prop · GY031d6 · 2010-10-12 00:00:00 — styras och regleras för att tillgodose såväl som Försvarsmaktens och andra myndigheters behov. Översynen ska bl.a. överväga lämpligheten av att överföra arbetsgivaransvaret för försvarsattachéerna från Försvarsmakten till . Regeringen överlämnade skrivelsen Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet (skr. 2009/10:124, bet. 2009/10:FöU9, rskr. 2009/10:327). Av skrivelsen framgår att resultatmål bör tas fram för samhällets krisberedskap för att möjliggöra en förbättrad uppföljning av förmågan hos olika aktörer att motstå och hantera allvarliga händelser och kriser. Resultatmålen ska tydliggöra krisberedskapens uppgift och stärka styrning och uppföljning av arbetet som sker inom området. Uppföljningen bör ligga till grund för en samlad bedömning av samhällets krisberedskap och för styrningen av arbetet med att förbättra samhällets krisberedskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått i uppdrag att föreslå resultatmål för samhällets krisberedskap (Fö2010/697/SSK). Uppdraget ska genomföras i samverkan med övriga relevanta aktörer och redovisas till regeringen . finns ett nätverk för handläggare med krisberedskapsuppgifter i syfte att öka den gemensamma förståelsen för, utveckla och inrikta samhällets krisberedskap. Regeringen bedömer att de åtgärder som finansierades under anslaget 2:4 Krisberedskap bidragit till att stärka samhällets samlade krisberedskapsförmåga. Arbetet fortsätter emellertid med att successivt renodla och effektivisera användandet av anslaget. Bland annat angav regeringen i budgetpropositionen vilka finansieringsprinciper som ska gälla för anslaget . Finansieringsprinciperna innebär att anslaget huvudsakligen ska användas för åtgärder som stärker samhällets samlade krisberedskap men där finansieringsansvaret för verksamheten inte kan knytas till en myndighet utifrån ansvarsprincipen. Den verksamhet som finansieras över anslaget ska vidare ha påvisbara effekter på samhällets samlade krisberedskap eller på den samlade förmågan att hantera kriser och dess konsekvenser. De risk- och sårbarhetsanalyser samt förmågebedömningar som myndigheterna lämnar till och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utgör viktiga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 underlag för att möjliggöra en effektiv uppföljning, styrning och inriktning av den sammantagna krisberedskapen i samhället. Regeringen anser att kvaliteten på inlämnade analyser och bedömningar behöver höjas, samt att en samlad bedömning av samhällets krisberedskap ska genomföras kontinuerligt. Under ledning av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap pågår utbyggnaden av ett gemensamt radio- och kommunikationssystem för skydd och säkerhet (). Försvarsdepartementet har genomfört en översyn av systemet, som redovisades . I skrivelsen Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet (skr. 2009/10:124, bet. 2009/10:FöU9, rskr. 2009/10:327) bedömde regeringen att anslutningsgraden i måste öka för att systemet ska vara ett effektivt samverkansinstrument. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har därför fått i uppdrag att ta fram en nationell strategi för . Strategin ska bland annat beskriva aktörernas roll och uppgifter i arbetet samt hur uppföljning och utvärdering av ska utformas. Uppdraget redovisades och regeringen kommer fortsatt att noggrant följa arbetet med den nationella strategin och anslutningsgraden samt vid behov vidta de åtgärder som behövs. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Detta ska ske genom att: hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig samt ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som har beslutat (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292.) Regeringen har (Fö nr 3) beslutat om inriktningen för Försvarsmakten . God försvarsförmåga ska genom planering även finnas i sådan samhällsviktig verksamhet som är väsentlig för samhällets grundläggande behov vid ett eventuellt framtida väpnat angrepp. Forskning och utveckling ska inriktas så att skydda samhället och dess funktioden stödjer utvecklingen inom berörda delar nalitet i form av stöd till civila myndigheter. Av detta följer att Försvarsmakten, enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer, ska lösa följande uppgifter: försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta och med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Regeringen genomför nu den reformering av försvaret som beslutats av (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). genomförs insatser och beredskap upprätthålls. Den pågående reformen innebär förändringar på flera viktiga områden syftande till att skapa ett användbart och tillgängligt försvar. Syftet med den nya inriktningen är att stärka försvarsförmåga. 2008/09:140 Ett användbart försvar redovisar regeringen målen för vår säkerhet och hur dessa bäst ska främjas. Regeringen konstaterar att dagens hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Regeringen förväntar sig att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. bör ha förmågan att kunna ge och ta emot militärt stöd. Den enskilt viktigaste uppgiften kommer fortsatt att vara att genomföra omställningen till ett användbart försvar. Särskilt fokus kommer läggas vid förändringar inom personalförsörjningen, effektiviseringar av stödverksamheten och försvarsplaneringen. Dessutom kommer fortsatt implementering av materielförsörjningsstrategin, insatser och nordiskt samarbete vara viktigt. Den sista slutövningen för värnpliktiga soldater genomfördes . bygger försörjningen av soldater och sjömän helt på frivillighet och könsneutralitet, i enlighet med beslut (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). Att gå mot frivillig rekrytering är en tydlig trend i omvärlden och en majoritet av de europeiska länderna har redan lämnat värnpliktssystemet. Lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt finns kvar men skyldigheten att fullgöra värnplikt m.m. kommer endast att tillämpas för det fall regeringen beslutar om detta med hänsyn till försvarsberedskap. Lagstiftningen gäller numera lika för kvinnor och män. Den sista diskriminerande lagstiftningen på grund av kön avskaffas därmed. Försvarsmaktens bedömning pekar på att övergången till en ny frivillig soldatförsörjning initialt kan gå snabbare än ursprungligen planerat vilket regeringen ser positivt på. Samma förband ur insatsorganisationen kommer att användas nationellt såväl som internationellt. Vid utgången av 2010 avskaffas därför begreppet utlandsstyrkan. Ett viktigt ingångsvärde för förändringarna inom personalförsörjningen kom på plats i och med de kollektivavtal som undertecknades av de berörda parterna. Kollektivavtalen ger Försvarsmakten möjligheten att anställa soldater och sjömän till tidsbegränsad anställning , samt med möjlighet till förlängning . förbättrar personalförsörjningen på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. har bedrivit insatser internationellt . Sammantaget har 81 svenskar förlorat livet i dessa insatser, varav 16 har fallit i strid. Men trots av insatser för freden har inte haft någon samlad veteransoldatpolitik till stöd för dem som har gjort och gör insatser. En samlad veteransoldatpolitik som innebär bättre stöd för de kvinnor och män som väljer att delta i svenska insatser för att värna svenska värden och intressen är avgörande. Även stödet till anhöriga stärks. Med anledning av beslut (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) har regeringen beslutat om uppdrag till Försvarsmakten, Generalläkaren och inom ramen för implementeringen av en ny veteransoldatpolitik (Fö nr 20, 21 och 22). Därmed förstärks Försvarsmaktens ansvar för att följa upp svenska veteransoldater. Veteransoldatpolitiken handlar även om att visa erkänsla och uppskattning för de insatser som soldaterna gör. Regeringen kommer att instifta regeringens belöningsmedalj för särskilt berömvärda insatser internationellt. Vidare kommer Försvarsmakten att införa en särskild medalj för dem som skadats i strid. Ett minnesmonument kommer att skapas för att hedra alla svenska veteraner. , som är , kommer att instiftas som en gemensam minnesdag för alla svenska veteraner. En viktig faktor i förverkligandet av omställningen till det nya insatsförsvaret är att genom effektiviseringar frigöra resurser från den så kallade stödverksamheten inom försvaret. Regeringen har tillsatt (Fö 2010:01) som med utgångspunkt i användbart och tillgängligt försvar Stödet till Försvarsmakten (Fö 2009:A) ska föreslå hur effektivisering och kostnadsreduceringar kan genomföras av Försvarsmaktens logistikverksamhet samt det stöd till Försvarsmakten som , och lämnar när det gäller materiel- och logistikförsörjning samt forskning och utveckling. Utredningens förslag ska innehålla åtgärder som frigör medel som kan nyttjas för att finansiera omställningen till ett mer användbart och tillgängligt insatsförsvar. Kostnadsreduceringarna vad gäller den ovan nämnda stödverksamheten ska uppgå till jämfört med utfallet och huvuddelen av kostnadsreduceringen ska enligt utredningens direktiv ha realiserats . Föreslagna effektiviseringar och rationaliseringar som avser försvarets logistikverksamhet ska öka besparingarna utöver ovan nämnda belopp. Utredaren ska lämna närmare förslag på organisation för stödet till Försvarsmakten och föreslå vilken verksamhet som helt kan avvecklas samt pröva vilka verksamheter som av effektivitetsskäl eller andra skäl bör överföras till andra offentliga eller privata aktörer. Försvarsplanering har inte varit föremål för en samlad process. Mot bakgrund av detta har regeringen (Fö nr 11) givit Försvarsmakten i uppdrag att omarbeta myndighetens försvarsplanering, med utgångspunkt i försvarets nya inriktning, med användbara och tillgängliga förband. Försvarsmakten har redovisat de viktigaste delarna av en ny operativ planering och försvarsplan . Det är av grundläggande betydelse att det finns en över tiden aktuell planering för nyttjandet av militära resurser. Regeringen avser därför att återkomma till Försvarsmakten med inriktning för den operativa planeringen . Ett led i den beslutade omställningen av försvaret är att förändra materielförsörjningen med ett ökat fokus på användbara förband. Processen för materielförsörjning utformas därför så att insatsorganisationens behov och utformning kan tillgodoses över tiden med en god förmåga att hantera förändrade behov och prioriteringar. Detta innebär t.ex. att ledtider i materielförsörjningen bör reduceras. Anskaffning av ett nytt medeltungt helikoptersystem kan ses som ett exempel på en förbättrad förmåga att hantera förändrade behov och prioriteringar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beslut (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) har regeringen med (SOU 2010:50) slutbetänkande från som grund, bemyndigat Försvarsmakten att anskaffa ett nytt medeltungt helikoptersystem. Det nya helikoptersystemet kommer avsevärt att öka försvarets samlade helikopterförmåga, både för insatser i landet och internationellt på lång och kort sikt. Det kommer också att förstärka helikopterförmågan i Afghanistaninsatsen. Flera andra anskaffningar har beslutats av regeringen, bland annat vad avser ny radarjaktrobot för Gripen, splitterskyddade fordon, ett nytt signalspaningsfartyg samt nästa generations ubåt. beslutades om anskaffning av det renoverade och modifierade artillerisystemet Haubits 77BD (). Allt sker i syfte att stärka den nya insatsorganisationen och att höja landets försvarsförmåga. Kraven på materielförsörjningen av användbara förband medför nya förutsättningar för försvarsmyndigheternas deltagande i internationella samarbeten. Den nya har inrättats för att åstadkomma en effektivare verksamhet, statlig helhetssyn, bättre prioriteringar och en mer transparent process. bygger sin säkerhet i samverkan med andra länder och organisationer. Vi deltar i insatser i , i närområdet och utom närområdet. I enlighet med denna inriktning bidrar solidariskt i fredsfrämjande insatser, med personal och med nödvändiga materiella resurser. Det är därigenom av synnerlig säkerhetspolitisk vikt att inom utsatt tidsram kan förse de svenska trupperna med den materiel som svarar mot uppställda krav, inte minst säkerhetsmässiga. Det är sålunda ett väsentligt säkerhetsintresse att materielförsörjningen i samarbete med andra länder och organisationer kan garantera en försörjningstrygghet till insatser. har ett långsiktigt engagemang i och har ökat den militära närvaron till cirka 500 personer. har även utökat den civila närvaron i norra med en nationell senior civil representant jämte ytterligare civila rådgivare. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förmåga att upprätthålla stabilitet och säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter samt erbjuda sina invånare möjligheter att förbättra sina levnadsvillkor och en rättvis och hållbar utveckling. 2010 utökades det svenska förbandsbidraget med en transportflygenhet. Enheten har utfört en betydande andel av ISAF:s flygtransporter i området. Förbandet har tillfälligt förstärkts vid fyra tillfällen med enheter ur den strategiska reserven i avsikt att bl.a. vidmakthålla och höja effekten i insatsområdet. Teknisk personal till stöd för den norska flygburna sjuktransportförmågan vid PRT Meymaneh har tillförts . har ökade resurser tillförts för att stödja utbildning av afghanska nationella armén (). Bland annat har ett antal utbildningsbefattningar tillförts för att stödja utbildningen vid afghanska arméns stabsskola i samt ANA:s ingenjörs- och signalskola i Mazar-e . Befattningar till de inrättade på provinsnivå (OCC-P) har tillförts. tillförs även militärpolisresurser för att stödja utbildningen vid ett träningscenter för poliser i Mazar-e . Vissa förändringar av bidraget har gjorts i syfte att utveckla såväl underrättelseinhämtning, skydd av egen personal samt koordinerings- och samverkansmöjligheter med både andra ISAF-enheter och afghanska säkerhetsstyrkor. Sammansättningen av de svenska bidragen bör även framgent anpassas över tiden med utgångspunkt i konkreta behov och tillgängliga resurser. Det svenska engagemanget i Kosovo är långsiktigt. Säkerhetsansvaret har successivt kunnat lämnas över till myndigheterna i . Det svenska bidraget till KFOR uppgår till ca 250 personer. kommer att avveckla det svenska skyttekompaniet samt inrikta insatsen mot bl.a. säkerhetssektorsreformer samt samverkans- och observationsteam. Efter avvecklingen av skyttekompaniet kommer det svenska bidraget att uppgå till högst 70 personer. Motivet till förändringen av insatsen är att säkerhetsläget i Kosovo har förbättrats vilket medger en neddragning av den militära närvaron till förmån för insatser inom det civila området. Det är av vikt att KFOR har en fortsatt närvaro för att säkerställa säkerheten och för att skapa förutsättningar för en stabil utveckling. har haft ansvaret för ledningen av EU:s insats utanför operation genom att tillhandahålla ett styrkehögkvarter ombord på . I Atalanta-insatsen deltog även ett av övervakningsflygplan. Flygplansbidraget har varit mycket uppskattat och EU har redan ånyo efterfrågat förmågan. Det svenska bidraget med deltagande enheter både från Försvarsmakten och innebär ett framgångsrikt exempel på regeringens inriktning att stärka civil-militär samverkan i insatser internationellt. kommer att ha ramnationsansvar för 2011. Regeringen har för avsikt att ställa den nordiska stridsgruppen till EU:s förfogande för en ny beredskapsperiod med som ramnation. Det nordiska försvarsrelaterade samarbetet omfattar i princip samtliga verksamhetsområden inom försvarspolitiken, och är ett exempel på hur samarbetar med andra i linje med den gällande säkerhetspolitiken. Målsättningen är att ett fördjupat samarbete ska möjliggöra effektivare resursanvändning, ökad operativ förmåga och större effekt i Försvarsmakternas verksamhet. Ett omfattande arbete pågår för att realisera de uppsatta målsättningarna. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i på högst 40 , om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Beredskapskrediten ska säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Behöver beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.4Resultatbedömning och inriktning för verksamheten I tabellen nedan redovisas Försvarsmaktens anslagsförbrukning uppdelat på vissa s.k. verksamhetsgrenar. Verksamhetsgrenen övriga verksamheter omfattar bl.a. statsceremoniell verksamhet och exportstöd. Anslagsförbrukningen redovisas mot anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser, anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar samt anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.1 Försvarsmaktens anslagsförbrukning under Anslag 1.3 och 1.4 I anslagsbelastningen enligt tabellen ovan ingår även beställningar som Försvarsmakten gjort till andra myndigheter , främst , , , , och . Dessa redovisas specifikt i tabellen nedan. Antal anställda: 1 516 Intäkter: Anslag: (varav 1 från övriga kunder) Antal anställda: 928 Intäkter: Anslag: (varav från övriga kunder) Antal anställda: 683 Intäkter: Anslag: Avgifter: 5,2 mnkr (varav 2,2 mnkr från övriga kunder) Antal anställda: 218 Intäkter: Anslag: (varav från övriga kunder) Antal anställda: 700 Intäkter: Avgifter: 3 (varav från övriga kunder) Antal anställda: 349 Intäkter: Anslag: (UO6) (anslag UO16 ) (varav från övriga kunder) Regeringen bedömer att Försvarsmaktens samlade operativa förmåga 2009 kvarstår på en likvärdig nivå som vid utgången av 2008. Försvarsmakten uppfyller i huvudsak kraven på operativ förmåga även om det inom insatsorganisationen finns förband som har en bristande måluppfyllelse. Resultatanalysen utgår från den kravställning som gällde för Försvarsmaktens operativa förmåga . Vissa av förbanden har haft en låg beredskap syftande till att kunna utveckla förmågan , i enlighet med den tidigare kravställningen. Dessa förband har haft en begränsad verksamhet och en begränsad uppfyllnad av materiel och personal. Under dessa förhållanden har det varit svårt att göra en rättvisande värdering av deras förmåga. Regeringen bedömer dock att framtida värderingar kommer bli mer rättvisande i takt med att förbandens beredskap höjs. De operativa kraven på Försvarsmakten har förändrats i enlighet med försvarspolitiska inriktning. Värderingen av Försvarsmaktens operativa förmåga kommer därmed att förändras och jämförbarheten mellan åren försvåras därmed . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Nedanstående värdering har skett utifrån förmågekrav. Förmåga att hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. Försvarsmakten redovisar att kraven på förmågan, utifrån nuvarande omvärldsläge, kan lösas över tiden. Erfarenheter från genomförd och pågående verksamhet i fredsfrämjande insatser visar på att ställda krav kan uppfyllas. Sammantaget bedömer regeringen förmågan som godtagbar. Förmåga att vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingar och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. Försvarsmakten bedömer, liksom , att förmågan att lösa uppgifter vid ett försämrat omvärldsläge har brister. Dessa beror främst på materiella och personella brister vid vissa förband och funktioner, men även på bristande planering och bristande tillgänglighet och prestanda i vissa materielsystem. Sammantaget leder detta till en begränsning i handlingsfriheten med vissa förband, i det fall att omvärldsläget skulle försämras. Sammantaget bedömer regeringen förmågan vara bristfällig till godtagbar. Förmåga att efter allvarlig och varaktigt försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Försvarsmakten bedömer att förmågan kan upprätthållas över tiden, dock med vissa begränsningar. Förmågan inom detta område har nedgått . Regeringen anser dock att detta är i linje med de förändrade ambitionerna i försvarspolitiska inriktning. Sammantaget bedömer regeringen förmågan som godtagbar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten ska i enlighet med och regeringens försvarspolitiska inriktning ha en operativ förmåga och en planering som möjliggör att Försvarsmakten kan genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra. Försvarsmaktens operativa förmåga ska möta kraven på ett användbart, tillgängligt och flexibelt försvar för insatser i , i och utanför närområdet. Försvarsmakten ska, med delar av insatsorganisationen, kunna påbörja genomförandet av en insats efter beslut. Regeringen har (Fö nr 14) beslutat om ändring i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten där bland annat krav på operativ förmåga framgår. 3.4.3Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser m.m. Försvarsmaktens insatser har finansierats främst från anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. Incidentberedskap och insatser nationellt Försvarsmakten har upprätthållit nationell beredskap och förmåga att hävda den territoriella integriteten genom förband avdelade för detta ändamål. Sjöterritoriet har kontinuerligt övervakats med olika typer av sensorer. Sjöbevakningsfartyg har funnits tillgängliga för identifiering och ingripande. Luftrummet har övervakats av såväl fasta radarsensorer som flygburen radar. Flygplan med incidentuppgift har funnits tillgängliga . har inga kränkningar av svenskt landterritorium inrapporterats. Den svenska territorialvattengränsen har kränkts vid ett antal tillfällen . Dessa kränkningar har främst ägt rum i de västra och södra farvattnen. Även luftrummet har utsatts för ett antal kränkningar . ser från färdplan, regler eller tillstånd har uppmärksammats. Kränkningar och avvikelser har huvudsakligen ägt rum över . Antalet kränkningar och incidenter till sjöss och i luften ligger på samma nivå som 2008. Inga kränkningar uppfattas ha varit medvetna provokationer. Regeringen anser att Försvarsmakten upprätthållit incidentberedskap i enlighet med beslutade beredskapskrav. De krav som ställs på Försvarsmakten förutsätter bland annat en förmåga att övervaka områden längs den svenska territorialvattengränsen, såväl på som under ytan. Försvarsmakten ansvarar för insamling och bearbetning av sjölägesinformation längs landets kuster. Den sammanställda sjölägesbilden förmedlas till som ska samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjölägesinformation till berörda myndigheter.