prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — Reviderade textförslag till konvention respektive rekommendation kommer därefter att föreligga inför en andra behandling av frågan vid nästa års arbetskonferens . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Slutligen antog arbetskonferensen slutsatser om formerna för uppföljning av globala jobbpakt, som antogs vid förra årets arbetskonferens. Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen var högre jämfört med både 2008 och 2007. av målen var s.k. A-mål, dvs. den typ av mål i vilka talan väcks direkt i Arbetsdomstolen, vilket var i nivå . Även antalet avgjorda mål ökade betydligt jämfört med föregående år. Antalet inneliggande mål minskade något jämfört med , se tabell 5.7. Tabell 5.7 Målstatistik för Arbetsdomstolen 20072009 Antal domar och särskilt uppsatta beslut Källa: Arbetsdomstolen. Genomströmningstiderna är av stor betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimlig tid. Genomströmningstiderna har varit relativt konstanta 2009. Det gäller såväl för avgjorda A- och B-mål, vilket framgår av tabell 5.8. Tabell 5.8 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen 20072009 A-mål avgjorda efter dom eller särskilt B-mål avgjorda efter dom eller särskilt Källa: Arbetsdomstolen. Analys och slutsatser Arbetsrätt De insatser som har gjorts inom det arbetsrättsliga området är i första hand kopplade till lagstiftningsåtgärder, dels i form av nationella initiativ, dels som en följd av det internationella samarbetet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen har under föregående mandatperiod genomfört förändringar i arbetsrätten för att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden som en rimlig balans mellan arbetsmarknadens parter upprätthållits och med god trygghet för den anställde. Reformerna har bidragit till att utveckla den svenska modellen. Regeringen anser att den svenska modellen utgör en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad. En viktig fråga när det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen rör de åtgärder som har vidtagit till följd av dom i Lavalmålet. De lagändringar som trädde i kraft ansluter i stort till vad som föreslogs av i SOU 2008:123, med en lösning inom ramen för kollektivavtalsmodellen även när det gäller regleringen av arbets- och anställningsvillkor för utstationerade arbetstagare. Det ska vara lätt att anställa. I budgetpropositionen beskrivs de förändringar av regleringen av tidsbegränsade anställningar m.m. som har genomförts bl.a. i detta syfte. Den nya form av tidsbegränsad anställning, allmän visstidsanställning (), som infördes i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) trädde i kraft . Syftet var bl.a. att underlätta och öka företagens incitament att anställa och att öka flexibiliteten i regelverket. ges arbetstagare som haft tidsbegränsad anställning en rimlig trygghet. Det arbetsrättsliga regelverket ska också vara så enkelt som möjligt att förstå och tillämpa. Regeringen genomför därför ett regelförenklingsarbete som på det arbetsrättsliga området främst fokuserar på semesterlagen och övriga ledighetslagar. Fyra indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatser inom lönebildningsområdet. -Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. -Antal medlingsärenden i avtalsförhandlingar på riksnivå där medlare har förordnats av . -Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. -Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . var ett mellanår för avtalsförhandlingar inför de omfattande förhandlingarna . förhandlades endast 30 av arbetsmarknadens cirka 650 kollektivavtal. Det gällde dels avtal som löpte ut , dels avtal som löpte ut . Totalt omfattades cirka 175 000 arbetstagare av avtalsrörelse varav 70 000 tillhörde byggsektorn. Trots en sådan liten avtalsrörelse ådrog sig förhandlingar mellan parterna en del uppmärksamhet. Med anledning av nedgången i den svenska industrin som följde på den finansiella krisen inleddes diskussioner mellan parterna om hur företagens kostnader skulle kunna anpassas till den drastiskt försämrade efterfrågan utan att behöva ta till omfattande uppsägningar av arbetskraft. enades några ledande parter inom industrin om en överenskommelse för att överbrygga den ekonomiska krisen. Det blev möjligt att på lokal nivå träffa överenskommelse om arbetsbefrielse och/eller utbildningsinsatser på . Utgående lön och andra ersättningar fick inte sänkas . Överenskommelsen löpte med tre månaders uppsägningstid, dock längst till och med . På tjänstemannaområdet konstaterade parterna att förfarandet med sänkt arbetstid och sänkt lön var tillåten enligt det centrala avtalet. Totalt tecknades cirka 400 s.k. krisavtal. I merparten omfattades både arbetare och tjänstemän. Avtalen inom industrin innehöll i genomsnitt en arbetstidsminskning och en kostnadsminskning . Den genomsnittliga längden på avtalen var drygt . Enligt arbetsgivarna har avtalen medfört att mer än 10 000 arbetstagare har undgått uppsägning. Det har varit få tvister avtalsrörelse, eftersom den var av begränsad omfattning. Ett internationellt mått för att mäta arbetsmarknadskonflikters omfattning är antalet förlorade arbetsdagar till följd av konflikt. 2008 förlorades i närmare , varav merparten berodde på arbetsnedläggelser i samband med förbundsförhandlingar på riksnivå. uppgick antalet förlorade arbetsdagar till 1 560 (se tabell 5.9). En tredjedel av dessa berodde på två olovliga (vilda) strejker. Tabell 5.9 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt Medlare har utsetts i sex avtalsförhandlingar mellan förbundsparter (se diagram 5.9). I fyra av de sex tvisterna på förbundsnivå utfärdades varsel om stridsåtgärder, varav ett verkställdes. Stridsåtgärderna i det fallet var blockad av övertidsarbete och vissa tjänsteresor. Inga arbetsnedläggelser har ägt rum i tvister mellan förbundsparter. Diagram 5.9 Antal medlingsärenden i Förutom medlingsärenden på riksnivå har till sitt förfogande fem fasta medlare med varsitt geografiskt verksamhetsområde. De handlägger i första hand tvister mellan ett fackförbund och en enskild arbetsgivare om tecknande av kollektivavtal, s.k. hängavtal. noterades en dramatisk minskning av sådana tvister. Även om en viss ökning till 18 tvister skedde var nivån historiskt låg. Trots att varsel om stridsåtgärder är regel i de lokala tvisterna om tecknande av kollektivavtal, har ett fåtal varsel trätt i kraft eftersom tvisterna vanligtvis får sin lösning . till det totala antalet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kollektivavtalsanslutningar som sker på den svenska arbetsmarknaden tillkommer en bråkdel efter varsel och medling. Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Under inledningen av ökade lönerna i måttlig takt jämfört , vilket bl. a. förklaras av att den konkurrensutsatta industrins avtal har varit normgivande , av låg inflation och av den svaga arbetskraftsefterfrågan . märktes ökande tendenser att arbetsgivare upplevde att det var svårt att finna arbetskraft med rätt kompetens, vilket kan ha bidragit till att driva upp lönerna. Konjunkturläget försämrades dock drastiskt i samband med den internationella finanskrisen och sysselsättningen vände nedåt. Löneökningstakten föll, enligt konjunkturlönestatistiken, tillbaka , till följd av den kraftiga försämringen på arbetsmarknaden. En- ligt utfallet uppgick löneökningarna till för hela ekonomin, att jämföra (se tabell 5.10). Inbromsningen av löneökningstakten var särskilt tydlig inom industrin med ett preliminärt utfall på . Tabell 5.10 Löneutveckling för hela arbetsmarknaden, 20052009 Procentuell förändring från föregående år Källa: , konjunkturlönestatistiken. Enligt Labour Cost Index steg de svenska arbetskraftskostnaderna för näringslivet 2009 (se tabell 5.11). Tabell 5.11 Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet, 20052009 Procentuell förändring från föregående år Källa: m.fl. 1 Vägt med KIX. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Löneskillnader mellan kvinnor och män ska i egenskap av ansvarig för den officiella lönestatistiken analysera löneutvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. En jämförelse av kvinnors och mäns genomsnittliga löner för hela arbetsmarknaden visar att kvinnor i genomsnitt, tjänade av männens löner 2009. Löneskillnaden var alltså . Löneskillnaderna har minskat något 2009, särskilt inom privat sektor. Om man med hjälp av standardvägning kontrollerar för skillnader i yrke, sektor, ålder, utbildning och arbetstid blir löneskillnaden mellan kvinnor och män . Denna skillnad kallas ofta för oförklarad löneskillnad och kan bero på lönediskriminering eller annat som inte låter sig fångas i mätbara variabler. Diagram 5.10 visar att det finns skillnader på mellan olika sektorer. Att män och kvinnor arbetar inom olika yrken är en av de viktigaste förklaringarna till existerande löneskillnader. Bland manligt dominerade yrken finns både lågt och högt betalda yrken, medan det bland kvinnligt dominerade yrken nästan bara finns lågt betalda yrken. Diagram 5.10 Kvinnors genomsnittslön i procent av mäns genomsnittslön efter sektor, med hänsyn tagen till könsskillnader i yrke, ålder och arbetstid Verksamheten vid präglades , av den omfattande förestående avtalsrörelsen . Denna beräknas omfatta cirka 550 avtal och cirka 3,3 miljoner anställda vilket motsvarar av alla anställda. hade omfattande kontakter med parterna, avseende den samhällsekonomiska utvecklingen. Utgångspunkt i dessa diskussioner var om lönebildningen samt vikten av den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Parterna har också redovisat sina synpunkter och tidsplaner inför avtalsrörelsen för . har anordnat konferenser och seminarier för parterna, medlarna och journalister inför avtalsrörelsen . Intresset för att delta i konferenser anordnade av myndigheten har varit stort liksom intresset för myndighetens årliga rapport och lönebildningen 2009. Myndigheten har därigenom förmedlat de yttre förutsättningarna för avtalsförhandlingarna och därigenom bidragit till en väl fungerande lönebildning. Analys och slutsatser Lönebildning Löneökningstakten 2009 blev, enligt konjunkturlönestatistiken för ekonomin som helhet , vilket kan jämföras med 2008 då utfallet var . Detta är en återspegling av den kraftiga försämringen på arbetsmarknaden , vilken fick effekt på löneutvecklingen under inledningen av 2009. Däremot var reallöneutvecklingen, som 2008 i genomsnitt uppgick till , högre till följd av deflation. Den svenska konkurrenskraften jämfört med omvärlden försämrades till följd av att produktivitetsutvecklingen utvecklades svagare än lönerna i . Produktiviteten fortsatte att försvagas något mer än i konkurrentländerna , men effekten motverkades av försvagningen av kronan. över har de svenska arbetskostnaderna ökat något långsammare än i euroområdet. Den fortsatta nedgången i produktiviteten reser frågor kring konkurrenskraften kommande år. Det mesta talar dock för att nedgången främst varit konjunkturellt betingad och att produktivitetstillväxten åter stiger när produktionen återhämtar sig. Produktivitetstillväxten bedöms dock bli lägre än vad den var före krisen. Den starka produktivitetsutvecklingen fram innebär att nivån på konkurrenskraften är god. En viktig aspekt av lönebildningen är dess inverkan på sysselsättningen. En väl fungerande lönebildning möjliggör en långsiktig högre sysselsättningen och en lägre jämviktsarbetslöshet. Detta kan ske utan att utvecklingen av den långsiktiga reallönenivån påverkas. Det finns långsiktiga tecken som indikerar att lönebildningen har haft en positiv inverkan på sysselsättningen. Under större delen av var arbetslösheten och arbetskraftskostnaderna ökade med mellan . har arbetslösheten varit väsentligt lägre. Trots detta har arbetskraftskostnadernas ökningstakt varit lägre än . Detta tyder på att dagens lönebildning är förenlig med en lägre arbetslöshet vid given inflation . Avtalsrörelsen är mycket omfattande. löper 550 avtal omfattande 3,3 miljoner anställda ut. Regeringen anser att lönebildningen i första hand är en fråga för arbetsmarknadens parter. års avtalsrörelse har parterna tagit sitt ansvar för lönebildningen. De avtalade löneökningarna ligger i linje med de samhällsekonomiska förutsättningarna enligt bedömningar från . Antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikter har varit få. Den konkurrensutsatta industrin har haft en lönenormerande roll. finns ett avtal mellan parterna inom industrin avseende utvecklingsinsatser och förhandlingsordning, det s.k. industriavtalet. Avtalet har troligen bidragit till få konflikter inom industrin och till att den konkurrensutsatta industrins avtal har varit normgivande. sade en av parterna på arbetsgivarsidan upp industriavtalet med sina motparter. Regeringen kommer att följa eventuella effekter på lönebildningen av detta. Inom området Arbetsliv har lämnat revisionsberättelser utan invändning för samtliga myndigheter, vilket innebär att årsredovisningarna i allt väsentligt bedömts vara rättvisande. Inom området Arbetsliv har även genomfört ett antal granskningar som här redovisas i kronologisk ordning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 för (RiR 2008:18) granskning av regeringens avvecklingar av myndigheter, där bl. a. avvecklingen av granskades, fann inte några allvarliga brister. Granskningen visar dock på ett antal mindre felaktigheter och brister som hämmat effektiviteten i avvecklingarna. Vad gäller avvecklingsfrågor generellt har regeringen angett inriktning i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). Enligt avseende verksamhet finns det en bristande samverkan mellan samt bristande samordning inom vad gäller styrningen av dessa myndigheter. En dialog har förts inom och med avseende dessa frågor. Samverkan mellan myndigheterna kommer framöver särskilt att tas upp vid respektive myndighets myndighetsdialog. Ett långsiktigt hållbart arbetsliv Alla människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. Det innebär att utanförskapet för dem som står utanför arbetsmarknaden och arbetslivet måste brytas och att fler måste komma i arbete. Arbetsmiljön och övriga arbetsvillkor har stor betydelse för att göra detta möjligt. Arbetsmiljöarbetet ska förebygga ohälsa och olycksfall, men också bidra till att utveckla verksamhet och individer. Arbetsrätten ska garantera såväl en grundläggande trygghet som flexibilitet och inflytande för arbetstagarna. Grunderna för arbetsrätten bör bestå även framöver. Arbetsvillkoren kan därmed främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv som gör det möjligt för så 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 många som möjligt att träda in, utvecklas och kvarstå på arbetsmarknaden. Arbetsförhållandena måste vara sådana att de inte utestänger vissa grupper eller personer från arbete. Ett arbetsliv i förändring Att utgör en del av den globaliserade ekonomin med ett ökat internationellt beroende har blivit högst påtagligt. har dock klarat av den djupa lågkonjunkturen väl och efterfrågan på arbetskraft bedöms nu åter öka. Den djupa lågkonjunkturen innebar att många permanent slogs ut från arbetsmarknaden med ett stort utanförskap som följd. Detta får inte återupprepas. Den demografiska utvecklingen där andelen av befolkningen i arbetsför ålder minskar och andelen äldre ökar, kommer att ställa krav på att så många som möjligt kan delta i arbetslivet. Arbetsförhållanden och arbetsvillkor har en stor betydelse för att kunna möta utvecklingen på ett bra sätt, både på kort och på lång sikt. Utformningen av det arbetsrättsliga regelverket har en viktig roll i detta avseende. Regeringen vill också föra en dialog i Pensionsgruppen för att undersöka möjligheterna till höjd ålder för rätten att kvarstå i anställning från 67 till . En sådan förändring skulle syfta till att höja utträdesåldern och därmed förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna. Samverkan med andra områden Arbetslivspolitiken ska fortsatt stärkas och förnyas. Det är viktigt att den samverkar med arbetsmarknadspolitiken och andra områden på ett effektivt sätt för att uppnå såväl fler som bättre arbeten och för att bryta utanförskapet för dem som står utanför arbetsmarknaden och arbetslivet. Centrala utgångspunkter samt medel och aktörer En god arbetsmiljö med avseende på teknik, arbetsorganisation och arbetets innehåll, där utrymme ges för inflytande, ansvar, lärande i arbetet och kreativitet, kan utveckla verksamheten och därmed skapa förutsättningar för tillväxt och fler arbeten. för detta är att arbetsmiljöarbetet integreras i verksamhetens planering, styrning och drift på ett systematiskt sätt. Kunskapsbildning, genom bl. a. forskning och utveckling, samt spridning av kunskaper och resultat av kunskapsbildningen behövs för att kunna följa och analysera arbetslivets utveckling. Den behövs också för att utforma den nödvändiga politiken och för att förstärka arbetsplatsernas förmåga att hantera arbetslivsfrågorna i praktiken. Spridningen av kunskaper liksom utbildning i arbetsmiljö är medel för att öka medvetenheten hos arbetsgivare och arbetstagare om arbetsvillkorens betydelse för såväl trygghet, hälsa och säkerhet som verksamheternas resultat och utveckling. Forskningen inom arbetsmiljöområdet bör även fortsättningsvis bedrivas vid olika universitet och högskolor. Regeringen avser att närmare utreda behov och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom området. En sådan aktör skulle också kunna fungera som kontaktyta gentemot EU och andra länder när det gäller nationella övergripande frågeställningar inom forskningsområdet. På arbetslivsområdet är lagstiftning det huvudsakliga medlet för att slå fast de grundläggande kraven för att skapa trygghet och flexibilitet i arbetslivet samt för att förebygga ohälsa och olycksfall och för att skapa en bra arbetsmiljö i övrigt. I det fortsatta arbetet med lagstiftningen är även regelförenklingsfrågorna viktiga. Det är viktigt att innebörd och sammanhang tydligt framgår för dem som reglerna riktar sig till. Det är i det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter som arbetsvillkoren närmare utformas. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll genom möjligheterna att anpassa och komplettera lagstiftningen genom avtal. De har även viktiga uppgifter när det gäller utbildning, opinionsbildning, informationsverksamhet, kunskapsbildning och kunskapsspridning. Det är viktigt att de enskilda individernas ansvar, inflytande och skaparkraft tas tillvara. Inom EU-samarbetet är det på det arbetsrättsliga området regeringens utgångspunkt att fokus främst bör läggas på ett effektivt genomförande av existerande regelverk. Eventuellt kan revidering eller förenkling av vissa direktiv vara aktuellt. Det är vidare viktigt att gemensamt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 identifiera framtida utmaningar samt att fortsätta att analysera och utbyta erfarenheter. Inom EU-samarbetet på arbetsmiljöområdet bör höga arbetsmiljökrav värnas mot bakgrund av principen att en bristfällig arbetsmiljö inte får vara ett konkurrensmedel på marknaden, vare sig nationellt eller inom EU:s gemensamma marknad. 2010 överlämnade regeringen skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 (rsk. 2009/10:248) till . Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i arbetsmiljöarbetet. Under arbetet med den nationella handlingsplanen har ett flertal samrådsmöten skett med företrädare för parterna. Utgångspunkten är att en positiv utveckling inom området bäst kan nås genom 5.6.2Förnyelse av arbetsmiljöpolitiken gemensamma ansträngningar. Det finns två huvudinriktningar för en förnyad arbetsmiljöpolitik. Arbetsmiljöpolitiken ska dels bidra till den samlade jobbpolitiken, dels lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. Detta innebär inte att de mer traditionella arbetsmiljöfrågorna tonas ned. En viktig del i arbetet är att arbetsmiljön ska bli bättre genom att åstadkomma säkrare jobb med minsta möjliga risk för att drabbas av arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar. Regeringen menar dock att arbetsmiljöpolitiken måste ges en mer offensiv och positiv innebörd. Insatser för att förbättra arbetsmiljön är betydelsefulla för att minska utanförskapet genom att motverka utslagning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde, men bidrar också till att skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa. Det ska inte enbart handla om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan i högre grad än tidigare om att se arbetsmiljön som utvecklande för såväl individer som verksamhet och som en framgångsfaktor och ett konkurrensmedel. Regeringen inledde i början av föregående mandatperiod ett arbete med syfte att förnya arbetsmiljöpolitiken bl.a. genom att förstärka denna mer positiva inriktning. En nationell handlingsplan för arbetsmiljöpolitiken inleddes ett arbete med inriktning att ta fram en långsiktig strategi för den framtida arbetsmiljöpolitiken. har tidigare inte haft någon sådan mer långsiktig och övergripande strategi inom arbetsmiljöområdet. En sådan strategi fyller flera olika behov. Ett skäl är att EU har rekommenderat medlemsländerna att ta fram nationella handlingsplaner inom arbetsmiljöområdet. Ett annat skäl är att arbetet passat väl in i samband med regeringens ambition att förnya arbetsmiljöpolitiken. ska bidra till att uppfylla det i budgetpropositionen angivna målet för området arbetsmiljö. Arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor utestängs från arbetet. En god arbetsmiljö tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Det huvudsakliga syftet med den nationella handlingsplanen är att peka ut en inriktning för arbetsmiljöområdet . I handlingsplanen lyfts ett antal viktiga områden fram. Det första området behandlar arbetslivets risker och möjligheter; Systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. Det andra området behandlar utanförskapet; Arbetsmiljöförutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet att minska utanförskapet. Det tredje området behandlar konkurrens- och lönsamhet; Arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas. Det fjärde området slutligen behandlar frågor om medvetenhet och kunskap inom arbetsmiljöområdet; Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. I handlingsplanen presenteras ett antal pågående och planerade åtgärder. En halvtidsavstämning av handlingsplanen ska genomföras och en utvärdering påbörjas . Coacher över tröskeln försöksverksamhet för minskat utanförskap och bättre psykosocial arbetsmiljö Arbetsmarknadspolitiken och arbetsmiljöpolitiken kan bättre och mer konkret kopplas till varandra i syfte att minska utanförskap och skapa bättre förutsättningar för fler personer att behålla ett arbete. Inom ramen för den satsning som pågår med coacher i form av upphandlade 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kompletterande aktörer ska en försöksverksamhet genomföras. Försöket innebär att coacherna inte ska stanna vid arbetsplatsens dörr, utan fortsätta över tröskeln som stöd för både arbetsgivare och arbetstagare . Särskild uppmärksamhet ska ges till utformningen av den psykosociala arbetsmiljön och de särskilda individuella behov som kan behöva mötas för att underlätta vid introduktionen på arbetsplatsen. En bra introduktion ger också goda förutsättningar för att den individuella förmågan kan tas tillvara och utvecklas. Deltagande arbetsgivare ska erbjudas att ingå i ett nätverk för erfarenhetsutbyte och visst kunskapsstöd. Regeringen avser att inom Arbetsförmedlingens programanslag och genom befintliga praktikplatser ge Arbetsförmedlingen och ett gemensamt uppdrag att utforma försöket. Arbetsförmedlingen ska bidra med praktisk implementering enligt de regler som gäller andra arbetsmarknadspolitiska program.