prop · GX03175 · 2010-03-23 00:00:00 — En lag om statlig förvaltning bör bl.a. innehålla bestämmelser om myndigheternas konkurrensutsatta verksamhet och medverkan i EU- arbetet, principer för god förvaltning, regeringens styrning av myndigheterna, beredningskrav vid utnämningar, förutsättningarna för att bilda nya myndigheter samt myndigheternas ledningsformer. EU-medlemskapets följder för den statliga förvaltningen Kommittén föreslår att det bör regleras i lag i vilken ordning som regeringen kan delegera uppgiften att företräda . Även andra grundläggande bestämmelser om EU-arbetet bör finas i lag. Tillämpningsregler för EU-arbetet bör föreskrivas i förordning i stället för som i interna cirkulär i . EU-arbetet bör i högre grad inriktas på tidiga initiativ. Strategier och arbetssätt bör utvecklas och problem förknippade med införlivande av EG-rättsakter åtgärdas. Strategisk kompetensförsörjning och värdegrund för statsförvaltningen Enligt kommittén är rekrytering och kompetensutveckling av chefer samt nyrekrytering av medarbetare viktigast för den strategiska kompetensförsörjningen. Kompetensbehovet bör ses över och analyseras i ljuset av de förändringar som statsförvaltningen genomgår. De statligt anställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen samt i rollen som statstjänsteman. Frågor om etik och innehåll i statstjänstemannarollen bör lyftas fram och fortlöpande diskuteras inom myndigheterna. Värdekonflikter måste uppmärksammas. Regeringen bör dokumentera och sammanställa den gemensamma värdegrunden för alla anställda i statsförvaltningen. Generella besparingar och effektiviseringar Kommittén föreslår att regeringen utvidgar produktivitetstrycket på myndigheternas förvaltningskostnader till att även omfatta avgiftsfinansierad verksamhet och att regeringen bjuder in det privata näringslivet att lämna förslag på att driva statliga verksamheter genom s.k. utmaningsrätt. Kommittén föreslår vidare att regeringen tar initiativ till gemensamma koncentrerade administrativa lösningar för myndigheterna. Begränsningarna av myndigheternas anslagssparande bör tas bort och anslag bör kunna beslutas än . Sammanfattning av delbetänkandet Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter (SOU 2007:107) Kommittén anser att begränsningar av myndigheternas opinionsbildande verksamhet främst är en styrningsfråga och att omfattning och inriktning av myndigheternas informationsuppgifter bör regleras i myndigheternas instruktioner. För vissa tidsbegränsade eller i något avseende kontroversiella informationsinsatser kan man överväga att genomföra dessa inom ramen för kommittéväsendet. I politiskt kontroversiella frågor som står inför ett avgörande bör myndigheterna inte bedriva opinionsbildning. Sådan opinionsbildning är en fråga för de politiska partierna och intresseorganisationer. Myndigheternas informationsverksamhet ska präglas saklighet och opartiskhet vilket måste beaktas vid utformningen av informationsisnatserna. Det handlar till stor del om att tillämpa omdöme och god förvaltningssed. Förteckning över remissinstanserna avseende SOU 2008:118 Remissyttranden över betänkande Styra och ställa förslag till en effektivare statsförvaltning (SOU 208:118) har avgetts av: Datainspektionen, , , , internationellt utvecklingssamarbete, , Styrelsen för ackreditering och kontroll, , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , Läkemedels- verket, , , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning, för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , , , , , för utveckling i staten, Kammarkollegiet, , , , Länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och , , , , Verket för högskoleservice, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad, , , , , Statens väg- och transportforskningsintitut, , , , , , Verket för innovationssystem, , , , , , Allmänna reklamationsverket, , , , , Svenska , , , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, , , , , , , , , , , , , och kommun, Näringsliv, Företagarna, akademikers centralorganisation, vid fakultetsnämnden vid , Stiftelsen /Timbro, Stiftelsen , Hela ska leva, , , , , , Statens museer för världskultur, , Livrustkammaren, och , , , , med , , Saco-S, ST, ST inom Lantmäteriet, , Bisnode, , . Sammanfattning av för denna proposition relevanta delar av betänkandet Att styra staten regeringens styrning av sin förvaltning (SOU 2007:75) Utredningens syn på styrningen bygger på att förvaltningens primära uppgift är att förverkliga regeringens politik och att regeringen har att omvandla politiska ambitioner till konkreta uppdrag för myndigheterna. Dessa bör formuleras så att respektive myndighet själv råder över eller har rimliga möjligheter att genom olika åtgärder kunna lyckas med uppdraget. Verksamheter och myndigheter är olika. Styrsystemet bör därför göra det möjligt för politikerna att styra på ett varierat sätt. Utredningens synsätt konkretiseras i ett antal förslag till förbättringar av styrningen. Detta får konsekvenser både för regeringen och för myndigheterna. Inte minst inom kommer det att skapa förutsättningar för en förskjutning från rutinmässiga arbetsuppgifter till långsiktiga och strategiska uppgifter. Fokus i styrningen läggs på verksamheterna snarare än myndigheterna. Att ge regeringen råd och stöd i styrningen av verksamheter och myndigheter blir en strategisk och allt viktigare uppgift för tjänstemännen i . Utredningen formulerar två grundfrågor utifrån utredningens direktiv. 1.Hur ska regeringen styra och kontrollera sin förvaltning för att denna på bästa sätt ska förverkliga regeringens politik? 2.Vilken information kan och bör tas fram om statlig verksamhet, vilka krav kan ställas på informationen och vem ska ta fram Utredningen betonar att myndigheterna har inrättats för att sköta vissa verksamheter. Därmed inte sagt att dessa verksamheter skulle sakna övergripande mål. Uppgifter som myndigheterna tilldelats är dock ett uttryck för politikernas syn på och antaganden om att vissa verksamheter kan bidra till att uppfylla dessa övergripande mål. Den politiska viljeinriktningen formuleras ofta genom visionära eller övergripande mål men lämpar sig inte för den konkreta styrningen Det betyder att en central del av arbetet inom måste vara att göra analyser av hur dessa övergripande mål kan översättas till uppdrag till myndigheterna. Myndigheterna har att genomföra detta uppdrag oavsett om regeringen väljer att uttrycka det i termer av prestationer eller i termer av mer eller mindre närliggande effekter. Hur uppdraget formuleras är något som måste variera från myndighet till myndighet. Det måste dock formuleras så att det kan realiseras inom ramen för myndighetens befogenheter. Samband mellan olika verksamheter Samordningen mellan myndigheter försvåras ibland av alltför starkt fokus på de enskilda myndigheterna utan hänsyn till att en enskild myndighets verksamhet i bland utgör ett led i en process i vilken flera myndigheter deltar. Men det faktum att många verksamheter har gemensamma mål motiverar inte med automatik en samordning. Styrningen och arbetsformerna inom måste vara sådana att de stödjer och inte motverkar samordning mellan myndigheter. Analyser av vilka verksamheter som kan bidra till olika politiska mål bör ske ad hoc och i former som är ändamålsenliga för regeringen. Styrsystemet har präglats av en föreställning om att det skulle vara möjligt att ompröva den statliga verksamheten inom ramen för den årliga budgetprocessen. Även om få inom och hos myndigheterna upplever detta som realistiskt, står det klart att denna föreställning haft betydelse när olika reformer av styrningen föreslagits och genomförts. Det har bidragit till kortsiktighet i styrningen samt till att orimliga och uniforma informationskrav ställts på myndigheterna. Föreställningen att hela den statliga verksamheten ska prövas i budgetprocessen är orealistisk. Inte heller kan det förväntas att omfattande omprövningar normalt görs inom ramen för den årliga budgetprocessen. Informella kontakter en del av styrningen De beslut genom vilka regeringen formellt binder myndigheternas handlande fattas av regeringen som kollektiv. Informella kontakter mellan och dess myndigheter är ofrånkomliga och önskvärda samt ett viktigt inslag för att styra och utbyta information. Ett centralt inslag är mål- och resultatdialogen mellan den politiska ledningen och myndighetsledningarna. Skillnader mellan olika områden är betydande i fråga om informella kontakter, bl.a. till följd av behovet och intensiteten i kontakterna med EU och vilken politisk betydelse olika verksamheter tillmäts. I uppföljningar och utvärderingar är det möjligt att ställa ett näst intill obegränsat antal frågor. Möjligheterna att besvara dessa frågor varierar. Det är ofta möjligt, trots att mer tekniska svårigheter kan uppträda, att besvara frågor som handlar om utvecklingen av olika prestationer eller av olika yttre förhållanden. Det finns anledning att ställa helt olika krav på information beroende på hur den ska användas. Olika sorters information bör beställas och tas fram på olika sätt och ha olika producenter. Myndigheterna ska informera regeringen om hur de genomfört sitt uppdrag. Utifrån sin grundsyn och sina ställningstaganden lägger utredningen fram bl.a. följande Styrningen ska bejaka skillnader mellan myndigheter och verksamheter. Mer kraft kan då i stället ägnas åt strategisk styrning som är inriktad på hur olika myndigheters verksamhet sammantaget kan bidra till att politiska strävanden kan förverkligas. Instruktionen ska vara det centrala dokumentet för regeringens styrning av myndigheterna. I myndighetens instruktion bör regeringen ange de uppgifter den tilldelat myndigheten för att nå de mål regeringen åsyftar med myndighetens verksamhet. De informella kontakterna kan utvecklas vidare och i vissa fall även semiinstitutionaliseras. Formerna för informella kontakter bör diskuteras mellan departement och myndigheter. Osäkerheter om informella kontakter måste undanröjas bl.a. genom utbildningsinsatser. Underlag för omprövningar av en eller flera myndigheters uppdrag bör i huvudsak tas fram utanför den berörda myndigheten/myndigheterna. Sådana omprövningar bör aktualiseras ad hoc. När mera genomgripande omprövningar aktualiseras bör dessa underlättas genom att det ställs högre krav på förmåga att identifiera var relevant kunskap finns. Förutsättningarna för omprövningar bör förbättras. När det däremot gäller mera genomgripande omprövningar av t.ex. mål och medel på ett område krävs att bättre än kan bistå politikerna med underlag. Detta är också en naturlig uppgift för , som en del av det dagliga arbetet. Förteckning över remissinstanserna avseende SOU 2007:75 Remissyttranden över betänkandet Att styra staten styrning av sin förvaltning (SOU 2007:75) har avgetts av: ombudsmän (), , , Kammarrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , , , internationellt utvecklingssamarbete, Försvarsmakten, , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , , , , , , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , , , Kammarkollegiet, Statskontoret, i , i län, i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , med , , Statens maritima museer, Statens museer för världskultur, Radio- och , , , , , , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , , , , , , , , (), , , , med , (JämO), , , , , , offentlig sektor (CEFOS), för forskning om offentlig sektor (SCORE), Kommuner och Landsting, , och Samhälle (SNS), (), Akademikers (), i (LO), Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) 2009/10: Sammanfattning av för denna proposition relevanta delar av betänkandet Styr samverkan för bättre service till medborgarna (SOU 2008:97) Struktur för tillgänglig service Etableringen av statliga servicekontor bör ske i samråd med berörda kommuner. Regeringen bör uppdra åt Arbetsförmedlingen, och att inleda sådant samråd. Ett nät av lokala servicekontor bör vara basen för den offentliga servicen i landet. Kommunala och statliga funktioner bör så långt möjligt samlokaliseras. Kontorsstrukturen bör kompletteras med servicepunkter, där myndigheter kan kontaktas med tekniska hjälpmedel. Detta är speciellt viktigt i gles- och landsbygd. Servicepunkter kan exempelvis vara lokaliserade i offentliga lokaler, hembygdsgårdar eller lanthandelsbutiker. De bör vara utrustade med dator och kundarbetsplats. En ny funktion som auktoriserad servicevägledare bör utvecklas för att lotsa medborgarna rätt i den offentliga förvaltningen. Möjligheterna att nyttja lantbrevbärarna i som mobila servicepunkter och servicevägledare bör utredas vidare. Styrning av service i samverkan Regeringen bör sätta övergripande, förvaltningspolitiskt grundade, mål för myndigheternas verksamhet, tillgänglighet och service. Detta innefattar mål för statens närvaro på olika platser och med vilken grad av service och en tydlig anvisning om hur regeringen förväntar sig att myndigheterna ska samverka. Kommuners och statliga myndigheters planerings- och styrningsprocesser bör samordnas i de delar som avser tillgång till offentliga tjänster. bör ansvara för att inom länet samordna den statliga och kommunala servicen och ge regeringen det underlag som krävs för att besluta om den statliga servicen. IT som verktyg i servicekanaler Servicepunkter inom exempelvis lanthandel bör utrustas med teknisk utrustning som möjliggör öga-mot-öga kontakt mellan medborgaren och tjänstemän vid myndigheterna. Medborgarna bör på ett enkelt sätt få tillgång till information om alla sina kontakter med den offentliga förvaltningen och om alla de uppgifter som förvaltnigen har om medborgaren. Ett gemensamt koncept för min sida gällande hela den offentliga förvaltningen bör utvecklas. Förteckning över remissinstanserna avseende SOU 2008:97 Remissyttranden över betänkandet Styr samverkan för bättre service till medborgarna (SOU 2008:97) har avgetts av: , , Datainspektionen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , Kammarkollegiet, Statskontoret, Länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , och , , , , , , , , , , , , , Verket för näringslivsutveckling, , , , , Rådet för europeiska socialfonden i , Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommun, , , , och , Kommuner och Landsting, , , , , , akademikers centralorganisation, Hela ska leva, Småkom, Föreningen , , , Våra gårdar, Folkets hus och parker, , , Handikappförbundens samarbetsorgan, , , , Samordningsförbunden , , RAR i , och , och , , , , SOS Alarm, , Region . Sammanfattning av för denna proposition relevanta delar av betänkandet Ett stabsstöd i tiden (SOU 2008:22) Utredningen föreslår sammanfattningsvis att regeringens stöd när det gäller uppföljning och utvärdering bör utvecklas genom att Statskontoret tillförs ytterligare uppgifter. Dess roll som regeringens primära utredningsresurs bör tydliggöras. Statskontoret bör vidare ges ytterligare uppgifter inom uppföljningen av förvaltningspolitiken och kompetensförsörjningen i staten genom att uppgifter överförs från Verva. Utredningen föreslår att Verva avvecklas . Utredningen gjorde bedömningen att Verva givits ett svårt uppdrag och inte fått rätt förutsättningar för att möta de krav som ställs. Betydande effektiviseringsvinster bör istället kunna uppnås både ekonomiskt och verksamhetsmässigt, om uppgifterna utförs i andra organisatoriska former. Utredningen anser också att regeringens ansvar för policyutveckling när det gäller strategisk kompetensförsörjning, kvalitetsarbetet och verksamhetsutveckling renodlas. Ett råd för detta ändamål bör inrättas. För att säkerställa EU-revisionens finansiella oberoende föreslår utredningen att en självständig besluträtt införs. Utredningen föreslår att en förvaltningsdelegation inrättas under regeringen för att samordna och utveckla förverkligandet av e- handlingsplanen. Normeringsarbetet inom området e-förvaltning knyts till förverkligandet av regeringens e-handlingsplan och blir ett ansvar direkt för regeringen. De föreslår också att vissa förvaltningspolitiskt prioriterade utbildningar m.m. flyttas till från Verva samt att verksamheten kring lagrummet och rättsinformationen bör inordnas i . Förteckning över remissinstanserna avseende SOU 2008:22 Remissyttranden över betänkande Ett stabsstöd i tiden (SOU 2080:22) har avgetts av: , , , , , , , , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning, Arvfondsdelegationen, , , , , , Kammarkollegiet, Statskontoret, , Verket för förvaltningsutveckling, i , , Verket för högskoleservice, , (Score), , , , , , , Verket för näringslivsutveckling, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Rådet för Europeiska socialfonden i , Arbetsförmedlingen, , i , , , kommuner och landsting, , . Övriga: , , Verket för innovationssystem, auktoriserade utbildningsföretag. 2009/10: Sammanfattning av departementspromemorian Koncentration av länsstyrelseverksamhet (Ds 2007:28) Utredningen definierar kärnverksamhet som alla typer av verksamhet som länsstyrelserna ska bedriva enligt särskilda bestämmelser i författningar. Med koncentration avses att dessa länsstyrelser fullgör verksamheten även i andra län än det egna. Utredningen presenterar en vägledning för att bedöma lämpligheten i att koncentrera en verksamhet. Vägledningen formuleras som ett antal kriterier som verksamheten bör prövas emot. Med utgångspunkt i kriterierna görs bedömningen att det är mer motiverat att koncentrera en verksamhet som kännetecknas av att den har: Behov av likformigt utförande (jämfört med en verksamhet som bör anpassas efter länets förutsättningar) Begränsat samband med övriga kärnverksamhet Begränsad betydelse för uppdrag enligt 2 § länsstyrelseinstruktionen Begränsat behov av lokalkännedom Liten omfattning och hög komplexitet Utredningens kriterier bedöms dock kunna komma i konflikt med varandra och har delvis en inbördes rangordning. Utredningens rangordning innebär att nedanstående kriterier ska vara uppfyllda för att utredningen ska anse att koncentration är motiverad. Ha begränsat samband med övriga kärnverksamhet Ha begränsad betydelse för uppdrag enligt 2 § länsstyrelseinstruktionen. Övriga kriterier bör enligt utredningen vara uppfyllda för att verksamheten ska lämpa sig för koncentration. Förslag om verksamhet som kan koncentreras Med utgångspunkt i ovannämnda vägledning och kriterier analyserar utredningen länsstyrelsernas kärnverksamheter. Analysen har gjorts i samråd med företrädare för tio olika länsstyrelser, vissa sektorsmyndigheter och, länsstyrelseenhet. Utredningen föreslår koncentration av länsstyrelsernas verksamhet inom följande områden: Frågor enligt aktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar m.fl. Ensamrätt till sjunket gods Lotterier, bingo m.m. Transport av avfall och farligt avfall Utredningens bedömning är att koncentration av länsstyrelseverksamhet när den är motiverad - konsekvent bör göras till ett bestämt antal länsstyrelser. Jämfört med alternativet flexibel koncentration, dvs. att utifrån varje enskild verksamhets förutsättningar eller något slags rättviseprincip besluta vilken eller vilka länsstyrelser som ska bli föremål för koncentration, innebär konsekvent koncentration större tydlighet. Denna tydlighet anses vara till fördel för kommuner, landsting och andra myndigheter samt för enskilda medborgare som har kontakter med länsstyrelserna. Den förbättrar också enligt utredningen regeringens möjligheter att styra länsstyrelserna och länsstyrelseorganisationens kapacitet att ta emot nya uppgifter på förvaltningsområdet. Enligt direktiven ska utredningen beakta förslag. Det innebär att koncentration som huvudregel görs till 69 utpekade länsstyrelser. Delvis med utgångspunkt i förslag gör utredningen bedömningen att sju länsområden, vart och ett bestående av flera län, bör utgöra utgångspunkt för koncentration. Avsikten har varit att identifiera ett antal områden som dels svarar mot förslag och dels väsentligt reducerar antalet ansvariga länsstyrelser, men som inte medför alltför långa avstånd till . Inom vart och ett av dessa områden kommer en länsstyrelse att ha ett utpekat ansvar för de koncentrerade verksamheterna. Utredningen gör vidare bedömningen att den ansvariga huvudsakligen bör vara den som i jämförelse med övriga länsstyrelser i området har den mest omfattande verksamheten. Det bakomliggande antagandet görs utifrån att ju större är, desto större är dess förutsättningar att använda och, i den utsträckning det behövs, komplettera befintlig kompetens till de koncentrerade verksamheterna. I utredningen föreslås, utifrån ovan nämnda resonemang, följande länsstyrelser: -i ges ansvar för berörda verksamheter i och . -i ges ansvar för berörda verksamheter i och . -i ges ansvar för berörda verksamheter i , , och . -i ges ansvar för berörda verksamheter i , , , och . -i ges ansvar för berörda verksamheter i och , -i ges ansvar för berörda verksamheter i , och län. -i län ges ansvar för berörda verksamheter i och . Ovanstående indelning ska enligt utredningens bedömning anpassas till den regionala samhällsorganisation som eventuellt blir resultatet av förslag. Utredningen anser också att det inom vissa av ovannämnda områden där det inte framstår som uppenbart vilken länsstyrelse som verksamhet ska koncentreras till - kan finnas skäl för regeringen att ytterligare analysera frågan om ansvarig länsstyrelse. Utredningen poängterar också, att även om den föreslår konsekvent koncentration till ovan angivna länsstyrelser, så kan det i en del fall med utgångspunkt i en verksamhets specifika karaktär - vara motiverat att frångå denna huvudprincip. Det kan i så fall innebära att verksamhet koncentreras till fler eller färre och även till andra länsstyrelser än de utredningen föreslår. Utredningen föreslår att det vid de länsstyrelser som till följd av koncentration blir av med verksamhet ska utvecklas någon form av enklare kundtjänst för de koncentrerade uppgifterna. Vid de 14 länsstyrelser som skulle förlora verksamhet till följd av utredningens bedömningar och förslag uppgår antalet direkt berörda årsarbetskrafter till drygt 200 enligt utredningens beräkningar. Enligt kommittén finns det inget underlag för säkra bedömningar av de ekonomiska och organisatoriska konsekvenserna av utredningens förslag. Om förslagen genomförs krävs att ett sådant underlag tas fram för varje länsstyrelse. Utredningen lämnar förslag till författningsändringar. Förteckning över remissinstanserna avseende Ds 2007:28 Följande remissinstanser har kommit in med yttrande över : Kammarrätten i , Länsrätten i , , , , , , Lotteriinspektionen, Kammarkollegiet, Statskontoret, i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , , , , Falu kommun, , , , , , , kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, , , , kommun, , kommun, Åre kommun, kommun, kommun, kommun, i (LO), , , Akademikers (), (), Kommuner och Landsting (SKL) och Åkeriföreg. På eget initiativ har yttrande kommit in från , , ST inom Länsstyrelserna, , Samverkansorganet i och Verket för högskoleservice. Sweguard avger gemensamt remissvar med och . , , , kommun, Åre kommun har inbjudits att lämna synpunkter men avstått från att yttra sig. Sammanfattning av Statskontorets rapport effektivare statlig inköpssamordning analys och förslag (2009:12) Statskontoret har på uppdrag av regeringen sett över och behovsprövat den statliga inköpssamordningen. Vidare ingick i uppdraget att göra bl.a. besparingsberäkningar och beakta små och medelstora företags möjligheter att delta i ramavtalsupphandlingar. finns förordningen (1998:796) om statlig inköpssamordning som anger att det ska finnas ramavtal eller andra gemensamma avtal som effektiviserar upphandlingarna av varor och tjänster som myndigheter upphandlar ofta, i stor omfattning eller som uppgår till stora värden.