prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Skapande skola har enligt flertalet skolhuvudmän påverkat lärandeprocesser och kunskapsinhämtning positivt. fördelades medel till 370 skolhuvudmän. De sökande som har bedrivit Skapande skola-verksamhet i ett eller har ofta höjt sin ambitionsnivå då de hittat former för samverkan, främst på lokal men även på regional nivå. Regeringen föreslår att Skapande skolasatsningen byggs ut till att även omfatta årskurserna 13. Anslaget till föreslås tillföras ytterligare medel och därmed uppgå till totalt riktat till årskurserna 19. Medier har stor genomslagskraft, vilket är särskilt viktigt att uppmärksamma när det gäller barn och unga. Medier blir en allt större del av barns och ungas vardag. Barn och unga är inte enbart mediekonsumenter, utan ofta även aktörer och medskapare, t.ex. i datorspel och sociala medier på Internet. Det är angeläget att stärka barn och unga i denna roll. Det kan ske bl.a. genom att bidra till att öka medvetenheten hos barn och unga som medieanvändare. I enlighet med vad som anförs i regeringens proposition Filmcensuren för vuxna avskaffas skyddet för barn och unga mot skadlig mediepåverkan stärks (prop. 2009/10:228) avser 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 regeringen att inrätta en ny myndighet, , som ska inleda sin verksamhet . Detta innebär att den verksamhet som utförs av , som är en kommitté under , överförs till den nya myndigheten och att kommittén upphör. Regeringen föreslår i nämnda proposition att avvecklas och att den del av dess verksamhet som avser åldersgränser för film övertas av den nya myndigheten. Kostnadsbaserade hyror tillämpas för ett antal äldre byggnader på kulturområdet som i hög grad formats för sitt ändamål och kommit att bli symboler för respektive kulturinstitutions verksamhet. Denna hyresprincip gäller för huvudbyggnaderna för Operan, , , samt . () är hyresvärd för fastigheterna. Samtliga byggnader med kostnadsbaserad hyra är statliga byggnadsminnen, vilket ställer stora krav på att underhållet hålls på en hög antikvarisk nivå. Trots detta har underhållet av byggnaderna under en lång följd av år varit eftersatt. I ovan nämnda kulturfastigheter bedrivs omfattande publik verksamhet som ställer höga krav på arbetsmiljö, tillgänglighet, säkerhet m.m. Sammantaget har det medfört att det finns en kombination av fastighetsmässiga inklusive antikvariska och verksamhetsmässiga skäl för att nu vidta omfattande åtgärder i huvudbyggnaderna för framför allt men även för Operan. har som sin mening givit tillkänna (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:140) att regeringen bör -dels överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet samt belysa vilken effekt som antikvariska merkostnader har på lokalkostnaderna, -dels vidta åtgärder för att säkerställa att underhållet hålls på en väl avvägd nivå samt att kulturinstitutionerna ges incitament att fortsätta arbetet med att förbättra tillgänglighet och långsiktig hållbar utveckling, -dels uppmärksamma den fortsatta utvecklingen av Statens fastighetsverks administrationskostnader samt förtydliga och utöka stöd till myndigheter i lokalförsörjningsfrågor. Regeringen har för avsikt att ge utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:45) ett tilläggsdirektiv med innebörden att se över nuvarande hyressättningsmodell för de fem kulturinstitutioner som berörs av tillkännagivande. Vidare ingår i uppdraget att utreda underhållsnivån och effekten av de antikvariska insatserna. Regeringen följer också utvecklingen av SFV:s administrativa kostnader och kommer att se över det stöd som ger myndigheter i lokalförsörjningsfrågor. stöd i lokalförsörjningsfrågor har utökats och tydliggjorts. Staten har ett ansvar för bevarandet och underhållet av de byggnader som är viktiga delar av det svenska kulturarvet. En av dessa är det byggnadsminnesförklarade . SFV, som förvaltar museibyggnaden, har 2009 redovisat en förstudie om renovering och ombyggnad av . Den visade bl.a. att ett antal större åtgärder och insatser är oundgängliga om verksamhet ska kunna bedrivas i fortsättningen och byggnaden ska kunna bevaras. Efter kompletteringar och fortsatt dialog har med stöd av SFV tagit fram ett reviderat förslag till renovering med en planerad start . Förslaget redovisas i myndighetens budgetunderlag för 2011-2013 (dnr Ku2010/444/KV). Enligt och SFV bedöms renoveringen av huvudbyggnaden ta drygt . För att arbetet ska kunna påbörjas har regeringen beslutat ge SFV medgivande att inleda en programskrivning för projektet. Förslaget, som ska analyseras närmare i programarbetet, innebär bl.a. att en transitbyggnad uppförs dit olika verksamheter evakueras under ombyggnaden. En förutsättning för renoveringen är att museets verksamhet kommer att bedrivas långsiktigt i byggnaden, dvs. att byggnaden fortsätter vara en ändamålsfastighet. Museet planerar en rad samverkansprojekt som innebär att samlingarna kan visas . Renoveringen innebär bl.a. temporärt ökade kostnader för avseende hyra för transitbyggnad, evakuering av samlingarna och vård av samlingarna m.m. SFV bedömer att akut underhåll av fastigheten kan komma att behövas fram till evakuering och renovering om verksamhet ska kunna bedrivas i byggnaden. Regeringen beräknar att tillförs 2011 för kostnader i samband med renovering och underhåll av fastigheten. tillförs och tillförs . har ett brett uppdrag i egenskap av nationalscen. Operan ska ansvara för såväl kulturarvet som det nyskapande inom operans och balettens område. En viktig fråga är vad nationalscenen ska inrymma och hur operakonsten ska ges möjligheter att utvecklas konstnärligt och publikt. Med dessa utgångspunkter arrangerade seminarier om operakonsten. Av seminariediskussionerna framgick bl.a. att har stora möjligheter att utveckla och förnya operakonsten genom de samlade resurser som finns nationellt, regionalt och lokalt om det sker en bättre samverkan mellan institutionerna. Förutsättningarna är också goda för att förbättra utbudet av och tillgången till opera- och balettföreställningar i stora delar av landet. I samarbete med övriga opera- och balettinstitutioner har därför fått i uppdrag att föreslå nya former för samverkan. ska Operan pröva det nuvarande uppdraget för nationalscenen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även beviljat ett särskilt bidrag om för genomförandet av en produktionsstyrd organisation på . är i stort behov av renoveringar. Den publika verksamheten ställer höga krav på arbetsmiljö, tillgänglighet och säkerhet. Regeringen beräknar därför att Operan tillförs för att finansiera vissa ökade kostnader till följd av underhålls- och investeringsåtgärder i byggnaden. beräknar regeringen att anslaget ökar med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 På (NRM) medför avsaknaden av ändamålsenliga lokaler för vård och säker förvaring av samlingarna bl.a. dålig arbetsmiljö. Det gäller särskilt för den personal som arbetar med samlingarna. Mot denna bakgrund tillfördes NRM . I enlighet med beräkningarna i tidigare budgetproposition beräknar regeringen att tillföra NRM ytterligare . Kulturpolitiken bör främja ett levande kulturarv som är angeläget för medborgarna och bevaras för kommande generationer. och folkminnen har på regeringens uppdrag gjort en genomgång av de konsekvenser som en implementering av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet skulle få. Uppdraget har genomförts tillsammans med , , , och Stiftelsen . I uppdraget har också ingått en översyn av ansvarsfördelningen mellan myndigheter när det gäller frågor om det immateriella kulturarvet. Uppdraget, som redovisades , har remissbehandlats. Konventionen om skydd av det immateriella kulturarvet som antogs av generalkonferens och trädde i kraft omfattar bland annat muntliga traditioner, sociala sedvänjor och traditionell hantverksskicklighet. En svensk ratificering av konventionen planeras och kan bl.a. ses som ett led i en vidgad helhetssyn på kulturarvet med dess materiella och immateriella värden. I anslutning till ratificeringen beräknar regeringen att och folkminnen tillförs under 2011-2013 till särskilda projektinsatser och åtgärder för att stärka insatserna gällande det immateriella kulturarvet. har en viktig uppgift när det gäller att säkerställa att det tillvaratagna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arkeologiska kulturarvet bevaras. Uppdragsarkeologins volymökningar har fått betydande konsekvenser och museet har tagit fram ett åtgärdsprogram för att uppnå högre effektivitet i lokalutnyttjandet genom att bygga om magasinen. Detta kräver investeringar som inte ryms inom befintlig budget. För att kunna hantera det ökade inflödet av nytt arkeologiskt fyndmaterial beräknar regeringen tillföra . En utbyggnad av Flygvapenmuseum, som är en del av , har varit nödvändig för att kunna visa den som sköts ned av sovjetiskt jaktflyg 1952. Utbyggnaden har skett successivt och regeringen har sammanlagt tillfört för utställningen av . överförs från utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap för ombyggnaden och utställningen om det . För att säkerställa driften av det nya Flygvapenmuseet beräknar regeringen att tillföra . Livrustkammaren och med Stiftelsen Myndigheten har påbörjat en nödvändig investering i utökade och förbättrade magasinslokaler för de värdefulla samlingarna. har hyreskostnaderna för fastigheten som rymmer ökat. Regeringen beräknar mot denna bakgrund att Livrustkammaren och med Stiftelsen tillförs . Forum för levande historia Forum för levande historia bildades . Myndigheten har till uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har till särskild uppgift att informera om Förintelsen och om kommunismens brott mot mänskligheten. Någon samlad uppföljning och utvärdering av verksamheten och dess förutsättningar har inte gjorts sedan tillkomsten av myndigheten. Regeringen avser därför att göra en uppföljning och utvärdering av Forum för levande historia. Vidare avser regeringen att ge Forum för levande historia i uppdrag att utifrån bl.a. betänkandet Romers rätt - en strategi för romer i (SOU 2010:55) utreda hur romernas kultur och språk kan få en starkare ställning än . Kulturmöten och mänskliga rättigheter Regeringen har i de kulturpolitiska målen och i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) betonat kulturens stora betydelse för arbetet med att främja interkulturellt utbyte. En rad uppdrag till olika institutioner har också getts inom detta område . Genom myndigheternas instruktioner har regeringen dessutom gett kulturmyndigheterna i uppdrag att integrera bl.a. interkulturellt utbyte och samarbete i sin verksamhet. Det är nu angeläget att göra ytterligare insatser för att öka förståelsen för värdet av ett öppet och demokratiskt samhälle som präglas av kulturell mångfald. Statens museer för världskultur är - i likhet med Forum för levande historia - en viktig resurs för arbetet med att främja interkulturellt utbyte, demokrati och mänskliga rättigheter i samhället. Regeringen avser därför att ytterligare förtydliga Statens museer för världskulturs uppdrag och roll i detta avseende. Regeringen har särskilt uppmärksammat det betydelsefulla arbete som ideella krafter bidrar med inom kulturområdet. Satsningen på Hus med historia belyser det viktiga arbete som hembygdsrörelsens medlemmar gör för ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Hus med historia ger möjlighet till nya arbeten och fortbildning för hantverkare och byggnadsvårdare, som byggnader som förvaltas av hembygdsföreningar och som representerar lokal byggnadskultur vårdas och därmed kan bevaras för framtiden. Insatserna ska skapa förutsättningar för utveckling av besöksnäringen och ge fler människor tillgång till viktiga delar av kulturarvet. Den historia som husen bär på kan vara en nyckel för att förstå historiska sammanhang och ge perspektiv på tillvaron, inte minst gäller det för barn och unga. Hus med historia samordnas nationellt av och avses ge effekter över hela landet. inom ramen för anslaget till kulturmiljövård för detta ändamål. Den kyrkoantikvariska ersättningen har haft stor betydelse för bevarandet av det kyrkliga kulturarvet. För att säkerställa det långsiktiga bevarandet av de kyrkliga kulturminnena har regeringen fastslagit att ersättningen ska vara . Detta belopp ska utgå . Härigenom ges goda och stabila planeringsförutsättningar för ett långsiktigt bevarande av de kyrkliga kulturminnena. Ökad konkurrens inom det uppdragsarkeologiska området Regeringens utgångspunkt är att det ska finnas effektiv konkurrens och en mångfald av aktörer på det uppdragsarkeologiska området. Därför pågår ett arbete inom med att se över förutsättningarna för att öka konkurrensen, bl.a. genom att göra lagen om offentlig upphandling tillämplig. Inom ramen för detta arbete bereds fortsatt frågan om att skilja för arkeologiska undersökningar från myndigheten. Regeringen avser att återkomma till i frågan . om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt har i sitt betänkande tillträde till Unidroitkonvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål (SOU 2005:3) lämnat förslag till författningsändringar med syfte att ska kunna ansluta sig till Unidroitkonventionen. I promemorian Nya kapitel i kulturminneslagen (Ds 2010:28) har frågan om vilka författningsändringar som krävs och är lämpliga för ett svenskt tillträde till konventionen ytterligare utretts. I promemorian, som har remitterats, föreslås bl.a. som huvudregel att kulturföremål som förts ut olagligt från en stat ska lämnas tillbaka till densamma på begäran. Översyn av lagstiftningen på kulturmiljöområdet Kulturarvet och kulturmiljön skyddas av ett flertal olika lagar och föreskrifter, bl.a. lagen om kulturminnen och . Kulturmiljön är ett resultat av mänskligt ägande och brukande av fastigheter, odlingslandskap, miljöer och kulturföremål. För att bevara kulturmiljöernas värden 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 är det viktigt att miljöerna används och hålls levande. Regeringen anser att möjligheterna att leva i, bruka och utveckla kulturskyddade fastigheter och miljöer behöver öka och kommer därför att initiera en översyn av regelverket på kulturmiljöområdet. Ansvaret för Estoniasamlingen, som är en databas med den information om Estoniakatastrofen som finns tillgänglig i , kommer att överföras från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till . Finansiering sker genom att medel från den s.k. övertäckningsfonden betalas in på inkomsttitel till statsbudgeten. föreslås en höjning av anslag med . beräknas höjningen till , jämfört med anslag. ska en förnyad bedömning göras av kostnader för att förvalta Estoniasamlingen, som därefter ska finansieras av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Förbättrade villkor för den nyskapande kulturen Kulturpolitiken bör bidra till att det finns ekonomiska, administrativa och andra grundläggande förutsättningar för skapande verksamhet, inte minst för förnyelse och utveckling. För att möjliggöra detta krävs bl.a. goda villkor för de professionella kulturskaparna. Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner En särskild utredare har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Totalt berörs cirka 5 700 anställda inom 63 scenkonstinstitutioner, varav ungefär 2 500 är dansare, sångare, skådespelare, musiker och andra scenkonstnärer. Betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50) har remissbehandlats. I betänkandet lämnas förslag om att arbetsmarknadens parter bör ansvara för scenkonstnärernas pensionsvillkor, i likhet med vad som gäller på arbetsmarknaden i övrigt. Statens huvudsakliga ansvar föreslås fortsättningsvis ha sin utgångspunkt i att stödja scenkonstnärernas eventuella omställningsbehov. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har som sin mening givit till känna att regeringen bör vidta åtgärder vad gäller pensionsvillkoren inom scenkonsten (bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Frågan om pensionsvillkoren inom scenkonstområdet bereds inom . Regeringen avser att återkomma i frågan. Ett samlat ansvar för form och design Form och design som kulturella uttryck har kommit att få en allt större plats i vår samtid. Den konstnärliga utvecklingen är stark och har haft stora framgångar sett ur ett internationellt perspektiv. Formområdet som helhet är också centralt när frågor om konsumtion och det hållbara samhället diskuteras. Få andra områden speglar på samma sätt vår moderna historia. Sedan mer än har ett museum med särskild inriktning på form- och designområdet diskuterats i olika utredningar och rapporter. Steg har också tagits mot att etablera en mötesplats för form och design. fick 2009 ett utvidgat uppdrag som innefattar formens och designens roll i samhället. har rollen som mötesplats för form och design, ett uppdrag som tidigare låg hos Föreningen . Regeringen anser att nästa steg bör tas genom att ansvarsfördelningen på nationell nivå för samlingarna av design och konsthantverk ses över. Ett samlat ansvar för att ställa ut och förmedla kunskap om form och design har länge efterfrågats. Ett tydliggörande av det statliga uppdraget skulle bidra till att ge området en mer framträdande plats i samtidskulturen. Mot denna bakgrund avser regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå hur en tydligt profilerad utställningsverksamhet kan skapas med utgångspunkt i nuvarande verksamhet vid , och samt eventuellt andra berörda institutioner. Utredningen ska beakta formområdets nära kopplingar till både arkitektur och samtidskonst. I det sammanhanget bör bl.a. Moderna museets framgångsrika publikarbete och museets position som ledande institution och plattform i det samtida konstlivet uppmärksammas. Vidare är det angeläget att förutsättningarna för samarbete med det privata näringslivet och högskolesektorn blir belyst. En viktig prioritering på kulturområdet under den förra mandatperioden har varit att öka läsandet. De läsfrämjande insatser som stöds av har fått ökade resurser. Regeringen har också satsat på kunskapsreformen läsa-skriva-räkna inom ramen för skolväsendet. som läsandet totalt sett fortsätter att vara starkt är det viktigt att uppmärksamma att det finns fortsatt tydliga sociala skillnader vad gäller läsvanor och att spridningen av den smalare litteraturen kan förbättras. Ett minskat läsande i vissa grupper är problematisk ur flera aspekter. Litteraturen tillhandahåller ett språk för att uttrycka mänskliga erfarenheter och värderingar som är betydelsefullt både för den enskilde och för samhället i stort. En vana vid att läsa och förstå längre sammanhängande texter av litterär eller resonerande art är en väsentlig förutsättning för att som medborgare fullt ut kunna delta i det offentliga samtalet. Att synligheten för viss typ av litteratur blir mindre, t.ex. när sortimentet i den traditionella bokhandeln blir smalare, gör det svårare för den som inte är specialintresserad att upptäcka nya författare och alternativa genrer även om en stor del av utbudet finns att tillgå via Internet. Regeringen bedömer att avsätts för insatser som syftar till att stärka bokens ställning och mångfalden på bokmarknaden, t.ex. vad gäller kvalitetslitteratur i översättning från andra språk, samt för att stödja insatser för fristadsförfattare. Regeringen avser mot denna bakgrund att tillsätta en litteraturutredning bl.a. för att kartlägga villkoren för kvalitetslitteraturen och hur den når ut till publiken samt för att se över hur de läsfrämjande insatserna kan utvecklas. Enligt de nationella kulturpolitiska mål som beslutat ska kulturen vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. För konstnärer i länder som saknar demokratiska institutioner är den yttrandefrihet som är grundlagsskyddad i ett avlägset mål. Flera svenska kommuner har på ett föredömligt sätt erbjudit skydd åt de författare som lever i länder där de trakasseras och för sina åsikters skull hotas av repressalier i form av fängelse, tortyr och dödsstraff. Att stödja det europeiska fristadssystemet för förföljda författare och att få fler svenska orter att delta i det internationella nätverket av fristäder är en prioriterad fråga. De författare som kommer till är också en viktig tillgång för svenskt kulturliv. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att, i samverkan med bl.a. kommuner och landsting, arbeta för att fler svenska städer ska bli fristäder för förföljda författare samt att verka för fristadsförfattarnas möjligheter att bli en del av den litterära offentligheten. Fortsatta insatser för konstnärliga arv I samband med bortgång 2007 gjordes en särskild Bergmansatsning för att säkerställa att hans konstnärliga arv kan förvaltas och ge inspiration till morgondagens publik och framtidens utövare inom film- och scenkonst. Det innebar att en internationell teaterfestival i namn arrangerades , att rättigheter till sådana verk som inte visats för en svensk publik köptes in och att digitalisering av arkiv möjliggjordes. beslutade regeringen om fortsatta insatser på totalt , varav Kungliga Dramatiska Teatern beviljades för att genomföra en andra 2012, Stiftelsen beviljades till stiftelsearkivet och Stiftelsen på beviljades för utveckling av Bergmancentret. Forskning har påvisat ett positivt samband mellan deltagande i kulturella verksamheter och hälsa. De som är kulturellt aktiva och ofta t.ex. går på bio, teater och museer har generellt sett en bättre hälsa än genomsnittet av befolkningen. Inom kommuner, regioner och landsting pågår ett brett utvecklingsarbete kring hur konst och kultur kan komplettera traditionella metoder, i synnerhet inom vård och omsorg och inom folkhälsoarbetet. Regeringen har under 2007-2009 avsatt i stimulansbidrag till kommuner och landsting för att höja kvaliteten i vården och omsorgen om äldre personer. Ett av de sju prioriterade områdena är 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Huvudmännen har bl.a. genomfört aktiviteter som innebär att äldre inom omsorgen fått möjlighet att måla, skriva och sjunga. utgår ytterligare till bl.a. det sociala innehållet. Regeringen har även initierat försöksverksamhet under benämningen kultur på recept, som ett hjälpmedel i arbetet med att förebygga och förkorta sjukfrånvaro. har fått i uppdrag att samla och sprida kunskapen om det pågående arbetet inom området kultur och hälsa. Regeringen ser positivt på initiativ som ökar kunskapen om hur kultur kan komplettera friskvårdsinsatser t.ex. på arbetsplatser. Regeringen anser att samverkan mellan kulturpolitiken och andra politikområden bör fortsätta i syfte att bidra till en positiv utveckling inom bl.a. vårdsektorn och utbildningssektorn. Ett av målen för statens filmstöd är att förbättra villkoren för kvinnors filmskapande. Andelen kvinnor bland svenska filmskapare har ökat, men männens dominans är fortfarande tydlig, bl.a. inom regi av lång spelfilm. Det gäller även för debuterande unga filmregissörer. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat om ett bidrag till Stiftelsen på för stöd till unga kvinnors filmskapande i s.k. växthusverksamhet . Vidare beräknar regeringen att tillföra ytterligare för ändamålet . finns en överenskommelse mellan regeringen och , Föreningen samt om rätt till förhandlingar beträffande biblioteksersättningens grundbelopp. Förhandlingar förs mellan parterna. Vid förhandlingarna avseende biblioteksersättning har överenskommelsens medlingsmöjlighet utnyttjats. Medlingsförfarande har därefter initierats. I avvaktan på medlingsresultatet kvarstår grundbeloppet för hemlån av originalverk tills vidare på och . I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) presente- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rades den framtida inriktningen för kulturpolitiken. I propositionen betonas kulturens egenvärde samt kulturens och kreativitetens betydelse för andra samhällsområden.