prop · GX03227 · 2010-05-27 00:00:00 — Genom att bilda fiskevårdsområden skapades förutsättningar för ett ändamålsenligt nyttjande av fisket och en god fiskevård (prop. 1980/81:153 s. 24). Ägare till fiske som bedrivs med stöd av enskild fiskerätt kan sammanföra de fastigheter eller delar av fastigheter där fiskerätten utövas till ett fiskevårdsområde och bilda en fiskevårdsområdesförening. Sammanföringen ska ske i syfte att samordna fiskets bedrivande och fiskevården och främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen. Föreningens verksamhet får dock inte omfatta fiske som enligt fiskelagen (1993:787) får bedrivas i enskilt vatten utan stöd av enskild fiskerätt. Den som äger fiske som ingår i ett fiskevårdsområde är medlem i Om fiskerätten är upplåten ska medlem- skap i föreningen dock under vissa förutsättningar utövas av brukaren i stället för av upplåtaren. En ny medlem är bunden av de beslut som redan har fattats inom föreningen innan han eller hon blev medlem. Ett fiskevårdsområde bildas genom ett beslut av . ska, när ett fiskevårdsområde bildas, fastställa sådana stadgar för fiskevårdsområdesföreningen som rör fiskets nyttjande, fiskevården, eventuell uttaxering och andra grundläggande föreskrifter för föreningens verksamhet. Villkor för bildande (67 §§) För att ett fiskevårdsområde ska få bildas krävs att bildandet är lämpligt med hänsyn till vattenområdets och fiskets beskaffenhet och omfattning samt förhållandena i övrigt. Det krävs även att ägarna till de fisken som avses ingå i området i huvudsak är positiva till att bilda ett fiskevårdsområde. Ett fiskevårdsområde kan dock bildas även om inte alla ägarna av det fiske som ska ingå i området är eniga. Vid bedömningen av om ett fiskevårdsområde får bildas sker en prövning av det s.k. opinions- Ett fiskevårdsområde får inte bildas om ägarna av det fiske som det är fråga om mera allmänt motsätter sig bildandet och har beaktans- värda skäl för det. Hänsyn ska i detta sammanhang tas inte endast till det antal ägare som motsätter sig bildandet, utan även till de olika ägarnas skilda intressen i frågan. Vid prövningen ska främst deras mening beaktas, vilkas fiskeutövning påverkas mest av bildandet. Verksamhet (89 §§) En fiskevårdsområdesförening får besluta om upplåtelse av fiske inom För beslut om upplåtelse av en medlems hela fiske eller av fiske som han innehar med ensamrätt fordras hans samtycke, om inte fisket saknar betydelse för hans försörjning. En fiskevårdsområdesförening får besluta att bidrag till föreningens verksamhet ska uttaxeras av medlemmarna. Ett sådant beslut förutsätter dock att det finns föreskrifter om uttaxering i stadgarna. Förfarandet vid bildande (1017 §§) beslutar om bildande av fiskevårdsområde. fiske som avses ingå i området eller kommunen får ansöka hos läns- styrelsen om att ett fiskevårdsområde ska bildas. Enligt huvudregeln ska frågan om bildande av ett fiskevårdsområde utredas vid en förrättning under ledning av en förrättningsman. Förrättningsmannen ska göra upp ett förslag till det fiske som bör ingå i fiskevårdsområdet och de stadgar som bör gälla för fiskevårdsområdes- Han ska vidare, i den omfattning som behövs för prövningen av opinionsvillkoret, utreda vilka som är ägare till fisket och upprätta en förteckning över ägarna (fiskerättsförteckning). Förrättningsmannen ska kalla ägarna av fisket till förrättningen. denna ska fiskerättsförteckningen behandlas och förutsättningarna för att bilda ett fiskevårdsområde utredas. Efter förrättningen ska förrättningsmannen avge ett utlåtande om fiske- vårdsområdet bör komma till stånd. Utlåtandet, övriga förrättnings- handlingar och eventuella erinringar som kan ha framställts ska inges till som därefter fattar beslut. Stadgar (1819 §§) Av stadgarna för en fiskevårdsområdesförening ska framgå grunderna för fiskets utnyttjande och för fiskevården, däribland fråga om föreningens verksamhet ska vara begränsad till fiske med vissa redskap eller till fiske efter vissa fiskarter, grunderna för uttaxering av medlemmarna om sådan ska kunna ske och de riktlinjer i övrigt som ska gälla för föreningens Dessa stadgebestämmelser ska fastställas av . Till de bestämmelser som avses hör föreskrifter om hur medlemmarnas eget fiske ska bedrivas och i vilken utsträckning och i vilka former fiske ska upplåtas till utomstående. Vidare ska av stadgarna framgå eventuella begränsningar till vissa fiskeslag eller till fiske med vissa redskap (prop. 1980/81:153 s. 67). Frågor om ändring av stadgarna i de avseenden som anges ovan ska prövas av efter ansökan av fiskevårdsområdesföreningen. Övriga stadgar antas av fiskestämman. Det rör sig om bestämmelser beträffande föreningens förvaltningsorgan, regler om frister för kallelser och motioner till fiskestämma, räkenskapsår, medelsavsättning till olika Organisation (2023 §§) En fiskevårdsområdesförening måste ha en styrelse som företräder föreningen mot tredje man. Om medlemmarna inte utser en styrelse, får tillsätta en styrelse på ansökan av någon vars rätt är beroende av det. Det krävs att stadgar har antagits och att en styrelse har utsetts för att föreningen ska bli en juridisk person och därmed kunna förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Medlemmarnas rätt att delta i fiskevårdsområdesföreningens ange- lägenheter utövas på fiskestämman. Vid omröstning på fiskestämman har varje medlem en röst, om inte annat följer av stadgarna. Varje medlem har således enligt huvudregeln en röst oavsett om denne äger en eller flera fastigheter eller kan åberopa flera grunder för medlemskapet, t.ex. både äganderätt och nyttjanderätt. Om flera äger en fastighet med samäganderätt har de tillsammans en röst. Om ett fiskevårdsområde enbart består av en fastighets fiske har dock varje delägare i fastigheten enligt huvudregeln en röst. Ingen får för egen del rösta för mer än en femtedel av det på stämman Den mening som har fått det högsta röstetalet gäller som stämmans Vid lika röstetal avgörs val genom lottning och i andra fall gäller den mening som biträds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stämmans ordförande. Fiskevårdsområdes bestånd (2429 §§) kan besluta att ett fiskevårdsområde ska upplösas, att fiskevårdsområden ska sammanföras eller delas upp samt att ett fiske ska anslutas till eller uteslutas ur ett fiskevårdsområde. Beslut om upplösning av en fiskevårdsområdesförening får meddelas om opinionsvillkoret är uppfyllt eller om ändrade förhål- landen har inträtt som väsentligt inverkar på föreningens verksamhet. Beslut om upplösning på den grunden att opinionsvillkoret är uppfyllt får dock inte meddelas innan har förflutit från det att beslutet om bildande av fiskevårdsområdet vann laga kraft. Ansvar m.m. (3032 §§) Om den som har rätt att fiska inom ett fiskevårdsområde bryter mot de regler som enligt stadgarna eller fiskestämmans beslut gäller för fisket inom området döms han till böter, om inte gärningen är belagd med straff i annan lag eller författning. Sådant brott får åtalas av åklagaren endast efter angivande av målsägande. Som målsägande anses även fiskevårds- områdesföreningen och medlem i föreningen. Lagen innehåller även överklagandebestämmelser. En medlem vars rätt berörs av ett beslut som har fattats på fiskestämman eller av fiskevårds- områdesföreningens styrelse kan överklaga beslutet hos om han anser att beslutet inte har tillkommit i behörig ordning eller att det strider mot lagen om fiskevårdsområden eller annan författning eller mot stadgarna eller kränker hans enskilda rätt. beslut ska gälla utan hinder av att det har överklagats, om inte läns- Prop. 2009/10:227 styrelsen förordnar annat. beslut enligt lagen får över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. beslut ska gälla även om det har överklagats, om inte domstol beslutar annat. 4.3Förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen I 6 kap. 7 § förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen föreskrivs att ska föra register över sina beslut enligt lagen (1981:533) om fiskevårdsområden. Bestämmelsen innehåller dessutom ett bemyndigande för att meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av lagen om fiskevårds- områden. föreskrifter (1982:3) innehåller bestämmelser, bl.a. om behörig länsstyrelse när fiske som ska ingå i ett fiskevårdsområde ligger i flera län, om förordnande av och ersättning till förrättningsman, om protokollföring vid förrättningssammanträde, fiskestämma och styrelse- sammanträde, om vilka uppgifter som ska finnas i register över beslut om fiskevårdsområden samt om vilka bestämmelser som ska finnas i stadgarna utöver de grunder och riktlinjer som enligt lagen om fiskevårdsområden ska fastställas av . 4.5Förordningen om stöd till fiskevården Av förordningen om stöd till fiskevården (1998:1343) framgår att statsbidrag i mån av tillgång på medel lämnas till åtgärder som främjar fiskevården, främst i vatten där allmänheten har rätt att fiska. Bidrag får lämnas bl.a. till kostnader för bildande och ombildande av fiskevårds- områden. Sådana bidrag får avse arvode till förrättningsman, kostnader för fiskerättsförteckning, kungörelsekostnader och andra kallelsekost- nader. Förordningen innehåller vidare bestämmelser om bidragsnivå, upp- hävande av beslut om bidrag och återkrav, behörig myndighet, över- klagande samt bemyndigande för att anta verkställighets- föreskrifter. 4.6 En möjlighet att nyttja fiskerätten Rätten att fiska i enskilt vatten inom ett vattenområde, som kan ses som en naturlig enhet, kan vara uppdelad dels på flera ägare av skiftat enskilt vatten, dels på flera delägare av samfällt fiske. Enskilt vatten består i stor omfattning av oskiftade vattenområden med ett stort antal andelsägare. Inom en och samma sjö eller ett och samma vattendrag kan det dessutom finnas flera olika oskiftade vattenområden. 2009/10:227 syfte att kunna bedriva en ändamålsenlig fiskevård och ett rationellt fiske samt upplåta fiske till allmänheten krävs då att alla i området är överens, dvs. såväl andelsägare i de olika oskiftade vattnen som ägare av fiskerätt i större eller mindre skiftade områden. Det är en mängd olika åsikter som ska beaktas och det är därmed mycket svårt att uppnå total enighet och kunna fatta beslut. Detta innebär att en delägare av samfällt fiske inte har möjlighet att upplåta sin fiskerätt och därmed inte har möjlighet att utnyttja sin egendom på ett valfritt sätt (jfr 7 kap. 9 § jordabalken och prop. 1980/81:153 s. 28). Beroende på läge och storlek kan även den som har fiskerätt i skiftat vatten ha svårt att på egen hand utnyttja sin fiskerätt på ett rationellt sätt. I en fiskevårdsområdesförening underlättas förvaltningen av området genom att föreningens medlemmar kan besluta om åtgärder genom majoritetsbeslut. Genom att bilda fiskevårdsområden skapas möjligheter för delägarna att samarbeta och fatta gemensamma beslut på ett mer effektivt sätt. För ett stort antal fiskerättsägare innebär bildandet av ett fiskevårdsområde den enda möjligheten för dem att rationellt nyttja och vårda sin egendom. 4.7Tvångsinslag vid bildande av fiskevårdsområden Ett fiskevårdsområde kan enligt gällande rätt bildas även om inte samt- liga delägare är överens om att bilda området. En fiskerättsägare kan anslutas till fiskevårdsområdet mot sin vilja och bli tvungen att under- kasta sig inskränkningar i sin fiskeutövning. Sådana rådighetsinskränkningar och en sådan tvångsanslutning måste emellertid, såsom har angetts i avsnitt 4.1, vara motiverade av ett ange- läget allmänt intresse respektive nödvändig i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till bl.a. andra personers fri- och rättigheter. De måste även vara proportionerliga, dvs. att den enskilde inte tvingas bära en opro- portionerlig börda. Regeringens bedömning: Lagstiftningen om fiskevårdsområden fyller ett angeläget behov. Rätten att fiska i enskilt vatten inom ett vattenområde, som kan ses som en naturlig enhet, kan vara uppdelad dels på flera ägare av skiftat enskilt vatten, dels på flera delägare av samfällt fiske. Det stora antalet fiske- rättsägare och deras olika rättigheter medför att det kan vara svårt att ena alla i olika frågor. Inom ett fiskevårdsområde blir det möjligt att bedriva en ändamålsenlig fiskevård och ett rationellt fiske. Inom ett fiskevårdsområde skapas en möjlighet till samordning av såväl fiskevård som fiske. Regeringen anser att den samverkan över fastighetsgränserna som sker enligt lagen om fiskevårdsområden gene- sett är mycket betydelsefull dels för att fiskevården kan effekti- , dels för att den möjliggör ett ändamålsenligt nyttjande av fisket Prop. 2009/10:227 till fördel för såväl fiskerättsägarna som den fiskande allmänheten. enskilda vattnet är uppdelat i enheter som inte alltid är lämpliga vare sig ur fiskevårds- eller fiskesynpunkt. Samfällt fiske är dessutom uppdelat i olika andelar. Lagstiftningen om fiskevårdsområden fyller därför enligt regeringens mening ett angeläget behov. Regeringen anser att det även fortsättningsvis bör finnas särskilda bestämmelser för en samordning av fisket och fiskevården över fastighetsgränserna. De olika bestämmelser som gäller för fisket i olika delar av landet innebär att intresset för att bilda fiskevårdsområden i olika delar av landet varierar. Inom de områden där kan meddela före- skrifter om fiskevården eller inom de områden där frifiskerätten gäller är incitamentet för att bilda områden inte så stort. De områden där fiske- vårdsområden fyller sin största funktion är de där de enskilda fiskerätts- ägarna själva beslutar om all fiskevård och allt fiske. Enligt 1 § lagen om fiskevårdsområden ska syftet med att bilda ett fiske- vårdsområde vara att samordna fiskets bedrivande och fiskevården och främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen. I förarbetena till lagen (prop. 1980/81:153) gjordes bedömningen att det är ett allmänt intresse att fisket som naturtillgång utnyttjas och vårdas på bästa sätt. I förarbetena anfördes att ett syfte med att underlätta bildandet av fiskevårdsområden var att tillhandahålla en lämplig förvaltningsform för När det gäller fiskevård kan fiskbestånd och förutsättningar för fiske påverkas av försurning, kraftverksutbyggnader, sjöregleringar, utsläpp m.m. Sådana negativa inslag kan motverkas genom olika fiske- Fiskevård kan utövas genom bl.a. olika biotop- förbättrande åtgärder, utsättning av fisk, bekämpning av fisksjukdomar, bestämmelser om fiskets vård och bedrivande samt ett anpassat fiske. Målet för fiskevården ansågs vara att genom olika åtgärder förbättra fisket och fiskevattnen till gagn för såväl yrkesfisket som fritidsfisket. Fiskevård kan bl.a. utövas i form av ett allsidigt och väl avvägt bedrivet Ett allsidigt fiske förutsätter dock ofta en långtgående samverkan mellan fiskerättsägare (prop. 1980/81:153 s. 11 och 1720). Ett annat syfte med att underlätta bildandet av fiskevårdsområden var att tillhandahålla en lämplig förvaltningsform för upplåtelser till allmän- När det gäller allmänhetens tillgång till fiskevattnen anges bl.a. att fiske är en viktig fritidssysselsättning som bör främjas och stå öppen för alla (prop. 1980/81:153 s. 12). För att kunna tillvarata det stora fiskeintresset ansågs det vara viktigt dels att fiskevattnen håller en god kvalitet, dels att tillräckligt med fiskevatten ställs till fritidsfiskets förfogande. Det man ville uppnå genom att införa en ny lag om fiskevårdsområden var att det skulle bli enklare och billigare att bilda sådana områden, så att fisket och fiske- vårdsåtgärderna skulle kunna samordnas och förutsättningarna för ett Prop. 2009/10:227 lämpligt och ändamålsenligt fiske och för effektivare fiskevårdsåtgärder skulle kunna förbättras (prop. 1980/81:153 s. 13 och 16). Det ansågs vidare vara betydelsefullt att markera att bildandet av ett fiskevårdsområde ska ha till syfte att främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen. De tvångsinslag som det innebär att en fiske- rättsinnehavare kan anslutas till samfälligheten mot sin vilja och bli tvungen att underkasta sig inskränkningar i sin fiskeutövning, ansågs fullt försvarliga så länge verksamheten inom fiskevårdsområdet inriktas mot att till förmån för alla fiskerättsinnehavare vårda fisket och ta till vara den avkastning fisket kunde ge (prop. 1980/81:153 s. 26). Regeringens bedömning: Fiskevårdsområden bör även fortsättnings- vis kunna bildas i syfte att samordna fisket och fiskevården samt främja fiskerättsägarnas gemensamma intressen. Regeringens förslag: Begreppet fiskerättsinnehavare ska bytas ut mot begreppet fiskerättsägare. Begreppet fiskevård ska definieras som åtgärder till skydd och stöd för fisk samt vattenlevande blöt- och kräftdjur. Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att fiskevårdsom- råden ska kunna bildas enbart i syfte att främja fiskevården. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser, däribland majo- riteten av länsstyrelserna, , , Fisketurismföretagare, , och fiskevårdsområdes- förening, avstyrker förslaget. Dessa remissinstanser påpekar att upp- låtelse av fiske har stor betydelse för allmänhetens fiskemöjligheter och utvecklingen av turistfisket, men menar att uttag av fisk inte kan betraktas som fiskevård. De anser att om fiskevårdsområdets aktiviteter begränsas till fiskevård, så kommer intresset att bilda och vidmakthålla områden att minska. Det finns vidare en uppenbar risk för att den föreslagna ändringen kommer att innebära försämringar för allmänhetens fiskemöjligheter. Länsstyrelserna och Skogsindustrierna anser att syftet med ett fiskevårdsområde bör vara att främja fisket och fiskevården. Några remissinstanser, bl.a. och , vill ha kvar den nuvarande lydelsen. De anser att fiskevårdsområden har en stor betydelse för förvaltning och ett rationellt nyttjande av fisket, upplåtelse till allmänheten och fiskevård samt att syftet att främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen är ett viktigt och grundläggande motiv för att bilda fiskevårdsområden. Det är ett stort angeläget allmänt intresse att fiskevårdsområden kan fortsätta sin verksamhet enligt dagens modell och därför bör syftet inte ändras. befarar att motivationen för att bilda fiskevårds- områden minskar om syftet inskränks till endast fiskevård och inte uppfattas kunna omfatta t.ex. försäljning av fiskekort till allmänheten med möjlighet till förtjänster. Cirka två femtedelar av de remissinstanser som har yttrat sig, bl.a. och Fiskares Prop. 2009/10:227 , tillstyrker förslaget eller har inte något att erinra mot det. Några kommuner, bl.a. kommun och kommun, är tveksamma med anledning av betydelsen för turistfiskerelaterad verk- samhet. kommun vill ha en friare lydelse som innefattar tillgänglighetsinsatser, information m.m. och vill att syftet ska vara fiskevårdsskäl eller att samordna fiskets bedrivande. påpekar att det för att kunna arbeta med fiske- vårdande åtgärder krävs att det kommer in pengar. Möjligheterna att få in pengar till fiskevårdande åtgärder kommer troligen att minska om föreningens aktiviteter begränsas till enbart fiskevård. kommun befarar att möjligheten att bilda fiskevårdsområden avsevärt försvåras om syftet med att främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen tas bort. har inte något att erinra mot förslaget, men anser att frågan om tillträde till vattnet inte är tillräckligt utrett och föreslår att denna fråga visas åter till för analys och förslag. tillstyrker för- slaget, men påpekar att ägarnas gemensamma intressen och allmänhetens tillgång till fiske är viktiga drivkrafter för fiskevården och menar att utan ägarnas engagemang och ordnade upplåtelseformer som ger allmänheten och turismen tillgång till fiskevatten försvinner de tyngsta incitamenten för att satsa resurser på fiskevården och att bilda och driva fiskevårds- områden. anser att det inte är relevant att jämföra fiskevårdsområden och viltvårdsområden om man inte beaktar de grundläggande skillnaderna mellan förvaltning av jakt- och fiskerätt i . Jakträtten är som regel skiftad medan fiskerätten, om inte annat framgår, är oskiftad, dvs. Jaktutövning är kopp- lad till innehav av mark medan fiske kan ske i många former av upplåtelse och är tillgängligt för en mycket vidare skara utövare. Möjligheterna till fiske är därför av mycket stort allmänt intresse. , , Fiskevattenägarna och Fiskeråd avstyrker förslaget. är emot en förändring som innebär att det inte blir möjligt att stödja sådant som delägarna anser vara bra för ortens bästa. i anser att syftet med fiskevårdsområdet ska vara en effektiv fiskevård till förmån för värdefulla fiskarter och ett effektivt utnyttjande av fisket. Lagen bör vidare innehålla en föreskrift om föreningarnas och fiskeförvaltarnas skyldighet att genom en öppen dialog samverka över områdesgränserna i en sådan omfattning att området sammantaget och från effektiv fiskevårdssynpunkt bildar en komplett biologisk enhet. Skälen för regeringens förslag och bedömning Utredningen har föreslagit att ett fiskevårdsområdes ändamål i fortsätt- ningen enbart ska vara att främja fiskevården. ändras så att det föreskrivs att ett fiskevårds- områdes syfte ska vara att främja fiskevården genom en samordning av fiskets bedrivande och åtgärder till skydd och stöd för fisk och vatten- Prop. 2009/10:227 levande blöt- och kräftdjur. Bestämmelsen har utformats efter förebild av motsvarande bestämmelse i lagen (2000:592) om viltvårdsområden. Utredningen motiverar förslaget med att det, när det gäller fiskevårds- områden, enbart är fiskevård som kan anses utgöra ett angeläget allmänt intresse och därmed motivera inskränkningar i fiskerättsinnehavarnas rådighet över sin fiskerätt. Avsikten med ändringen är enligt utredningen inte att begränsa allmänhetens tillträde till fiskevatten. Fiskevård kan enligt utredningen avse en mängd olika insatser, t.ex. insatser för att bevara hotade fiskarter, utsättning av fisk, återställande eller förbättrande av vattenmiljö, regler för fiskets bedrivande, fisketillsyn och åtgärder som främjar den bio- logiska mångfalden. Uppräkningen är inte uttömmande. Även andra åtgärder kan falla inom begreppet och vad som kan anses utgöra fiske- vård kan utvecklas och förändras . Utredningen har framhållit att ett allsidigt bedrivet fiske normalt utgör den bästa fiskevården och att allmänhetens fiske är en del i en god fiskevård. Även åtgärder som ger allmänheten tillträde till fiskevatten kan således enligt utredningens bedömning inbegripas under begreppet fiskevård. Fiskevårdsområden ska däremot inte längre kunna bildas i syfte att främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen. Enligt utredningen behöver denna ändring i praktiken inte innebära någon större förändring. Fiskevården kan ju indirekt komma att främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen, eftersom välvårdade fiskevårdsområden har stor attraktionskraft hos fiskande. Det får dock inte vara det primära syftet med bildandet av fiskevårdsområdet. Fisket och fiskevården angelägna allmänna intressen Regeringen konstaterar inledningsvis att den samverkan som sker mellan fiskerättsägare är av mycket stor betydelse för en ändamålsenlig fiskevård. Det får alltså enligt regeringens mening anses vara klart att fiskevård i sig utgör ett sådant angeläget allmänt intresse som kan moti- vera en lagreglerad samordning. Ett stort antal remissinstanser har ansett att fiskevårdsområden ska kunna bildas i syfte att främja såväl fisket som fiskevården. De anser inte att uttag av fisk kan betraktas som fiskevård och befarar att allmänhetens fiskemöjligheter kommer att försämras om förslaget genomförs. Enligt regeringens mening bör ett allsidigt fiske i allmänhet också kunna anses utgöra en god fiskevård. innebär uttag av fisk alltid ett ingrepp i den naturliga balansen i ekosystemet. Detta betyder att det inte alltid är självklart att ett nyttjande av ett fiske kan betraktas som fiskevård i strikt mening.