prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — EG-direktivet om omgivningsbuller innebär att de större städerna ska Prop. 2009/10:155 utarbeta handlingsplaner med förslag på åtgärder. Behovet av tätortsnära grönområden Förtätning kan medföra att trycket ökar på den tätortsnära naturen som gör det svårt att värna natur- och grönområden. Grönskan konkurrerar med bl.a. behov av bostäder och vägar. Vi anser att den tätortsnära natu- ren är av stor betydelse. I propositionen om hållbart skydd av naturområ- den (prop. 2008/09:214) utvecklar regeringen den tätortsnära naturens betydelse för friluftsliv, folkhälsa, biologisk mångfald, kulturmiljövärden och regional tillväxt. Det är därför angeläget att säkerställa tätortsnära natur i en hållbar stadsplanering. Framförallt kommunerna har i sin planering ansvar för den långsiktiga tillgången till naturområden i alla tätorter. Naturen gör tätortsmiljön sundare genom flera ekosystemtjänster. ker och grönområden dämpar buller från trafik och industrier. fungerar deras växtlighet som filter för luftföroreningar. våtmarker renar dagvatten från näringsämnen och en del föroreningar innan det släpps vidare ut i vattendrag och sjöar. Bevara kulturmiljövärden i bebyggelsen och bebyggelsemiljöer Utgångspunkten är att samhället ska ha ett levande kulturarv som be- varas, används och utvecklas. För det byggda kulturarvet gäller att det ska vara av betydelse för god livskvalitet, för företagande och en hållbar Det kommer dock att fortsatt vara av stor vikt att berörda myndigheter, institutioner och organisationer arbetar tillsammans för att ta fram användbara och aktuella kunskapsunderlag om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse i såväl som agrara miljöer. att kommunerna har adekvata planeringsunderlag för sin stads- och infra- För att identifiera och förvalta kulturhistoriskt värdefull bebyggelse bör fler och kompletterande insatser göras på såväl lokal, som regional och Det behövs en helhetssyn som inkluderar såväl landskapet som enskilda byggnader och anläggningar. Ett fortsatt arbete med att identifiera och skydda den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen bör relateras till det aktuella objektets värden och hotet mot dem. att vissa miljöer och verksamheter bör lagenligt skyddas, bevaras eller förvaltas i sin helhet för att kunna berätta om vår historia, medan andra bör kunna förändras och anpassas till nya förutsättningar. I skrivelsen Vissa kulturmiljöfrågor (skr. 2009/10:74) har vi föreslagit att den europeiska landskapskonventionen bör ratificeras i . Denna ratificering bör kombineras med ett utvecklingsarbete om land- skapskonventionens tillämpning utifrån svenska förhållanden. arbete ingår att analysera hur begreppet landskap enligt konventionens definition kan utifrån svenska förhållanden tillämpas i olika samhällspro- cesser, så att konventionen efterlevs. Vi avser därför att lämna ett uppdrag till att i samverkan med andra berörda myndigheter genomföra detta utvecklingsarbete. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/2010:3) aviserades att vi av- Prop. 2009/10:155 ser att inrätta en ny anslagspost för att skapa långsiktiga förutsättningar för arbete med kulturmiljöområdets kunskapsunderlag i län och kom- muner. Detta ger goda förutsättningar att identifiera bebyggelsens kultur- historiska värden samt bättre förutsättningar att modernisera vissa värde- beskrivningar för och urval av riksintressen för kulturmiljövård. Vidare aviserade vi att vi tänker se över hur kulturmiljövårdsbidraget får an- vändas enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Översynen bör ses som ett led i ett långsiktigt arbete för att modernisera och effektivisera kulturmiljöområdets styrmedel. Även detta kan för- bättra möjligheterna till en långsiktig förvaltning av kulturhistoriskt vär- defull bebyggelse. Vi har gett , , och ett samarbetsuppdrag om hållbar stadsutveckling. Ett syfte med uppdraget är att långsiktigt arbeta för att större hänsyn ska tas till såväl miljöaspekter som kulturmiljö, arkitektur och formgivning inom stadsplanering. Det är byggherren som har ansvaret för att byggbestämmelserna uppfylls. Bygga-bo-dialogen har på uppdrag av regeringen utvecklats och genomfört ett nationellt kompetensutvecklingspro- gram med fokus på resurs- och energihushållning och inomhusmiljö. Olika målgrupper inom bygg- och fastighetssektorn har fått möjlighet att öka sin kunskap om hållbart och miljöanpassat byggande. Vi anser att kompetensutvecklingsprogrammet bör tas till vara även efter 2009 och har därför gett i uppdrag att utreda framtida spridning och för- valtare av kompetensutvecklingsprogrammet (dnr M2009/2427/H). Inom Bygga-bo-dialogen har det utvecklats en svensk metod för att miljöklassa byggnader med avseende på energianvändning, frågor om inomhusmil- jön och förekomst av farliga ämnen. Den kan användas för såväl nya som befintliga byggnader. Vi bedömer att det finns förutsättningar för en bred användning av metoden som kan stimulera en ökad miljöanpassning av byggnader. finns det en utbildning riktad till fastighetsägare och konsulter i hur miljöklassningssystemet kan användas. Initiativet ligger hos byggherrar och fastighetsägare om investeringar ska komma till stånd i befintliga eller nya byggnader. För att öka kun- skapen hos dessa aktörer är det viktigt att sprida erfarenheter och goda exempel där olika åtgärder genomförts för att skapa långsiktigt hållbara byggnader, t.ex. genom användning av ny teknik eller nya angreppssätt. Ett fyrtiotal sådana goda exempel finns på Bygga-bo-dialogens hemsida och avses att spridas via olika aktörer i samhället. Vi anser att det finns ett behov av att öka samverkan mellan olika organisationer inom bygg- och fastighetssektorn för att öka medvetenheten och spridningen av erfa- renheter om långsiktigt hållbart byggande. och har på regeringens uppdrag tagit fram webbportalen där det ges information om olika boende- frågor, bl.a. om energianvändning och inomhusmiljöfrågor. finns ett system för skattereduktion för reparation, Prop. 2009/10:155 underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (ROT-avdrag). Ägare av småhus- och ägarlägenheter samt innehavare av bostadsrätter ges skattereduktion av arbetskostnaderna, dock högst per beskattningsår och person. Skattereduktion kan ges för en rad olika åtgärder som tilläggsisolering, byte till energieffektiva fönster, förbättrad ventilation eller åtgärdande av skador p.g.a. fukt och mögel. Innehavare av bostadsrätter kan dock endast få skattereduktion för arbete som utförs i lägenhet och avser sådana åtgärder som veder- börande svarar för. Gränsvärdet för radon i nya byggnader samt riktvärdet för befintliga byggnader är luft. Det krävs ytterligare åtgärder för att sänka radonhalten, speciellt i småhus. , , rekommenderar i en rapport (WHO handbook on radon, A public health perspective) att referensvärdet för radon sänks till luft. är ett av få länder som har gräns- värden för radon för nya byggnader och riktvärden för befintliga bygg- nader. Vi avser att tillsammans med ansvariga myndigheter analysera för att se om dessa föranleder eventuella ändringar i vårt land. I har det funnits gränsvärde för radon vid uppförande av bygg- nader under . Allt tyder dock på att mätning av radon trots detta inte görs vid nybyggnad, vilket medför att nya byggnader uppförs med höga radonnivåer. har arbetat med ett regeringsuppdrag för att ta fram ett underlag om byggnaders tekniska utformning, som medger upp- följning eller eventuella ändringar av befintliga delmål till miljökvalitets- målet God bebyggd miljö. Underlaget skulle vidare ge möjlighet att for- mulera nya delmål beträffande fukt, mögel och buller inomhus samt ev- entuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Uppdraget redovisas i rapporten mår våra hus. I uppdraget har be- siktningar genomförts i sammanlagt 1 800 småhus, flerbostadshus och lokaler i 30 kommuner. Tekniska mätningar har gjorts av bl.a. tempera- tur, fukt och radon. En enkät om bostadsmiljön har besvarats av ca 11 500 personer. Det statistiskt säkerställda underlaget är representativt för hela landet. har lämnat förslag till bl.a. ändring och kom- plettering av delmålet inomhusmiljö samt förslag till åtgärder för att infria delmålet. har remissbehandlats och det sam- lade materialet kommer att beredas vidare inom (dnr M2009/3308/H). föreslår att en rad för inomhusmiljön viktiga frågor bör tas upp i den kontrollplan som byggnadsnämnder beslutar om vid nybygg- nad m.m. Dessa frågor berörs i propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) som överlämnas till . Rollen som byggherre och beställare Prop. Kunskap och kompetens är nödvändig hos byggherrar och beställare för att i sina byggprojekt efterfråga goda nya tekniska rön och metoder. Det är också viktigt med tillgång till information om byggnadernas och bygg- produkternas miljö- och hälsoegenskaper för att beställare och förvaltare ska kunna ställa krav vid upphandling och hantera materialet på lämpligt sätt vid renovering och rivning. Innan nya material och metoder används i full skala i praktiken är det nödvändigt med provning i liten skala samt att uppföljning och erfarenhetsåterföring sker. För att den nya kunskapen ska komma till användning i nya och befintliga byggnader måste kun- skapen och kompetensen hos byggherrar och beställare att upphandla öka. Medvetandet om att byggherrar och beställare har en nyckelroll har ökat i bygg- och fastighetssektorn och lett till att arbete pågår med förbättring av byggherrekompetensen. Av högskolelagen framgår att universitet och högskolor i sin verksamhet ska främja en hållbar utveck- ling. Detta är viktigt att beakta i utbildningar inom bl.a. det byggtekniska området. Vi presenterade i propositionen En sammanhållen klimat- och energi- politik Energi (prop. 2008/09:163, 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301) en handlingsplan för energieffektivisering och genomförande av direk- tivet om energitjänster och effektiv slutanvändning av energi. Handlings- planen behandlar bl.a. befintliga och tillkommande styrmedel för be- byggelsen. Ekonomiska styrmedel som energi- och koldioxidskatter bi- drar till att energi används mer effektivt och att användningen av för- nybar energi ökar. De ekonomiska styrmedlen kompletteras med insats- er för teknikutveckling och information. Det kommer att satsas , utöver tidigare insatser, 2014 på ett program för energieffektivisering. I EG-direktivet om byggnaders energiprestanda finns bl.a. krav på att flertalet fastighetsägare ska göra en energideklaration som ska upprättas av en oberoende energiexpert. Energideklarationen ska innehålla uppgift- er om byggnadens energiprestanda och en jämförelse med likartade byggnader samt om det har genomförts radonmätning och obligatorisk ventilationskontroll. Den ska även innehålla förslag till kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda. Det är angeläget att fastighetsägare får förslag på energiåtgärder som är lönsamma och beaktar en god inomhusmiljö. Vi följer noga utvecklingen av systemet med energideklarationer och avser att vidta de förändringar som krävs för att förbättra kvaliteten på energideklarationerna. Statens energi- myndighet har fått i uppdrag att i samråd med inrätta en infor- mations- och rådgivningsportal för att främja genomförandet av energi- deklarationer för bostäder och lokaler samt energieffektiviserande åtgär- der i enlighet med dessa. Uppdraget ska redovisas . Förebyggande av avfall och ett miljömässigt omhändertagande För att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö krävs att inriktningen med de övergripande målen för en hållbar avfallshantering inklusive av- fallshierarkin (förebygga, återanvända, återvinna och slutligt omhänder- ta) fortsätter. Viktiga aktörer när det gäller avfallshantering är kommu- nerna, producenterna, fastighetsägare samt de entreprenörer som samlar in, tar hand om eller återvinner avfallet. Andra viktiga aktörer är natur- ligtvis hushållen och alla andra aktörer som producerar avfall, t.ex. indu- I ett livscykelperspektiv är det också viktigt att inkludera de aktörer som använder sig av avfall som material i sin produktion. satser behövs för att förebygga uppkomsten av avfall och avfallets farlig- het liksom att omhänderta avfallet på ett hållbart sätt. avfallets farlighet krävs att användningen av farliga ämnen i varor be- gränsas, vilket främst behandlas under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, se kapitel 10. Vi avser att föreslå förändringar i regelverket om avfall i linje med det reviderade ramdirektivet om avfall (2008/98/EG). Vi avser att ge ansvaret för den nationella avfallsplanen samt det nationella programmet om förebyggande av avfall och dess farlighet som krävs enligt direktivet. Verket har initierat forskningsprogrammet bar avfallshantering för att utveckla området. Vi anser att det finns behov av att fortsatt minska miljöpåverkan från matavfallet genom åtgärder för att främja biologisk behandling så att biogas kan produceras och växt- näringen kan återföras och att minska avfallsmängderna. och arbete benämnt Minskat svinn i livsmedelskedjan. Vidare anser vi att det finns anledning att förebygga uppkomsten och förbättra omhändertagandet av avfall från bygg-, fastighets- och anläggningssektorerna. Vi har vidtagit flera åtgärder för att främja biogasproduktion. genom att stöd ges till produktion, distribution och användning av biogas samt genom ett uppdrag till att utveckla en sek- I det fall det sker genom rötning av bio- logiskt avfall, inklusive slam, är det viktigt att undvika att rötresten inne- håller föroreningar som hindrar att rötresten kan återföras till eller annan produktiv mark. Vi avser att följa denna utveckling. bereds dessutom förslag (dnr M2009/4218/Kk) till förordning om att reglera användningen av avlopps- fraktioner på ett sådant sätt att skadliga effekter på människan och miljön hindras som återföringen av fosforföreningar främjas. Funktionella och lättillängliga insamlingssystem främjar återvinning Det är viktigt att insamlingssystemen i större utsträckning anpassas till Om det blir lättare för användarna att sortera avfallet bidrar det även till att avfallet kan avgiftas i högre grad. Systemen bör bli funk- tionellt utformade som de är lättillgängliga och säkra. bör systemen omfatta hushållens samtliga avfallsslag inklusive farligt avfall och grovavfall. Detta för att avfallshanteringen ska kunna vara effektiv för samhället och enkel för konsumenterna. Vi har därför gett i uppdrag att i samråd med företrädare för kommunerna utveckla riktlinjer för servicenivån för insamling av hushållens farliga Prop. 2009/10:155 avfall och grovavfall. Sedan vi tillsatt en särskild förhandlare träffades en överenskommelse mellan producenter och kommuner som innebär att en rad konkreta initiativ tas för att förbättra servicen till hushållen, öka åter- vinningen och minska nedskräpningen på återvinningsstationerna för förpackningar och returpapper. Vi avser att noga följa utvecklingen av arbetet inom ramen för överenskommelsen. Nedskräpningen ökar i samhället och vi delar bedöm- ning att frågan bör prioriteras i högre grad. Det handlar oftast om ett attitydproblem att skräp slängs på marken. Minskad nedskräpning ger en tryggare och trevligare miljö, vilket även förväntas bidra till att klotter och annan skadegörelse minskar. Förutom att skräp förfular omgiv- ningen, kan det även skada människor, djur och natur. I budgetproposi- tionen förstärker regeringen arbetsmarknadspolitiken med en rad insatser för att aktivera människor inom statlig och verk- samhet samt inom vissa ideella organisationer, LYFT. Inom ramen för detta anslås medel till bl.a. åtgärder mot nedskräpning. Insatser om naturgrus redovisas under miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finansie- ras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Satsningen på håll- bara städer och energieffektiviseringsprogrammet medför kostnader för statsbudgeten. ROT-avdraget medför minskade skatteintäkter som det minskar svartarbetet och ökar efterfrågan inom byggsektorn, vilket delvis kompenserar för intäktsbortfallet. Andra insatser bedöms rymmas inom myndigheternas ordinarie verksamhet. Kommunerna har en betydelsefull roll på lokal nivå och det är viktigt att man i arbetet med att ta fram planeringsunderlag beaktar dessa frågor. Vidare berörs många fastighetsägare som får kostnader för att vidta åtgärder för att miljöanpassa sina byggnader och för löpande underhåll. När det gäller energieffektivisering finns många åtgärder som är lönsamma för fastighetsägaren i ett längre tidsperspektiv. 22 Ett rikt växt- och djurliv Enligt beslut innebär Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett håll- bart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig gene- tisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kultur- miljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Bakgrunden redovisades i kapitel 20 i propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150 s. 203 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). har fastställt tre delmål för Ett rikt växt- och djurliv. Del- målen avser hejdad förlust av biologisk mångfald, minskad andel hotade arter och att hållbart nyttjande av biologisk mångfald och biologiska resurser (prop. 2004/05:150 s. 203 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/ 06:49). 22.1Precisering av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv innebär att: -samhällets insatser för att bevara den biologiska mångfalden bedrivs med ett landskapsperspektiv på förvaltningen av eko- systemen, -ekosystemens buffertförmåga bibehålls, dvs. förmåga att klara av förändringar och vidareutvecklas, så att de kan vara fortsatt produktiva och leverera varor och tjänster, -landskapet, sjöar och hav är så beskaffade att arter har sina livsmiljöer och spridningsvägar säkerställda, -det finns tillräckligt med livsmiljöer så att långsiktigt livs- kraftiga populationer av arter bibehålls (gynnsam bevarande- status), -i områden där viktiga naturtyper skadats restaureras sådana så att förutsättningarna för den biologiska mångfalden väsentligt förbättras, t.ex. naturtyper som generellt har minskat kraftigt i yta och utbredning, som fått sina kvaliteter som livsmiljö generellt utarmad, som hyser en stor mångfald av arter eller som hyser genetiskt särpräglade bestånd av arter, -arterna är spridda inom bl.a. sina naturliga utbrednings- områden i landet så att genetisk variation inom och mellan populationer är tillräcklig, -främmande arter eller genetiskt modifierade organismer som kan hota människors hälsa eller hota eller utarma biologisk mångfald i inte introduceras, - den biologiska mångfalden upprätthålls i första hand genom Prop. 2009/10:155 en kombination av hållbart nyttjande av biologiska resurser, bevarande av arter och deras livsmiljöer samt åtgärder för att minimera belastningen av föroreningar och genom att be- gränsa klimatpåverkan, -arter som nyttjas t.ex. genom jakt och fiske förvaltas så att de långsiktigt kan nyttjas som en förnyelsebar resurs, och så att ekosystemens strukturer och funktioner inte påverkas, -människor har tillgång till natur- och kulturmiljöer med ett rikt växt- och djurliv, så att det bidrar till en god folkhälsa, -det biologiska kulturarvet förvaltas så att viktiga natur- och kulturvärden består, -samhället och dess medborgare har en bred kunskap om och förståelse för vikten av biologisk mångfald och traditionell och lokal kunskap om biologisk mångfald och dess nyttjande bevaras och används när så är lämpligt, och -deltar aktivt i det internationella miljösamarbetet för att bevara biologisk mångfald. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i län och kom- mun anför att inga ändringar behöver göras i miljökvalitetsmålet och preciseringarna av dess innebörd. ArtDatabanken vid SLU efterlyser mer kvantifierade mål i termer av gynnsam bevarandestatus för landskap, naturtyper och arter. Skogsindustrierna efterlyser en diskussion om vad som är rimlig nivå och fördelning av biologisk mångfald. De menar att naturen är i ständig förändring och att det inte finns något idealiskt naturtillstånd att återgå till. Skogs- och Lantbruksakademien betonar att biologisk mångfald bidrar till välbefinnande på fler sätt än genom hälsoeffekter och föreslår därför att den tionde preciseringen av miljökvalitetsmålets innebörd revideras. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2004/05:150, s. 165 ff.). Vi bedömer att de befintliga preciseringarna utgör en god be- skrivning av och vägledning till vad som ska uppnås i miljön för att miljökvalitetsmålet ska anses vara uppnått. 22.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Regeringens bedömning: Det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv även om ytterligare åtgärder vidtas. Trots åtgärder fortsätter förlusten av biologisk mångfald vad gäller både arter och ekosystem. Det blir svårt att nå delmålet om att hejda förlusten av biologisk mångfald. Delmålet om minskad andel hotade arter är möjligt att nå med ytterligare kraftfulla insatser. Delmålet om hållbart nyttjande är mycket svårt att nå inom tidsramen. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , , och Orni- tologiska Förening delar bedömningen i uppföljningen av miljökvali- tetsmålet. De gör också , som särskilt betonar vikten av hur markerna sköts. ArtDatabanken vid SLU saknar resonemang om förlust av biologisk mångfald och anser att analysen av hur långt det är kvar till målet nås är summarisk. Länsstyrelserna i och menar att för att nå målet krävs att sektorsmyndigheterna är med och delar ansvaret med . Därutöver framförs ytterligare synpunkter utifrån andra aspekter: Sve- riges saknar ett aktuellt underlag om biologisk mångfald i . ArtDatabanken vid SLU ser behov av ett uppfölj- ningssystem och kommenterar även att klimatanpassningsåtgärder kan ge negativ påverkan. anser bl.a. att det är brådskande att få fram metoder för att mäta biologisk mångfald. i anser det värdefullt att utveckla verktygen för att värdera natur med utgångspunkt från biologisk mång- fald. i anser att det är önskvärt att arter som inte upptas i EU:s naturvårdsdirektiv, men som ändå har en viktig förekomst i , uppmärksammas. efterfrågar en text som anknyter till deras föreslagna miljökvalitetsmål Begränsad mil- jöpåverkan i andra delar av världen. påtalar att det finns kunskapsluckor beträffande klimatförändringen Ändringar i användningen av mark och vatten som ett led i samhällets anpassning kan komma att utgöra en väl så stark negativ påverkansfaktor som kli- matförändringen i sig. anser att det landskapseko- logiska angreppssättet genomgående är viktigt. Lantbrukarnas Riksför- bund och LRF Skogsägarna kommenterar rödlistan och menar bl.a. att hotade arter som inte är hotade i andra länder inte bör föras upp på den svenska rödlistan. kommenterar vattenkraft och biologisk mångfald. anser att avsnittet är kunnigt och väl avvägt. Världsnaturfonden WWF betonar vikten av att staten tar ansvar och delar bedömningen att det saknas central kunskap. påtalar möjligheter att undvika konflikter genom att styra torvbruk mot dikade marker och genomföra efterbehand- ling som skapar biologisk mångfald. Skälen för regeringens bedömning Det är mycket svårt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv även om ytterligare åtgärder vidtas.