prop · GX03120 · 2010-04-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:120 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till förändringar för företagare i de sociala trygghetssystemen, dvs. arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen. Syftet är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet i sjuk- försäkringen för företagare. Förslagen ska ses som en del av det omfattande reformarbete som regeringen genomför för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Målet är att göra det självklart, enkelt och mer lönsamt att vara företagare. Regeringen gör bedömningen att de lämnade förslagen kommer att underlätta övergången från anställning till företagande, förbättra etable- rade företagares situation samt göra det mindre riskfyllt för företag att Förslagen inom sjuk- och föräldraförsäkringen omfattar främst egen- företagare, dvs. personer som driver egen verksamhet i form av t.ex. enskild firma eller handelsbolag. Förslagen inom sjuk- och föräldra- försäkringen omfattar således inte företagare i fåmansbolag. inom arbetslöshetsförsäkringen berör däremot alla företagare oavsett Propositionen innehåller två förslag som kommer att underlätta över- gången från anställning till företagande. Inom sjuk- och föräldra- försäkringen föreslås egenföretagare omfattas av ett generellt uppbyggnadsskede som innebär rätt till sjukpenning- grundande inkomst (SGI) motsvarande minst vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Inom arbetslöshetsförsäkringen föreslås företagare, som lägger ner verksamheten efter start, kunna få sin ersättning baserad på inkomster av tidigare anställning. Propositionen innehåller också förslag som kommer att stärka trygg- heten och öka valfriheten för etablerade företagare. Vid beräkning av SGI föreslås att begränsningsregeln, i form av den s.k. jämförelse- inkomsten, för egenföretagare tas bort. Det får effekt inom bland annat sjuk- och föräldraförsäkringen. Inom sjukförsäkringen föreslås den grundläggande karenstiden för egenföretagare bli , vilket föranleder en generell sänkning av egenavgifterna med 0,74 procent- enheter. Regeringen föreslår även att egenföretagare ges möjlighet att välja längre karenstid, 14, 30, 60 eller . Reglerna för allmänt högriskskydd föreslås ändras så att detta skydd inträder vid påföljande sjukfall för en egenföretagare som har haft fler än under sammantaget minst fem sjukperioder under en löpande tolvmånaders- period. Inom föräldraförsäkringen föreslår regeringen att egenföretagare får regler som mer liknar dem som gäller för anställda vid uttag av tillfällig föräldrapenning. Det innebär att delningstalet vid beräkning av denna förmån för egenföretagare ändras från 365 och kan utges i högst . Inom arbetslöshetsförsäkringen föreslås att företagarbegreppet kopplas till inkomstskattelagen (1999:1229), vilket innebär att den verksamhet som bedrivs ska vara varaktig, självständig och drivas med vinstsyfte. Dessutom ska personen, för att betraktas som företagare, ha utfört arbete i och ha ett väsentligt inflytande över verksamheten. Vidare föreslås utökade möjligheter till tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet och tydligare regler för sammanläggning av inkomster från näringsverksam- het och anställning. Den som bedrivit näringsverksamhet vid sidan om en heltidsanställning eller heltidsföretagande föreslås kunna få denna sidoverksamhet bedömd som bisyssla, oavsett hur stora inkomster den genererat. Dagsförtjänsten för företagare föreslås baseras på den inkomst från verksamheten som framgår av den senaste taxeringen. Om det är mer förmånligt för företagaren, föreslås dagsförtjänsten kunna grundas på den genomsnittliga inkomsten från verksamheten som föregår inkomståret i den senaste taxeringen. Propositionen innehåller också ett förslag som kommer att göra det mindre riskfyllt för företag att anställa genom att ett generellt högkost- nadsskydd avseende sjuklönekostnader för arbetsgivare införs. Det ger arbetsgivare möjlighet att få ersättning för sjuklönekostnader som över- stiger sjuklönekostnadernas genomsnittliga andel av lönekostnaderna för samtliga arbetsgivare. Förslagen rörande arbetslöshetsförsäkringen föreslås träda i kraft . Övriga förslag föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård...................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare................................................. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 2.7Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) ....................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken...... 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken .............................. Ärendet och dess beredning ........................................................... Trygghet för företagare .................................................................. Trygghet har betydelse för företagande........................... Företagandet i en överblick ............................. Nyföretagandet ökar i ........................ Antalet företagare ökar svagt i ........... Företagandet i jämfört med i 5.1Nuvarande regler inom sjukförsäkringen och den inkomst för egenföretagare i samband med uppbyggnadsskede m.m.......................... Särskilt om reglerna för karenstid................... Nuvarande regler i arbetslöshetsförsäkringen ................. Definition av företagare i Rätten till arbetslöshetsersättning................... Beräkning av dagsförtjänst för företagare ...... Särskilt om rätten till arbetslöshetsersättning vid bisyssla och 5.3Nuvarande regler om socialavgifter och allmän 6 Inledande överväganden ................................................................. Remissinstansernas generella synpunkter ........................ Regeringens allmänna överväganden............................... Regeringens förslag kommer att stärka Regeringens förslag i korthet .......................... Förslag som kommer att underlätta övergången från anställning till Förslag som kommer att stärka tryggheten och öka valfriheten för etablerade Förslag som kommer att göra det mindre riskfyllt för företag att anställa........................ Frågor att se över............................................. 7 Företagare i sjuk- och föräldraförsäkringen.................................... 7.1Begränsningsregeln för egenföretagare, den s.k. 7.2Generella regler om uppbyggnadsskede för Karenstider och egenavgifter för egenföretagare ............. Ändrade karenstider i sjukförsäkringen .......... 7.3.2Sänkta egenavgifter till följd av ändrad 7.4Generellt högkostnadsskydd för sjuklönekostnader för alla arbetsgivare.......................................................... 7.5Ändrad beräkningsmetod för egenföretagare vid uttag av tillfällig föräldrapenning..................................... 7.6Ändringar i socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ...... Företagare i arbetslöshetsförsäkringen ........................................... Definitionen av företagare i Överlåtelse av verksamhet ............................................... Undantag från företagarbegreppet.................................... Arbete av ideell karaktär ................................. Beräkning av dagsförtjänst för företagare........................ Utökad möjlighet för företagare att få dagsförtjänsten grundad på inkomst av Beräkning av dagsförtjänst för personer som kombinerat anställning med företagande......................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. Lagen (1962:381) om allmän försäkring ......................... 10.2Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för Lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare ............. Lagen (1991:1047) om sjuklön........................................ Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ................ Socialavgiftslagen (2000:980)......................................... Förslagens sammantagna konsekvenser ........................ 11.2Konsekvenser av förslagen inom sjuk- och föräldraförsäkringen samt det generella 11.3Konsekvenser av förslagen inom 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård.................... 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare............................................... 12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 12.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 12.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om 12.7Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) ..................................................................... 12.8Förslaget till lag om ändring i 12.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ............................ Sammanfattning av betänkandet Trygghetssystemen för företagare (2008:89).................................................. Författningsförslag i betänkandet Trygghetssystemen för företagare (2008:89)............................................ Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet Trygghetssystemen för företagare (SOU 2008:89)................................................................... Sjukpenninggrundande inkomst, karenstider och egenavgifter för egenföretagare (dnr N2008/6738/ENT) ... Sjukpenninggrundande inkomst, karenstider och egenavgifter för egenföretagare (dnr N2008/6738/ENT) ... Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över promemorian Sjukpenninggrundande inkomst, karenstider samt egenavgifter för egenföretagare (dnr N2008/6738/ENT).............................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2.lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 3.lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, 4.lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, 5.lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, 6.lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 7.lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 8.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 9.lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av social- försäkringsbalken. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2, 4, 4 b, 7 b, 9 a och 11 §§, 4 kap. 14 och 14 a §§ samt 22 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 ska ha följande lydelse. Sjukpenningrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte inkomst som avses i 10 kap. 3 § 13 inkomstskattelagen (1999:1229) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 15 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvs- inkomster. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte sådan ersättning enligt gruppsjukförsäkring eller trygghetsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt. Den sjuk- penninggrundande inkomsten fastställs av . Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete ska därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger prisbasbeloppet. Det belopp som sålunda ska undantas ska i första hand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbete. Ersätt- ning för utfört arbete i annan form än pension räknas som inkomst av anställning, såvida ersättningen uppgår till , även om mottagaren inte är anställd hos den som utger ersättningen. I nu angivna fall ska den som utför arbetet anses såsom arbetstagare och den som utger ersättningen såsom arbetsgivare. Kan ersättning för arbete för någon annans räkning inte antas uppgå till , ska ersättningen från denne inte tas med vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten i annat fall än då den utgör inkomst av näringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning ska bortses från ersättning som enligt 2 a § ska anses som inkomst av annat förvärvsarbete samt ersättning som idrottsutövare får från sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till 1Lagen omtryckt 1982:120. 2Senaste lydelse 2008:861. Beräkningen av den sjukpenning- grundande inkomsten ska, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som Försäkrings- kassan kan inhämta av den för- säkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den upp- skattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. För en försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och som bedriver näringsverksamhet ska, räknat från den månad då den försäkrade har gjort eller borde ha gjort anmälan för registrering enligt 3 kap. 2 § skattebetalningslagen (1997:483), den sjukpenninggrundande inkom- sten från näringsverksamheten beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I det fall den försäkrade inte har skyldighet att anmäla sig för registrering, ska tiden räknas som om en sådan skyldighet hade gällt för honom eller henne. Semesterlön får inte inräknas i den sjukpenning- huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen inte kan antas uppgå till minst ett halvt prisbasbelopp. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning bortses även från ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att tillgodose ekonomiska intressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinstandelsstiftelse) eller från en annan juridisk person med motsvarande ändamål, om ersättningen avser en sådan anställd och inte utgör ersättning för arbete för den juridiska personens räkning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till den juridiska personen varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande del av de anställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmanshandelsbolag ska vid beräkningen inte bortses från ersättning som den juridiska personen lämnar till sådan företagsledare eller delägare i företaget eller en person som är närstående till någon av dem. , fåmans- handelsbolag, företagsledare och närstående person avses detsamma som i inkomstskattelagen. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning ska alltid bortses från ersättning från en vinstandels- stiftelse som härrör från bidrag som arbetsgivaren lämnat . Beräkningen av den sjukpenning- grundande inkomsten ska, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som Försäkrings- kassan kan inhämta av den för- säkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den upp- skattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. Semesterlön får inte inräknas i den sjukpenninggrundande inkomsten till högre belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete . En liknande begränsning ska gälla semes- terersättning. Inkomst av arbete för egen räkning får ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. grundande inkomsten till högre Prop. 2009/10:120 belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete . En liknande begränsning ska gälla semes- terersättning. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst enligt denna paragraf ska det bortses från inkomst som hänför sig till sådant förvärvsarbete som avses i 16 a kap. 2 §. För dagar i en sjukperiod gäller, om inte annat följer av 1010 b §§, 1. att sjukpenning inte lämnas för 1. att sjukpenning som svarar mot inkomst av anställning inte lämnas för , och att sjuk- penning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete inte lämnas annat följer av 11 § första stycket, 2.att hel sjukpenning för de därpå följande utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, 3.att hel sjukpenning för de därpå följande utgör 75 pro- cent av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365, och 4.att sjukpenning för de därpå följande dagarna inte lämnas. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Sjukpenning enligt första stycket 2 får inte lämnas om den försäkrade redan har fått sådan sjukpenning för sammanlagt under en ramtid som omfattar de 450 närmast . Har den försäkrade fått sjukpenning enligt första stycket 3 eller 7 b §, ersättning för merutgifter enligt 7 a § eller rehabiliterings- penning enligt 22 kap. 7 §, ska dagar med sådan ersättning likställas med dagar med sjukpenning enligt första stycket 2. Detta gäller även under sådan sjuklöneperiod som avses i sjunde stycket. Om den försäkrade har en allvarlig sjukdom får sjukpenning enligt första stycket 2 lämnas efter ansökan av den försäkrade, trots att sådan sjukpenning redan har lämnats . Om sjukpenning enligt första stycket 2 inte kan lämnas, får sjukpen- ning enligt första stycket 3 lämnas efter skriftlig ansökan av den försäk- rade. Detta gäller även för dagar i en ny sjukperiod under förutsättning att sjukpenning för maximalt antal dagar inte redan har lämnats. Om sjukperioden föranleds av en godkänd arbetsskada enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring får sjukpenning enligt första stycket 3 lämnas för ytterligare dagar. Sjukpenning för ytterligare dagar enligt första stycket 3 får även lämnas 3 Senaste lydelse 2009:1531. 1. när den försäkrade vårdas intagen på sjukhus eller på grund av sjuk- Prop. 2009/10:120 dom får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus, 2.när den försäkrade på grund av sjukdom har fått en sådan avgörande förlust av verklighetsuppfattningen och förmågan att orientera sig att den försäkrade inte kan tillgodogöra sig information, eller 3.när en återgång i arbete eller ett deltagande i ett arbetsmarknads- politiskt program skulle medföra risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom. Sjukpenning enligt femte stycket 1 och 3 lämnas efter ansökan av den försäkrade. Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § eller rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §. Uppkommer för den försäkrade rätt till sjukpenning enligt kapitlet i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, ska sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sjuklöneperioden. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjuk- period avslutats ska bestämmelserna i första stycket samt 10 a § tillämpas som om den senare sjukperioden utgör en fortsättning på den tidigare sjukperioden. Om den försäkrade gått miste om Om den försäkrade gått miste om bestämmelserna i första stycket 1 inkomst av anställning till följd av eller 10 a § första stycket 1 för bestämmelserna i första stycket 1 eller 10 a § första stycket 1 för sam- manlagt under de senaste penning för dag som avses i första stycket 1 enligt vad som anges i för dag som avses i första stycket 1 första stycket 2 eller 3. enligt vad som anges i första den försäkrade är arbetslös utges stycket 2 eller 3. säkrade gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestäm- melserna i första stycket 1 under fem sjukperioder under de senaste tolv månaderna, utges sjukpenning för dagar som avses i första stycket 1 enligt vad som anges i första stycket 2 eller 3 från och med den sjukperiod som inträder efter det att den försäkrade gått miste om sjuk- den del den för- säkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst Vid tillämpningen av denna paragraf gäller att sjukpenning inte lämnas till en försäkrad under de tre kalendermånader som infaller efter utgången av en period med sjukersättning eller aktivitetsersättning. gäller dock endast till den del nedsättningen av arbetsförmågan svarar mot den nedsättning för vilken Sjukpenning kan dock alltid lämnas med stöd av Prop. 2009/10:120 bestämmelserna i tredje stycket fjärde meningen, fjärde stycket tredje meningen eller femte stycket. skriftlig ansökan av den försäkrade skriftlig ansökan av den försäkrade besluta att hel sjukpenning för dag besluta att hel sjukpenning för dag ska utges enligt vad som anges i 4 § ska utges enligt vad som anges i 4 § första stycket 2 eller 3 eller 10 a § första stycket 2 eller 3 eller 10 a § första stycket 2 eller 3 även för dag första stycket 2 eller 3 även för som avses i 4 § första stycket 1 och dagar som avses i 4 § första stycket 10 a § första stycket 1. 1 och för dag som avses i 10 a § beslut får meddelas om den för- första stycket 1. säkrade lider av sjukdom som kan får meddelas om den försäkrade antas medföra ett större antal sjuk- lider av sjukdom som kan antas perioder med rätt till sjukpenning medföra ett större antal sjukperio- der med rätt till sjukpenning under den del den försäkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning för dag den försäkrade är arbetslös utges som avses i 4 § första stycket 1 med dock hel sjukpenning för dagar som avses i 4 § första stycket 1 med högst per dag. Ett beslut som avses i första stycket får även meddelas för en sjuk- period när den sökande som givare av biologiskt material enligt lagen (1995:831) om transplantation m.m. har rätt till sjukpenning till följd av ingrepp för att ta tillvara det biologiska materialet eller förberedelser för sådant ingrepp. Ett beslut enligt första stycket gäller från och med den kalendermånad då ansökan gjordes hos , om inte annat sägs i beslutet. Beslutet ska gälla som anges i beslutet eller, om det finns särskilda skäl, tills vidare. Beslutet ska upphävas om villkoret enligt första stycket andra meningen är uppfyllt. En försäkrad som har gjort ansökan enligt första stycket är skyldig att genomgå undersökning av läkare eller tandläkare och att ge in utlåtande över undersökningen, om finner att det behövs för ärendets bedömning. För den försäkrades utgifter för undersökningen och för utlåtande över undersökningen lämnas ersättning i enlighet med vad regeringen förordnar. Sjukpenning enligt 7 § utges även när den försäkrade genomgår en medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering som syftar till att förebygga sjukdom eller att förkorta sjukdomstid eller att helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Som villkor gäller att behandlingen eller rehabiliteringen har ordinerats av läkare och ingår i en av godkänd plan. 4Senaste lydelse 2008:480. 5Senaste lydelse 2008:480. Vad i lag eller annan författning föreskrivs om sjukpenning gäller i fråga om havandeskapspenning med undantag av bestämmelserna om ersättning för merutgifter i 7 a § och om karenstid i 11 §.