prop · GY031d001 · 2010-10-12 00:00:00 — Styrningen av länsstyrelserna behöver fortsätta att utvecklas så att verksamheten blir mer uppföljningsbar och jämförelser mellan länsstyrelserna, mellan länsstyrelserna och andra myndigheter och mellan budgetåren möjliggörs i större utsträckning. I syfte att möjliggöra jämförelser mellan länsstyrelserna och har utvecklat en modell för en årlig och gemensam myndighetsdialog, som omfattar merparten av länsstyrelsernas olika verksamheter. Den gemensamma myndighetsdialogen involverar samtliga berörda departement och kompletterar den enskilda myndighetsdialogen. Modellen ska fortsätta att utvecklas. Den modell för fördjupade myndighetsanalyser som Statskontoret på regeringens uppdrag utvecklat ska användas och förfinas (jfr prop. 2009/10:1 utg.omr. 1 avsnitt 8). Erfarenheterna från de genomförda analyserna är mycket goda. De har bl.a. bidragit med fördjupade underlag och därigenom till ökad kvalitet i de myndighetsdialoger som genomförts med berörda myndigheter. genomförs myndighetsanalyser av länsstyrelserna i och . Även kommer myndighetsanalyser att genomföras (se vidare utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 3). Behov av koncentration av viss verksamhet Som tidigare beskrivits är länsstyrelsernas verksamhet bred och berör flera sektorsområden, vilket också gör länsstyrelserna exponerade för förändringar, dels i den egna verksamheten, dels i form av ändringar i andra myndigheters verksamheter. En ständig översyn och anpassning av länsstyrelsernas verksamheter och fördelning av uppgifter är därför nödvändig. Flera utredningar har pekat på behovet av att se över länsstyrelsernas organisation för att minska sårbarheten, effektivisera verksamheten och anpassa länsstyrelserna till en förändrad regional ansvarsfördelning. Genom att samla ansvaret för en viss verksamhet till ett färre antal länsstyrelser är det möjligt att åstadkomma högre effektivitet i användningen av ekonomiska och personella resurser. En koncentration innebär vidare att förutsättningarna för en likartad behandling och ett likartat arbetssätt i länsstyrelserna ökar. En sådan koncentration bör ske med hänsyn till verksamhetens art och länsstyrelsernas förutsättningar att fullfölja sitt samlade åtagande. har tillsynen över stiftelser koncentrerats till ett färre antal länsstyrelser. Utöver tillsynen av stiftelser bedömer regeringen i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt att förslag på koncentrering av verksamheter (Ds 2007:28) bör genomföras. pågår ett arbete i syfte att genomföra utredningens förslag. Länsstyrelsernas samordning av administrativa stödfunktioner Länsstyrelserna har samordnat vissa administrativa stödfunktioner i gemensamma organisatoriska lösningar. redovisade länsstyrelserna i en rapport till regeringen hur de gemensamma lösningarna utvecklas (dnr Fi2009/7323). gav länsrådet vid i i uppdrag att utreda och ge förslag på hur länsstyrelsernas gemensamma interna administrativa verksamheter kan organiseras på ett ändamålsenligt sätt (dnr Fi2009/6991). I uppdraget ingick vidare att utreda vilka ytterligare interna administrativa verksamheter i länsstyrelserna som kan samordnas. Utredarens rapport har remissbehandlats. Regeringen avser med anledning av rapporten och remissinstansernas synpunkter att ytterligare förtydliga länsstyrelsernas uppgift att samordna gemensamma administrativa verksamheter och verka för en effektiv länsstyrelseorganisation. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 304 017 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 305 058 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 301 860 tkr prisnivå. Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader samt ersättningar till 12 kommunala samverkansorgan och landstingen i , och samt för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser, t.ex. inom IT-området, och visst europeiskt samarbete. Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag främst genom olika sakanslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20112013. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter inom körkortsadministrationen (), djur- och lantbruksområdet, registreringsavgifter för jaktområden samt avgifter för alkolås. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.6 Inkomsttitlar 2009 Övriga inkomster mot inkomsttitel Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20112013. Sammanlagt redovisades inkomster på 19 inkomsttitlar. I tabell 8.6 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20112013. Uppdragsverksamheten avser till största delen resurssamverkan med anledning av den länsstyrelsegemensamma IT-enheten som är placerad på i . Utöver resurssamverkan svarar i för drygt halva volymen. i höga andel beror på att i den pågående försöksverksamheten fram till utgången av 2010 fullgör uppgifter åt (se tabell 8.7). För att säkra genomförandet av reformen som innebar att ansvaret för djurskyddskontrollen flyttades från kommunerna till länsstyrelserna föreslås anslaget tillföras . Antalet ensamkommande barn som söker asyl har ökat. Det finns därför ett stort behov av fler boendeplatser i kommunerna för mottagandet av barnen, såväl asylansökan prövas som efter det att ett eventuellt uppehållstillstånd har beviljats. I syfte att öka antalet platser föreslås länsstyrelserna fr.o.m. ges ett utvidgat uppdrag att under ledning förhandla lokalt och regionalt med kommuner, kommunalförbund och andra berörda aktörer om mottagande av ensamkommande barn. Anslaget föreslås därför öka med . Länsstyrelserna har som ett led i regeringens etableringsreform för mottagande av vissa nyanlända invandrare bl.a. i uppgift att verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter och andra relevanta aktörer. Anslaget föreslås därför öka med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet upptagna anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande, minskas med motsvarande belopp. Auktorisation av privata delgivningsföretag Till följd av förslaget om certifiering av delgivningsmän (prop. 2009/10:237) tillförs länsstyrelserna nya arbetsuppgifter. Anslaget bör därför engångsvis öka med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upptagna anslaget 1:5 Domstolar minskas med motsvarande belopp. Vissa länsstyrelser bedriver ett relativt omfattande arbete med tillsyn över gränsöverskridande avfallstransporter. Då tillsynsuppgiften har ökat i omfattning föreslås att anslaget ökas med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård upptagna anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med motsvarande belopp. infördes anmälningsplikt för vissa mindre vattenverksamheter. Verksamheter som varit tillståndspliktiga och krävt prövning i miljödomstol hanteras efter förändringen genom anmälan till . Länsstyrelsernas kostnader för denna verksamhet överstiger de medel som tidigare tillförts. Anslaget föreslås därför öka med . Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård upptagna anslaget 1:12 Havsmiljö, minskas med motsvarande belopp. Återföring av skogspolitiska uppgifter till Enligt vad som uttalats ekonomiska vårproposition ska försöksverksamheten med samordnad länsförvaltning i avslutas vid utgången av 2010. Arbetsuppgifterna som avser skogsvård i i återgår därmed till . Anslaget föreslås därför minskas med som tillförs det under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel upptagna anslaget 1:1 . Ingen ändrad instansordning för prövning av A- och vattenverksamheter I budgetpropositionen aviserade regeringen att den senare avsåg att lämna förslag om en ändrad instansordning för vissa mål och ärenden enligt (1987:10) och . Enligt vad som uttalats i propositionen Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215) kommer regeringen inte att genomföra förslaget i den del som innebär att en ansökan om tillstånd till en stor miljöfarlig verksamhet, s.k. A-verksamhet, eller vattenverksamheter ska prövas av en myndighet som första instans. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltningsprojekt genomförs. Tabell 8.9 Detaljerad härledning av anslagsnivån 2011 Auktorisation av privata delgivningsföretag Extramedel för handläggning av vindkraftsärenden Flytt av skogspolitiska uppgifter Ändrad finansiering av verksamhetsstöd Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 2 . beräknas anslaget till 2 , till 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt demokratins utveckling. Även , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter, samt tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek faller inom detta område. Området omfattar också stödet till politiska partier. minskas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati eftersom det inte hålls några allmänna val . Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom område Demokratipolitik 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för demokratipolitiken är: -en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta mål fastställdes av 2008 (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). En levande demokrati där möjligheterna till inflytande förstärks innebär att makten ska utgå från medborgarna och att varje individ ska ha möjlighet att påverka de beslut som rör den egna vardagen. Regeringen arbetar därför för att stärka individens närhet till de politiska besluten genom förbättrade möjligheter till aktivt deltagande och ansvarsutkrävande, samt för att skapa en god social sammanhållning där individens rätt till självbestämmande inte inskränks av andra individer. Detta omfattar kvinnors och flickors respektive mäns och pojkars lika förutsättningar till demokratiskt inflytande och möjlighet att bevaka sina mänskliga rättigheter. Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. vilar de mänskliga rättigheterna på ett demokratiskt styrelseskick som stärks av att människor har makt över den egna vardagen och sina möjligheter att påverka. De beslut som fattas gemensamt måste respektera den enskildes mänskliga rättigheter. Förtroendet för de demokratiska institutionerna förutsätter att makten utövas på ett demokratiskt sätt. Målet för demokratipolitiken uppfylls framförallt genom förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande, goda möjligheter till insyn och inflytande, dialog om samhällets värdegrund, att motverka hot mot demokratin samt att arbeta med respekt för de mänskliga rättigheterna. Resultatbeskrivningen i de följande avsnitten görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken, och i förhållande till de resultat som uppnåtts inom de prioriterade områdena val och ansvarsutkrävande, insyn och inflytande, dialog om samhällets värdegrund, arbete med att motverka hot mot demokratin och att arbeta med respekt för de mänskliga rättigheterna. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för Justitiekanslern, och . 9.4Resultatredovisning för val och ansvarsutkrävande I detta avsnitt redovisas det arbete som bedrivits av inför och i samband med de allmänna valen 2010 och skolvalen. Resultaten avseende valet till 2009 delredovisades i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1). En fullständig redovisning görs nedan. I samband med de allmänna valen 2010 och valet till 2009 har de politiska partierna tilldelats medel för särskilda informationsinsatser. En utvärdering av informationsinsatserna 2009 redovisas i detta avsnitt. Regeringen avser återkomma med en mer fullständig redovisning av de medel som tilldelats inför de allmänna valen 2010. Det arbete för demokratiforskning som bedrivs av redovisas också i detta avsnitt, liksom resultatet av regeringens arbete med demokratipolitik inom EU och . huvudsakliga arbete var inriktat på att förbereda och genomföra valet till och valet till . Sedan valet har genomfört förändringar av det material och de arbetsrutiner som används av valadministrationen. Förändringarna har gjorts utifrån utvärderingar och tester som genomförts tillsammans med företrädare för länsstyrelser och kommuner. Vidare har ett nytt utbildningsmaterial, nya handledningar och manualer utarbetats som stöd för länsstyrelsernas och kommunernas arbete. De förändrade rutinerna och materialet tillämpades och användes vid Europaparlamentsvalet och mottogs mycket väl. De bedöms ha underlättat arbetet för valadministrationen och användes därför även vid de allmänna valen 2010. Inför Europaparlamentsvalet genomförde både generella informationsinsatser och insatser riktade mot grupper med speciella behov. har också lagt ner ett omfattande arbete på förbättringar och anpassningar av det gemensamma IT-stödet för valadministrationen. ansvarar även för val till , bland annat för datastöd gällande valadministrationen, registrering och tryckning av valsedlar samt tryckning och utskick av röstkort och information till de röstberättigade. Se utgiftsområde 23 Samepolitik, för redovisning av utfallet i Sametingsvalet. påbörjades förberedelser inför de allmänna valen 2010, bl.a. genom upphandlingar av valmaterial, distribution och upplysningstjänst. Vallokaler ska som regel vara tillgängliga även för personer med fysiska funktionsnedsättningar. I budgetpropositionen kommer regeringen att återkomma med en fullständig redovisning av förberedelserna inför och genomförandet av valen 2010. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra projektet 2010 som riktas till gymnasieelever och elever i årskurs 79. disponerar för uppdragets genomförande. En slutlig redovisning av projektet ska lämnas . genomfördes val till . Totalt sett ökade valdeltagandet i med i hela den röstberättigade befolkningen, från , jämfört med val till . Valdeltagandet var därmed det högsta sedan blev medlem i EU 1995. Andelen röstande var jämt fördelat mellan kvinnor och män. Av den valstatistik som () har tagit fram, framgår att andelen röstande ökade i nästan alla samhällsgrupper. Särskilt markant var ökningen bland gruppen unga. Bland unga är det förhållandevis få som röstar i Europaparlamentsvalen men val ökade valdeltagandet bland unga mer än bland äldre. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I åldersgruppen ökade valdeltagandet , från . Det var i synnerhet bland män i åldersgruppen som andelen röstande ökade kraftigt, , från . I och med den ökningen har den könsskillnad som tidigare funnits i åldersgruppen försvunnit. Motsvarande ökning bland kvinnor i samma åldersgrupp uppgick till , från . Medel till partierna för information års allmänna val års allmänna val har riksdagspartierna tilldelats för informationsinsatser. har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen. Uppdraget ska redovisas . Medel till partierna för information års val till Inför Europaparlamentsvalet fördelades bland de partier som var invalda i 20042009. Medlen var avsedda för informationsinsatser om valet. har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen. I utvärderingen konstateras att det inte är möjligt att analysera effekterna av de särskilda medel som tilldelats partierna, eftersom medlen inte omfattas av någon redovisningsskyldighet. Det är snarare effekterna av partiernas informationsinsatser i största allmänhet, oberoende av finansieringskälla, som ligger till grund för slutsatserna i rapporten och inte effekten av de insatser som har bekostats av de särskilda medlen. Utvärderingen visar också att partiernas informationsinsatser var betydligt mer omfattande i valet till 2009 än vid valet : TV-reklam, en ökad närvaro på Internet, kommunikation i olika former, sociala medier (som nämns som nyheter i kampanjen) men också en renässans för det personliga mötet med väljaren. För merparten av partierna handlade valrörelsen främst om att övertyga och mobilisera de egna väljarna till att gå och rösta. Somliga partier lät målgruppsanalyser ligga till grund för kampanjutformningen medan andra, ofta på grund av begränsad ekonomi, inte hade sådana analyser som grund för sitt informationsarbete. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Somliga partier menar att det ökade valdeltagandet till viss del berodde på partiernas ökade aktivitetsnivå i valrörelsen. Andra betonar vikten av mediernas ökade bevakning. Att sakfrågorna och politiken hamnade i fokus istället för debatten om det svenska medlemskapets vara eller icke vara anses också ha spelat en betydande roll. Framförallt betonas att valrörelsen kom att handla om konkreta frågor och problem som visar på betydelse. Detta ökade intresset för valet och bidrog till att fler gick och röstade. Vad gäller effekterna av partirelaterad information bland väljarna, visar utvärderingen att TV-reklam följt av valbroschyrer eller partiernas webbplats på Internet är de informationsformer som når flest väljare. De positiva informationseffekterna på individers röstningsbenägenhet tycks dock inte vara bestående då det främst tycks vara individer med en initial hög röstbenägenhet som aktivt tar del av information från partierna, snarare än att det är informationen i sig som genererar de positiva effekterna på valdeltagandet. Förstärkta möjligheter till ansvarsutkrävande överlämnade regeringen propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) till . I propositionen föreslås en rad förändringar i regeringsformen och i annan lagstiftning i syfte att stärka och fördjupa det svenska folkstyret. Förslagen innefattar bland annat att spärren för personval till sänks från , att valdagen flyttas till den andra söndagen , att möjligheten till kommunala folkinitiativ stärks och att en bestämmelse om kommunala extraval införs. Ändringarna i regeringsformen och övriga lagar föreslås träda i kraft . - insatser för ett ökat valdeltagande - en kunskapsöversikt (2008/09:RFR15) är en sammanställning av slutsatserna av de demokratifrämjande insatser som regeringen genomfört under 20002006. De huvudsakliga slutsatserna i rapporten är att det finns belägg för att valdeltagandet kan påverkas i positiv riktning, i synnerhet med metoder som innebär möten med enskilda väljare. Dessa metoder är mer effektiva än masskommunikation och andra traditionella metoder som sker i syfte att öka valdeltagandet, enligt rapporten. saknas enhetliga belägg för att valdeltagandet i den svenska väljarkåren har ökat som ett resultat av de demokratisatsningar som genomförts. I rapporten konstateras vidare att kunskapen om insatsernas bieffekter är begränsad. En positiv bieffekt, enligt rapporten, kan vara att väljarnas kunskaper om politik har ökat som ett resultat av informationsinsatserna. En negativ bieffekt kan vara att informationsinsatserna till exempel förstärker utrikesföddas upplevelse av utanförskap. Inom ramen för konferensen har regeringen arbetat med kunskapsutbyte kring frågor rörande effektivisering av förvaltningen med hjälp av ny metodik och teknik. Målet för var att valet till 2009 samt förberedelserna inför de allmänna valen 2010 skulle genomföras med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. Regeringens övergripande bedömning är att har uppnått de mål för verksamheten som sattes upp . De åtgärder som myndigheten vidtagit bedöms ha varit ändamålsenliga. Trots att det inte entydigt kan påvisas direkta effekter av de demokratisatsningar som genomförts under 20002006 i fråga om ökat valdeltagande, kan det finnas positiva bieffekter av partiernas möten med enskilda väljare. Sociala möten kan öka den enskildes kunskap om och intresse för politiken. De särskilda informationsinsatser för vilka riksdagspartierna tilldelats medel och val kan utgöra en grund för att sådana möten kan ske. Det samma gäller insatser som genomförs inom ramen för arbetet med Dialog om samhällets värdegrund, där möten mellan individer förväntas skapa ökat politiskt och socialt engagemang bland medborgarna. Se avsnitt 9.6 Resultatredovisning för dialog om samhällets värdegrund. Den sammantagna analysen är att valen har genomförts på ett tillförlitligt och effektivt sätt och att den kommande reformen av regeringsformen, som är ett resultat av Grundlags- utredningens arbete, bedöms kunna bidra till att stärka folkstyret och öka medborgarnas förtroende för demokratin. 9.5Resultatredovisning för insyn och inflytande Regeringen samarbetar med ett antal aktörer för att stärka medborgarnas möjligheter till insyn och inflytande. Resultatredovisningen i detta avsnitt avser resultat från de projekt som bedrivs i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och inom EU. Regeringens arbete för goda möjligheter till insyn och inflytande Regeringen arbetar för medborgarengagemang i de demokratiska processerna och vidgade möjligheter till insyn och inflytande för så stora medborgargrupper som möjligt. Detta gör regeringen genom att stödja utvecklingen inom kommuner och landsting, samt genom att på olika sätt främja tillgänglighet och deltagande för personer med funktionsnedsättning. Mot denna bakgrund stödjer regeringen SKL i ett projekt med fokus på hur medborgardialogen kan utvecklas med hjälp av IT. Samarbetet har resulterat i ett antal IT- baserade verktyg, som prövas i praktiken runt om i landets kommuner och landsting. Tyngdpunkten i arbetet har varit att komplettera de traditionella kanalerna för inflytande med verktyg för dialog som stöds av den nya tekniken. Verktygen, som kallas Dialogen, Chatten, , Budgetsimulator, Geo-Panelen och e-Petitioner, har alla tagits fram med medborgaren och användbarheten i centrum för att ge fler medborgare möjlighet att delta i politiken. SKL redovisade resultaten . Erfarenheter från de olika projekten visar att större delaktighet kan uppnås genom att involvera den enskilde medborgaren i de politiska beslutsprocesserna. Projektet syftar även till att öka kunskapen om nya metoder för politiskt deltagande. Information från SKL visar att det finns ett ökat intresse bland kommuner och landsting för att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 använda sig av SKL:s dialogverktyg. har SKL beviljats för projektet. genomfördes ett rådslag om inriktningen för den framtida politiken på e- demokratiområdet. Rekommendationerna från rådslaget om e-demokrati finns tillgängliga på regeringens webbplats. Formerna för beslutsfattande på distans utreds inom ramen för en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:53).