prop · GX03197 · 2010-04-01 00:00:00 — individer i samhället ska få sina transportbehov tillgodosedda. såväl den nationella planen som förslagen till länsplaner innefattar åtgärder som leder till en förbättrad kollektivtrafik och detta beräknas I förslagen ingår också satsningar på gång- För personer med funktionsnedsättning innebär planförslagen ökad användbarhet genom bland annat anpassning av ett stort antal stationer och busshållplatser. I planerna föreslås investeringsobjekt som bidrar till att förbättra kvali- teten för näringslivets transporter och stärka den internationella konkur- Särskilda satsningar görs för att främja godstransporter på järnväg och i farleder. Det innebär bland annat åtgärder i form av anslut- Skr. 2009/10:197 ningar till kombiterminaler samt bangårdsförlängningar, kapacitetsför- stärkning av farleder och satsningar på specifika godsstråk i järnvägs- systemet. Investeringar i järnvägsinfrastruktur leder till en överflyttning av trans- porter från väg till järnväg. Det kan i sin tur leda till reducering av kli- matpåverkande utsläpp, reducering av antalet trafikolyckor med tung trafik och minskat slitage på vägarna. Dessutom kan konkurrenskraften för näringslivet förbättras. Uppfyllelse av hänsynsmålet säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och till ökad hälsa. Planerna har en positiv påverkan på trafiksäkerheten. Störst effekt har de namngivna investeringarna, men även övriga åtgärder ger ett viktigt bidrag. Den sammanlagda påverkan som planförslagens investeringar har på transportsektorns totala koldioxidutsläpp beräknas bli marginell. Detta bör ses i ljuset av att planerna syftar till att öka tillgängligheten och skapa större sammanhängande arbetsmarknader, vilket i sig leder till ökad efterfrågan på transporter. Investeringarna i planerna förväntas leda till förbättringar när det gäller luftkvalitet, dessa är dock relativt små. Planernas satsningar på gång- och cykelvägar bedöms öka användningen av dessa färdsätt, vilket förväntas bidra till ökad hälsa. 7Planering, genomförande och uppföljning av planerna I följande avsnitt beskrivs frågor som är av betydelse för planeringspro- cessen samt genomförande och uppföljning av planerna. Planeringsprocessen har utvecklats för att kunna ta in praktiska och aktu- ella kunskaper från regioner med närhet till sin befolkning och sina före- tag. visade i betänkandet Effektiva transporter och samhällsbyggande en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg (SOU 2009:31) att det finns behov av förändring i planeringsprocesserna för transportinfrastruktur, bland annat utifrån perspektiven ökad flexibi- litet och ökat regionalt inflytande. Trafikverken har haft i uppdrag att föreslå ett nytt planeringssystem för transportinfrastrukturen. har i uppdrag att föreslå åtgärder för att effektivi- sera den fysiska planeringsprocessen för byggande av transportinfra- struktur i syfte att förkorta ledtiderna fram till färdig anläggning (dir. Skr. 2009/10:197 2009:16). Kommittén ska överlämna ett betänkande i år och därefter har regeringen för avsikt att återkomma i frågan till riks- dagen. Genom lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter har kom- muner möjlighet att delta i finansiering av väg- och järnvägsinfrastruktur även om det ligger utanför kommunens verksamhetsområde. I den av- slutade åtgärdsplaneringen finns ett uttalat intresse från kommuner för att även kunna medverka i medfinansiering av sjöfartens infrastruktur. I syfte att skapa förutsättningar för en enhetlig tillämpning av kommuners möjlighet att medverka i transportslagsövergripande infrastrukturprojekt avser regeringen att bereda förslag till lagstiftning som kan möjliggöra detta. övertar det ansvar och de befogenheter som och har . Dessutom överförs ansvaret för planering av transportinfrastruktur som ligger hos och ansvaret för att hantera driftbidrag till ickestatliga flygplatser som är ett ansvarsområde för Transportstyrelsen. Även myndigheten bildas . Trafikanalys huvuduppgift blir att, med utgångspunkt i de trans portpolitiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Myn dighetens arbete kommer att utgöra en väsentlig förstärkning av analys kapaciteten inom transportområdet vilket är värdefullt för och . I kraft av sin storlek kommer att spela en viktig roll för att genom sina upphandlingar driva på utvecklingen inom anläggnings- branschen. Till exempel har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utveckla modeller och metoder för att mäta produktivitet och innova- tionsgrad i anläggningsbranschen. Statskontoret ska slutredovisa sitt uppdrag . Vidare har regeringen tillsatt en kommitté som ska följa upp och analysera de statliga beställarnas åtgär- der med avseende på förbättrad produktivitet och innovationsgrad inom anläggningsbranschen (dir. 2009:92). Kommittén ska redovisa sitt upp- drag halvårsvis och lämna en slutredovisning . Vid genomförandet av den nationella planen ska enligt regeringens beslut utgå från att transportsystemet som helhet ska under- lätta vardagen för människor och företag genom att erbjuda effektiva och miljöanpassade resor och transporter. Synsättet att hela resan eller trans- porten ska fungera ska vara centralt. Åtgärder som kan bidra till en obruten reskedja är av särskild vikt för personer med nedsatt funktions- Planen ska bidra till att de transportpolitiska målen nås. ska enligt fastställelsebeslutet fortlöpande tillämpa ett förhållningssätt som utgår från den s.k. fyrstegsprincipen där stegen översiktligt kan beskrivas som påverkansåtgärder, effektivare utnytt- jande, smärre ombyggnader och nyinvestering. De utpekade åtgärderna i bilagorna 1a och 1b är huvudsakligen objekt som är resultatet av tillämp- ningen av fyrstegsprincipen där trafikverken med utgångspunkt i en brist i transportsystemet kommit fram till att en åtgärd som motsvarar steg 3 eller 4 är nödvändig. Regeringens beslut att fastställa den nationella planen för perioden 20102021 innebär inget ställningstagande i frågor kopplade till den lagreglerade fysiska planeringsprocessen. Trafikverken har utvecklat en metod för genomförande av miljöbe- dömningar som använts i åtgärdsplaneringen. ska vidareut- veckla metoden för miljöbedömning av långsiktiga transportplaner och för hur metoden bör tillämpas. ska därvid beakta att for- merna för långtidsplaneringen kan komma att reformeras. ska öka kunskapen om transportsystemets påverkan, effekter och konsekvenser för miljön samt om skadeförebyggande och kompenserande åtgärder. Mät-, analys- och värderingsmetoder ska ut- vecklas i samråd med övriga berörda myndigheter. Utvecklingen av transportsystemet ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Uppföljning av funktionaliteten är central som utgångspunkt och också för att öka kunskap och lärande och därigenom skapa underlag för nya åtgärder och nya beteenden för att öka effektiviteten. Uppföljningen och analysen är således både starten och slutet på planeringsprocessen. Redovisning av drift- och underhållsåtgärder har granskat drift- och underhållsverksamheten hos Väg- verket, särskilt med avseende på underhåll av beläggningar (RiR 2009:16). Tre områden har studerats: bedömning av underlagsbehov, redovisning till regeringen samt regeringens styrning av vägunderhåll och rapportering till . har synpunkter och kritik inom samtliga dessa tre delområden. Regeringen har för avsikt att bland annat mot bakgrund av Riksrevisio- nens rapport genomföra en grundlig genomlysning av drift- och under- hållsverksamheten. Genomlysningen kommer att inriktas på såväl väg och järnväg som på sjöfart. Utöver det som nämns ovan ska i samband med årsredovisningen rapportera till regeringen effekterna av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten samt nuläge för kvalitet och tillgänglighet jämfört med . Vid den årliga rapporteringen ska även redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att effektivisera verk- samheten. Drift- och underhållsåtgärdernas inverkan på transportsyste- mets robusthet vid extrema väderleksförhållanden och klimatpåverkan ska ägnas särskild uppmärksamhet. ska vidare redovisa de åtgärder som vidtagits för att minska negativ påverkan på människors hälsa och negativ omgivningspåverkan samt för att gynna den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljöer i anslutning till befintlig infra- Skr. 2009/10:197 struktur. Regeringen vill få kännedom om och löpande kunna följa kostnads- ökningarna för såväl drift- som underhållsverksamheten. Därutöver finns behov av löpande rapportering av framför allt de stora objektens plane- ring, projektering, byggande och kostnadsutveckling. Inte minst den utveckling i riktning mot förhandlingsplanering som inbegriper regio- ner, kommuner, medfinansiärer och andra intressenter, ställer krav på att objektens omfattning och kostnader kan följas . Här finns också en naturlig koppling till frågor om mandat och befogenheter som hänger samman med de avtal om olika objekts genomförande som kan komma att träffa med andra parter. Dessa avtal måste förvaltas i juridiskt och ekonomiskt hänseende. Mot denna bakgrund, ska enligt fastställelsebeslutet, regeringen uppdra åt att redovisa hur lämpliga rutiner för förvaltning och uppföljning av arbetet med med- finansiering av statliga infrastrukturinvesteringar kan utformas. ska även redovisa de åtgärder som vidtagits för att be- gränsa negativa konsekvenser för människors hälsa, naturmiljön, kultur- miljön och landskapets övriga värden och funktioner, samt de åtgärder som vidtagits för att minska antalet döda respektive allvarligt skadade i vägtrafiken och för att göra transportsystemet användbart för personer med funktionsnedsättning. Lista på pågående objekt som ska slutföras eller särskilt utpekade objekt som ska påbörjas Domnarvet, ny växelförbindelse anpassning, kraftförsörjning, (C och N, , (inklusive resecentrum i och anspassning (), mötesstation, fjärrblockering m.m., elektrifiering och upprustning samt Omformare, reservmodul vid Ränta, Avskrivning och Hyra för Ränta, Avskrivning och Hyra för Smärre kapacitetshöjande åtgärder i Statsbidrag till regionala spårfordon , införande av GSM-R kapacitet, STAX 25 och lastprofil och hastighetsanpassning till 160 , ny järnväg förbi , ny järnväg förbi (statens andel) (etapp 3) dubbelspår (inklusive stationer i Stambanan genom övre , Statsbidrag till resecentrum C , ny godsbangård inklusive snabbspårväg (statsbidrag) (etapp 1) (etapp 1) Flackarp , utbyggnad till (Repbäcken)- E12/(återbetalning av (återbetalning av förskottering) E18 Sagån (återbetalning (återbetalning av förskottering) (återbetalning av förskottering) E20/Rv 44 E20/44 Cirkulationsplats, (återbetalning av förskottering) (återbetalning av förskottering) E4/Lv 259 E4/Lv 259 Masmolänken E6.2 hamn/Lundbyleden Räntor och amortering för Räntor och amortering för Rv 50 Cirkulationsplats Kupolen (återbetalning av förskottering) Rv 70/71 Rv 70/71 cirkplats (återbetalning av förskottering) Lista på nya objekt som ska påbörjas och ökad kapacitet etapp 1 Kust till Kust banan resecentrum (statsbidrag) kapacitet samt , ny km/tim), mötesstation m.m. (tunnel) inklusive E14 Lockne Optand/Förbi E22 Etapp 5 Hurva Vä E22 Hurva Vä etapp E4/E20 Essingeleden E6.20 Söder/Västerleden E6.20 Hisingsleden, Södra Rv 45/70 Rv 45/70 genom steg Rv 50 genom , Rv 50 Medevi Brattebro Rv 70/71 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:197 Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021.