prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. 29 § En elev i vuxenutbildning kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. 30 § Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om validering. 31 § Den som genomgått en kurs i vuxenutbildning och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser. 32 § Rektorn utfärdar intyg. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även för intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om intyg. Uppdrag att anordna utbildning 33 § I 21 kap. finns bestämmelser om en kommuns eller ett landstings möjligheter att med bibehållet huvudmannaskap uppdra åt annan att anordna vuxenutbildning. Särskild utbildning för vuxna 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om särskild utbildning för vuxna (29 §§), särskilda bestämmelser om särskild utbildning för vuxna på grund- läggande nivå (1012 §§), särskilda bestämmelser om särskild utbildning för vuxna på gymna- sial nivå (1316 §§), bestämmelser om betyg, validering och intyg (1723 §§). bestämmelse uppdrag att anordna utbildning (24§). 2 § Särskild utbildning för vuxna syftar till att vuxna med utvecklings- störning stöds och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att ut- veckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja den personliga utvecklingen. De som erhållit minst utbildning ska prioriteras. Utgångspunkten för utbild- ningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Av 28 kap. 7 § följer att det som i denna lag sägs om elever med ut- vecklingsstörning också ska gälla för vissa andra vuxna. 3 § Kommunerna ska tillhandahålla särskild utbildning för vuxna. Utbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå och gymnasial 4 § Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grundsärskolan ska ge. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen på nationella eller specialut- formade program i gymnasiesärskolan ska ge. 5 § Utbildningen inom särskild utbildning för vuxna bedrivs i form av kurser. För kurser ska det finnas kursplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om kursplaner. 6 § Utbildningen ska vara avgiftsfri. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Huvudmannen får bestämma att böcker och andra lärverktyg, som varje elev har för eget bruk och får behålla som sin egendom, ska an- skaffas av eleverna själva eller erbjudas mot avgifter som högst mot- svarar huvudmannens anskaffningskostnader. Lärverktyg som används i utbildningen ska i övrigt tillhandahållas utan kostnad för eleverna. Avgifter får inte tas ut i samband med ansökan om plats. Ansökan, mottagande och antagning 7 § En ansökan om att delta i särskild utbildning för vuxna ska ges in till sökandens hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvud- mannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes ut- bildning. Ett sådant yttrande behöver inte lämnas om det är onödigt med hänsyn till tidigare överenskommelse. Den huvudman som anordnar en utbildning beslutar om sökanden ska tas emot till utbildningen. En huvudman är skyldig att till sin särskilda utbildning för vuxna ta emot sökande som kommer från andra kommuner, om hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning. Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå avgör om en sökande ska antas till utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval mellan mottagna sökande i utbildning på gymnasial nivå. 8 § För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål samt planerad om- fattning av studierna. Rektorn ansvarar för att individuella studieplaner upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om individuella studieplaner. Rätt att slutföra utbildningen 9 § Den som har antagits till en kurs i särskild utbildning för vuxna har rätt att slutföra kursen. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen ska upphöra om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den för vilken utbildning på grundläggande nivå har upphört enligt andra stycket ska på nytt beredas sådan utbildning om det finns särskilda skäl för det. Den för vilken utbildning på gymnasial nivå har upphört enligt andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning om det finns särskilda skäl för det. Utbildningen kan även avbrytas enligt bestämmelserna i 5 kap. 13 19 §§. Särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå 10 § Varje kommun ansvarar för att de kommuninvånare som enligt 11 § har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå 11 § Varje kommuninvånare med utvecklingsstörning har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå det år hon eller han fyller , om hon eller han 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen i grundsärskolan syftar till att ge, och 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i Av 22 kap. 10 § framgår att för dessas utbildning ansvarar Kriminalvården. Utbildning på ett annat språk än svenska 12 § Om en elev i utbildning på grundläggande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får utbildningen tillhandahållas på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. Sådan utbild- ning ska kompletteras med undervisning eller träning i svenska språket. Särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå 13 § Varje kommun ska erbjuda särskild utbildning Kommunerna ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. 14 § Ett landsting får efter överenskommelse med en kommun till- handahålla särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. 15 § Varje kommun ska informera om möjligheterna till särskild ut- bildning för vuxna på gymnasial nivå och aktivt verka för att kommunin- vånare som är behöriga deltar i sådan utbildning. Behörighet till utbildning på gymnasial nivå 16 § Varje kommuninvånare med utvecklingsstörning är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år hon eller han fyller , om hon eller han 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 4.i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första stycket men har slutfört utbildning i gymnasiesärskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. Av 22 kap. 10 § framgår att för dessas utbildning ansvarar Kriminalvården. 17 § Betyg ska sättas på varje avslutad kurs, dock inte på kurser som motsvarar träningsskolan inom grundsärskolan. Inom den del av särskild utbildning för vuxna som motsvarar tränings- skolan inom grundsärskolan ska i stället för betyg ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas efter avslutad kurs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om betygssättning. Sådana föreskrifter får innebära att betyg inte ska sättas på vissa kurser. 18 § Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E använ- das. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. som inte uppnår betyget E utfärdas ett intyg om att eleven har deltagit i kursen. 19 § Betyg ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i för- hållande såväl till uppställda kunskapsmål i kursplaner som till betygs- kriterier. Betygskriterier ska finnas för varje kurs. De ska precisera vilka kunskaper som krävs enligt kursplanen för att eleven ska få betygen A, C eller E. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om betygskriterier. 20 § En elev i särskild utbildning för vuxna kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. 21 § Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om validering. 22 § Den som genomgått en kurs i särskild utbildning för vuxna och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. I 20 § andra stycket och 21 § finns bestämmelser om att intyg ska utfärdas i vissa andra fall. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser. 23 § Rektorn utfärdar intyg. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även för intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om intyg. Uppdrag att anordna utbildning 24 § I 21 kap. finns bestämmelser om en kommuns eller ett landstings möjligheter att med bibehållet huvudmannaskap uppdra åt annan att anordna särskild utbildning för vuxna. 20 kap. Utbildning i svenska för invandrare 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om utbildning i svenska för invandrare (2 17 §§ ), bestämmelser om betyg, prövning, validering och intyg, (1824 §§) bestämmelse om uppdrag att anordna utbildning (25 §). 2 § Utbildning i svenska för invandrare syftar till att vuxna invandrare stöds och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja den personliga utvecklingen. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. 3 § Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invand- rare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildning i svenska för invandrare syftar också till att ge vuxna som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. 4 § Utbildning i svenska för invandrare bedrivs i form av kurser. För kurser ska det finnas kursplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om kursplaner. 5 § Utbildningen ska vara avgiftsfri. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. 6 § Utbildningen ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . dock minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte. 7 § Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter Huvudmannen ska också verka för att utbildning i svenska för invand- rare kan bedrivas som eleven uppbär ersättning från sjukför- säkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och för att ut- bildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården. 8 § Utbildning i svenska för invandrare ska kunna kombineras med förvärvsarbete. 9 § Huvudmannen ska samråda med den berörda arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen i förhållande till vilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal om en arbetstagares deltagande i utbildningen och utbildningens förläggning. 10 § För varje elev ska det finnas en individuell studieplan. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål samt planerad om- fattning av studierna. Rektorn ansvarar för att individuella studieplaner upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om individuella studieplaner. 11 § Varje kommun är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare erbjuds de personer som anges i 13 §. Utbildningen ska finnas att tillgå efter det att rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . 12 § Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildning i svenska för invandrare och för att motivera dem att delta i utbildningen. 13 § Varje kommuninvånare har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare det år hon eller han fyller , om hon eller han 1.är bosatt i landet, och 2.saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som ut- bildningen syftar till att ge. En finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i kommunen men är bosatt i nära gränsen till och saknar sådana grund- läggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge, har det år hon eller han fyller också rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare. 14 § Den som har sådana kunskaper i det danska eller norska språket att grundläggande svenskundervisning inte kan anses nödvändig har inte rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare. 15 § Huvudmannen avgör om en sökande ska tas emot till utbild- ningen. Rätt att slutföra utbildningen 16 § Den som har antagits till en kurs i utbildning i svenska för invand- rare har rätt att slutföra kursen. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen ska upphöra om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Utbildningen kan även avbrytas enligt bestämmelserna i 5 kap. 13- 19 §§. 17 § Den för vilken utbildning i svenska för invandrare har upphört enligt 16 § andra stycket ska på nytt beredas sådan utbildning om det finns särskilda skäl för det. 18 § Betyg ska sättas på varje avslutad kurs. Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F an- vändas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om betygssättning. 19 § Betyg ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i för- hållande såväl till uppställda kunskapsmål i kursplaner som till betygs- kriterier. Läraren ska vid betygssättning utnyttja all tillgänglig informa- tion om elevens kunskaper i förhållande till kraven i kursplanen. Betygskriterier ska finnas för varje kurs. De ska precisera vilka kun- skaper som krävs enligt kursplanen för att eleven ska få betygen A, C eller E. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om betygskriterier. 20 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i en kurs på grund av elevens bristande deltagande, ska betyg inte sättas på kursen. I fall som avses i första stycket ska en skriftlig bedömning av elevens kunskapsutveckling i ämnet ges. Bedömningen ska undertecknas av läraren. 21 § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning i svenska för invandrare ska ha möjlighet att genomgå prövning. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen. Prövning får göras hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen. Med prövning avses en bedömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner som till betygskriterier. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om prövning. 22 § Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn. 23 § En elev i utbildning i svenska för invandrare kan få sina kun- skaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter obero- ende av hur de förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en valide- ring ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om validering. 24 § Den som genomgått utbildning i svenska för invandrare och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter viss utbildning. 25 § Rektorn utfärdar intyg. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även för intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om intyg. 26 § I 21 kap. finns bestämmelser om en kommuns möjligheter att med bibehållet huvudmannaskap uppdra åt annan att anordna utbildning i svenska för invandrare. 21 kap. Entreprenad och samverkan 1 § Kommuner eller landsting får enligt bestämmelserna i detta kapitel med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verk- samhet enligt denna lag (entreprenad). De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt denna lag ska med de undantag som anges i detta kapitel även gälla vid entreprenad. 2 § Inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxen- utbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invand- rare eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 23 kap. får uppgifter överlämnas på entreprenad. 3 § Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasie- särskolan får uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen över- lämnas på entreprenad. 4 § Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad. 5 § Om det finns särskilda skäl får regeringen efter ansökan av en kommun eller ett landsting i andra fall än som anges i 2 och 4 §§ medge att kommunen eller får sluta avtal med någon annan om att bedriva undervisning inom skolväsendet. 6 § Om en kommun eller ett landsting överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad, får kommunen eller överlämna endast den myndighetsutövning som hör till lärares undervisnings- 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om entreprenader enligt 2, 4 eller 5 §§. 8 § En kommun får sluta avtal med en annan kommun om att denna ska utföra kommunens uppgifter inom förskolan, fritidshemmet, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 23 kap. 9 § En kommun får såsom huvudman överlåta ansvaret för sådana medicinska insatser som anges i 2 kap. 1719 §§ till ett landsting, om kommunen och är överens om detta. På samma sätt får ett landsting överlåta ansvaret till en kommun. Staten eller en enskild får såsom huvudman överlåta ansvaret för de medicinska insatser som anges i 2 kap. 1719 §§ till en kommun eller ett landsting, om huvudmannen och kommunen eller är överens 10 § Staten får såsom huvudman för sameskolan, efter avtal med en kommun, fullgöra kommunens uppgifter inom förskolan. 11 § Regeringen får, utöver vad som följer av denna lag, meddela före- skrifter om möjlighet att låta enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag i verksamhet med offentlig huvudman inom skolväsendet. När det gäller utbildning i form av ett individuellt program får regeringen meddela föreskrifter om att enskilda och andra utomstående får anordna mer av utbildningen än som följer av första stycket. För medverkan av annan än huvudman inom skolväsendet får regering- ens föreskrifter enligt första och andra styckena avvika från bestämmel- serna i 2 kap. 1316, 22 och 27 §§. 22 kap. Vissa särskilda utbildningsformer 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om internationella skolor på grundskole- och gymnasienivå, utbildning vid särskilda ungdomshem, utbildning för barn och elever som vårdas på sjukhus eller annan utbildning för elever som vårdas i hemmet eller på annan lämplig plats, annat sätt för att fullgöra skolplikten, samt bemyndigande som avser de utbildningsformer och den övriga verksamhet som regleras i kapitlet. 2 § Den som endast för har sitt hem i eller den som har andra särskilda skäl att få utbildning i en internationell skola på grundskolenivå får fullgöra sin skolplikt i en sådan skola, om har godkänt huvudmannen för ändamålet. Detta gäller dock inte sådana barn som avses i 6 kap. 56 §§. Med internationell skola på grundskolenivå avses en fristående skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i grund- skolan. För godkännande krävs att skolans utbildning som helhet betrak- tad är likvärdig med . Utbildningen ska förmedla kunskaper och färdigheter som underlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervis- ning i svenska språket och om svenska förhållanden ska meddelas i den omfattning som de i bosatta eleverna behöver. Regeringen får besluta att en internationell skola på grundskolenivå får ta emot andra barn än sådana som avses i första stycket för att de ska fullgöra skolplikten vid skolan. 3 § En godkänd internationell skola på grundskolenivå ska av förklaras berättigad till sådant bidrag som avses i 4 § om 1.utbildningen följer ett annat lands läroplan och kursplaner eller en internationell läroplan och internationella kursplaner, med anpassning till svenska förhållanden i den utsträckning som är rimlig, 2.utbildningens allmänna mål och värdegrund inte strider mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det svenska offentliga skolväsendet,