prop · GY031d15 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen avser därför att se över bestämmelserna om prövning av tidigare studieresultat och vid behov återkomma till i denna fråga. Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande som måste bo inackorderade på skolorten. Studiehjälpen har sedan den infördes varit i stort sett oförändrad i sin utformning. Regeringen ser därför ett behov av att se över studiehjälpssystemet i sin helhet i syfte att klargöra studiehjälpens roll och funktion och avser därför att tillkalla en särskild utredare för denna uppgift. Vidare ska utredaren se över stödets utformning, bl.a. utifrån aspekten att studiehjälpen ska samspela med den nya gymnasieskolan som införs . Mot bakgrund av den EU-rättsliga utvecklingen ska utredaren också särskilt se över om nuvarande regler inom studiehjälpen är förenliga med EU- rätten. Som framgår av avsnitt 3.5.8 finansieras CSN:s verksamhet till stor del av inbetalda avgifter, bl.a. påminnelseavgifter från studerande och låntagare. Regeringen avser att göra en översyn av CSN:s ekonomiska situation i syfte att ge myndigheten långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar. I översynen ska bl.a. för- och nackdelar med den nuvarande finansieringsmodellen prövas. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare används anslaget för bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt särskild författning (CSNFS 1983:17). Utfallet 2009 var högre än anvisade medel. förväntas utfallet bli högre än anvisade medel. av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldrarna . Tabell 3.8 Antal studerande (tusental) och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och prognos 2010 2014 Antal personer, tusental, och , avrundat Källa: CSN samt egna beräkningar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår i denna proposition en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan byggt på det tekniska programmet (utg.omr. 16, avsnitt 5.3). Förslaget innebär att antalet elever i gymnasieskolan bedöms öka något. Utgifterna för studiehjälp bedöms öka med 2011 och beräknas öka med 5,4 miljoner 2012, 2013 och med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat . Detta är en följd av de stora barnkullarna under slutet av 1980- och början av 1990-talen. Befolkningsframskrivningar från indikerar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska . Diagram 3.18 Folkmängd 20082009 och pro- Utgifterna bedöms minska såväl för studiebidraget och inackorderingstillägget som för det extra tillägget. Sammantaget bedöms utgifterna minska med . beräknas utgifterna minska med 295,1 499,1 respektive jämfört med vad som anvisats . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 om 3 under anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. för . Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Studiehjälp Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 22 573 190 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har reducerats med 16 153 tkr som avser regleringsbelopp . Anslaget används för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395), pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. får även användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som har upphört (prop. 2007/08:99, bet. 2007/08:FiU21, rskr. 2007/08:262). Diagram 3.19 Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., , utfall och prognos 20102014 Källa: CSN, egna bearbetningar Studerande med studiemedel finns främst inom högskoleutbildning, vuxenutbildning, folkhögskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning och kvalificerad yrkesutbildning. Eftersom studiemedlet till övervägande del är rättighetsstyrt, är utgiften framför allt beroende av antalet studerande som läser en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Dessutom påverkas utgiften av beslut om nya utbildningsplatser av konjunkturskäl, t.ex. inom vuxenutbildning. Utgiften för de delar av studiemedlet som inte är rättighetsstyrt påverkas främst av efterfrågan. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Utgiften påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom bidragets koppling till prisbasbeloppet. Antalet studerande med rätt till det högre bidraget har varit färre än det antal studerande som anslaget beräknats för, vilket är den främsta förklaringen till det uppkomna anslagssparandet och det beräknade anslagssparandet . Anslagssparandet har förts bort genom indragning. Även för åren 20112014 beräknas anslaget för det högre bidraget fortsätta att överstiga efterfrågan. Tabell 3.11 Antal studerande (tusental) och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall , prognos 2010 och beräknat för 20112014 Antal personer, tusental, och , avrundat 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar Regeringens förslag: Den högre bidragsnivån inom studiemedlet ska kunna lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. Studiestödslagen (1999:1395) ska ändras i enlighet med ovanstående. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. ska därför ökas med . Regeringens bedömning: Arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör tillfälligt kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Studiemedel med den högre bidragsnivån bör lämnas för studier som påbörjas och lämnas till dess att slutbetyg ges på antingen grundskole- eller gymnasienivå, dock längst . Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel och i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. Ärendet och dess beredning Vid utarbetandet av lagförslaget har samråd skett med CSN. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Skälen för regeringens förslag och bedömning Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den högre bidragsnivån kan lämnas till studerande för studier på grundskole- och gymnasienivå och syftar till att rekrytera vuxna personer med kort tidigare utbildning till studier och därmed stärka deras ställning i arbets- och samhällsliv. Åldersgränsen är satt för att avgränsa målgruppen för den högre bidragsnivån, vuxna studerande, från ungdomsstuderande. Regeringen anser dock att det i vissa begränsade fall finns skäl att lämna den högre bidragsnivån även till studerande under och som har ett särskilt behov av sådant stöd. Det kan röra sig om arbetslösa ungdomar som står långt i från arbetsmarknaden. Studiestödslagen (1999:1395) föreslås ändras i enlighet med detta. Vidare föreslås redaktionella ändringar i den aktuella bestämmelsen. Regeringens lagförslag återfinns i avsnitt 2.1. Arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning har mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. I syfte att öka incitamenten för dessa personer att återgå till studier bedömer regeringen att den högre bidragsnivån inom studiemedlet tillfälligt bör göras tillgänglig för arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Studiemedel med den högre bidragsnivån bör lämnas för studier som påbörjas och lämnas till dess att slutbetyg ges på antingen grundskole- eller gymnasienivå, dock längst . Endast de arbetslösa ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina tidigare grundskole- eller gymnasiestudier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel och i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. Regeringen bedömer att cirka 2 000 ungdomar kommer att omfattas av satsningen . Utöver satsningen på en tillfällig utökning av den högre bidragsnivån föreslår regeringen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning att anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning tillförs och beräknar att anslaget bör tillföras totalt 87,5 miljoner 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 kronor under 20112013. Det innebär att motsvarande 1 750 platser kan tillskapas så att fler arbetslösa ungdomar mellan som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning får möjlighet att komplettera sin utbildning för att få slutbetyg. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen har i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) föreslagit en utökad satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med 5 000 platser för . Den föreslagna satsningen bedöms öka de totala utgifterna med 2010. I detta belopp ingår ökade utgifter för studiemedel med 2010. En fjärdedel av platserna föreslås berättiga till det högre bidraget, resterande till det generella bidraget. Regeringen föreslår att satsningen på yrkesvux fortsätter även med 5 000 platser och föreslår därför att anslaget för studiemedel ökar med . För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen beräknar regeringen att totalt avsätts och 185 respektive . Sammantaget motsvarar detta 5 900 årsplatser åren 20112014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedel beräknas öka med 2012, med 2013 och 2014. har efter förslag av regeringen i propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestödssystemet beslutat om en tydligare prövning av studieresultat fr.o.m. (prop. 2009/10:141, 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). Regeringen har i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) föreslagit att utgifterna för studiemedel med anledning av ovanstående minskas med 2010 och beräknar att utgifterna minskar med 2011 samt med 25,1, 25,5 och för respektive 20122014. Med anledning av propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd har beslutat att studiemedelsberättigande studier på grundskole- och gymnasienivå ska kunna ingå i en etableringsplan och att den nyanlände då ska ha rätt till etableringsersättning i stället för att behöva söka studiemedel (prop. 2009/10:60, 2009/10:AU7, 2009/10:208). Regeringen bedömer att utgifterna för studiemedel till följd av denna reform minskar med 2011 och beräknar att utgifterna minskar med ytterligare . Antalet platser på polisutbildningen har ökat för att uppnå målet om 20 000 poliser 2010. antalet studenter som antas till polisutbildningen sjunka igen, varför utgifterna för studiemedel föreslås minska med 2011 och beräknas minska med 31,0, 25,8 respektive 2012, 2013 och 2014. Med anledning av detta ökas utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:1 med samma belopp. har i samband med propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, utg.omr. 15, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutat att anvisa medel till en satsning i på 500 nya yrkeshögskoleplatser, 500 nya platser inom yrkesvux och 500 nya högskoleplatser och . Satsningen omfattar sammanlagt inklusive studiemedel. bedömde regeringen att satsningen ökar utgifterna för studiemedel med . Regeringen föreslår att medel för satsningen ska anvisas även . innebär satsningen att anslaget för studiemedel bedöms öka budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) beslutat att anvisa medel för ett antal satsningar som även berör anslaget för studiemedel och 2011. beslut innebär att medel har anvisats för en tillfällig satsning 2010 med 3 000 platser inom yrkeshög- 5 000 platser berättigar till studiemedel med det högre bidraget (utg.omr. 16, avsnitt 4.4), samt 10 000 platser vid universitet och högskolor 16, avsnitt 4.11.1). Som regeringen bedömde i budgetpropositionen bör samma antal platser tillföras även . Dessa platser berättigar dock inte till studiemedel med det högre bidraget. Som en konsekvens av dessa satsningar bedöms utgifterna minska med . Den av regeringen föreslagna och av beslutade höjningen av totalbeloppet i studiemedlen med per studiemånad, varav höjt studiebidrag med , samt höjningen av fribeloppet med bedöms innebära ökade utgifter för studiemedel med 2011 (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). har med anledning av propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter beslutat att det ska införas studieavgifter för studenter som inte är medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller 2009/10:65, 2009/10:UbU15, 2009/10:230). utbildningsplatser för svenska och EES- studenter motsvarande cirka 4 500 platser . Detta innebär att utgifterna för studiemedel beräknas öka med 2012. Utöver den ovan nämnda ökningen av platser utökades platserna inom och yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning genom den av beslutade satsningen på utbildning med anledning av propositionen 2008/09:97, 2008/09:FiU18, 2008/09:183). och innebär att utgifterna bedöms minska med 2011. har med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131) beslutat att anvisa medel för yrkesutbildning inom gymnasial vuxenutbildning och inom . Satsningarna ska fortsätta och innebär ökade utgifter för studiemedel på 2011 i förhållande till budgeten . beslutade att anvisa medel för speciallärarutbildning och för kompletterande utbildningar för personer med utländska examina (utg.omr. 16, avsnitt 8.3.12). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Även dessa satsningar ska fortsätta och bedöms leda till att utgifterna ökar med 2011. Ovan redovisade satsningar och effekter av andra tidigare beslutade satsningar som påverkar anslag 1:2 Studiemedel m.m. innebär att utgifterna bedöms öka med 2011. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de antaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med . Enligt beslut som fattats av regeringen höjs prisbasbeloppet 2011. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka, och därmed bedöms utgiftsnivån öka med 2011. Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag fick i regleringsbrevet i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. När utökningen av programmet är fullt utbyggd beräknas totalt 70 psykologstudenter att examineras. Utökningen med anledning av uppdraget kommer att motsvara 30 examinerade studenter. motsvarar det utökade antalet platser 60 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med 2011 genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri (utg.omr. 9 avsnitt 3.11.8). Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Jämfört med 2010 bedöms utgifterna bli högre 2011 till följd av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Regleringsbeloppen fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den slutliga ålderspensionsavgiften. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 14 under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för . Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Studiemedel m.m. Förändring till följd av: -1 271 447 -1 392 960 -1 423 240 till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för utgifter för räntor på studielån som har tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel och uppgick till 2009. Anslaget används dessutom för utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Studielån kan skrivas av bl.a. om de har lämnats: -för behörighetsgivande studier, -inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser, -vid inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti enligt kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier, -vid sjukdom, -på grund av åldersregler, eller -på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. De viktigaste faktorerna som styr utgifterna på anslaget är upplåningsräntan och storleken på CSN:s totala skuld till för studielån tagna efter 1988. Den totala skulden för studielån i förändras med de belopp som utlånas som nya lån och med de belopp som återbetalas av låntagarna. Även avskrivningar och konvertering av lån i äldre system till lån som finansieras i påverkar den totala skulden. Utgiften för nya lån är främst beroende av antalet studiebidragstagare och deras benägenhet att utnyttja studielånet. Förändringar av prisbasbeloppet påverkar studielånets storlek och därmed utgifterna för nya lån. blev utgifterna nästan högre än tilldelade medel. Utgiftsprognosen visar på att utgifterna blir högre än tillgängliga medel. Regeringens förslag: Totalbeloppet i studiemedlet Studiestödslagen (1999:1395) ändras i enlighet med detta. Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. ska ökas med . Ärendet och dess beredning Vid utarbetandet av lagförslaget har samråd skett med CSN. Skälen för regeringens förslag Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Totalbeloppet och bidragsbeloppen är kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . I syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ska höjas. Totalbeloppet i studiemedlen föreslås höjas från till av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande fr.o.m. . Höjningen utgörs av lån. Totalbeloppet blir därmed högre per studiemånad vid heltidsstudier . Förslaget innebär att bidragsandelen av totalbeloppet justeras. Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. Studiestödslagen (1999:1395) föreslås ändras i enlighet med ovanstående. Regeringens lagförslag återfinns i avsnitt 2.1. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen har i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) föreslagit en utökad satsning på yrkesvux för . Den föreslagna satsningen bedöms öka utgifterna med 2010. Satsningen innebär ökade utgifter för studiemedelsräntor på 2010. En fjärdedel av platserna föreslås berättiga till det högre bidraget, resterande till det generella bidraget. Regeringen anser att satsningen på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) ska fortsätta även 2011. Anslaget för studiemedelsräntor bedöms 2011 öka med . För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxen- kronor respektive 2014. Sammantaget motsvarar detta 5 900 årsplatser 20112014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedelsräntor beräknas öka med 2012, med 2013 och 2014. Med anledning av propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd har beslutat att studiemedelsberättigande studier på grundskole- och gymnasienivå ska kunna ingå i en etableringsplan och att den nyanlände då ska ha rätt till etableringsersättning i stället för att 2009/10:60, 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Etableringsreformen träder i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 utgifterna för studiemedelsräntor kommer att minska med 2011 och beräknar att utgifterna minskar med ytterligare 2012. Antalet platser på polisutbildningen har ökat för att uppnå målet om 20 000 poliser 2010. antalet studenter som antas till polisutbildningen sjunka igen, varför utgifterna för studiemedelsräntor bedöms minska med 2,5, 4,2 respektive Med anledning härav ökas med samma belopp. har i samband med vårtilläggsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, utg.omr. 15, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutat att anvisa medel till en satsning i på 500 nya yrkeshögskoleplatser, 500 nya platser inom yrkesutbildning inom yrkesvux och 500 nya högskoleplatser under 20102011. Satsningen omfattar sammanlagt inklusive studiemedel. bedömde regeringen att satsningen ökar utgifterna för studiemedelsräntor med . Regeringen föreslår att medel för satsningen anvisas även . innebär satsningen att anslaget bedöms öka med ytterligare . har i samband med budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) beslutat om medel som berör anslaget för studiemedelsräntor och 2011 för en tillfällig satsning 2010 med 3 000 platser inom ( 2010), 10 000 platser inom platser berättigar till studiemedel med det högre 4.4), samt bedömde att samma antal platser bör tillföras även . Anslaget bedöms för dessa satsningar öka med . Den av regeringen föreslagna och av beslutade höjningen av totalbeloppet i studiemedlen med per studiemånad, varav bidraget höjts med , samt höjningen av fribeloppet med från och med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 innebär ökade utgifter för studiemedelsräntor med 2011. Utöver ökningen av platser som hänvisas till ovan har platserna inom och yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning ökat 2010 genom den av beslutade satsningen på utbildning efter regeringens förslag i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183). Dessa satsningar som upphör bedöms innebära en ökning av utgifterna för studiemedelsräntor med . har i enlighet med propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter beslutat att det ska införas studieavgifter för studenter som inte är medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller , s.k. tredjelandsstudenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15. 2009/10:230). I och med detta frigörs utbildningsplatser för svenska och EES- studenter motsvarande cirka 4 500 platser . Detta innebär att utgifterna för studiemedelsräntor beräknas öka med 2012. har med anledning av budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131) beslutat att anvisa medel för yrkesutbildning inom gymnasial vuxenutbildning och inom . Satsningarna, som fortsätter , innebär ökade utgifter för studiemedelsräntor på 2011. har även anvisat medel för speciallärarutbildning och för kompletterande utbildningar för personer med utländska examina (utg.omr.