prop · GX03247 · 2010-09-28 00:00:00 — Bolaget ska kalla till bolags- stämma senast den tjugoförsta dagen före stämman och ge aktieägarna tillgång till viss information på bolagets webbplats. En aktie- ägare har rätt att föra upp ärenden på dagordningen, lägga fram förslag till beslut och ställa frågor. Avgörande för en aktieägares rätt att delta i en stämma är aktieägarens aktieinnehav , den s.k. avstämningsdagen. En aktieägare får utse i princip vem som helst till ombud vid stämman. Bolaget får erbjuda aktieägarna en möjlighet att poströsta. dagar efter stämman ska bolaget offentliggöra röst- ningsresultatet för varje beslut. Direktivet syftar till en minimiharmonisering. Medlemsstaterna kan till förmån för aktieägarna införa mer långtgående regler än de som följer av direktivet. Aktieägares rättigheter regleras framför allt i aktiebolagslagen men också i försäkringsrörelselagen (1982:713). Det finns vidare särskilda regler för finansiella företag som är aktiebolag, t.ex. bankaktiebolag, fondbolag och 2Kommissionens meddelande till rådet och Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen Handlingsplan (KOM[2003] 284 slutlig, Celex 52003DC0284). 3Europaparlamentets och rådets direktiv /39/EG av om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv /611/EEG och 93/6/EEG och och rådets direktiv /12/EG samt upphävande av rådets direktiv /22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1, Celex 32004L0039). värdepappersbolag samt för europabolag. Även för dessa bolag gäller Prop. 2009/10:247 aktiebolagslagen, om inte annat följer av de särskilda reglerna. Regler om bolagsstämma finns i 7 kap. aktiebolagslagen och 9 kap. försäkringsrörelselagen. Alla aktiebolag och försäkringsaktiebolag är skyldiga att hålla minst en stämma (i aktiebolagslagen benämnd årsstämma). En ordinarie stämma ska hållas efter utgången av räkenskapsåret. På stämman ska resultaträkningen och balansräkningen fastställas. Det ska också beslutas om dispositioner beträffande vinst eller förlust och om ansvarsfrihet för styrelseledamöter- na och den verkställande direktören. Vidare ska det fattas beslut i andra ärenden som enligt lag eller bolagsordningen ska behandlas på stämman. Rätt att delta i bolagsstämma har de aktieägare som för stäm- man är införda i aktieboken. I ett avstämningsbolag tillkommer denna rätt i stället de som är införda i aktieboken eller, när det gäller försäkringsaktiebolag, före stämman. Kallelse till bolagsstämma i ett privat aktiebolag ska ske på det sätt som anges i bolagsordningen. I några fall måste bolaget skicka en skrift- lig kallelse till varje aktieägare vars postadress är känd för bolaget. I ett publikt aktiebolag måste kallelse ske genom annonsering i Post- och samt i en rikstäckande dagstidning. För publika försäk- ringsaktiebolag finns inte motsvarande krav på annonsering. Kallelsen ska utfärdas senast en viss dag. För kallelse till ordinarie bolagsstämma i ett publikt aktiebolag infaller den dagen före stämman. Kallelsen ska innehålla ett förslag till dagordning. Varje aktie- ägare har rätt att få ett ärende behandlat på stämman under förutsättning att begäran görs i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen. Bolaget ska under viss angiven tid före bolagsstämman hålla visst material, t.ex. redovisningshandlingar, tillgängligt hos bolaget för aktie- ägarna. En aktieägare utövar sin rätt vid bolagsstämman antingen personligen eller genom ställföreträdare eller ombud med fullmakt. I bolagsordningen för ett aktiebolag får det anges att styrelsen får tillhandahålla ett formulär som aktieägarna kan använda för att ge en av styrelsen angiven person fullmakt att företräda dem. Aktiebolagslagen utgår från att bolagsstämman fattar beslut med ackla- mation. Om någon av aktieägarna begär det, ska omröstning ske. Det ska föras protokoll vid stämman. Regeringen beslutade propositionen En ny för- säkringsrörelselag (prop. 2009/10:246). I propositionen föreslås att den nuvarande försäkringsrörelselagen upphävs och att aktiebolagslagens regler ska gälla för ett försäkringsaktiebolag, om inte något annat är motiverat av ett försäkringsföretags särart. Förslagen innebär att ett för- säkringsaktiebolag i fortsättningen inte ska utgöra en egen associations- form. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 4.3Självreglering på värdepappersmarknaden i Flera av de frågor som behandlas i direktivet regleras redan i börsernas regler och i Svensk kod för bolagsstyrning. finns det två börser i , OMX Prop. 2009/10:247 AB och . De driver var sin reglerad För de aktiebolag som är upptagna till handel på någon av marknaderna gäller ett omfattande regelverk. Bolagen ansluter sig vid noteringen av sina värdepapper till antingen börsens regelverk för emittenter eller noteringsavtalet. De regelverken innehåller bl.a. bestäm- melser om bolagens informationsskyldighet gentemot aktieägarna. Även andra marknadsplatser för aktier ställer upp regler för de noterade bolag- en. Svensk kod för bolagsstyrning utformas av Kollegiet för svensk bolagsstyrning. Den ska tillämpas av alla aktiebolag vars aktier är upp- tagna till handel på en svensk reglerad marknad. Syftet med koden är bl.a. att värna om att aktiebolagslagens likabehandlingsprincip tillämpas i praktisk handling och att skapa största möjliga öppenhet gentemot aktie- ägare, kapitalmarknad och samhället i övrigt. Koden bygger på principen följ eller förklara. Principen innebär att ett bolag som tillämpar koden får avvika från enskilda regler. I sådana fall måste bolaget dock redovisa skälen för avvikelsen. Enligt koden ska bolagsstämman förberedas och genomföras så att aktieägarna kan utöva sina rättigheter på ett aktivt och välinformerat sätt. Där sägs också att kallelse och övrigt underlag till bolagsstämman ska ha sådan utformning samt utfärdas och tillhandahållas i sådan tid att bolag- ets aktieägare kan bilda sig en välgrundad uppfattning om de ärenden som ska behandlas. Av såväl börsernas regler som koden framgår vidare att aktiebolagen ska ha en webbplats som är tillgänglig för aktieägarna. 5Vilka företag bör omfattas av genom- förandet? Regeringens bedömning: Direktivet bör genomföras i fråga om pub- lika aktiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför EES (noterade aktie- bolag), om inte annat bedöms vara lämpligare i ett enskilt fall. Promemorians bedömning: Överensstämmer i huvudsak med rege- ringens bedömning. Promemorians lagförslag omfattar även försäkrings- aktiebolag. Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser lämnar prome- bedömning utan invändning. anser att direk- tivet inte bör genomföras för andra aktiebolag än publika aktiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsva- rande marknad utanför EES, om inte starka skäl talar för det. anser å sin sida att aktieägare i bolag, vars aktier är upptagna till handel på en handelsplattform, s.k. MTF, bör till- försäkras samma rättigheter som aktieägare i bolag vars aktier är upp- tagna till handel på en reglerad marknad. Skälen för regeringens bedömning: fanns det omkring Prop. 2009/10:247 362 000 aktiebolag i , varav omkring 1 600 publika aktiebolag. Av de publika aktiebolagen hade 225 bolag sina aktier upptagna till handel på någon av de två reglerade marknader som börserna respektive driv- er. Antalet publika aktiebolag som var noterade på en handelsplattform utan att vara upptagna till handel på någon av de två reglerade marknaderna uppgick till omkring 150. Som redovisas i avsnitt 4.1 omfattar direktivet endast publika aktie- bolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad som är belägen i eller har verksamhet inom en medlemsstat. I promemorian före- slås att även publika aktiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en motsvarande marknad utanför EES, ska omfattas av genomförandet. Denna lösning har också valts vid genomförandet av det s.k. öppenhets- direktivet4, vars innehåll anknyter till direktivet om aktieägares rättig- heter (se prop. 2006/07:65). Det får anses lämpligt att så sker även i detta sammanhang. Publika aktiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en handels- plattform, har inte tidigare inkluderats i liknande lagstiftningsärenden. Direktivet är avpassat för stora aktiebolag med många aktieägare och innehåller bestämmelser som i vissa fall ökar den administrativa bördan för bolagen. Utgångspunkten bör alltså vara att privata aktiebolag och andra publika aktiebolag än noterade aktiebolag inte bör omfattas. Även sådana försäkringsaktiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad belägen i eller med verksamhet inom en med- lemsstat, omfattas av direktivet. Som nämns i avsnitt 4.2 är försäkrings- rörelselagen föremål för översyn. Propositionen En ny försäkringsrörelselag innehåller förslag som innebär att aktiebolagslagen i fortsättningen ska gälla för ett försäkringsaktiebolag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Mot bakgrund härav, och då det inte finns något försäkringsaktiebolag som omfattas av direktivet, lägger regeringen inte fram något förslag till ändring av den nu gällande försäkringsrörelselagen. Hovrätten för Nedre föreslår att det av redaktionella skäl införs en särskild kortform i aktiebolagslagen för bolagskategorin pub- lika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför EES. Kortformen skulle enligt hovrätten kunna vara noterade aktiebolag (jfr kortformen aktiemarknads- bolag, som används i lagen för en överlappande bolagskategori). Rege- ringen konstaterar att det inte är möjligt att göra sådana lagändringar nu men att frågan bör övervägas i lämpligt sammanhang. I denna proposi- tion används dock för enkelhets skull i övervägandena noterade aktie- bolag för de aktuella publika aktiebolagen, låt vara att benämningen inte är helt korrekt eftersom den inte omfattar publika aktiebolag vars aktier enbart är upptagna till handel på en handelsplattform. 4 och rådets direktiv /109/EG av om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv /34/EG (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38, Celex 32004L0109). Regeringens förslag: Kallelse till annan extra bolagsstämma än en sådan där en ändring av bolagsordningen kommer att behandlas ska i ett noterat aktiebolag utfärdas senast före stämman. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 59 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker promemorians för- slag eller lämnar det utan invändning. anser dock att den ändrade kallelsefristen ska gälla även sådana aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en handelsplattform. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 5.1 första stycket i direktivet ska kallelse till bolagsstämma utfärdas senast före stämman. Kallelse till ordinarie bolagsstämma i ett publikt aktiebolag, liksom till extra stämma där en ändring av bolagsordningen kommer att behandlas, ska enligt aktiebolagslagen utfärdas senast före stämman (7 kap. 18 och 19 §§). Som redovisas i avsnitt 4.1 syftar direktivet till en minimiharmonisering. Det är med andra ord möjligt att föreskriva en längre kallelsefrist än den som anges i direktivet. Lagstiftningen upp- fyller alltså så långt direktivets krav. I ett avseende behöver dock aktiebolagslagen ändras eftersom den tids- frist som anges är för snäv. Det anges nämligen att kallelse till annan extra bolagsstämma än en sådan där en fråga om ändring av bolagsord- ningen kommer att behandlas ska utfärdas senast före bolags- stämman (7 kap. 20 §). För noterade aktiebolag bör därför sista dag för kallelse för den situationen bestämmas före stämman. Lag- ändringen bör lämpligen inte utsträckas till andra aktiebolag. Regeringens förslag: I kallelse till bolagsstämma i ett aktiebolag ska, i förekommande fall, anges hur en aktieägare ska gå till väga för att rösta med användning av en sådan fullmakt som bolaget samlar in och för att rösta per post eller med användning av elektroniska hjälpmedel. Kallelse till bolagsstämma i ett noterat aktiebolag ska innehålla information om aktieägarnas rätt att begära upplysningar vid stämman. Vidare ska kallelsen innehålla en uppgift om bolagets innehav av egna aktier. Uppgifterna i kallelsen om antalet aktier och röster i bolaget samt innehav av egna aktier ska avse förhållandena då kallelsen utfärdas. Finns det flera aktieslag ska uppgifterna vara upp- delade på de olika aktieslagen. Bolaget ska i kallelsen hänvisa till den webbplats där bolaget till- handahåller de handlingar som ska läggas fram på bolagsstämman samt, i förekommande fall, fullmaktsformulär och formulär för post- Promemorians förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med rege- Prop. 2009/10:247 ringens förslag (se promemorian s. 59 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. anser att ett noterat aktiebolag inte ska behöva lämna en uppgift i kallelsen om innehav av egna aktier om uppgiften finns att tillgå på bolagets webbplats. bör de nya kraven på kallelsens inne- håll omfatta även publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på Skälen för regeringens förslag Uppgift om rätten att begära upplysningar Huvudregeln enligt både aktiebolagslagen och direktivet är att aktieägar- na har rätt att ställa frågor till bolaget om de ärenden som ska tas upp på bolagsstämman och att bolaget är skyldigt att besvara frågorna (se 7 kap. 32 § aktiebolagslagen). Frågorna ska normalt besvaras vid stämman. Enligt artikel 5.3 b i direktivet ska en kallelse till stämma innehålla en upplysning om aktieägarnas frågerätt. finns inte i aktiebolagslagen och bör därför tas in i den lagen. Skyldigheten att lämna upplysningen i kallelsen bör lämpligen begrän- sas till noterade aktiebolag. Uppgift om rätten att föra upp ärenden på dagordningen Aktieägarna har enligt direktivet rätt att föra upp ärenden på dagord- ningen och att lägga fram förslag till beslut. artikel 5.3 b att kallelsen till bolagsstämman ska innehålla uppgift om de rättigheterna, i den mån som de kan utnyttjas efter kallelsens utfärdande. Enligt aktiebolagslagen har aktieägarna rätt att föra upp ärenden på Denna rätt får även anses innefatta aktieägarnas rätt att lägga fram förslag till beslut. En aktieägare som vill få ett ärende behandlat vid en bolagsstämma ska begära detta skriftligen hos styrelsen i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman (7 kap. 16 §). Eftersom rätten att föra upp ärenden på dagordningen och lägga fram förslag till beslut endast kan utövas innan kallelsen utfärdas, föranleder direktivet i denna del inte några lagändringar. Uppgift om möjligheten att delta på stämman utan att vara närvarande Enligt artikel 5.3 b i direktivet ska en kallelse till bolagsstämma innehålla information om hur en aktieägare som vill rösta utan att vara personligen närvarande vid stämman ska gå till väga. Enligt aktiebolagslagen får en aktieägare rösta genom ett ombud (7 kap. 3 §). Ett noterat aktiebolag ska tillhandahålla aktieägarna ett full- maktsformulär (7 kap. 54 a §). Därutöver får ett aktiebolag låta aktieägar- na rösta genom en sådan fullmakt som bolaget samlar in. Bolaget ska i så fall i en kallelse till bolagsstämma informera om hur aktieägarna får tag på ett fullmaktsformulär (7 kap. 4 § och 24 § tredje stycket). proposition föreslås att bolaget dessutom ges möjlighet att låta aktieägar- Prop. 2009/10:247 na poströsta (se avsnitt 11). Aktiebolagslagen tillåter vidare, utan att när- mare reglera förfarandet, att bolaget låter aktieägarna rösta på elektronisk väg (se avsnitt 9). Bolaget ska vid fullmaktsinsamling informera i kallelsen om hur en aktieägare utan att vara personligen närvarande ska gå till väga för att få För att uppfylla direktivets krav bör kallelsen, i förekommande fall, också innehålla information om hur aktieägaren ska gå till väga för att utöva sin rösträtt genom poströstning eller med elekt- Denna upplysning bör lämpligen lämnas av alla aktiebolag som erbjuder sina aktieägare dessa möjligheter. Uppgift om var handlingarna inför bolagsstämman finns tillgängliga Enligt artikel 5.3 d och 5.3 e i direktivet ska en kallelse till bolagsstämma innehålla information om på vilket sätt de handlingar som ska läggas fram på stämman är tillgängliga och på vilken webbplats kallelsen, de handlingar som ska läggas fram på stämman och formulär för röstning med användning av fullmakt eller per brev är tillgängliga. Med anledning av direktivet bör det i en kallelse till bolagsstämma i ett noterat aktiebolag alltså finnas en hänvisning till den webbplats där bolaget tillhandahåller dels de handlingar som ska läggas fram på stäm- man, dels fullmaktsformulär och formulär för poströstning. Uppgifter om antalet aktier och röster Bolaget ska före stämman på sin webbplats upplysa aktieägarna om antalet aktier och röster i bolaget för kallelsen. Det framgår av artikel 5.4 b i direktivet. Aktier av olika slag ska särredo- Av intresse är att öppenhetsdirektivet, som berörs i avsnitt 5, före- skriver att en kallelse till bolagsstämma i ett noterat aktiebolag ska ange det totala antalet aktier och röster i bolaget. Uppgifterna ska avse för- hållandena för bolagsstämman eller avstämningsdagen. Om detta inte är möjligt, ska uppgifterna avse den tidpunkt då kallelsen utfärdas (jfr 7 kap. 63 § första stycket). Direktivet om aktieägares rättigheter kan när det gäller uppgifterna i kallelsen om aktier och röster ses som en precisering av öppenhets- Det bör framgå av lagen att uppgifterna ska avse förhållande- na för kallelsen. För att uppfylla direktivets krav bör det vidare föreskrivas att det, i förekommande fall, ska göras en uppdelning Utöver vad direktivet kräver bör det införas en skyldighet att upplysa om hur många aktier i bolaget som innehas av bolaget självt. det är att sådana aktier inte medför rösträtt vid stämman och därmed påverkar den andel av det totala röstetalet som aktieägarnas aktier i En särskild fråga är om uppgifterna om aktier och röster även fortsätt- ningsvis ska lämnas i kallelsen eller om det bör vara tillräckligt att informationen lämnas på webbplatsen. Direktivet tillåter den senare lös- förordar en sådan lösning när det gäller upp- giften om bolagets egna aktier. Föreningen menar att det kan vara omöj- Prop. 2009/10:247 ligt för ett bolag att få fram en korrekt uppgift om innehavet av aktierna redan när förlagan till kallelsen lämnas till Post- och , normalt före utfärdandet. Visserligen finns det en viss risk för att uppgifterna om aktier och röst- er som lämnas i kallelsen inte överensstämmer med förhållandena för utfärdandet av kallelsen. Det underlättar emellertid väsent- ligt för aktieägarna om uppgifterna om såväl antalet aktier och röster i bolaget som bolagets innehav av egna aktier återfinns samlade i kallel- sen. Aktieägarnas intresse av att få informationen samlad får anses väga tyngre än risken för att kallelsen inte innehåller helt aktuella uppgifter om förhållandena vid kallelsens utfärdande. Samtliga uppgifter om bolagets aktier bör, så långt möjligt, därför finnas med i kallelsen. Regeringens förslag: Skyldigheten för ett noterat aktiebolag att kalla till bolagsstämma genom annonsering i en rikstäckande tidning ska slopas. Bolaget ska genom sådan annonsering i stället upplysa om att kallelse har skett och lämna viss information till aktieägarna om den förestående stämman, bl.a. om hur de ska få tillgång till hela kallelsen på bolagets webbplats. Bolaget ska utan kostnad för aktieägaren skicka kallelsen till varje aktieägare som begär det. Även kravet på att ett noterat aktiebolag ska skicka kallelsen med post till aktieägarna om bolagsstämman ska behandla frågor om änd- ring i bolagsordningen eller likvidation ska slopas. I bolagsordningen för andra publika aktiebolag ska det kunna anges att det som gäller om sättet för kallelse för noterade aktiebolag ska tillämpas. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (se promemorian s. 59 f.). Promemorian innehåller inte något för- slag om att andra publika aktiebolag ska kunna välja att använda kallelse- sättet för noterade aktiebolag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker promemori- ans förslag eller lämnar det utan invändning. Tidningsutgivarna avstyrker förslaget om att den fullständiga kallelsen till bolagsstämma inte ska behöva annonseras i en dagstidning. Enligt vid bör dagordningen tas in i annonsen. Utred- ningen om ett enklare aktiebolag och anser däremot att kraven på annonsens innehåll kan sänkas ytterligare. betonar vikten av att bolagen iakttar skyldig- heten att, utan kostnad för aktieägaren, på begäran skicka kallelsen per post. , vid och anser att alla publika aktiebolag ska ha möjlighet att annonsera på detta förenklade sätt. Enligt AktieTorget bör skyldighet- en att annonsera i en dagstidning slopas för alla publika aktiebolag. Hov- rätten för Nedre är något tveksam till förslaget om ett minskat krav på användningen av postbefordran. Skälen för regeringens förslag Kravet på annonsering i en dagstidning Det är av grundläggande betydelse att kallelse till bolagsstämma sker på ett sådant sätt att aktieägarna på rimliga villkor kan ta del av den. Det är också innebörden av artikel 5.2 i direktivet. Kallelsen ska sålunda göras tillgänglig på ett snabbt sätt samt ske genom sådana medier som kan bedömas vara tillförlitliga för spridning av information till allmänheten inom EU. Enligt artikel 5.4 a i direktivet ska kallelsen göra tillgänglig på bolagets webbplats. Detta föranleder en komplettering av aktiebolagslagen. Frå- gan om vilken tidpunkt före bolagsstämman bolagets kallelse bör utfärd- as behandlas i avsnitt 6.1. Kallelsen bör finnas tillgänglig på webbplatsen åtminstone fram till tidpunkten för stämman. En uppgift om bolagets webbplats bör tas in i den nedan behandlade annonsen med upplysning om att kallelse har skett. Enligt aktiebolagslagen ska kallelse till bolagsstämma ske på det sätt som anges i bolagsordningen (7 kap. 23 §). Ett publikt aktiebolag ska alltid publicera kallelsen i Post- och . Denna ordning är väl förenlig med direktivet. I ett publikt aktiebolag ska kallelse till bolagsstämma även ske genom annonsering i minst en i bolagsordningen angiven rikstäckande dags- tidning (7 kap. 56 §). På denna punkt går aktiebolagslagen längre än direktivet. Promemorian föreslår att kravet på att annonsera hela kallel- sen tas bort. Visserligen medför promemorians förslag, som Tidnings- utgivarna är inne på, att en aktieägare som saknar tillgång till Internet måste vända sig till bolaget om han eller hon vill ta del av hela kallelsen. Denna nackdel måste dock vägas mot den tämligen betydande kostnads- besparing för bolagen som förslaget medför. I syfte att minska bolagens kostnader bör kravet tas bort för noterade aktiebolag. I stället bör sådana bolag i en annons upplysa om att kallelse till bolagsstämman har skett, om hur en aktieägare utan kostnad kan få kallelsen sänd till sig och om huruvida vissa frågor ska behandlas på stämman. I annonsen bör också lämnas annan praktisk information inför stämman. Det skulle föra för långt att, som några remissinstanser föreslår, begränsa innehållet i annon- sen ytterligare. Av förslaget till dagordning framgår vilka ärenden som ska behandlas vid bolagsstämman (7 kap. 24 §). vid universitet anser att dagordningen bör tas in i annonsen. Dagord- ningen till en stämma innehåller dock många ärenden som är obliga- toriska enligt aktiebolagslagen eller bolagsordningen. Det minskar nyttan för aktieägarna av att sådan information finns med i annonsen. Intresset av att minska kostnaderna för kallelsen får anses väga tyngre. Som flera remissinstanser påpekar gör sig skälet för att inskränka skyl- digheten att annonsera den fullständiga kallelsen till bolagsstämma i en dagstidning gällande för alla publika aktiebolag.