prop · GX03220 · 2010-05-06 00:00:00 — Anmälan behöver inte heller göras av fysiska eller juridiska personer som driver försäkringsförmedling enligt lagen (2005:405) om försäkringsför- medling. En fysisk eller juridisk person som ägnar sig åt valutaväxling ska tydligt informera om tillämpade växelkurser och avgifter samt tillhandahålla avräkningsnota som anger personens namn, köp- respektive säljkurs samt avgifter. ska föra register över personer som har gjort anmälan enligt första stycket. Den som har blivit införd i registret ska tas bort ur registret när ett beslut om föreläggande enligt 810 §§ att upphöra med verksamheten har vunnit laga kraft. Ett finansiellt institut ska också tas bort ur registret om det anmäler att det inte längre ägnar sig åt anmälningspliktig verksamhet eller om det på något annat sätt framgår att verksamheten har upphört. Bestämmelser om skyldighet för fysiska eller juridiska personer som ägnar sig åt valutaväxling i väsentlig omfattning, penning- överföring eller annan finansiell verksamhet att medverka till att förhindra penningtvätt eller finansiering av terrorism finns i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Bestämmelser om skyldighet för fysiska eller juridiska personer som ägnar sig åt valutaväxling i väsentlig omfattning eller annan finansiell verksamhet att medverka till att förhindra penningtvätt eller finansiering av terrorism finns i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. En fysisk eller juridisk person som ägnar sig åt valutaväxling skall tydligt informera om tillämpade växelkurser och avgifter samt tillhandahålla avräk- ningsnota som anger personens namn, köp- respektive säljkurs samt avgifter. I lagen (1999:268) om betalningsöverföringar inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet finns bestämmelser om konsumentskydd m.m. vid sådana överföringar. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2009:67. 4Senaste lydelse 2004:319. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 och 3 §§ samt 7 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse ska ha följande lydelse. Tillstånd att driva bankrörelse behövs inte för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar. Tillstånd att driva bankrörelse behövs inte för 1.utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, eller 2.tillhandahållande av betal- tjänster enligt lagen (2010:000) om betaltjänster. Tillstånd enligt denna lag behövs inte för finansieringsrörelse som drivs av 2.ett utländskt bankföretag som har tillstånd att driva bankrörelse i enligt 4 kap. 4 §, 3.ett försäkringsföretag, ett värdepappersföretag, Svenska skepps- hypotekskassan eller en pantbank enligt pantbankslagen (1995:1000), i den utsträckning det är tillåtet enligt den för dem tillämpliga lagstiftningen, 4.ett företag som tillhandahåller finansiering i samband med avsättning av tjänster som erbjuds eller varor som framställs eller säljs av a) företaget, eller b) ett annat företag i samma koncern eller motsvarande utländska företagsgrupp, förutsatt att koncernen eller företagsgruppen inte har som huvudsakligt ändamål att driva finansiell verksamhet, och företaget som tillhandahåller finansieringen lånar upp medel från allmänheten bara genom att ge ut sådana överlåtbara värdepapper som avses i 1 kap. 4 § första stycket 2 b lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden med en löptid , 5.ett aktiebolag eller en ekonomisk förening om a)verksamheten består i att vid enstaka tillfällen förvärva fordringar, b)medel för verksamheten inte löpande anskaffas från allmänheten, 1 Senaste lydelse 2009:616. 6. ett företag som bara finansierar andra företag i samma koncern eller motsvarande utländska företagsgrupp, förutsatt att koncernen eller företagsgruppen inte har som huvudsakligt ändamål att driva finansiell 7. en ekonomisk förening, vilken a)som medlemmar har högst 1 000 fysiska personer, b)som medlemmar antar bara personer som ingår i en i förväg identifierbar begränsad krets som också anges i föreningens stadgar, c)tar emot återbetalningspliktiga medel bara från medlemmarna eller från finansiella företag, och d)har till ändamål bara att med sådana medel som avses i c tillgodose finansieringsbehov hos medlemmarna. Undantagen enligt första stycket 5 och 7 för rörelse som drivs av aktiebolag eller ekonomisk förening gäller även för sådan rörelse som drivs av motsvarande utländska företag. Tillstånd att driva finansierings- rörelse behövs inte heller för tillhandahållande av betaltjänster enligt lagen (2010:000) om betaltjänster. Ett kreditinstitut får driva bara finansiell verksamhet och verksamhet som har ett naturligt samband med den. Ett kreditinstitut får i sin verksamhet, bland annat 1.låna upp medel, till exempel genom att ta emot inlåning från allmänheten eller ge ut obligationer eller andra jämförbara fordrings- rätter, 2.lämna och förmedla kredit, till exempel i form av konsumentkredit och kredit mot panträtt i fast egendom eller fordringar, 3.medverka vid finansiering, till exempel genom att förvärva fordringar och upplåta lös egendom till nyttjande (leasing), 4. förmedla betalningar, 4. tillhandahålla betaltjänster enligt lagen (2010:000) om betal- ningsinstitut och betaltjänster, 6.ikläda sig garantiförbindelser och göra liknande åtaganden, 7.medverka vid värdepappersemissioner, 8.lämna ekonomisk rådgivning, 13.driva värdepappersrörelse under de förutsättningar som föreskrivs i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, samt 2 Senaste lydelse 2007:563. 2009/10:220 Bilaga 6 14. lämna kreditupplysning under de förutsättningar som föreskrivs i kreditupplysningslagen (1973:1173). Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i distans- och hemförsäljningslagen (2005:59) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § distans- och hemförsäljningslagen (2005:59) ska ha följande lydelse. I rimlig tid innan ett distansavtal I rimlig tid innan ett distansavtal ingås skall näringsidkaren ge ingås ska näringsidkaren ge 1.sitt namn och organisationsnummer, sin adress, sitt telefonnummer eller sin e-postadress och sin huvudsakliga verksamhet samt motsvarande uppgifter beträffande en mellanman som näringsidkaren anlitar, inklusive uppgift om dennes relation till näringsidkaren, 2.ansvarig tillsynsmyndighet, om verksamheten kräver tillstånd, 3.den finansiella tjänstens eller det finansiella instrumentets huvudsakliga egenskaper, 4.den finansiella tjänstens eller det finansiella instrumentets pris, inbegripet arvoden, skatter och avgifter, 5.att det med avtalet kan följa skatter, avgifter eller kostnader som varken betalas genom näringsidkaren eller påförs av denne, 6.de särskilda risker som följer med det finansiella instrument som avtalet avser, inklusive uppgift om att den tidigare värdeutvecklingen och avkastningen inte ger någon säker vägledning i fråga om den framtida utvecklingen och avkastningen, 7.sättet för betalning och för fullgörande, 8.vad som gäller om ångerrätt enligt denna lag, inklusive uppgift om vad konsumenten enligt 11 § kan komma att få betala vid utövande av ångerrätten, 9.kostnaden för att ett medel för distanskommunikation används, om inte kostnaden är beräknad efter normaltaxa, 10.den tid under vilken erbjudandet gäller, 11.avtalets kortaste löptid, om avtalet avser en fortlöpande eller periodiskt återkommande finansiell tjänst, 12.vad som gäller om uppsägning av avtalet eller ensidigt, 13.vilket lands lag om marknadsföring som har följts, 14. avtalsvillkor om vilket lands 14. avtalsvillkor om vilket lands lag som skall tillämpas på avtalet lag som ska tillämpas på avtalet och om vilken domstol som är och om vilken domstol som är 15.på vilket språk avtalsvillkoren och informationen tillhandahålls och på vilket språk näringsidkaren åtar sig att kommunicera , 16.hur klagomål i fråga om avtalet behandlas och vilka möjligheter som finns att få en tvist med näringsidkaren prövad utanför domstol, och 17.vilka garantifonder eller liknande ersättningssystem som finns. Informationen skall ges klart och begripligt och på ett sätt som är anpassat till det medel för distanskommunikation som används. Näringsidkaren skall ta särskild hänsyn till behovet av skydd för underåriga. I rimlig tid innan ett distansavtal ingås skall näringsidkaren också tillhandahålla samtliga avtals- villkor. Informationen och avtalsvill- koren skall ges i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Om avtalet skall ingås genom ett medel för distanskommunikation som inte tillåter att informationen och avtalsvillkoren ges i sådan form före avtalsslutet, skall närings- idkaren ge konsumenten informa- tionen i denna form efter det att avtalet har ingåtts. 2009/10:220 Informationen ska ges klart och Bilaga 6 begripligt och på ett sätt som är anpassat till det medel för distanskommunikation som används. Näringsidkaren ska ta särskild hänsyn till behovet av skydd för underåriga. I rimlig tid innan ett distansavtal ingås ska näringsidkaren också tillhandahålla samtliga avtals- villkor. Informationen och avtalsvill- koren ska ges i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för konsumenten. Om avtalet ska ingås genom ett medel för distanskommunikation som inte tillåter att informationen och avtalsvillkoren ges i sådan form före avtalsslutet, ska närings- idkaren ge konsumenten informa- tionen i denna form efter det att avtalet har ingåtts. Om distansavtalet avser en betaltjänst enligt lagen (2010:000) om betaltjänster gäller inte första stycket 14, 11, 12 och 1416. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar att 1 kap. 1 § lagen (2006:1371) kapitaltäckning och stora exponeringar ska ha följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Av 2 kap. 10 och 10 a §§ lagen (2004:46) om investeringsfonder framgår att vissa bestämmelser i denna lag gäller även för fondbolag. Av 3 kap. 2 § lagen (2010:000) om betaltjänster framgår att vissa bestämmelser i denna lag gäller även för betalningsinstitut. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 4 §§, 2 kap. 4, 5, 12 och 14 §§ samt 3 kap. 7 § lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för fysiska och juridiska personer som driver 1.bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 3.verksamhet av det slag som beskrivs i 2 kap. 1§ lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 4.verksamhet som kräver anmälan till eller ansökan hos Finans- inspektionen enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet eller lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, 5.försäkringsförmedling enligt lagen (2005:405) om försäkrings- förmedling, ifråga om sådan verksamhet rörande livförsäkring, bedriven av andra än anknutna försäkringsförmedlare, 6.verksamhet för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, 7.fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder, 8.verksamhet som fastighetsmäklare med fullständig registrering enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400), 9.verksamhet för kasinospel enligt kasinolagen (1999:355), 10.verksamhet som godkänd eller auktoriserad revisor eller registrerat revisionsbolag, 11.yrkesmässig verksamhet som avser bokföringstjänster eller revisionstjänster men som inte omfattas av 10, 12.yrkesmässig verksamhet som består i att lämna råd i avsikt att påverka storleken på en skatt eller avgift (skatterådgivare), 13.yrkesmässig verksamhet som advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, 14.yrkesmässig verksamhet som annan oberoende jurist än som avses i 13, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, 15.yrkesmässig verksamhet till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § andra stycket och verksamhetsutövaren inte är en sådan person som avses i 1014 §§, eller 16.yrkesmässig handel med varor, till den del verksamheten avser försäljning mot kontant betalning som uppgår till minst ett belopp som motsvarar 15 000 15.yrkesmässig verksamhet till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § andra stycket och verksamhetsutövaren inte är en sådan person som avses i 1014 §§, 16.yrkesmässig handel med varor, till den del verksamheten avser försäljning mot kontant betalning som uppgår till minst ett belopp som motsvarar 15 000 I fråga om verksamheter som avses i 2 § 17 gäller lagen även filialer i till utländska juridiska personer med huvudkontor i utlandet. 17.verksamhet med att som betalningsinstitut tillhandahålla betaltjänster enligt lagen (2010:000) om betaltjänster, eller 18.verksamhet med att till- handahålla betaltjänster enligt lagen om betaltjänster utan att vara betalningsinstitut. I fråga om verksamheter som avses i 2 § 17 och 17 gäller lagen även filialer i till utländska juridiska personer med huvudkontor i utlandet. Med utomstående i 3 § tredje stycket avses anges i 1 kap. 2 § 13 och 57, anges i 1 kap. 2 § 13, 57 och 17, hemvist inom EES, som har hemvist inom EES, som har tillstånd eller är registrerade i ett tillstånd eller är registrerade i ett särskilt yrkesregister, eller särskilt yrkesregister, eller anges i 1 kap. 2 § 13 och 57, anges i 1 kap. 2 § 13, 57 och 17, revisorer och advokater med hem- revisorer och advokater med hem- vist utanför EES, som har tillstånd vist utanför EES, som har tillstånd eller är registrerade i ett särskilt eller är registrerade i ett särskilt dom och bevarande av handlingar dom och bevarande av handlingar som motsvarar kraven i Europa- som motsvarar kraven i Europa- 2005/60/EG av 2005/60/EG av 2005 om åtgärder för att förhindra 2005 om åtgärder för att förhindra finansiering av terrorism och om finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa det finns tillsyn över att dessa Bestämmelserna om grundläggande kundkännedom och om fortlöpande uppföljning av affärsförbindelser i 3, 4 och 10 §§ gäller inte 1. svenska myndigheter, anges i 1 kap. 2 § 17, och som har hemvist anges i 1 kap. 2 § 17, 17 och 18, och som har hemvist a)inom EES, b)i en stat utanför EES om staten har bestämmelser om åtgärder mot penningtvätt som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv /60/EG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa bestämmelser följs, 3. företag inom EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv /611/EG och 93/6/EG och och rådets direktiv /12/EG samt upphävande av rådets direktiv /22/EEG, eller 4. företag utanför EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till motsvarande handel och omfattas av motsvarande informations- skyldighet som företag under 3, 5. livförsäkringar, om den årliga premien uppgår till ett belopp motsvarande högst eller engångspremien uppgår till ett belopp motsvarande högst , 6. pensionsförsäkringar enligt 58 kap. 416 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) som inte får återköpas, 7. pensionsavtal och pensionsrätter för anställda eller i den försäkrades förvärvsverksamhet, om inbetalning sker i form av avdrag på lön och överlåtelse av rättigheter inte är tillåten, 8. elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar a)om det penningvärde som kan lagras på ett elektroniskt medium som inte kan laddas uppgår till högst , eller b)när det gäller elektroniska medier som kan laddas, det penningvärde som omsätts under ett kalenderår inte överstiger och högst kan lösas in , eller 9. när det gäller verkliga huvudmän bakom gemensamma konton som förvaltas av advokater eller andra oberoende jurister som har hemvist a)inom EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran, eller b)i en stat utanför EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran och advokaten eller den oberoende juristen omfattas av skyldigheter som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv /60/EG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa skyldigheter uppfylls. Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 17 ska tillämpa be- stämmelserna om kundkännedom och bevarande av handlingar enligt Verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 17, 17 och 18 ska tillämpa bestämmelserna om kundkännedom och bevarande av En verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 17, 17 och 18 ska ha ett system för att snabbt och fullständigt kunna lämna upp- lysningar om huruvida de har haft en affärsförbindelse med en viss person och, om så skulle vara fallet, om förbindelsens art. 2 kap. även för sina filialer och handlingar enligt 2 kap. även för sina filialer och majoritetsägda hemvist utanför EES, om inte dotterföretag med hemvist utanför hemvistlandets lag hindrar detta. EES, om inte hemvistlandets lag En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för att effektivt hantera risken för penningtvätt och finansiering av terrorism om bestämmelserna som anges i första stycket inte kan tillämpas samt skriftligen underrätta Verksamhetsutövare som anges i Verksamhetsutövare som anges i 1 kap. 2 § 17 1 kap. 2 § 17, 17 och 18 får inte föra anonyma konton eller utfärda En verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § 17 ska ha ett system för att snabbt och fullständigt kunna lämna upp- lysningar om huruvida de har haft en affärsförbindelse med en viss person och, om så skulle vara fallet, om förbindelsens art. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet och regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om betaltjänster, 2.lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 3.lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer, 4.lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, 5.lag om ändring i lagen (1966:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet, 6.lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 7.lag om ändring i distans- och hemförsäljningslagen (2005:59), 8.lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, 9.lag om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren . I samband med lagrådsföredragningen har inkommit skrivelser från . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Med de föreliggande lagförslagen genomförs i svensk rätt direktiv /64/EG om betaltjänster på den inre marknaden. Lagrådsremissen innehåller framförallt ett förslag till en ny lag om betaltjänster. Den nya lagen innehåller bl.a. bestämmelser om vilken information som ska ges i samband med tillhandahållande och genomförande av betaltjänster och vilka krav som ställs i samband med att betalningstransaktioner genomförs. Dessutom finns det i lagen bestämmelser om vilka institut som får tillhandahålla betaltjänster och hur deras betaltjänstverksamhet ska drivas. De regler som föreslås bli införda i lagen om betaltjänster går mycket långt i detaljrikedom, vilket medför att lagen inte blir helt lättillgänglig och bitvis inte heller helt lättläst. Detta är emellertid i allt väsentligt en följd av anpassningen till de i sin tur mycket detaljerade bestämmelserna i det bakomliggande betaltjänstdirektivet, som är avsett att åstadkomma en fullharmonisering av det aktuella området. Med hänsyn till de angivna omständigheterna anser Lagrådet att lagförslagen med de påpekanden som görs nedan får godtas. Under lagrådsföredragningen har framkommit behov av redaktionella förändringar som inte närmare kommenteras i detta yttrande. Förslaget till lag om betaltjänster 2 kap. 4 § I paragrafen sägs att en registrerad betaltjänstleverantör ska underrätta om vissa förändringar. Det förutsätts alltså att leverantören i fråga är uppförd i något register. borde det anges i paragrafen att det är som har skyldighet att föra registret. Detta skulle kunna anges i ett nytt första stycke i paragrafen. I tydlighetens intresse skulle paragrafen också kunna tillföras en upplysning om att det finns bestämmelser om register i 8 kap. Lagrådet föreslår att paragrafen får följande lydelse: ska registrera dem som har beviljats undantag enligt En registrerad betaltjänstleverantör ska underrätta om sådana förändringar som påverkar dess möjlighet att uppfylla villkoren för undantag enligt 3 §. Bestämmelser om register finns i 8 kap. 5 §. 2 kap. 5 § och 8 kap. 23 andra stycket I 2 kap. 5 § åläggs en registrerad betaltjänstleverantör som inte längre uppfyller villkoren enligt 3 § (om undantag från tillståndsplikt) att ansöka om tillstånd enligt 1 §. Ansökan ska göras . 23 § andra stycket kompletteras denna skyldighet med ett åläggande för att förelägga leverantören att inkomma med en Om betaltjänstleverantören inte rättar sig efter föreläggandet ska inspektionen enligt sistnämnda bestämmelser förelägga denne att upphöra med verksamheten. Enligt 8 kap. 25 § kan ett sådant före- läggande förenas med vite. Det synes Lagrådet rimligt att den som bedriver verksamhet utan att uppfylla de i lagen angivna förutsättningarna för verksamheten i fråga kan föreläggas att ansöka om tillstånd och att visa förutsättningarna för Men reglerna härom torde förutsätta att leverantören i fråga vill fortsätta sin verksamhet. Enligt Lagrådets mening borde nu kompletteras med en bestämmelse om hur den ska förfara som visserligen inte längre uppfyller villkoren för undantag från tillståndsplikt, men som inte längre vill driva sin verksamhet. Förevarande bestämmelser är så kategoriskt utformade att det ligger nära till hands att de kan tolkas så att den leverantör som inte vill fortsätta sin verksamhet har att avvakta olika förelägganden och slutligen få ett föreläggande att upphöra med verksamheten. Visserligen torde det vara enkelt för honom att följa ett sådant föreläggande, men enklast vore att bestämmelserna tillfördes en bestämmelse av innebörd att den som inte längre avser att driva verksamhet för vilken undantag från tillståndsplikt beviljats ska anmäla detta till inspektionen och att inspektionen då har att 2 kap. 9 § Enligt vad som föreskrivs i paragrafen ska meddela beslut om tillstånd att tillhandahålla betaltjänster eller om undantag från tillståndsplikt från den dag då en fullständig ansökan inkom och ansökningsavgiften betalats. Om beslut inte meddelats i rätt tid ska tillstånd anses ha meddelats eller undantag anses ha beviljats. Att passivitet från en myndighets sida leder till ett fiktivt beslut hör inte till det normala i svensk rätt. förvaltningsrättsliga principer är i stället att ett ärende avgörs först när myndigheten fattat ett reellt beslut. Det förekommer dock även exempel på att underlåtenhet från en myndighets sida att fatta beslut medför att en ha avslagits (se 19 kap. 14 § [1994:200]) eller att ett positivt fiktivt beslut meddelats (se 14 § [1992:859], [1982:713] och 14 kap. 2 b § [2004:297] om bank- och