prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — Av de energideklarerade byggnader som omfattas av kraven på OVK noterades godkänd ventilation i av fallen. redovisade regeringsuppdraget avseende byggnaders tekniska utformning, benämnd Så mår våra hus. Av redovisningen framgår bl.a. att i skolor och förskolor bedöms radonvärdet kunna understiga luft 2010. I flerbostadshus bedöms ytterligare krävas för att ska under- stigas, medan saneringstakten i småhus är alltför låg och tidpunkten för att understiga därmed mycket svårbedömd. Vidare anges att godkänd ventilation, enligt OVK, kan noteras i av flerbostadshusen, i av vårdbyggnaderna samt i av skolor och förskolor. I sistnämnda kategori är dock ventilationen i de byggnader som har byggts generellt sett god. Slutligen anges ventilationssystemen i av byggnader för kultur, bad och sport vara godkända. Enligt en enkätundersökning till boende, som genomförts inom ramen för projektet mår våra hus, är det vanligare med upplevda hälsobesvär i bostäder med fukt- och mögelskador än i de hus som inte har sådana skador. Som en följd av det i genomförda tjänstedirektivet har tidigare bestämmelser om personcertifiering ändrats så att certifiering framöver enbart ska ske genom ackrediterade certifieringsorgan. har s.k. ömsesidighetsklausuler införts. Arbetet inom EU rörande hållbart byggande med utgångspunkt i pionjärmarknadsinitiativet fortsätter och beräknas slutföras . har påbörjat ett arbete med att klarlägga i vad mån EU:s medlemsländer har genomfört åtgärder 1997 beslutade Handlingsplanen för bättre konkurrenskraft inom byggsektorn. Många frågor som berör bygg- och fastighetssektorn hanteras inom skilda direktorat i . Ingen sammanhållen funktion finns som kan ge sektorn en samlad information om sektorns frågor. För att tillgodose detta behov har påbörjat ett arbete med att upprätta en plattform med information till bygg- och fastighetssektorn. Arbetet inom ramen för det 1988 beslutade byggproduktdirektivet (89/106/EEG) fortsätter. Arbetet består i första hand av en uppföljning och komplettering av befintliga harmoniserade standarder för gemensamma provningsmetoder och produktbeskrivningar. Ett förhandlingsarbete pågår dessutom för att ersätta byggproduktdirektivet med en EU-förordning om byggprodukter (se vidare nedan). För att åstadkomma en fungerande fri rörlighet av varor och tjänster ska medlemsländerna bedriva marknadskontroll. På byggområdet ansvarar för marknadskontrollen av vissa byggprodukter, hissar och linbanor för persontransport samt för vissa värmepannor. Marknadskontrollen ska ske i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter. EU-förordningen trädde i kraft . arbete med marknadskontroll utövas genom en fältverksamhet, som består i att det aktuella produktområdet kartläggs, produkter köps in, provas och provresultatet rapporteras. valdes följande produktområden ut för kontroll: taktäckningsmaterial, ved- och pelletskaminer, plastmaterial (plaströr) i kontakt med dricksvatten samt konstruktionsbultar. omfattade marknadskontrollen även laboratorieundersökningar. Resultatet kommer att redovisas . Tillgänglighet i den byggda miljön handlar om rätten att kunna röra sig fritt och verka i samhället även för personer med funktionsnedsättning. Handikappolitiken riktar fokus på samhällets förmåga att undanröja hinder för delaktighet. överlämnade regeringen i skrivelsen 2009/10:166 Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt. Mål om förbättrad tillgänglighet i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser sattes i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:70). Det konstaterades att många av de fysiska hinder som finns i samhället är enkelt avhjälpta. Därmed sattes målet att dessa hinder skulle undanröjas för handlingsplanen. Arbetet med att avhjälpa hindren har gått i positiv riktning, men utvecklingen har gått långsammare än förväntat. har i sin rapport bestämmelser om enkelt avhjälpta hinder lyft fram att kunskapen om reglerna måste öka hos de aktörer som är ansvariga för att åtgärda hindren. Regeringen har uppmärksammat att arbetet bör intensifieras och har gjort satsningar för att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 anvisade regeringen till en informationskampanj under 20092010 om enkelt avhjälpta hinder. gavs i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting och i samråd med länsstyrelserna bedriva en uppsökande informationsverksamhet om enkelt avhjälpta hinder riktad till kommuner och fastighetsägare. I det av antagna förslaget till ny plan- och bygglag anges att byggnaders och tomters tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga ska bedömas redan vid bygglovsprövningen. Dessutom ska hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Förhandlingarna mellan medlemsstaterna om förslag KOM (2008) 311 och KOM (2009) 579 slutlig till byggproduktförordning fortsatte . Beslut om politisk överenskommelse fattades på . röstade om förslaget i plenum med 123 ändringsförslag. inväntas rådets gemensamma ståndpunkt i första behandlingen. Byggproduktförordningen avses ersätta det nu gällande byggproduktdirektivet. Syftet är att förtydliga, förenkla och modernisera reglerna för CE-märkning av byggprodukter samt att bidra till att effektivare undanröja kvarstående handelshinder för byggprodukter och därmed förbättra konkurrensen och den inre marknadens funktion. Förordningsförslaget innehåller förenklade förfaranden för microföretag för vissa produktgrupper. Detta gäller bl.a. om produkten är ett hantverk, gjord för enstaka projekt eller tillverkad på byggplatsen och som inte innebär konsekvenser för säkerheten. Kommissionen erhåller en rätt att besluta i vissa frågor . Rätten kan när som helst återkallas av . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 är det möjligt att bilda Målet för lantmäteriverksamheten är: ägarlägenhetsfastigheter (ägarlägenheter) vid En effektiv rättssäker förrättningsverknyproduktion eller vissa fall av ombyggnad samhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. En god försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation som utvecklas utifrån samhällets behov och bidrar till ökad samhällsnytta. En effektiv och rättssäker inskrivningsverksamhet som bidrar till en väl fungerande fastighetsmarknad. Trots lågkonjunkturen har förrättningsverksamheten inte visat någon nedgång, men situationen ser olika ut i olika delar av landet. Som en följd av konjunkturen har dock ärendestrukturen ändrats. Lantmäteriförrättningar för bostadsändamål har minskat men statens och näringslivets satsningar på infrastrukturen har ökat efterfrågan på t.ex. förrättningar för tryggande av markåtkomsten för järnvägsutbyggnad och kraftledningar samt för trädsäkring av ledningar och järnvägar. Kostnaderna för förrättningarna liksom leveranstiderna har ökat . En justering av taxan har gjorts för att få full kostnadstäckning i verksamheten. Lantmäteriet har startat ett särskilt arbete med att få en enhetligare och effektivare handläggning av lantmäteriförrättningar. De undersökningar som görs av kundnöjdheten pekar på ett fortsatt gott förtroende för verksamheten. Fastighetsbildning i flera plan ändrades lagstiftningen så att det blev möjligt att bilda fastigheter avgränsade även i vertikalled, så kallade 3D-fastigheter. Sammantaget har det bildats 51 fastigheter i 49 ärenden. Den tredimensionella fastighetsbildningen omfattar i cirka två tredjedelar av fallen befintlig bebyggelse och i cirka en tredjedel en byggnad eller anläggning som inte ännu är uppförd. Förrättningar med tredimensionell fastighetsbildning förekom mest i större förrättningar och i tätortsområden. 2008/09:91, bet. 2008/09:CU16, rskr. 2008/09:170). Det finns ett intresse för bildande och förvaltning av sådana fastigheter. har det bildats 149 stycken ägarlägenheter och ansökningar om bildande av ytterligare cirka 500 ägarlägenheter har lämnats in till Lantmäteriet. Anledningen till att inte fler ägarlägenheter bildades kan till stor del förklaras av det rådande konjunkturläget och en viss osäkerhet bland marknadens aktörer kring den nya ägandeformen. För att klargöra förutsättningarna kring fastighetsbildning, finansiering och försäkring av ägarlägenheter har samtal förts med företrädare för bank- och försäkringsbranschen. Se vidare under avsnitt 3, Bostadsmarknad. Uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning Omfattningen av den uppdragsverksamhet som bedrivs i anslutning till fastighetsbildning har ökat i förhållande till 2008. Uppdragsverksamheten avser främst myndighetssamverkan, vilken till största delen kan hänföras till uppdrag åt (naturvårdsuppdrag) och (underlag för fastighetstaxeringen). Denna verksamhet omfattar av omsättningen. I övrigt dominerar arbetet med att upprätta fastighetsförteckningar och arkivutredningar samt MBK-verksamhet (mätning, beräkning och kartläggning) i glesbygdskommuner. Genom den samverkan som finns etablerad mellan Lantmäteriet och vissa glesbygdskommuner kan en sammantaget bättre samhällelig servicenivå gentemot allmänheten upprätthållas i dessa kommuner. ekonomiska läge och insatta åtgärder har gett ett direkt avtryck i inskrivningsverksamheten som i hög grad är kopplad till aktiviteter på fastighetsmarknaden. I början av konjunkturnedgången märktes en klar nedgång i ärendemängden. De kraftigt sänkta räntorna samt införandet av stimulansåtgärder, såsom rotavdraget fick ett snabbt genomslag vad gäller aktiviteten på fastighetsmarknaden och därmed ärendemängden inom inskrivningsverksamheten. Lantmäteriet har fortsatt arbetet med att förändra arbetsprocessen hos inskrivningsmyndigheten så att den blir mer enhetlig både avseende arbetssätt och rättstillämpning. Antalet ködagar uppgick i medeltal till tio. Detta är en försämring jämfört med . Den ökade ärendemängden var en avgörande orsak. har kötiderna kortats väsentligt, även . beslutade regeringen om nya rutiner för att förhindra lagfartskapningar, dvs. när någon otillbörligen övertar lagfarten på en fastighet. ska underrätta överlåtaren om att lagfart har beviljats för förvärvaren eller att lagfartsansökan har förklarats vilande. En underrättelse behövs dock inte om det är fråga om en professionell ingivare, t.ex. en bank, en registrerad fastighetsmäklare eller en myndighet. Genom denna åtgärd ökar möjligheterna att agera mot lagfartskapningar. Åtgärden ska vara genomförd . Användningen av geografisk information och fastighetsinformation har utvecklats och är inte begränsad till enbart professionella användare. Kartan har t.ex. fått nya användare och användningsområden med hjälp av , och Googles tjänster på Internet samt genom GPS:ens utbredning. Infrastrukturen för Lantmäteriets GPS-positioneringstjänst (SWEPOS Nätverks- RTK-tjänst) har byggts ut så att hela nu täcks av tjänsten. Den finansiella krisen har inte märkbart påverkat efterfrågan på fastighetsinformationen såsom befarades, utan efterfrågan har snarare ökat, bl.a. genom en ökad aktivitet kring bolånen, vilket har påverkats av bl.a. den låga räntenivån, rotavdraget och benägenheten att byta bank. Utvecklingen när det gäller informationens användning, bl.a. inom nya användningsområden, har inneburit nya krav på informationens kvalitet. Särskilda insatser har därför gjorts för att kvalitetsutveckla informationen i fastighetsregistret. Inom verksamhetsområdet pågår även ett antal stora utvecklingsprojekt, bl.a. för att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 modernisera IT-plattformen och utveckla nya lagringsmiljöer. Den nationella geodetiska infrastrukturen är basen för den grundläggande informationen. Denna består av de nationella och över tiden hållbara referenssystemen i såväl plan, som höjd och tyngdkraft samt det nationella nätet av permanenta referensstationer för positionering GNSS (GPS/GLONASS) som kallas för Swepos®. har närmare 160 kommuner gått över till det nya geodetiska referenssystemet i plan, Sweref 99 och 25 kommuner har genomfört byte till höjdsystem RH 2000. Vid utgången av 2009 hade även åtta statliga myndigheter och bolag genomfört en övergång till Sweref 99. Detta är ett prioriterat arbete inom ramen för den nationella geodatastrategin och underlättar informationsutbyte såväl nationellt som internationellt. För att möjliggöra en noggrann positionering med Swepos® har Lantmäteriet byggt ut ett tätt nät över hela som består av 186 stationer. har Lantmäteriet tillsammans med , inom ramen för samordningsrollen, arbetat med genomförandet av geodatastrategin. Flertalet av strategins insatsområden har tagits omhand i ett gemensamt projekt . Projektet ska ta fram en verksamhetsmodell och teknisk infrastruktur för hur geodata och tjänster ska tillhandahållas till det svenska samhället och till (dvs. det är en del av det praktiska genomförandet av Inspiredirektivet). Arbetet med den tekniska infrastrukturen har bl.a. lett till en ny och utvecklad version av Geodataportalen . Ett förslag till verksamhetsmodell för framtidens geodataförsörjning har tagits fram och remitterats till drygt 100 olika intressenter. Verksamhetsmodellen består av två huvuddelar en samverkansmodell som beskriver hur samverkan mellan berörda parter ska organiseras, styras och förvaltas samt en affärsmodell som beskriver principerna för utbyte av information mellan myndigheter och kommuner och för nyttjande av information hos vidareförädlare och slutanvändare. använder Lantmäteriet återförsäljare för att tillhandahålla grunddataprodukter till slutanvändare. Med anledning av lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 från den offentliga förvaltningen, Inspiredirektivet och geodatastrategin kommer återförsäljarmodellen att avslutas . Lantmäteriet har påbörjat arbetet med uppbyggnaden av en ny nationell höjdmodell. Efter intressentdialog och upphandling har ramavtal tecknats med extern leverantör avseende bl.a. laserskanning från flygplan och inmätning av stödytor. Skanning för har avropats, för och hela 2010. Det innebär att eller cirka en tredjedel av yta beräknas ha skannats av . Särskilt prioriterade områden är Vänernområdet och , samt älv med tillflöden. Väderförhållandena medförde dock att utfallet av skanningen blev något mindre än förväntat och att de högst prioriterade områdena inte kunde skannas. kan höjddata tillhandahållas till externa användare. Lantmäteriet inriktar uppdragsverksamheten mot tjänster som breddar och ökar användningen av den offentliga lägesbundna informationen och som gör det lättare att komma åt den. Bland annat omfattar verksamheten uppdrag för att anpassa myndigheters systemlösningar m.m. till Inspiredirektivets krav. Uppdragsverksamheten kan delas in i mätning datafångst, data förädlade data, GIT-system (störst omfattning) och övrigt (t.ex. e-handel). De största kundgrupperna är statliga myndigheter följt av företag och kommuner. Enligt en översiktlig bedömning är av uppdragen konkurrensupphandlade, utförs inom ramen för myndighetssamverkan och resterande, kommer från övriga uppdrag. Av de kundundersökningar som har gjorts framgår att kunderna överlag är nöjda med tjänsterna och hur de utförs. beslutade regeringen (dir. 2009:86) att ge en särskild utredare uppgiften att utreda förutsättningarna för att ombilda vissa verksamheter vid Lantmäteriet till aktiebolagsform. Utredaren presenterade sin rapport, Metria förutsättningar för att ombilda Division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag (SOU 2010:3), . Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen beslutade om att utse en särskild utredare för att påbörja förberedelserna för att, efter beslut, genomföra ett överförande av delar av verksamheten vid Lantmäteriets division Metria till ett av staten helägt aktiebolag, se dir. 2010:101, Förberedelser inför ett överförande av Lantmäteriets division Metria till ett av staten helägt aktiebolag. Regeringen avser att återkomma till med en särskild proposition med förslag om att bl.a. bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som krävs för en bolagisering. Inom Lantmäteriverksamheten bedrivs tjänsteexport dels genom Lantmäteriet, dels genom det statliga bolaget . Verksamheten sker ofta i form av institutionellt samarbete och är en del av bidraget till den svenska politiken för global utveckling. Verksamheten omfattar frågor som rör grundläggande politiska och juridiska förhållanden, utveckling av system etc. för fastighetsbildning, fastighetsregistrering och inskrivning, värdering och geodetisk mätning, aktiviteter för att skapa en infrastruktur för samhällets informationsförsörjning av fastighets- och geografisk information samt olika former av samhällsplanering. Landfrågornas betydelse för fattigdomsbekämpning och långsiktigt hållbar utveckling har fortsättningsvis varit i fokus. Bland annat är landfrågorna och dess betydelse för urban utveckling en av de frågor som uppmärksammas av UN-Habitat. Inom UN-Habitat drivs frågorna inom en särskild arbetsgrupp, , med syftet att bidra till fattigdomsbekämpning och uppfyllelse av millenniummålen genom bl.a. landreformer, transparenta fastighetssystem och säker besittningsrätt till fastigheter. har tagit fram 18 s.k. land tools som ska kunna användas i arbetet med fattigdomsbekämpning och landfrågor i olika delar av världen. Vid () i , , genomförde Lantmäteriet och ett möte där vikten av att länka administration av land med finansiering av bostäder för att skapa ett rättvist tryggt och långsiktigt boende för utsatta människor belystes. Arbetet med införandet av Inspiredirektivet Regeringen beslutade om propositionen Ett sammanhängande system för geografisk miljöinformation (prop. 2009/10:224) med de författningsförslag som krävs för att genomföra och rådets direktiv /2/EG från om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) i nationell rätt. Utöver detta har genomförandebestämmelser avseende tillgången för gemenskapens institutioner och organ till medlemsstaternas information och tjänster på harmoniserade villkor samt vissa nättjänster trätt i kraft. Det praktiska genomförandet av direktivet sker inom ramen för arbetet med den nationella geodatastrategin i samverkan mellan Lantmäteriet, samt ett 20-tal myndigheter och kommuner. 4.4.4Analys och slutsatser Samhällsplanering och bebyggelseutveckling beslutade om den nya (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366). Den nya lagen är en omarbetning och modernisering av den nuvarande (1987:10) (PBL) samt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL). Syftet med de nya reglerna för plan- och byggprocessen är att de ska vara enkla, tydliga och väl fungerande för att skapa goda förutsättningar för olika intressenter att bygga och tillhandahålla såväl bostäder och lokaler som infrastrukturanläggningar. Till följd av klimatförändringarna har flera nya bestämmelser tillkommit i den nya lagstiftningen. Bland annat ska hänsyn tas till miljö- och klimataspekter vid planläggning och annan prövning. Genom de ändringar som har skett i reglerna om ersättning vid tvångsvis markåtkomst (prop. 2009/10:162) har äganderätten stärkts. De nya ersättningsnivåerna och skyddet för äganderätten får ett brett genomslag i de situationer där mark måste tas i anspråk för allmännyttiga ändamål. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Arbetet med att stärka statens samlande roll och ansvar enligt fortsätter. En avgörande förutsättning för att åstadkomma en tydlig roll- och ansvarsfördelning är en fungerande samverkan mellan och länsstyrelserna. Arbetet med att samordna regleringsbreven för och länsstyrelserna har fortsatt vilket bidragit till en ökad samverkan. Regeringen har också gett myndigheterna ett gemensamt uppdrag att fortsätta den samordnade satsningen på kompetensutveckling för att förbättra tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. Arbetet med att stärka verksamhet gällande uppsikt och tillsyn och förbättra länsstyrelsernas tillsyn fortsätter. Inom ramen för den nya plan- och bygglagstiftningen förtydligas de statliga myndigheternas tillsynsansvar för att ge en bättre och mer tillförlitlig rapportering av planeringen och tillämpningsproblemen i landet. Enligt regeringens proposition En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) ska ansvars- och uppgiftsfördelningen för och länsstyrelsernas tillsyn regleras på förordningsnivå. Ett förslag till plan- och byggförordning bereds inom . översiktsplanering bedrivs inte i alla kommuner på ett sådant sätt att varje kommun har en aktuell översiktsplan. Alla kommuner uppfyller inte heller det lagstadgade kravet att minst en gång per mandatperiod ta ställning till översiktsplanens aktualitet. Nya incitament har dock påverkat arbetet med översiktsplanering positivt. Planeringsstödet för vindkraft och möjligheten att i plan redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen har medfört att användningen av tillägg till översiktsplan har ökat kraftigt jämfört . Planeringsstödet för vindkraft har också lett till att många kommuner som har beviljats stöd för att ta fram en fördjupning av eller ett tillägg till översiktsplanen med fokus på vindkraft också har påbörjat ett arbete med att revidera den kommunomfattande översiktsplanen. Detta gäller även för kommuner i mindre expansiva delar av landet med en stagnerande eller vikande befolkningsutveckling. Även flera av dessa kommuner har påbörjat arbetet med att uppdatera sin översiktsplan. Regeringen bedömer att översiktsplanens nya strategiska funktion där den fysiska planeringen i kommunerna ska ta hänsyn till nationella och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 regionala mål samt planer och program kommer att bidra till att stärka förutsättningarna för regional och nationell tillväxt. Med en ömsesidig hänsyn mellan översiktsplaner och de regionala utvecklingsprogrammen ökar möjligheterna till fokuserade och gemensamma prioriteringar lokalt och regionalt. Därmed kan synergieffekter skapas både lokalt och regionalt från de insatser som görs för att främja tillväxten. Den nya ska introduceras genom den av regeringen beslutade kommittén för Kompetensinsatser gällande ny plan- och bygglag (dir. 2010:55). Syftet är bl.a. att stärka kompetensen och därmed effektiviteten hos kommuner, länsstyrelser samt andra statliga myndigheter, skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad tillämpning av lagstiftningen och utveckla förutsättningar för ett förbättrat samspel på plan- och byggområdet. Av särskild betydelse för ett bättre samspel är att knyta samman den regionala utvecklingsplaneringen med den kommunala översiktliga fysiska planeringen. De förtydliganden som regeringen har gjort när det gäller tillämpningen av de riktvärden för trafikbuller som behandlat samt de övriga åtgärder som företagits när det gäller bulleranknutna frågor bör på ett effektivt sätt kunna bidra till att undanröja den brist på transparens och förutsebarhet i plan- och byggprocessen som uppmärksammar. Åtgärderna torde också underlätta för såväl planerande och granskande myndigheter som de enskilda personer och företag som önskar få klarhet i frågan om möjligheterna att bebygga ett visst markområde med hänsyn till förekomsten av bullrande verksamhet. Regeringen har i förslaget till ny plan- och bygglag redovisat flera förslag som syftar till att den fysiska planeringen i ökad utsträckning ska sträva efter en högre energieffektivitet och en begränsad klimatpåverkan. Regeringen har vidare genom uppdrag till sökt skapa bättre förutsättningar för kommunerna att i sin planering bl.a. minska bebyggelsens klimatpåverkan och att anpassa bebyggelsemiljön till de pågående klimatförändringarna. Även den rådgivnings- och stödverksamhet m.m. som bedriver inom detta område utgör värdefulla instrument i detta arbetet.