prop · GX03136 · 2010-03-09 00:00:00 — Styrelsens ordförande bör diskuteras i samråd mellan förslagsställarna I remisspromemorian föreslås att styrelsen inom sig ska utse ordförande. Detta förslag ligger i linje med hur stiftelseförordnandena ursprungligen var utformade. Flera remissinstanser, däribland , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Kungl. , och , är kritiska till att styrelsen inom sig ska utse ordförande, främst mot bakgrund av att uppdraget som ordförande i är betydligt mer arbets- och tidskrävande än ett uppdrag som enbart styrelseledamot. Remissinstanserna menar att det är svårt för presumtiva ledamöter att bedöma sin möjlighet att ställa upp om de inte vet om det är i egenskap av ordförande eller enbart ledamot och att det i sin tur skulle försvåra rekryteringen. Mot bakgrund av att uppdraget som ordförande i är betydligt mer arbets- och tidskrävande än ett uppdrag som enbart styrelseledamot anser regeringen, precis som ett stort antal remiss- instanser, att uppgiften att vara styrelseordförande i stiftelserna bör ges särskild uppmärksamhet vid sammansättningen av styrelserna. I de externa förslagsställarnas uppdrag att samråda inför att förslag på ledamöter lämnas bör det därför också ingå att diskutera frågan om vem som bör utses som ordförande. De externa förslagsställarna har då till- fälle att lyfta fram tänkbara kandidater till ordförande bland de personer som förslagsställaren kan komma att föreslå eller att komma överens om att lösa ordförandefrågan på annat sätt. Det finns då större möjligheter att få fram lämpliga kandidater till ordförande och därför i ett tidigt skede ha ett färdigt förslag till ordförande i det fortsatta arbetet med att ta fram övriga styrelseledamöter. En eller två ledamöter bör utses efter förslag av myndighetscheferna vid , för arbetsliv och socialvetenskap, Formas och Verket för innovationssystem I remisspromemorian föreslås att en eller två styrelseledamöter bör utses efter förslag av den samordningsgrupp som utgörs av myndighets- cheferna vid , för arbetsliv och social- vetenskap (FAS), Formas samt Verket för innovationssystem (). 2009/10:136 Förslaget stöds av bl.a. och . menar att styrelsen inte bör utses på förslag av de större statliga finansiärerna, eftersom stiftelserna bör kunna verka som oberoende forskningsfinansiärer. Eftersom myndighetscheferna utses av regeringen ifrågasätter remisspromemorians beskrivning av samordningsgruppen som en förstärkning av forskarsamhällets inflytande. Ovan nämnda samordningsgrupp har till uppgift att utarbeta analyser, strategier och forskningsprogram samt i övrigt ta initiativ för att utveckla och förnya forskningen. De myndighetschefer som utgör denna grupp är till stor del aktiva forskare som har god överblick över de forsknings- områden som stiftelserna hanterar. Enligt regeringens uppfattning är gruppen väl lämpad att agera med stor grad av vetenskaplig själv- ständighet. Regeringen anser därför att två styrelseledamöter i de aktuella stiftelsernas styrelser bör utses efter förslag av samordningsgruppen med undantag av ekonomi vid , som på grund av sin storlek bör ha en något mindre styrelse. I den styrelsen bör därför en ledamot utses efter förslag av samordningsgruppen. En eller två ledamöter bör utses efter förslag av universitet och högskolor I remisspromemorian anges att en eller två ledamöter bör utses efter förslag av universitet och högskolor. Några remissinstanser, däribland , tillstyrker förslaget. Ett antal universitet och högskolor, däribland och dåvarande , har i sina remissyttranden anfört att det bör förtydligas hur universitet och högskolor ska gå till väga när de ska lämna förslag på styrelseledamöter till stiftelserna. Ett antal universitet och högskolor, däribland och , har också föreslagit att uppgiften bör koordineras av SUHF. Den övervägande delen av den forskning som bedrivs i äger rum vid universitet och högskolor. Det är därför av stor vikt att även universitet och högskolor på något sätt har insyn i styrelsernas arbete och inflytande när styrelseledamöter utses. Regeringen anser därför att två styrelseledamöter i stiftelsernas styrelser bör utses efter förslag av uni- versitet och högskolor förutom i fråga om vid , som enligt vad som har anförts ovan bör ha en något mindre styrelse. I den styrelsen bör därför en ledamot utses efter förslag av universitet och högskolor. Regeringen anser att det främst bör ankomma på universitet och högskolor att tillsammans utarbeta principer för hur uppgiften att föreslå styrelseledamöter ska genomföras. Den naturliga lösningen är, som vissa remissinstanser påpekat, att detta sker inom ramen för universiteten och högskolornas samarbete inom SUHF. Det står dock universitet och högskolor fritt att finna andra vägar att hantera uppgiften. Två eller tre ledamöter bör utses efter förslag av Kungl. Vetenskaps- , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien i olika konstellationer I remisspromemorian föreslås att två eller tre ledamöter bör utses efter förslag av Kungl. Ingenjörsvetenskaps- och Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien i olika konstella- tioner beroende på vilken stiftelse det gäller. Vetenskaps- , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien skulle enligt de ursprungliga stiftelseförord- nandena inbjudas att ge förslag på ledamöter till styrelserna. Regeringens uppfattning är att akademierna bör kunna bidra till att andra perspektiv beaktas än de som tillgodoses av universitet och högskolor samt tidigare nämnda samordningsgrupp. I stiftelseförord- nandena bör det därför anges att akademierna, huvudsakligen med utgångspunkt i den fördelning mellan akademierna som fanns i de ursprungliga stiftelseförordnandena, ska lämna förslag på totalt två eller tre ledamöter. Med ett sådant förfarande uppnås ett bredare inflytande och en bredare insyn från forskarsamhället i styrelserna. Antalet leda- möter i respektive styrelse som bör utses efter förslag av de tre akade- mierna framgår av bilaga 1. Ett antal remissinstanser, däribland , Kungl. Ingenjörs- , Mistra, STINT, , och , anser att akademiernas utvidgade roll i samband med styrelserna blir principiellt problematisk på grund av att akademierna enligt stiftelseförordnandena har i uppgift att granska stiftelsernas verksamhet. och menar att akademierna inte är lika representativa för forskarsamhället som övriga förslagsställare och förordar därför att detta ska avspeglas i antalet ledamöter som utses efter förslag från akademierna. anser att utgångspunkten bör vara att lika många ledamöter utses efter förslag från respektive kategori, där samordningsgruppen som består av myndighetscheferna vid , , och , universitet och högskolor samt akademierna utgör tre kategorier. Regeringens bedömning är dock att akademierna bör få förtroendet att axla ett större ansvar och att det antal ledamöter som akademierna bör föreslå är väl avvägt. Vidare bedömer regeringen att akademierna har förmåga att särskilja på uppgiften att granska stiftelserna och att föreslå ledamöter till dem och att det inte finns skäl att frånta dem uppgiften att granska stiftelserna. Ett viktigt led i att göra stiftelserna mer oberoende av staten är enligt regeringens uppfattning att akademierna bör föreslå ledamöter. En ledamot bör såväl föreslås som utses av avgående styrelse I remisspromemorian föreslås att varje styrelse själv utser en ledamot utöver de styrelseledamöter som regeringen utser och de som utses efter förslag av externa förslagsställare. , och SUHF menar att genom det samarbete som krävs mellan de externa förslagsställarna och som hålls samman av den samordnande funktionen, så får styrelserna den balanserade sammansättning och kompetens som Därmed faller enligt dessa instanser behovet av att avgående Prop. 2009/10:136 stiftelse ska både föreslå och utse en ledamot. Enligt regeringens mening bör avgående styrelse för varje stiftelse ges möjlighet att med utgångspunkt i de behov som styrelsen ser utifrån stiftelsens profil och behov, föreslå och utse en person som kan tillföra tillträdande styrelse sådan kompetens eller sådana egenskaper som bedöms vara nödvändiga i styrelsearbetet. Detta ger även förutsättningar för en viss kunskapsöverföring från avgående till tillträdande styrelse. Eftersom styrelserna har nära och aktuell kontakt med stiftelsernas verksamhet, kan avgående styrelse fånga upp behov som inte lika lätt uppfattas av regeringen och de externa förslagsställarna. Mot den bakgrunden finns enligt regeringens mening, till skillnad från , högskolas och SUHF:s mening, behovet av ytterligare komplettering av styrelsen kvar. Regeringen anser därför att en ledamot i varje stiftelses styrelse bör såväl föreslås som utses av styrelserna utan förslag från utomstående förslagsställare. Den avgående styrelsen utser nya styrelseledamöter enligt lagt förslag Efter att de externa förslagsställarna presenterat det slutliga förslaget på ledamöter i kommande styrelse bör den avgående styrelsen utse de före- slagna styrelseledamöterna och den styrelseledamot som styrelsen nominerar. Den nya styrelsen utser ordförande och vice ordförande inom sig Den nya styrelsen bör utse ordförande inom sig. I normalfallet bör det efter samrådsförfarandet vara klart vem som bör utses till ordförande. När det gäller att utse vice ordförande i styrelsen bör detta i likhet med vad som har gällt vara en uppgift som ankommer på de nya styrelserna själva. Det finns då goda möjligheter för att styrelsen väljer den ledamot som är mest lämpad för uppdraget, oavsett vilken instans eller organisation som har utsett eller föreslagit den aktuella ledamoten. De remissinstanser som uppehållit sig kring detta, bl.a. Gymnastik- och och , har ansett att denna ordning fortsatt bör gälla. 4.4Vissa anslutande organisatoriska frågor Utöver de ändringar i stiftelseförordnandena som följer av att sättet att utse styrelseledamöter förändras krävs också vissa organisatoriska förtydliganden i stiftelseförordnandena i övrigt. Det gäller frågor som förordnandetid för styrelseledamöterna, möjlighet till omförordnande av ledamot, förfarande vid eventuella vakanser eller när en styrelseledamot begär att bli entledigad. Regeringen avser att, under förutsättning att ger sitt godkännande till propositionens förslag, besluta om sådana ändringar i stiftelseförordnandena. Ekonomiska och andra konsekvenser Förslaget beräknas inte medföra ökade kostnader för staten. Den huvudsakliga konsekvensen av regeringens förslag är att regeringen inte längre kommer att ha samma möjlighet till inflytande över de berörda stiftelsernas styrelser på det sätt som beskrivs i avsnitt 4.1. Regeringen bedömer vidare att ansvaret för stiftelsestyrelsernas sammansättning till stora delar bör föras över till forskarsamhället. Enligt regeringens uppfattning medför detta dock endast en begränsad ökning av berörda parters arbetsbelastning. Nytt sätt att utse styrelseledamöter översikt Nytt sätt att utse styrelseledamöter två utses av regeringen två utses efter förslag av ([VR], socialvetenskap [FAS], för miljö och areella näringar [Formas] samt Verket för innovationssystem []) två utses efter förslag av universitet och högskolor (UoH) tre utses efter förslag av Kungl. en utses av styrelsen själv två utses av regeringen två utses efter förslag av samordningsgruppen (VR, FAS, två utses efter förslag av UoH tre utses efter förslag av KVA, IVA en utses av styrelsen själv för nio forskning inom områden med anknytning till två utses av regeringen två utses efter förslag av samordningsgruppen (VR, FAS, Formas, ) två utses efter förslag av UoH två utses efter förslag av KVA en utses av styrelsen själv två utses av regeringen två utses efter förslag av samordningsgruppen (VR, FAS, Formas, ) två utses efter förslag av UoH två utses efter förslag av KVA en utses av styrelsen själv en utses av regeringen en utses efter förslag av samordningsgruppen (VR, FAS, en utses efter förslag av UoH två utses efter förslag av KVA och en utses av styrelsen själv för kunskaps- och tio kompetensutveckling två utses av regeringen två utses efter förslag av samordningsgruppen (VR, FAS, Formas, ) två utses efter förslag av UoH tre utses efter förslag av KVA och IVA en utses av styrelsen själv för vård- och nio allergiforskning två utses av regeringen två utses efter förslag av samordningsgruppen (VR, FAS, Formas, ) två utses efter förslag av UoH två utses efter förslag av KVA en utses av styrelsen själv Sammanfattning av promemorian Utseende av styrelseledamöter i forskningsstiftelser som bildats med löntagarfondsmedel (U2009/4255/F) Regeringens förslag till och regeringens bedömning Regeringen bör föreslå att godkänna att dess tidigare uttalande att riktlinjen vid ändringar av stiftelseförordnandena för de stiftelser som inrättades med löntagarfondsmedel ska vara att regeringen ska utse och entlediga ledamöterna i stiftelsernas styrelser inte längre ska gälla när det gäller stiftelserna , strategisk forskning, inom områden med anknyt- ning till och , nalisering av högre utbildning och forskning, nationella vid , och kompetensutveckling och och allergiforskning. Regeringen bör redovisa en bedömning att riktlinjen vid ändringar av stiftelseförordnandena bör vara -att regeringen ska utse en styrelseledamot i nationella vid och två styrelseledamöter i de övriga stiftelserna, och -att övriga ledamöter ska utses av styrelsen. Förslag på hur stiftelseförordnandena bör ändras Stiftelseförordnandena bör ändras för de sju stiftelserna vad gäller föreskrifterna om stiftelsernas styrelser och om hur styrelseledamöterna utses. Vid ändringen bör följande riktlinjer gälla. -Styrelserna bör ha sex till tio ledamöter. -Mandatperiodens längd bör vara . -Omval av styrelseledamot bör kunna ske en gång. -Styrelsen bör inom sig utse ordförande och vice ordförande. När det gäller hur ledamöterna ska utses bör inledningsvis följande gälla. -Regeringen utser en ledamot i styrelsen för vid och två styrelseledamöter i övriga styrelser. -Övriga ledamöter utses av styrelsen enligt följande. a)En eller två ledamöter utses efter förslag av den samordningsgrupp som består av myndighetschefer för , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö och areella näringar samt Verket för innovationssystem. b)En eller två ledamöter utses efter förslag av universiteten och högskolorna gemensamt. c)Följande organisationer inbjuds att för de olika stiftelserna lämna ett gemensamt förslag på två eller tre ledamöter: , och Kungl. Skogs- och Lantbruks- , inom områden med anknytning till och ; Kungl. av högre utbildning och forskning; Kungl. vid ; Kungl. och kompetensutveckling; Kungl. Vetenskaps- och , och och allergiforskning; Kungl. d) Slutligen utser styrelsen en ledamot själv. I fråga om utseende av ledamöter som föreslås enligt a)c) bör dessa förslag samordnas före det att den sittande styrelsen utser de nya styrelseledamöterna. Uppgiften att samordna förslagen bör erbjudas Kungl. Förteckning över remissinstanserna (U2009/4255/F) Remissyttrande har avgetts av följande remissinstanser: , , , , Lunds universitet, , , universitet, , , Kungl. Tekniska högskolan, , , dåvarande , , , högskolan, Gymnastik- och , , Högskolan på , , , dåvarande , , Högskolan i , , , , , för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap, Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, med anknytning till och , Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning, Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling, forskning, , och miljöekonomi vid , universitets- och högskole- Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna synpunkter: , , i , Verket för innovationssystem, Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , , Spontana remissyttranden har inkommit från Läkemedelsindustri- föreningens , , , , och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , Husmark , , , , , , , , , , Adelsohn , Regeringen beslutar proposition 2009/10:136 Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning