslag till lag om införande av skollagen (2010:000) Härigenom föreskrivs följande. 1 § Skollagen (2010:000) och denna lag träder i kraft . Lagarna ska tillämpas på utbildning och annan verksamhet , om inte annat följer av denna lag. 2 § Genom denna lag upphävs 1.skollagen (1985:1100), 2.lagen (1985:1101) om införande av skollagen (1985:1100), 3.lagen (1986:343) med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuners och landstingskommuners medverkan i utbildning, 4.lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden i skolan, 5.lagen (1995:1249) om försöksverksamhet med ökat föräldrainfly- tande över utvecklingsstörda barns skolgång, och 6.lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverk- samhet, skola och skolbarnsomsorg. De upphävda lagarna ska fortsätta att gälla för utbildning och annan verksamhet till utgången av , om inte annat följer av denna lag. 3 § I denna lag avses med skollag: skollagen (1985:1100), den nya skollagen: skollagen (2010:000). Andra termer och uttryck som används i denna lag har samma bety- delse som i den nya skollagen. 4 § Ett godkännande av en förskola enligt 2 a kap. 13 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett god- kännande som huvudman för förskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skol- lagen, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag enligt 2 a kap. 17 § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . 5 § Ett godkännande av ett fritidshem enligt 2 a kap. 13 § skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett god- kännande som huvudman för fritidshem enligt 2 kap. 5 § i den nya skol- lagen, om huvudmannen har förklarats berättigad till bidrag enligt 2 a kap. 17 § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . Annan pedagogisk verksamhet Prop. 6 § Ett beslut om rätt till bidrag för en huvudman för pedagogisk om- sorg enligt 2 a kap. 17 § skollag som gäller vid utgången av , ska anses som ett beslut om rätt till bidrag för huvudmannen enligt 25 kap. 10 § i den nya skollagen. 7 § Ett godkännande av utbildning som motsvarar förskoleklassen enligt 2 b kap. 6 och 7 §§ skollag som gäller vid utgången av ska anses som ett godkännande som huvudman för förskole- klass enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om bidrag lämnas enligt 2 b kap. 10 eller 10 a § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . 8 § Ett godkännande av en fristående skola som motsvarar eller särskolan enligt 9 kap. 2 § skollag som gäller vid ut- gången av ska anses som ett godkännande som huvudman för grundskola eller grundsärskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen, om skolan har förklarats berättigad till bidrag enligt 9 kap. 6 eller 6 a § skollag. I annat fall ska godkännandet upphöra att gälla . 9 § För elever i ska 10 kap. 1422 §§ i den nya skollagen inte tillämpas i årskurs 9 under /12. 10 § För elever i grundsärskolan ska 11 kap. 1823 §§ i den nya skol- lagen inte tillämpas i årskurs 9 under /12. 11 § Utbildning för elever med synskada eller talskada som avses i punkterna 2 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) ska anordnas till dess att eleverna har avslutat den. Detsamma ska gälla utbildning i sär- skilda klasser och utbildning efter skolpliktens upphörande enligt punk- terna 7 och 8 i samma övergångsbestämmelser. Har elever före tagits emot för att fullgöra utbildning som avses i punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2008:403) om ändring i skollagen (1985:1100) ska utbildningen anordnas till dess att eleverna har avslutat den. 12 § För elever i specialskolan ska 12 kap. 1422 §§ i den nya skol- Prop. 2009/10:165 lagen inte tillämpas i årskurs 10 under /12. Utbildning som har påbörjats före 13 § För utbildning i gymnasieskolan som påbörjas före ska bestämmelserna skollag i dess lydelse före fortsätta att tillämpas, om inte annat följer av föreskrifter som med- delats med stöd av 19 §. 14 § För utbildning i gymnasiesärskolan som påbörjas före ska bestämmelserna skollag fortsätta att gälla, om inte annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 20 §. Äldre förklaringar om rätt till bidrag 15 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § skollag i dess lydelse före , som gäller vid utgången av , ska upphöra att gälla . Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla för sådana förklaringar om rätt till bidrag. 16 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 § skollag i dess lydelse , som gäller vid utgången av , ska anses som ett godkännande som huvudman för gymnasie- skola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen. Det som sägs i första stycket gäller även en förklaring om rätt till bidrag, som meddelats efter en förenklad prövning enligt punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2009:1038) om ändring i skollagen (1985:1100), och som gäller vid utgången av . 17 § En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 8 b § skollag, som gäller vid utgången av , ska anses som ett god- kännande som huvudman för gymnasiesärskola enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen. 18 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att 18 kap. 1920 §§ i den nya skollagen ska tillämpas för elever i gymnasiesärskolan från och med en senare tidpunkt än . 19 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever i gymnasie- skolan som påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbild- ningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjas Prop. 2009/10:165 efter utgången av . 20 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever i gymnasie- särskolan som påbörjat sin utbildning före och som full- följer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som på- börjas efter utgången av . 21 § Beslut som har fattats med stöd av 5 kap. 35 § skollag i dess lydelse , och som avser tid efter ut- gången av , ska för den återstående tiden fortsätta att gälla som beslut enligt 16 kap. 45 § i den nya skollagen. vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare 22 § Den nya skollagen och denna lag ska tillämpas på vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare . De i 2 § första stycket 1 4 angivna lagarna ska fortsätta att gälla för utbildning inom vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svensk- undervisning för invandrare till utgången av .