prop · GY0319 · 2010-10-07 00:00:00 — Den föreslagna modellen för styrning av dansarutbildningen öppnar dock för att kurs- och ämnesplanerna kan fortsätta att utvecklas. ska enligt myndighetens instruktion (2009:1214) se över kurs- och ämnesplaner samt rapportera till regeringen i dessa frågor vid behov. I detta arbete bör det särskilda organet ges en aktiv roll när det gäller dansarutbildningen. Regeringens bedömning: De huvudmän som anordnar dansarutbild- ning bör anpassa elevhälsan så att den kan möta de specifika medicinska, fysiologiska, psykologiska och psykosociala behov som eleverna på dansarutbildningen har. Utredarens förslag: Överensstämmer i princip med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: , och tillstyrker förslaget och understryker vikten av denna elevhälsa. kommun anser att det är viktigt att studierådgivning och elevvård ses som ett sammanhängande system för hela dansarutbildningen så att samma stöd kan ges till eleverna obero- ende av var de får sin utbildning. , dans- teater och Svensk Scenkonst framhåller att elevvården måste ligga i framkant när det gäller t.ex. förebyggande åtgärder för skador, närings- lära, rehabiliteringsträning och mental coachning. Balettakademien anser att studenternas behov av kurativt, psykologiskt stöd inte framhävs tillräckligt i utredningen. Enligt Balettakademien är det välkänt att många studenter i yrkesdansarutbildningar saknar det psykologiska stöd som de behöver. Balettakademien framhåller att till- räckliga resurser för detta bör beaktas under samtliga delar av dansarut- bildningen. Skälen för regeringens bedömning: I den nya skollagen ställs krav på att det i skolan ska finnas elevhälsa, som ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser för eleverna. Eftersom dansarutbildningen ställer ytterst höga krav på eleverna bör de Prop. 2010/11:19 också ha tillgång till förstärkt elevhälsa när det gäller det specifika i deras Eleverna bör erbjudas hälsokontroller inom ramen för elevhälsan. Regeringen avser att till de huvudmän som anordnar dansar- utbildningen lämna särskilt statsbidrag till förstärkt elevhälsa för de elever som deltar i dansarutbildningen. Regeringen vill också understryka att studie- och yrkesvägledningen bör ha en central plats i dansarutbildningen. I den nya skollagen ingår krav på att alla elever ska ha tillgång till sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Dansarutbildningens speciella karaktär ställer krav på studie- och yrkesvägledningen för både de elever som vill söka till denna och de som redan går där. Delar av statsbidraget till anordnarna av den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen bör även kunna användas till studie- och yrkesvägledning för danseleverna. 9Behörighet, mottagande, urval, antagning och avskiljande 9.1Behörighet, mottagande, urval och antagning Regeringens bedömning: Till den förberedande dansarutbildningen i årskurs 46 och årskurs 79 bör enbart de elever kunna antas som uppvisat godtagbara förutsättningar efter medicinsk bedöm- ning och uppdansning inför jury. För urval bland sökande till den förberedande dansarutbildningen i årskurs 46 och årskurs 79 bör uppdansning användas som slutligt urvalsinstrument. För behörighet till yrkesdansarutbildningen bör samma behörighets- regler gälla som för gymnasieskolans yrkesprogram. Dessutom bör godkänd medicinsk bedömning samt godkänt färdighetsprov i dans krävas. För urval bland sökande till yrkesdansarutbildningen bör uppdans- ning och betyg användas som slutliga urvalsinstrument, där betygen är avgörande i de fall två sökande i övrigt bedöms som likvärdiga. Beslut om behörighet, mottagande, urval och antagning bör fattas av det särskilda organet. Sådana beslut bör inte kunna överklagas. Utredarens förslag: Överensstämmer i princip med regeringens be- dömning. Utredaren specificerar inte förhållandet mellan uppdansning och betyg som urvalsinstrument i antagningen till yrkesdansarutbild- ningen. Remissinstanserna: kommun, och Kung- liga i tillstyrker förslaget om godkänd hälsoundersökning som antagningskriterium. förordar att även de psykiska förutsättningarna ska bedömas i antagningsförfaran- det. , , , och tillstyrker förslaget om uppdansning som urvalsinstrument. anser att upp- dansning som urvalskriterium även bör gälla urvalet av elever till yrkes- dansarutbildningen och påpekar att utredaren föreslår att betyg och upp- dansning ska utgöra urvalsinstrument utan att klargöra förhållandet dem emellan, dvs. respektive kriteriums vikt. Kungliga i anser inte att antagningen till yrkesdansarutbildningen på gymnasial nivå ska ske med betyg som urvalsinstrument. Några remissinstanser, bl.a. Balettakademien och Stiftelsen , vill se fler uppdansningar än de föreslagna. och Västra , förordar färre uppdansningar eller inga alls. och Svensk Scenkonst föreslår att man i stället för uppdansning ska ge varje elev en under utbildningens gång eftersom en uppdansning premierar en viss typ av begåvning och inte visar bredden av vad en elev kan prestera. dansteater förordar av samma anledning också en mer kontinuerlig uppföljning. För antagning till yrkesdansarutbildningen förordar de däremot uppdansning. anser att det bör övervägas om inte ett mottagandebeslut också inom dansarutbildningen ska kunna över- klagas. Därutöver bör det enligt tydligt framgå vilka kriterier som ska gälla för att bli mottagen till den föreberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen samt vilka regler som ska gälla för att bli antagen till dessa utbildningar. Skälen för regeringens bedömning: Som tidigare framgått är såväl den förberedande dansarutbildningen som yrkesutbildningen mycket krävande elitutbildningar. Målet med den förberedande dansarutbild- ningen är att de elever som fullföljer utbildningen ska vara rustade att fortsätta sin dansarutbildning på avancerad yrkesutbildningsnivå och målet för yrkesdansarutbildningen är att den elev som fullföljer utbild- ningen ska kunna uppvisa färdigheter inom klassisk balett eller modern dans som gör att eleven står sig i internationell konkurrens och är an- ställningsbar. För att målen för dansarutbildningen ska kunna nås krävs att endast de som bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen antas. De nuvarande reglerna för antagning till den förberedande dansutbild- ningen finns i förordningen (1999:250) om förberedande dansutbildning. Eleverna ansöker till den förberedande utbildningen endast inför årskurs 4. Antagningen genomförs av en antagningsnämnd som styrelsen för utbildningen utser och de elever som har förutsättningar att utvecklas ska antas. Till yrkesdansarutbildningen tas vid urvalet av sökande hänsyn till färdighetsprov. Färdighetsprovet tillåts användas endast som komple- ment till betygsurval och får därmed betydelse enbart om antalet platser på utbildningen inte räcker till. Enligt utredaren är en återkommande kritik mot den nuvarande dansarutbildningen att alltför många av dem som antagits saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och att dessa elever ändå tillåts fullfölja hela utbildningen i respektive gymnasieskolan. Trots statsbidraget har utbildningen varit kostsam för huvudmännen, som har varit beroende av att ha ett stort elevunderlag för att kunna finansiera verksamheten. Regeringen instämmer i utredarens förslag att ansökan och antagning bör ske till den förberedande utbildningen, inför års- kurserna 4 och 7, samt på yrkesdansarutbildningen. Elever som antagits till årskurs 4 bör ha rätt att fullfölja utbildningen fram till och med årskurs 6. Inför årskurs 7 bör eleverna genomgå en ny ansök- ningsomgång för att bli antagna. En elev som blir antagen till årskurs 7 bör ha rätt att slutföra utbildningen fram till och med årskurs 9. Ansökan och antagning bör även ske till yrkesdansarutbildningen. En elev som uppenbart riskerar att ta skada av undervisningen och trä- ningen i dans bör inte kunna antas till utbildningen. Det kan inte anses ligga i elevens eller någon annans intresse att eleven påbörjar utbild- ningen för att upptäcka att hon eller han saknar förut- sättningar för att kunna slutföra den. I vissa fall kan dansundervisningen också vara rent skadlig för en elev som saknar de fysiska förutsättning- arna att klara den hårda träningen. Därför bör en elev inte börja på dansarutbildning utan att ha genomgått en medicinsk undersökning. Friskintyg krävs av t.ex. Balettakademierna i och i . Inom arbetsmiljöområdet finns särskilda regler om skydd för minderårigas hälsa, utveckling och skolgång. Detsamma bör gälla för den dansarutbildning som här föreslås. I en elitinriktad dansarutbildning fyller färdighetstester och prov inför antagning och urval en viktig funktion. Regeringen får enligt 10 kap. 9 § i den nya skollagen meddela föreskrifter om att sådana tester och prov får användas i fr.o.m. årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även fr.o.m. årskurs 4. Regeringen anser att särskilda skäl föreligger i fråga om antagningen till den förberedande dansarutbildningen. Inom yrkesdansarutbildningen bedömer regeringen att det är nöd- vändigt att godtagbara förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen ska utgöra behörighetskrav. Godtagbara förutsättningar bör i praktiken manifesteras genom godkänd medicinsk undersökning och tillräckliga förkunskaper i dans. I övrigt bör samma behörighetsregler gälla som för gymnasieskolans yrkesprogram. För urval bland sökande till yrkes- dansarutbildningen bör färdighetstester användas som primärt urvalsin- strument och betyg som sekundärt, så att betygen blir avgörande endast i de fall där två sökande i övrigt bedöms som likvärdiga. Uppdansning inför jury är internationellt det vedertagna sättet att kontrollera att en sökande har tillräckliga förkunskaper i dans och för att genomföra urval mellan sökande inom dansområdet. Vilka moment och färdigheter som bedöms och vilka krav som ställs ska vara dokumenterade i förväg och tillgängliga för dem som ska prövas. De moment som bedöms och krav som ställs ska ha sin grund i dansarutbildningens kurs- och ämnesplaner samt examensmål. Några remissinstanser, däribland Svensk scenkonst och dansteater, förordar kontinuerlig uppföljning i stället för uppdansning, som de anser premierar en viss typ av begåvning och inte visar bredden av vad en elev kan prestera. Regeringen förordar uppdans- ning som antagnings- och urvalsinstrument men är öppen för att antag- ningsprocessen dessutom kan innehålla fler moment. Den närmare upp- läggningen, organisationen och genomförandet av antagnings- och ur- valsprocessen bör bestämmas av det särskilda organet. Det är viktigt att uppdansning i sammanhang som leder till någon form av beslut genomförs inför en jury som bedömer den sökandes färdig- En sådan jury ska utses av det särskilda organet, som även bör Prop. 2010/11:19 säkerställa att juryns eller de olika juryernas bedömning är likvärdig över Beslut om antagning till dansarutbildning bör fattas av det särskilda organet. Ett sådant beslut bör inte kunna överklagas, i likhet med att antagning till de frivilliga skolformerna enligt den nya skollagen, 28 kap. 18 §, inte kommer att kunna överklagas. Beslut om behörighet och mot- tagande till gymnasieskolan kan enligt den nya skollagen, jfr. 28 kap. 12 § 7, överklagas till . Som beskrivits ovan kommer det för behörighet till yrkesdansarutbildningen att bl.a. krävas godkänd hälsoundersökning och tillräckliga kunskaper i dans. Det torde, i praktiken, vara mycket svårt att ompröva ett beslut om behörighet och mottagande där en medicinsk bedömning och en uppdansning inför jury fällt avgörandet. Beslut om behörighet och mottagande gällande yrkesdansarutbildningen, som bör fattas av det särskilda organet, bör därför inte kunna överklagas. 9.2Avskiljande och övergång till annan utbildning Regeringens bedömning: Elever på yrkesdansarutbildning bör ha rätt att fullfölja utbildningen endast under förutsättning att eleven av rektor bedöms ha förutsättningar att nå målen för utbildningen. Rektor bör, efter samråd med en elevs vårdnadshavare, få besluta att avskilja eleven från yrkesdansarutbildningen om eleven saknar förut- sättningar att nå målet för utbildningen. Sådant avskiljande bör enbart få ske inför ett nytt läsår. Bestämmelserna i 3 kap. nya skollagen om rätt till särskilt stöd bör inte gälla dansämnena på yrkesdansarutbildningen. Utredarens förslag: Utredaren lämnar inget tydligt förslag om av- skiljande utan uttryckte att en utgångspunkt är att de elever som inte klarar kraven i utbildningen ska ges möjlighet att förbättra sina prestatio- ner inom rimlig tid. Om det inte resulterar i tillfredsställande resultat, bör de ges stöd att gå över till utbildning med annan inriktning. Utredaren föreslår även att studierådgivning ska ha en central plats i utbildningen och vara integrerad i dansundervisningen. Remissinstanserna: anser att elever som antagits till utbildningen och som av antagningsnämnden bedömts kunna utvecklas inom dansen ska kunna gå kvar på sin utbildning, helt säkra på att skolan och lärarna helt ärligt engagerar sig i elevens utveck- ling. och tillstyrker förslaget om studierådgivning. Då utbildningen ska vara av elitkaraktär och eleverna på förhand ska nå bestämda färdighetsnivåer kommer enligt många elever att avbryta utbildningen. För de elever som av olika skäl inte fullföljer dansarutbildningen bör övergången till grund- skola respektive gymnasieskola ske på ett så enkelt och odramatiskt sätt som möjligt. Skälen för regeringens bedömning: Yrkesdansarutbildningen är en Prop. 2010/11:19 studieväg där prestationskraven är höga. Det kommer att inträffa att elever som antagits av olika skäl har svårt att klara av den progression som är nödvändig, vare sig det handlar om att intresset eller engage- manget har falnat, att viljestyrkan eller talangen inte räcker till eller att fysiologiska bekymmer har uppstått. För den elev som inte har nått den aktuella årskursens mål i dansämnena bör det inte finnas någon garanti att få fortsätta utbildningen. Av hänsyn till de elever som satsar hårt på sin utbildning och har förutsättningar att nå en riktigt god färdighetsnivå inom dansen är det viktigt att undervisningen kan hålla avsedd kvalitet och avsett tempo. Undervisningens nivå ska inte behöva anpassas till de elever för vilka det under utbildningens gång blir tydligt att de inte har kapacitet att fullt ut följa undervisningen. Bestämmelserna om särskilt stöd i den nya skollagen bör även gälla för yrkesdansarutbildningen, men med undantag för dansämnena. Även om bestämmelserna om särskilt stöd inte bör gälla i dansämnena finns inget som hindrar att skolan ger sådant stöd när det bedöms lämpligt. Det kommer att finnas situationer då det är rimligt att elever får särskilt stöd att förbättra sina prestationer och nå kunskapskraven i dans, exempelvis efter kortvarig sjukdom eller skada. Om eleven ändå inte klarar de krav som ställs så bör han eller hon få hjälp att byta till en utbildning med annan inriktning. Detta bör kunna ske mot elevens vilja. Regeringen anser att rektor, efter samråd med en elevs vårdnadshavare, bör få besluta om ett sådant avskiljande. Bestämmel- serna om rätten att fullfölja utbildningen på ett påbörjat nationellt program, som finns i 16 kap. 37 § i den nya skollagen, bör således inte gälla för elever på yrkesdansarutbildningen. Övergång till annan studie- väg efter beslut om avskiljande bör ske inför ett nytt läsår. Huvudmännen bör beakta att elever som mot sin vilja avskiljs från utbildningen kan vara i behov av extra stödinsatser från elevhälsan och studie- och yrkesväg- ledningen. Regeringen avser att följa i hur stor utsträckning möjligheten till avskiljande används och hur stödinsatserna ser ut för de elever som eventuellt har avskilts. Regeringen vill understryka att möjligheten till avskiljande endast kommer att avse brister i dansämnena. I övriga ämnen gäller självfallet gymnasieskolans bestämmelser om rätt till stöd för att nå målen. I andra ämnen än dans gäller även samma bestämmelser som i den övriga gymnasieskolan om att elever som riskerar att inte nå kunskapsmålen kan få reducerat program eller individuell anpassning av programmet. Regeringens bedömning: De huvudmän som anordnar förberedande dansarutbildning och yrkesdansarutbildning bör för denna undervis- ning få använda lärare i dans som inte har lärarutbildning eller be- hörighetsbevis avseende utländsk lärarutbildning. Utredarens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Balettakademien, Kungliga i , kommun, , Cullberg- baletten och tillstyrker förslaget. Stiftel- sen instämmer i att relevant kompetens hos danspedagogerna är en avgörande nyckelfråga för kvaliteten i utbild- ningen. tillstyrker att det är absolut nödvändigt att lärarna har egen aktuell erfarenhet som yrkesdansare inom klassisk balett eller modern dans. Kungliga i hävdar att det för att bli danspedagog för blivande professionella dansare krävs både en dansar- bakgrund och en danspedagogisk utbildning. instämmer i att vissa av dansarskolans lärare kan komma att behöva andra kvalifi- kationer än övriga lärare. Myndigheten vill dock framhålla vikten av att samtliga lärare har kompetens och pedagogisk kunskap samt didaktisk förmåga för undervisningen. Danslärare och andra yrkesverksamma vid Kungliga och i håller med om att yrkeserfarenhet som dansare samt pedagogisk talang är de viktigaste kvalifikationerna för danslärarna men vill under- stryka vikten av pedagogisk utbildning för alla lärare som anställs för längre perioder. hävdar att det krävs relevant ut- bildning i pedagogik/didaktik för att lärarna ska kunna utveckla dansar- utbildningens pedagogik. anser att det är viktigare att barnen får tillgång till professionella danspedagoger än yrkesverksamma dansare. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen och bedömningarna i denna proposition syftar till ökad kvalitet i dansarutbildningen. Lärarna har i dansarutbildningen, liksom i all annan utbildning, en stor betydelse för kvaliteten. I den nya skollagen sägs att huvudmännen för undervis- ning ska använda lärare som har en utbildning som är avsedd för den undervisning som läraren ska bedriva. gäller att om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som har den utbildning som krävs eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, ska huvudmännen få använda en annan person för att bedriva undervisningen. En sådan person ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som krävs för att hon eller han ska vara behörig. Regeringen anser att det inom dansarutbildningen kan finnas särskilda skäl att frångå bestämmelserna om lärarnas utbildning. För att dansarut- bildningen ska nå en hög klass behövs lärare i dans som har kompetens att förmedla relevanta kunskaper, en yrkeskultur och praxisgemenskap. Det är nödvändigt att dessa lärare har egen aktuell erfarenhet som yrkes- dansare inom klassisk balett eller modern dans. Yrkeserfarenheten måste vara relevant för ämnet, aktuell och på en hög nivå. Detta gäller framför allt i de senare delarna av dansarutbildningen. Denna ordning är inte unik för dansarutbildningen. I vissa avseenden liknar yrkesdansarutbildningen de konstnärliga utbildningar som bedrivs inom högskolan. Utbildning- arna färdigutbildar och syftar till att eleverna efter utbildningen ska kunna verka i det professionella danslivet. När det gäller konstnärlig verksamhet är en person behörig att anställas som lärare vid högskola Prop. 2010/11:19 eller universitet om denne har uppvisat konstnärlig och pedagogisk Även inom ställs vissa kompetenskrav i fråga om vilka som får anställas som lärare, men däremot inga krav på formell pedagogisk utbildning. Till undervisningen i dans kan det bli svårt att hitta lärare med både er- forderligt yrkeskunnande och pedagogisk utbildning. Regeringen be- dömer därför att de huvudmän som anordnar förberedande dansarutbild- ning och yrkesdansarutbildning för undervisning i dans bör få använda lärare som inte har lärarutbildning eller behörighetsbevis avseende ut- ländsk lärarutbildning. En sådan lärare ska förstås vara lämplig att be- driva undervisningen. I synnerhet yrkesdansarutbildningen måste till innehåll och pedagogik präglas av en balans mellan kontinuitet och konstnärlig förnyelse. Den undervisande personalens samlade erfarenheter bör vara mångfasetterade och spegla det internationella danslivet. En lärarkår som kontinuerligt förnyas och en stor andel professionellt aktiva lärare ger förutsättningar för att undervisningen ska kunna följa med i den konstnärliga utveck- lingen. Huvudmännen för dansarutbildningen har vissa möjligheter att skapa sådan förnyelse och flexibilitet inom ramen för gällande lagstift- ning. Det finns också möjlighet för arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal komma överens om t.ex. fleråriga visstidsanställningar för lärarna i dans. Vid sidan av de visstidsanställda danslärarna behövs dock självklart en mer beständig kärna bestående av skolledning och tillsvida- reanställda lärare i dans som kan säkra en viss kontinuitet. Regeringen kommer att följa hur möjligheterna att uppnå önskad förnyelse och flexi- bilitet inom ramen för nuvarande reglering av anställningsvillkoren ut- nyttjas och vid behov vidta ytterligare åtgärder. 11 Elevhem för breddad rekrytering Regeringens bedömning: Ett elevhem bör inrättas och förläggas till den ort där yrkesdansarutbildningen bedrivs. Möjligheten till boende på hemmet bör omfatta elever på yrkesdansarutbildningen och elever på den grundläggande dansarutbildningen på samma ort som yrkes- dansarutbildningen. Utredarens förslag: Överensstämmer i stort med regeringens bedöm- ning. Utredaren specificerar dock att elevhemmet ska förläggas till . Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser, däribland , Kungliga i , kommun och , tillstyrker förslaget. tillstyrker förslaget om inrättande av ett elevhem för elever på yrkesdansarutbild- ningen, men avstyrker förslaget om inrättande av elevhem för elever från årskurs sju. önskar ett elevhem i från årskurs 7 och i vill att elevhem erbjuds i samma omfattning oavsett studieort. kommun påpekar att frågan Prop. 2010/11:19 om hur dansarutbildningen i ska kunna ordna ett boende för de elever som har långa resvägar till är olöst. Skälen för regeringens bedömning: För att uppnå högsta möjliga klass på yrkesdansarutbildningen bör hela utgöra rekryterings- bas. I praktiken kan detta vara svårt att uppnå i ett så glest befolkat land som . Arbetsmarknadsbehovet av dansare, i kvantitativa termer, är litet och antalet platser på utbildningen bör vara begränsat. Alla orter kan inte anordna dansarutbildning och det är inte heller troligt att alla dansartalanger bor på just de orter där utbildningen finns. Ett väl fungerande elevhem torde dock vara en första förutsättning för att rekryteringen till dansarutbildningen ska kunna breddas geografiskt och socialt. Dansarutbildningen bör i så liten omfattning som möjligt riskera att gå miste om talanger på grund av praktiska eller ekonomiska hinder. Tillgång till ett ordnat boende kan lösa flera problem. bor de flesta av yrkesdansarutbildningens elever som kommer från en annan del av landet inackorderade eller i eget boende. I Yrkesdansarutred- ningens arbete har framkommit att många av de gymnasieelever som valt att avbryta sina studier på yrkesdansarutbildningen anger en ohållbar boendesituation och hemlängtan som skäl. Eleverna har svårigheter när det gäller att ansvara för det egna hushållet. Mot bakgrund av detta har elever, föräldrar och personal i flera sammanhang framfört önskemål om att ett elevhem knyts till Kungliga i . Det finns även sociala skäl till inrättandet av ett elevhem eftersom eleverna har behov av vuxenstöd och kan behöva hjälp med att t.ex. få goda matvanor, vilket personal vid elevhemmet kan svara för.