prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — En förälder som besöker för- skoleverksamhet där barnet deltar har rätt till föräldrapenning i sam- band med besöket. En förälder som besöker barnets förskola eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:000), som kompletterar eller erbjuds i stället för förskola och som barnet deltar i har rätt till föräldrapenning i sam- band med besöket. En förälder till ett barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har även rätt till tillfällig för- äldrapenning för kontaktdagar från barnets födelse till dess att det fyller . Detta gäller endast om föräldern avstår från förvärvsarbete i sam- band med 1. deltagande i föräldrautbildning, 2. besök i barnets skola, 3. besök i förskoleverksamhet som barnet deltar i, eller 4. besök i skolbarnsomsorg som barnet deltar i. En förälder till ett barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldra- penning för vård av barnet från det att barnet fyllt till dess att det fyller . Rätt till tillfällig föräldrapenning föreligger dock endast om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 16 § 1. Om barnet efter att ha fyllt Om barnet efter att ha fyllt sådan skola som avses i 28 § eller 6 kap. 18 kap. 8 § (1985:1100) har skollagen (2010:000) har föräldern rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barnet till och med vårterminen det år då barnet fyller . för vård av barnet till och med Prop. 2009/10:165 vårterminen det år då barnet fyller Förlängt barnbidrag lämnas med från och med kvartalet som anges i 4 § för ett barn som går i svarande utbildning i sameskolan, en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 5 § skollagen (1985:1100), 2. särskolan eller specialskolan eller motsvarande utbildning i en understödd eller står under statlig tillsyn. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisa- Planen ska omfatta högst 24 månader och minst innehålla 1. svenskundervisning för in- 1. utbildning i svenska för in- vandrare för den som har rätt att vandrare eller motsvarande ut- delta i sådan utbildning enligt bildning för den som har rätt att skollagen (1985:1100), delta i sådan utbildning enligt skollagen (2010:000), 3.aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etable- ring i arbetslivet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande till utgången av . 3.Svenskundervisning för invandrare ska även anses omfatta mot- svarande utbildning enligt 13 kap. skollagen (1985:1100). Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:000) Härigenom föreskrivs att 22 kap. 11 § skollagen (2010:000) ska ha Lydelse enligt lagförslag 2.1 Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i svenska för invand- rare erbjuds dem som enligt 13 § har rätt att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns sär- skilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för in- vandrare hos kommunen. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas på ut- bildning . Ärendet och dess beredning överlämnade den parlamentariska utredningen lagskommittén sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). En arbetsgrupp inom , Skollags- beredningen (U 2006:E), fick i uppdrag att ta fram ett förslag till en ny skollag. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i promemorian Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och kvalitet (Ds 2009:25). Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 2. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga hos (dnr U2009/4294/S och U2009/4049/S). Vidare har det inom upp- rättats en promemoria med förslag till lag om införande av skollagen och till ändringar i viss annan lagstiftning, bl.a. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Dessa lagförslag finns i bilaga 3. Prome- har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga hos Utbildnings- departementet (dnr U2009/5601/S). gavs en särskild utredare i uppdrag att bedöma be- hovet av ett system med auktorisation av lärare. Utredningen, som antog namnet om behörighet och auktorisation, över- lämnade betänkandet Legitimation och skärpta behörighets- regler (SOU 2008:52). Betänkandets lagförslag i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga hos Utbildnings- departementet (dnr U2008/3915/S). En arbetsgrupp inom , Betygsberedningen (U 2007:A) fick i uppdrag att utreda en ny betygsskala. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i prome- ny betygsskala (Ds 2008:13). Promemorians författningsför- slag i de delar som behandlas i denna proposition finns i bilaga 7. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 8. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga i (dnr U2008/1012/S). Regeringen bemyndigade det ansvariga statsrådet att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor om fristående skolor samt enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Utred- ningen, som antog namnet Utredningen om villkoren för fristående skolor, överlämnade sitt slutbetänkande Mer om fristå- ende skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122). Betänkan- dets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 9. Betänkandet har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga hos (dnr U2008/8318/G). Regeringen har denna dag beslutat om propositionen Bidragsvillkor för fristående verksamheter 2009/10:157), som behandlar vissa av förslagen i betänkandet. Regeringen bemyndigade det ansvariga statsrådet att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar. Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). Be- tänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 11. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 12. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga hos (dnr U2008/2521/G). Regeringen be- slutade om propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan ( prop. 2008/09:199), som bl.a. innehåller nya regler i skollagen (1985:1100) om gymnasieskolans nationella program. Riks- dagen har beslutat i enlighet med förslagen (bet. 2009/10 UbU3, rskr. 2009/10:8). remitterades en inom Utbildningsdeparte- mentet upprättad departementspromemoria, Särskilda program och be- hörighet till yrkesprogram (dnr U2009/5552/G). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 13. Promemorians lagförslag finns i bilaga 14. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 15. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga i (dnr U2009/5552/G). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 17. Lagrådets yttrande finns i bilaga 18. Lagrådets synpunkter är till övervägande delen av redaktionell och språklig natur. Vissa av Lagrådets synpunkter behandlas och bemöts i avsnitt 4.2.1, 5.3.2, 5.5, 14.10, 19.10, 30.4.6, 32.2.3, 33.12, 35, 36.1.2 och i avsnitt 38.5. Lagrådets synpunkter i övrigt behandlas i författnings- kommentaren. Förslagen som utarbetats med anledning av promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (dnr U2009/5552/G) har in- arbetats i propositionen om ny skollag efter Lagrådets granskning. Dessa förslag har bedömts inte ha sådant innehåll att de ska granskas av Lag- rådet. Efter Lagrådets granskning har även i denna proposition inarbetats för- slagen i regeringens proposition Bidragsvillkor för fristående verksam- heter (prop. 2009/10:157). Förslagen i den propositionen har granskats av Lagrådet. Därutöver har vissa redaktionella och språkliga ändringar gjorts i jämförelse med lagrådsremissen som en följd av en sådan genomgång och överarbetning av lagförslagen och författningskommentaren som Lagrådet förordat. Efter Lagrådets granskning har slutligen ett antal lagförslag tillkommit där ändringar gjorts av redaktionella skäl, se avsnitt 2.32.5, 2.8, 2.10, 2.11, 2.13, 2.152.19, 2.23 (såvitt avser 33 kap. 1 § och 36 kap. 4 §), 2.24, 2.26 och 2.27. Dessa förslag är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse. Yttrande av Lagrådet har därför inte inhämtats. 4.1Kunskap, valfrihet och trygghet Regeringen lämnar härmed ett förslag till en ny skollag, som ska utgöra basen för kunskap, valfrihet och trygghet i alla de skolformer och andra verksamheter som omfattas av den nya lagen. Lagen är anpassad till och moderniserad för att passa i ett mål- och resultatstyrt skolväsende där kunskapsuppdraget står i fokus. Den speglar på ett tydligt sätt den an- svarsfördelning som råder mellan staten och huvudmännen, liksom de olika uppgifter som beslutsfattare och verksamma ska ha i ett decentrali- serat system. Kommuner och andra huvudmän har ett uttalat ansvar för utbildning- ens kvalitet och likvärdighet. Alla huvudmän måste således erbjuda ut- bildning av sådan kvalitet att barn, ungdomar och vuxna får likvärdiga förutsättningar för att nå utbildningens mål. Alla barn och elever ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsätt- ningar. Också de elever som lätt når målen ska ges ledning och stimulans att nå längre i sin kunskapsutveckling. En genomgående ambition i för- slaget till ny skollag är att stärka kvaliteten, likvärdigheten och valfri- heten i de utbildningar och övriga verksamheter som regleras i lagen. Några av de mer omfattande förändringarna jämfört med dagens lagstift- ning är: Kommunala och fristående skolor ska i så stor utsträckning som möj- ligt ha en gemensam reglering. Alla skolformer ska i så stor utsträckning som möjligt ha en gemen- sam reglering i de fall där det är lämpligt Tydligare regler ska införas om vad som krävs för att lärare och för- skollärare ska få anställas och användas för undervisningen. En gymnasieskola med högre krav och högre kvalitet införs fullt ut. Förskolan ska bli en egen skolform vilket förtydligar dess roll som det första steget i utbildningssystemet. Det ska, genom en tydlig koppling till FN:s konvention om barnets rättigheter, klargöras att barnets bästa ska vara utgångspunkten i all utbildning. Rättssäkerheten för elever och vårdnadshavare ska stärkas genom att betydligt fler beslut än kommer att kunna överklagas, bl.a. be- slut om upprättande av åtgärdsprogram och beslut om skolplacering. Statens skolinspektions möjligheter att bedriva en tydlig och effektiv tillsyn ska förbättras genom ett tydligt lagstöd för tillsynen samt ytterligare sanktionsmöjligheter. Andra viktiga förändringar avser: Tydligare lagfäst värdegrund för alla skolformer. Behörighetskrav för förskolechefer. Möjlighet till dispens från timplanen i . Möjlighet att inrätta lokala styrelser. Krav på tillgång till skolbibliotek. Krav på att elevhälsan ska omfatta skolläkare, sjuksköterska, psykolog och kurator. Borttagande av kraven på kvalitetsredovisning och skol- plan till förmån för nya bestämmelser om systematiskt kvalitets- arbete. Modersmålsstöd och modersmålsundervisning regleras i lag. Möjlighet att få befrielse från obligatorisk undervisning begränsas kraftigt. Befogenheter för rektor och lärare att vidta åtgärder för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero. Nya behörighetsregler för gymnasieskolans yrkesprogram. Nya studievägar för elever som är obehöriga till nationella program inom gymnasieskolan. Skärpta regler om utredning inför beslut om mottagande i grundsär- skolan och gymnasiesärskolan. Decentralisering och förstärkt målstyrning Den skollag som gäller, skollagen (1985:100), trädde i kraft . Den var resultatet av en främst författningsteknisk och språklig översyn av den dåvarande skollagen , skollagen (1962:319). Lagen har ändrats i olika avseenden vid mer än ett sjuttiotal tillfällen . har skolväsendet reformerats och en omfattande decentralisering av ansvaret för skolan har genomförts. Den tidigare regelstyrningen av skolväsendet har i de flesta avseenden ersatts av mål- och resultatstyrning. Även skolformsförordningarna har genomgått om- fattande revideringar. Det är självklart att en nära skollag, även om den successivt uppdaterats, inte fullt ut speglar det styrsystem som verkat i skolan . genomfördes den s.k. kommunali- seringen, vilket var en reform i flera olika steg. I regeringens proposition Ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18) lades riktlinjerna för ansvarsför- delningen mellan stat och kommun fast. Där angavs att riksdag och regering lägger fast mål och ramar samt står för en omfattande uppfölj- ning och utvärdering av utbildningens resultat samt för tillsyn. Kommu- nerna och enskilda huvudmän ansvarar för driften av verksamheten, anställer personal och fördelar resurser, följer upp och utvärderar resul- taten och åtgärdar eventuella brister. Skolledare och lärare svarar för den pedagogiska och organisatoriska planeringen på skolenhetsnivå och för genomförandet och uppföljningen av undervisningen. Integration mellan förskola, förskoleklass, grundskola och fritidshem Förskolan följer en egen läroplan (Lpfö 98). ska enligt propositionen Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, som antagits av , (prop. 1997/98:94, bet. 1997/98:UbU18, rskr. 1997/98:272) tillämpa läroplanen De kapitel skollag som reglerar förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg passar dock mindre väl för de förhållanden som nu Kapitlen flyttades utan större bearbetning över till skollagen från den då gällande socialtjänstlagen (1980:620) i samband med att förskole- verksamheten och skolbarnsomsorgen överfördes till Utbildnings- Integreringen av förskolan i den nya skollagen visar att förskolan intar platsen som det första steget i utbildningssystemet. till en samordnad och i många stycken gemensam skollag innebär dock inte att olika skolformers och pedagogiska verksamheters särart ska I den nya skollagen finns inledande kapitel med i huvudsak gemen- samma bestämmelser för all utbildning enligt lagen, där strävan har varit att anpassa regelverket till alla åldrar och skolformer utan att skolfor- och verksamheternas särart går förlorad. kapitel med riktade bestämmelser för var och en av alla skolformer samt I dessa kapitel är merparten av reglerna gemensamma oavsett vem som är huvudman men det finns även regler som riktar sig specifikt till offentliga eller enskilda huvudmän. Förslaget avser att skapa en sammanhållen skollag för utbildning för barn, ungdomar och vuxna. Utgångspunkterna för regeringens förslag är i dessa delar dels principen om det livslånga lärandet, dels de olika skolformernas och verksamheter- Framväxten av fristående förskolor och skolor Antalet förskolor med enskild huvudman ökar och och enskild verksamhet kompletterar varandra i kommunerna på ett väl för förskolor med enskild huvudman. Kommunerna är skyldiga att god- känna enskilda förskolor och fritidshem som uppfyller vissa kvalitets- Om verksamheten är godkänd och öppen för alla barn, ska kommu- nen också lämna bidrag till verksamheten. För varje barn ska bidrag lämnas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna förskolorna. På detta sätt skapas en säkrare ekono- misk grund för förskolor med enskild huvudman. Ökningen av antalet skolor med enskilda huvudmän (fristående skolor) har varit mycket markant och framåt. Valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, 1991/92:346) var utgångspunkten att barn och föräldrar i största möjliga utsträckning fritt skulle få välja skola, såväl inom det kommu- nala skolväsendet som bland fristående skolor. Större valfrihet och större utrymme för en skolas profil skulle skapa ett större engagemang för skolan och bättre incitament för kostnadseffektivitet. som innebär att även de fristående skolorna finansieras av det allmänna, som de inte har rätt att ta ut avgifter. Bestämmelserna varierar Prop. 2009/10:165 något mellan olika skolformer. Utgångspunkten är dock att elevens hemkommun betalar ett bidrag till den fristående skolan, som beräknas efter samma principer som kommunen använder vid fördelning av resur- ser till de egna skolorna. av eleverna på grundskolenivå och cirka tjugo procent av eleverna på gymnasienivå finns i fristående skolor. Fri- stående skolor är således en självklar och betydelsefull del av det svenska skolväsendet. För kvalitet, likvärdighet och rättssäkerhet är det därför viktigt att skyldigheterna och villkoren för skolor med offentlig och med enskild huvudman är gemensamma i så stor utsträckning som möjligt. Fristående skolor bidrar till både ökad pedagogisk mångfald samt större valfrihet och självfallet ska den pedagogiska profilen hos de fristående skolor som fått godkännande för en sådan särskild profil respekteras. Eleverna ska ha tillgång till välutbildade lärare, få rätt till stöd om de får svårigheter i skolsituationen och garanteras en saklig och allsidig under- visning oberoende av vem som är huvudman för skolan. De i huvudsak gemensamma bestämmelserna för skolor med offentliga och enskilda huvudmän i denna skollag lägger på så sätt grunden för ett likvärdigt skolväsende. har antagit regeringens förslag till ändringar i skollagens bestämmelser om bidrag till och godkännande av enskild förskoleverk- samhet och enskild skolbarnsomsorg, se propositionen Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Genom en utvidgad bidragsskyldig- het skapas ett system med en barnomsorgspeng, dvs. ett bidrag som följer barnet till den verksamhetsform som föräldrarna väljer. Därmed skapas förutsättningar för framväxten av fler enskilda alternativ även inom andra verksamheter än förskola, t.ex. familjedaghem och fler- familjssystem. 4.2Utgångspunkter för en ny skollag 4.2.1En tydlig och modern skollag I direktiven till (dir. 1999:15) utvecklades motiven för behovet av en ny skollag. Delar av dessa utgångspunkter har varit vägledande även för regeringens arbete. Lagstiftningens struktur är i behov av en översyn för att åstadkomma logik i uppbyggnaden. Skol- lagen behöver moderniseras genom att förenklas och förtydligas samt bättre anpassas till ett målstyrt skolväsende och till den ansvarsfördelning som råder mellan stat och kommun. Målstyrningen ska förtydligas och det kommunala ansvaret för utbildningens kvalitet och likvärdighet ska göras ännu tydligare. En utgångspunkt i arbetet har emellertid också varit att ansvarsfördelningen såväl mellan stat och kommun som mellan be- slutsfattare och pedagogisk profession ska ligga fast. En självklar ut- gångspunkt för regeringens arbete har varit inriktningen på åtgärder som ska stärka kunskapsuppdraget för att fler elever ska nå målen. I en ny skollag ska enligt regeringen skolans kunskapsuppdrag samt kvalitet, likvärdighet och valfrihet från förskola till och med vuxenutbildning betonas. En bärande princip i förslaget till en ny skollag är att alla verksamhets- och skolformer ska ha en i så stor utsträckning som möjligt gemensam reglering där detta är lämpligt, oavsett om huvudmannen är en kommun, ett landsting, staten eller en enskild. Förskolan utgör det första steget i utbildningssystemet och ska därför ingå i skolväsendet som en egen skolform. En annan genomgående princip är att elevernas rätt till trygg- het och studiero i utbildningen ska öka. Den utbildning som inryms i det offentliga skolväsendet för vuxna ska också fortsättningsvis utgöra en del av skolväsendet och ska i det sammanhanget ges de förutsättningar som krävs med anledning av vuxenutbildningens uppdrag och särart. En viktig byggsten i det svenska skolväsendet är de internationella åtagandena om mänskliga rättigheter som som stat har gjort. Det handlar bl.a. om bestämmelser om icke-diskriminering, rättigheter för personer med funktionsnedsättning och bestämmelser om barnets bästa. I flera av dessa överenskommelser regleras också rätten till utbildning. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna har envar rätt till kostnadsfri undervisning på de grundläggande stadierna. Rätten till utbildning garanteras också i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i FN:s konvention om barnets rättig- heter samt första tilläggsprotokoll. Även Europa- rådets konventioner om nationella minoriteter innehåller stadganden om utbildning. Utbildning är således en mänsklig rättighet som ska tillgodose genom skolväsendet. Skolans värdegrund, så som den uttrycks i dagens styrdokument, bygger bl.a. på de internationella överenskommelserna men det behöver tydligare framgå att skolans värdegrund baseras på de mänskliga rättig- heterna. Bestämmelserna och principerna i de internationella överens- kommelserna måste genomsyra hela utbildningen. Regeringens förslag ansluter sig i många avseenden till de förslag som lade fram i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). I vissa fall har dock dagens lagstiftning ansetts vara ett bättre alternativ. Det finns också delar i förslaget där det under arbetets gång har kommit fram ytterligare underlag genom fortsatt utredning och där det fattats beslut om ändringar i regelverket, t.ex. avse- ende utbildning i gymnasieskolan, frågor om vem som får anställas och användas för undervisningen, bestämmelser om befattningsutbildning för rektorer, den nya betygsskalan, utformningen av och innehållet i läro- och kursplaner samt villkoren för fristående skolor. Förhållandet är det- samma i fråga om regelverket för internationella skolor, införandet av betygsliknande skriftliga omdömen samt utvidgning av målgruppen för specialskolan. När det gäller de delar av skolväsendet som berör vuxna ansluter sig förslaget i många avseenden till de förslag som arbetats fram inom dåva- rande Utbildnings- och och som presenterades i departementspromemorian, Vuxenutbildningslag (Ds 2005:33). Att alla elever ska ges bättre förutsättningar att nå målen i alla ämnen synliggörs bl.a. i avsnittet om elevernas utveckling mot målen, där både rätten till stöd och tydlig information om elevens resultat är centrala utgångspunkter för regeringens förslag. På vissa ställen där det har bedömts som relevant har regeringen be- Prop. 2009/10:165 aktat de synpunkter som kom fram redan vid remissbehandlingen av förslag och förslaget till vuxenutbildningslag samt i remissomgången med anledning av det utkast till lagrådsremiss om en ny skollag som dåvarande Utbildnings- och sände ut . Den nya skollagen kommer att utgöra en ny struktur för de komplette- ringar och förändringar som blir resultatet av det pågående reformarbetet inom hela förskole- och skolområdet. En önskvärd effekt av ökad målstyrning är minskad detaljreglering och ökad frihet för skolor och huvudmän att organisera sin verksamhet. är också en av utgångspunkterna för regeringens förslag till ny skollag. Exempel på avreglering är att kraven på skolplan och kvali- En konsekvens av regeringens förslag är att ett