prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — På tilläggsbudget anvisades för att genomföra utvidgad tillsyn, införa nya regler inom försäkringsområdet, genomföra satsningar inom konsumentområdet och eta- blera det nya samordningsorganet för pen- ningtvätt. Utfallet för anslaget 1:3 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling m.m. blev , vilket är högre än anvisat på statsbudgeten. året anvisades på detta anslag på vår och höst- tilläggsbudget sammanlagt . Kostnaderna för avvecklingen blev högre än beräknat bl.a. på grund av att personalen inte övergick till nytt arbete i den utsträckning som tidigare hade bedömts och att lokalerna inte gick att hyra ut. För att finansiera de ökade kostnaderna minskades anslagen 1:1 Statskontoret med och 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna (5,) Utgifterna på anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med (5,). Det beror på att såväl förmånsutbetalningarna som antalet förmånstagare har ökat . 5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 5.29 UO 03 Skatt, tull och exekution -3,7 -0,3 Utgiftsområdet utgörs av beskattning, upp- börd av skatt, tull och avgifter samt verkstäl- lighet och indrivning av skatter och avgifter. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 1:1 blev , vilket är högre än anvisat. anvisades anslaget två belopp på tilläggsbudget om sammanlagt . trädde ett nytt system för skattereduktion för hushållsnära tjänster inklusive renovering och tillbyggnad, , i kraft vilket medförde ökade kostnader för . Det gamla systemet enligt Lagen om skattereduktion för hushållsnära tjänster kommer att fasas ut . Även ändrade rutiner för mervärdesskatten gav ökade kostnader. Medel på tilläggsbudget anvisades för dessa ändamål med . I och med övertagandet av ansvaret för Statens person- och adressregister (SPAR) anvisades på tilläggsbudget . På grund av lågkonjunkturen ökade Kro- nofogdmyndighetens ärenden och för att hålla nere handläggningstiderna anvisa- des på tilläggsbudget till anslaget 1:2 . För utgiftsområdet blev utgifterna (0,) lägre än 2008. utgifter mins- kade med , vilket i huvud- sak berodde på minskade kostnader på grund av personalneddragningar . Tabell 5.30 UO 04 Rättsväsendet Utgiftsområdet omfattar myndigheter inom polisväsendet, domstolsväsendet, åklagarvä- sendet, kriminalvården och rättshjälpen. Utfallet uppgick till och blev därmed (3,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På anslaget 1:1 anvisa- des på tilläggsbudget för att polisen trots pågående effektivise- ringsarbete inte bedömdes kunna klara sig med de tillgängliga medel som anvisats. drogs in med anledning av övergångseffekter av kost- nadsmässig anslagsavräkning under anslaget. betala till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i abonne- mangsavgift för systemet avseende 2009. Anslaget 1:6 Kriminalvården tilldelades på tilläggsbudget för att upprätthålla kvalitet, effektivitet och säkerhet i verksamheten. blev utgifterna för Rättsväsen- det (2,) högre än 2008. 5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 5.31 UO 05 Internationell samverkan Bidrag till vissa internationella organisationer -1,3 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommel- ser med andra stater och internationella orga- nisationer. Utfallet uppgick till och var därmed (10,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. I statsbudgeten anvisades för anslaget 1:1 Bidrag till vissa inter- nationella organisationer. Utfallet blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. An- slaget höjdes med på Skälet till ökningen var att Sve- riges bidrag till () fredsbevarande operationer blev högre än be- räknat i statsbudgeten, beroende på valuta- (3,) anslaget 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev högre än 2008, vilket beror på de högre bidragen till FN:s fredsbevarande operationer. 5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 5.32 UO 06 Försvar och samhällets krisberedskap -4,8 Anskaffning av materiel och anläggningar -2,3 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel -8,2 -34,9 -2,8 -11,2 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap -11,6 -13,2 för SRV, KBM och SPF Samhällets skydd mot olyckor -5,8 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och el- säkerhet. finns åtta nya an- slag uppförda på statsbudgeten. Utfallet uppgick till och var därmed (5,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 1:1 Förbandsverk- samhet och beredskap blev 18 913 miljoner kro- nor, 953 miljoner lägre än anvisat i statsbud- geten. Inom förbandsverksamheten var plane- ringen att överföra ett anslags- sparande på till 2010 och 2011. Anslagssparandet blev dock , 400 miljoner större än planerat beroende på lägre utgifter för verk- samheten. Anslaget hade ett begränsningsbe- lopp på som fick använ- das först efter beslut av regeringen. Utgifterna för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser blev (34,) lägre än anvisat på statsbudge- ten. Det beror på att reserver inte behövt ut- nyttjas och att vissa resurser har blivit billigare än budgeterat, t.ex. transport- och drivmedels- kostnader samt löner. blev utgifterna för utgiftsområ- det (2,) lägre än föregående år. I syfte att förbättra styrningen och spårbarheten av Försvarsmaktens utgifter har fyra nya anslag skapats ; 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar samt 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av ma- teriel och anläggningar. Eftersom anslags- strukturen ändrats är det svårt att göra jämfö- relser mellan åren. Anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser ingick som en anslagspost under 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Om man slår ihop dessa två anslag blir skillnaden i utfall mellan åren obetydlig. Om man på motsvarande sätt jämför materielanslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar med äldreanslaget 6:2 (2008) Materiel och anläggningar ser man att utgifterna för materiel minskat med 2009. Detta är i linje med minskningen av anvisade medel. Anslaget 2:7 Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap och anslaget 2:8 Avvecklings- myndigheten för SRV, KBM och SPF ersätter de anslag som tidigare finansierade förvalt- ningskostnader vid myndigheterna , och Styrelsen för psykologiskt försvar. Utgifter som 2008 redovisades under anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor redovisas 2009 bland annat under anslaget 2:7 Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap. 5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 5.33 UO 07 Internationellt bistånd -1,8 -3,5 bete (Sida) -2,4 -1,7 Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete och reformsamarbete i . Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 1:1 Biståndsverk- samhet uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget minskades med på tilläggsbudget. Skälet var finansiering av ökningar av det under ut- giftsområde 1 uppförda ansla- get 4:1 m.m, och det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. blev utgifterna för utgiftsområdet (7,) högre än 2008. Till övervägande del avser detta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, som ökade med (7,). Anslags- tilldelningen för utgiftsområdet är huvudsakli- gen baserad på BNI-utvecklingen. Biståndsra- mens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen i budget- propositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Det totala svenska biståndet rapporteras till bistånds- kommitté DAC (), som ansvarar för att samman- ställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s defini- tion. Från biståndsramen görs avräkningar dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med belopp mot- svarande de bilaterala skuldavskrivningarna som gör. Utgifterna inom andra ut- giftsområden avser kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd inom samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar en procent av vid budgeteringstillfället beräknad BNI. I tabell 5.34 redovisas DAC-rapporte- ringen för åren 20002009. Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste BNI-prognosen. Tabell 5.34 Utfall för bistånd 20002009 Totalt bistånd i pro- cent av BNI 2 1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen förutom när det gäller avräkningen för bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget där faktiskt utfall som kan klassificeras som bistånd enligt DAC används . 2Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Tabell 5.35 UO 08 Migration Offentligt biträde i utlänningsärenden Kostnader vid domstolsprövning i utlännings- -16,3 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör mi- gration till och från , flyktingpolitik in- klusive mottagande av asylsökande samt ut- länningars rätt att vistas i . Utfallet uppgick till och var därmed (10,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (18,) högre än anvisat i statsbudgeten. De högre ut- gifterna beror främst på att antalet asylsökande blev högre än vad som ursprungligen beräkna- des i statsbudgeten och att genomsnittkostna- den blev högre. För att finansiera de ökade ut- gifterna anvisades ytterligare på tilläggsbudget. blev utgifterna för utgiftsområdet (6,) högre än 2008. Utfallet för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev (7,) högre än 2008. Det genom- snittliga antalet asylsökande har minskat med knappt 1 700 personer jämfört med . har antalet ensamkommande barn ökat med 740 personer (). Den ge- nomsnittliga kostnaden är större för ensam- kommande barn än för vuxna asylsökande, vil- ket är den huvudsakliga förklaringen till det högre utfallet. 5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 5.36 UO 09 Hålsovård, sjukvård och social omsorg Kostnader för statlig assistansersättning -1,2 -24,4 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepoliti- -19,8 Sjukvård i internationella förhållanden Bilstöd till personer med funktionshinder -10,2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. -36,9 -84,8 -0,3 -3,2 Utgiftsområdet omfattar Hälso- och sjuk- vårdspolitik, Folkhälsopolitik, Stöd till perso- ner med funktionsnedsättning, Handikappoli- tik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik, Barnrättspolitik, Forskningspolitik samt Soci- alstyrelsen. Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades yt- terligare . Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. blev lägre än anvi- sat på statsbudgeten. Oklarheter om omfatt- ning vid stödets införande och det rådandet konjunkturläget har gjort att anslaget inte ut- nyttjats fullt ut. Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkeme- delsförmånerna uppgick till enligt gällande avtal mellan staten och kommuner och landsting. anvisades i tilläggsbudget. Anslaget svarar för av de totala ut- gifterna inom utgiftsområdet. Utfallet på anslaget 1:7 Sjukvård i interna- förhållanden uppgick till vilket var131 högre än anvisat i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvi- sades ytterligare . Efter- släpningar i debiteringen av vården påverkar utfallet mellan åren. Jämfört med ökade utgifterna för ut- (8,). Utfallet för anslaget 3:5 Kostnader för statlig med 1 565 miljoner kronor (9,). rättigade har kontinuerligt ökat . Även det genomsnittliga antalet assi- stanstimmar har ökat. Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till , vilket är ökning med () jämfört med . Ökningen be- ror på det nya tandvårdsstödet som infördes . 5.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Tabell 5.37 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -1,6 Sjukpenning och rehabilitering m.m. -12,1 -1,0 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom -5,4 -47,9 -3,5 Utgiftsområdet omfattar Ersättning vid sjuk- dom och handikapp, främst sjukpenning och sjukersättningar. Det innefattar även myndig- heterna och fr.o.m. Inspektionen för socialförsäkringen. Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 1:2 Aktivitets- och lägre än anvisat i stats- budgeten. Detta förklaras dels av ett minskat inflöde från långtidssjukskrivning, dels av att ett ökat antal personer lämnar sjukersätt- ningen för ålderspension. Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och re- habilitering m.m. blev , vilket är (12,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Antalet sjukpenningdagar uppgick till 36,3 miljoner nettodagar, vilket är 6,3 miljoner dagar (14,) lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Medelersättningen per nettodag blev , vilket är lägre än i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 2:1 blev , vilket är 420 mil- joner kronor (6,) högre än anvisat i statsbudgeten. I vårtilläggsbudgeten tillfördes anslaget och i hösttilläggsbudgeten ytterligare , eftersom ekonomi var i obalans. Det utgående överföringsbelop- pet vid budgetårets slut är -. Utfallet för utgiftsområdet blev 5 893 miljo- ner kronor eller lägre än 2008. Det beror främst på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., vars utfall blev (14,) lägre än 2008. Antalet sjukpenningdagar minskade med 8,5 miljoner nettodagar (19,). För anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. minskade utgifterna med (2,). fick cirka 498 300 personer aktivitets- eller sjuker- sättning. Det är en minskning med cirka 33 200 personer (6,) jämfört med . Utgifterna på anslaget 1:4 Arbetsskadeersätt- ningar minskade med (5,) jämfört med . Det beror främst på att antalet utbetalade arbetsskadeliv- räntor minskade från 71 000 i genomsnitt un- der 2008 till 66 000 . För anslaget 2:1 minskade utgifterna med (3,), vilket främst beror på lägre konsultutnyttjande i verksamheten. 5.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 5.38 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -3,0 -0,4 Utgiftsområdet omfattar Ersättning vid ålder- dom. Det innefattar garantipension till ålders- pension, efterlevandepensioner till vuxna, bo- stadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Inkomstrelaterad ålderspension redovisas under avsnittet 5.4.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (3,) lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för utgiftsområdet blev 287 miljo- ner kronor (0,) lägre jämfört med Utgifterna på anslaget 1:1 Garantipen- kronor (1,5 Det beror på att antalet pensionärer med garantipension successivt minskar och att antalet personer med inkomstgrundad ålders- pension ökar. Utfallet för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer blev (2,) lägre än 2008. uppbar 259 659 ålders- pensionärer bostadstillägg (BTP) jämfört med 269 221 . Anledningen till att antalet personer med bostadstillägg minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. 5.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 5.39 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -2,4 -0,6 Utgiftsområdet omfattar Ekonomisk familje- politik. Det innefattar bl.a. Allmänna barnbi- drag, Föräldraförsäkring och Bostadsbidrag. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Jämfört med ökade utgifterna för ut- (2,). Utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäk- (4,), vilket bl.a. beror på ett ökat an- tal uttagna föräldrapenningdagar och att me- delersättningen per dag är högre . Antalet uttagna dagar har ökat med 1,2 pro- cent jämfört med . Andelen föräldrapen- ningdagar uttagna av män har ökat från 2009 och detta har bidragit till att medelersättningen per dag är högre än 2008.Utgifterna på anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökade med (4,) till vilket beror på att fler hushåll har blivit berättigade till bostadsbi- drag på grund av arbetsmarknadsläget . 5.4.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Tabell 5.40 UO 13 Integration och jämställdhet -4,6 -2,6 Utgiftsområdet omfattar områdena Integra- tion, Diskriminering och Jämställdhet. Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. För anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev utfallet , vilket är en oförändrad nivå jämfört med . togs 18 299 personer emot inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Det är ungefär samma nivå som 2008. 13 Ersättning för ensamkommande barn har ökat kraftigt . Utgifterna uppgick till , en ökning jämfört med till följd av att fler ensamkommande barn fick uppehållstillstånd och blev kommunplacerade . På äldreanslaget 10:1 (2008) Avvecklings- myndigheten för integrationsverket har reger- ingen beviljat ett medgivet överskridande på anslagsposten 2 med som utnyttjats i sin helhet. Dessutom överskreds anslagsposten med . Medlen har använts till att betala engångspremier till för tidigare anställda vid som erhåller pensionsersättning (regeringsbeslut ). Jämfört med ökade utgifterna för ut- giftsområdet med (5,). 5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 5.41 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- -3,3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program -25,9 Europeiska socialfonden m.m. för perioden -34,9 Europeiska socialfonden m.m. för perioden -3,8 Utgiftsområdet omfattar Arbetsmarknad och arbetsliv. Området består i huvudsak av plats- förmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till . Utfallet uppgick till och var därmed (8,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades . Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersätt- ning och aktivitetsstöd anvisades på tilläggsbud- get 10 086 miljoner. Anslaget tillfördes ytterli- gare medel dels för att arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersätt- ningen bedömdes bli högre, dels för att antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin samt i jobbgarantin för ungdomar beräknades bli fler än tidigare och för fler praktikplatser. Bi- drag till lönegarantiersättning ökades på tilläggsbudget med för att antalet anställda i företag i konkurs och fö- retagsrekonstruktion ökade. Utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till (19,) mer än vad som anvisades på statsbudgeten. tilldelades på tilläggsbudget för anslaget bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsersätt- ning. Arbetslösheten ökade dock inte i samma utsträckning som regeringen beräknade i sam- band med Vårtilläggsbudgeten 2009. Dess- utom har andelen av de arbetslösa som fått ar- betslöshetsersättning legat kvar på en relativt låg nivå, vilket kan förklaras av en förändrad sammansättning bland de arbetslösa. Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönega- rantiersättning uppgick till , vilket är (118,) högre än anvisat i statsbudgeten. Un- der 2009 sattes 7 638 företag i konkurs, en ök- ning jämfört med . Orsa- ken är konjunkturförsämringen som startade och som fortsatt . (26,) än 2008, vilket framförallt beror på att arbets- lösheten ökade . 5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 5.42 UO 15 Studiestöd -3,8 -2,0 -2,0 Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Förvaltningen av studiestöden sköts huvudsakligen av Centrala studiestödsnämn- den (CSN). Utfallet uppgick till och var därmed () lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Antalet studerande har ökat vilket kan förklaras av låg- konjunktur, större ungdomskullar, ett utökat antal utbildningsplatser samt särskilda riktade satsningar inom yrkesinriktad vuxenutbild- ning. Däremot har lånebenägenheten (andel studerande med studiemedel i form av både bidrag och lån) totalt sett minskat vilket kan förklara skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statsbudgeten. tillkom ett stort antal yngre studiemedelstagare i högsko- leutbildning, vilka ofta väljer att studera med enbart bidrag. Enligt CSN:s årsredovisning har antalet studerande med studiebidrag och studielån ökat jämfört med föregående år, varav studerande med endast studiebidrag har ökat mest (11,). Antalet studerande med studiemedel (avseende samtliga utbildningsnivåer samt utlands- studerande) uppgår till 443 942 personer enligt CSN:s årsredovisning jämfört med 407 816 personer föregående år. blev utgifterna för utgiftsområdet () högre än 2008. 5.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 5.43 UO 16 Utbildning och universitetsforskning : Forskning och forskningsinfor- Maxtaxa i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg -0,1 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområ- -1,1 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -3,6 -7,2 : Forskning och forskarutbild- : Forskning och forskarutbild- -7,9 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning -0,8 -2,2 : Forskning och forskarut- : Forskning och forskarut- Tekniska högskolan: Grundutbildning Statligt stöd till vuxenutbildning Fortbildning av lärare och förskolepersonal -39,7 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet -32,2 : Forskning och forskarut- -12,3 -10,7 Bidrag till viss verksamhet motsvarande försko- leverksamhet, skolbarnsomsorg, grundskola och -22,1 Särskilda utgifter för forskningsändamål -24,6 -31,1 Utveckling av vuxenutbildning m.m. -64,8 -0,3 -1,8 Utgiftsområdet omfattar förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola, vuxenutbildning, högre utbildning och forskning samt myndig- heter inom utbildnings- och forskningsområ- det. Utfallet uppgick till och var därmed () lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. På anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev utfallet , vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Antalet lärare i Lä- rarfortbildningen ökar successivt. deltog 7 800 lärare, vilket är en ökning med över 2 000 lärare sedan föregående år. Totalt har närmare 10 000 lärare deltagit som satsningen pågått. Utbild- ningens slutmål är 30 000 lärare . På anslaget 1:5 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg blev utfallet , vilket är lägre än beräknat. Anled- ningen är att uppdraget att utforma en ny stat- lig utbildning för rektorer, biträdande rektorer och förskolechefer samt att uppdra åt univer- sitet och högskolor att anordna den nya ut- bildningen har dragit ut . På anslaget 1:17 Bidrag till kvalificerad yr- kesutbildning blev utfallet 1 270 miljoner kro- nor, vilket är högre än be- räknat. Anledningen är ökade utgifter avseende statsbidragsutbetalningar för pågående utbildningar som härrör från beslut om utbildningar . Regeringen medgav ett överskridande med som utnyttjades. Utfallet på anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning blev , vilket är högre än anvisat på statsbudgeten. Anledningen är den riktade satsningen på fler platser inom yrkesinriktad vuxenutbildning benämnd yrkesvux. blev utgifterna för utgiftsområ- det 4 739 miljoner (10,) högre än 2008. 5.4.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 5.44 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till Operan, , , Dan- sens Hus, Svenska rikskonserter, Centrala museer: Myndigheter