prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — De intäkter som redovisas under inkomsttitel utgörs av bidrag till Patentbesvärsrättens verksamhet (inkomsttitel : Avgifter vid Patent- och registreringsväsendet). verksamhet är helt avgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick till , varav intäkter från tillsyn utgjorde , intäkter från examination utgjorde , intäkter från godkännande/auktorisation/registrering utgjorde och intäkter från området internationella kontakter utgjorde . Nämndens kostnader uppgick till , varav personalkostnader ut- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Vid utgången av 2009 hade ett positivt myndighetskapital om . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4 Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: -handels- och investeringsfrämjande -EU:s inre marknad -internationell handelspolitik. Verksamheten syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i genom att främja frihandel och avveckla handelshinder. Det sker genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, samt genom att verka för öppenhet i EU-ländernas handel med omvärlden. Globalt värnas och utvecklas ramvillkor för internationell handel och investeringar i () och genom EU:s bilaterala och regionala handelsavtal med andra länder. är ett viktigt forum för att skapa tydliga regler och riktlinjer för internationell ekonomisk samverkan, erfarenhetsutbyte mellan länder och kvalificerad analys. Som en del av verksamheten ingår en genomlysning av de faktorer, såsom demokrati, rättsväsende och sociala välfärdssystem, som påverkar internationellt företagande. Kampen mot korruption är central. Målet med verksamheten uppnås genom att bl.a. främja utrikeshandeln och utländska investeringar i samt att stärka bilden av i utlandet. Inom Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ), exportråd () och AB (). Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och bidrag till Standardiseringsråd (SSR). är inom ansvarigt för verksamhetsområdena. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 2:5 Avgifter till internationella 2:6 Bidrag till standardiseringen Summa Utrikeshandel, handels- och Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Målet för Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande under Utgiftsområde 24 Näringsliv är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i . Handels- och investeringsfrämjandet syftar till att förbättra förutsättningarna för svenska företag att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen ger. Exportfrämjandet syftar till att stärka framför allt små och medelstora företags förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet sker i huvudsak genom , vars verksamhet finansieras av staten och näringslivet gemensamt. Utlandsmyndigheterna har i många länder en viktig roll i arbetet. stödjer och främjar svenska företag att växa internationellt. Inom ramen för det statligt finansierade exportfrämjandet har informationstjänster och rådgivning på hemmaplan till små och medelstora företag en framträdande plats. har () egen utlandsrepresentation på drygt 60 orter i över 50 länder. I länder där saknar kontor företräds man av ett exportrådskontor i ett näraliggande land. har även nationell närvaro i genom regionala exportrådgivare. verksamhet delas in i fyra områden: grundläggande exportservice, kompetensutveckling för företag, riktade satsningar för internationellt affärsfrämjande och företagsspecifik affärsutveckling. Den grundläggande exportservicen finansieras i huvudsak med statliga medel och är därmed kostnadsfri för företagen. Den riktar sig till små och medelstora företag. Viktiga aktiviteter har varit att ta emot och utforma program för inkommande och utgående delegationer samt att fortsätta utvecklingen av elektroniska verktyg för exportfrämjandet. Kompetensutveckling för företag riktar sig framför allt till små och medelstora företag. De regionala exportrådgivarna täcker samtliga län. nådde genom dessa cirka 1 650 företag för rådgivning kring internationalisering. Inom området Riktade satsningar för internationellt affärsfrämjande har inom sitt statliga uppdrag genomfört en rad aktiviteter för att främja i första hand små och medelstora företags exportmöjligheter. Det har skett på ett flertal marknader och inom affärssektorer där står starkt. Företagsspecifik affärsutveckling innebär skräddarsydda konsulttjänster som helt finansieras av företagen. genomfördes 2 371 konsultuppdrag åt såväl små och medelstora som stora företag. Omsättningen uppgick till . Verksamheten, som är helt avgiftsfinansierad, bedrivs endast vid utlandskontoren. och har utvecklat ett samarbetskoncept för att kunna erbjuda en mer komplett service genom att samarbeta kring internationalisering av svenska företag. Dessa och andra myndigheter och organisationer har inlett ett samarbete för att ytterligare tydliggöra sina roller gentemot företagen. Processen att utöka samarbetet mellan aktörerna har bl.a. konkretiserats i det s.k. Exportlånet för att främja små och medelstora företags export, se nedan Exportfinansiering, och i den s.k. Internationaliseringsguiden. Främjande av projektexport sker bl.a. genom strategisk projektutveckling. bedöms insatserna 2009 ha deltagit i arbetet med svenska företag som slutit kontrakt med en exportvolym på . Insatserna bidrar även till export från små och medelstora företag med spridd regional förankring, i egenskap av underleverantörer. Vidare genomförs främjandeinsatser för att befästa och förstärka svenska företags andel av upphandlingen inom internationella finansinstitutioner, regionala utvecklingsbanker, FN och EU. Arbetet med kommunikationsplattformen SymbioCity, som lanserades 2008, har vidareutvecklats i samarbete mellan , Utrikes-, Miljö- och Näringsdepartementen. Konceptet är nu ett samlande paraply för marknadsföring av svensk miljöteknik i utlandet. I samband med klimatkonferensen i lanserades SymbioCity Scenarios, ett spel för att simulera en hållbar stadsutveckling. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Mot bakgrund av låga upphandlingsandelar i internationella finansinstitutioner, FN och EU, har inlett arbetet med en övergripande strategi för hur svenska företags möjligheter kan stärkas inom detta område, där har en operativ roll för genomförandet. De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter som svenska ambassader och generalkonsulat har genomfört 2009 och tillsammans med framför allt , Invest (Myndigheten för utländska investeringar i ), svenska företag och lokala partners m.fl. har inneburit goda möjligheter för exponering på olika marknader, framför allt inom områden som miljö, klimat, energi samt särskilda handelspolitiska frågeställningar. Insatserna har kompletterat en omfattande basverksamhet på främjandeområdet, bl.a. ett aktivt arbete med handelshinderfrågor. De svenska honorärkonsulerna har liksom föregående år varit en resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. Regeringen har genom projektet fortsatt arbetet med att bättre tillvarata den resurs som utgörs av svenska företagare med utländsk bakgrund, vilka har unika kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk samt kontakt med de länder som de har varit bosatta i. Antalet utgående besök från med politisk ledning och medföljande handels- och företagsdelegationer ökade ytterligare . överlämnade departementspromemorian Vad kräver krisen av främjandet? (Ds2008/09:35). Syftet är att ge en överblick över dagens handels- och investeringsfrämjande samt särskilda insatser och behov med anledning av den finansiella och ekonomiska krisen. och har och i nära samverkan arbetat med en internationaliseringsstrategi, bl.a. för att följa upp den s.k. (Svensk export och internationalisering utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande, SOU 2008:90). Departementen har som utgångspunkt för arbetet genomfört en kartläggning av de offentliga insatser som görs och vilka hinder för internationalisering som dessa syftar till att avhjälpa. Synpunkter har inhämtats från 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 företagen och deras organisationer genom bl.a. remissförfarande och hearingar om relevanta utredningar samt dialogmöten. beslutade regeringen att tillsätta en kommitté för att förbereda och ansvara för det svenska deltagandet i i (Dir. 2007:142) på temat , Better Life. tema har närmare utvecklats till Spirit of Innovation. har arbetet med att projektera och bygga paviljongen och utställningen samt förbereda anknytande aktiviteter inför utställningen dominerat. Näringslivsintressenternas andel av finansieringen har säkerställts. Samspelet mellan främjandets aktörer när det gäller profileringen av i utlandet har stärkts ytterligare inom ramen för i utlandet (NSU). Genom att erbjuda marknadskompletterande exportkredit- och investeringsgarantier ger () verksamhet svenskt näringsliv goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. EKN har och större delen av 2009 upplevt en kraftigt ökad efterfrågan på garantier till följd av finanskrisen, som begränsade riskkapaciteten på den privata marknaden. Den ökade efterfrågan har i lika hög grad gällt för stora som små och medelstora företag. För att underlätta kreditgivningen till svenska exportföretag har beslutat att höja EKN:s exportkreditgarantiram från till samt till . EKN lämnade 2009 garantier till ett värde av samt garantiofferter till ett värde av . Garantier och offerter avsåg export till 134 länder. EKN noterade 121 nya kunder 2009, varav 99 var små och medelstora företag. lämnades garantier till ett värde av och garantiofferter till ett värde av , vilket är en ökning med respektive en minskning jämfört med . EKN noterade 59 nya kunder under , varav 50 var mindre företag. Totalt uppgick EKN:s ramutnyttjande per till , varav var garantier den största volymen . Ramutnyttjandet per hade ökat till , varav var garantier. EKN:s resultat uppvisade 2009 ett överskott på . redovisade EKN ett underskott på . Det lägre överskottet 2008 och 2009 jämfört med de tre tidigare åren samt underskottet beror på ett mycket större behov av riskreserveringar samt mindre återbetalningar av fordringar. Myndighetskapitalet uppgick till och till per . har ett hundratal små och medelstora företag blivit nya kunder . De små och medelstora företagens ansökningar ökade jämfört med och offertvolymen ökade . EKN har samverkat med andra exportfrämjande organisationer och genomfört regionala exportseminarier samt kund- och bankträffar på olika orter i . Det s.k. Exportlånet (till små och medelstora företag) som introducerades , är ett resultat av samarbetet mellan EKN, , AB (), och , liksom den gemensamma webbportalen Internationaliseringsguiden som lanserades 2008 för att underlätta för företag att hitta rätt kontakt. beviljades 37 företag lån för sammanlagt , varav EKN garanterade . EKN och samarbetar i flera regioner i . ledde som EU- ordförande mötena i rådsarbetsgruppen för exportkrediter samt de löpande EU- koordineringsmötena. EKN ingick i den svenska delegationen. EKN följer gemensamma riktlinjer för statlig exportfinansiering beträffande miljöfrågor/social hänsyn, korruptionsfrågor samt långsiktigt hållbar långivning till fattiga skuldtyngda länder. Dessutom införde EKN en ny intern policy för etiska överväganden i garantigivningen, vilken även inkluderar arbetsförhållanden såsom hälsa och säkerhet, barnarbete och tvångsarbete. har arbetet fortsatt med att höja kompetensen på området samt utarbeta rutiner för implementering av policyn. AB () främjar näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft genom att tillhandahålla långsiktigt hållbara finansieringslösningar för export och infrastruktur. Därutöver administrerar SEK det statsstödda exportkreditsystemet. lämnade SEK nya kundfinansieringar på , varav utgör utlåning för exportföretag. lämnade SEK nya kundfinansieringar på , varav utgör utlåning för exportföretag. beslutade att en utdelning om ska lämnas till ägaren staten. Resultatet före skatt var 2 2009 och . SEK hade en kapitaltäckningsgrad på . Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2009 ett underskott om och ett underskott på . Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av världsmarknadsläget och utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer beslutade regeringen och att öka kapaciteten hos AB () att finansiera exportaffärer av svenskt intresse. Det skedde genom ett kapitaltillskott som ökade bolagets förmåga att finansiera affärer som privata banker tidigare skulle ha tagit hand om (prop. 2008/09:73). För att ytterligare stärka bolagets upplåningskapacitet skapades en möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i Riksgälden och att erhålla statliga garantier för upplåning upp till högst . Åtgärderna förlängdes till att även gälla med ändringen att SEK:s s.k. kreditgaranti för att erhålla statliga garantier för upplåning sänktes till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ovannämnda åtgärder för att stävja och motverka finanskrisen medförde att SEK fick en än mer central roll som långivare till den svenska exportnäringen. De åtgärder som vidtogs genom prop. 2008/09:86 (se ovan) medförde att SEK kunde fortsätta stödja de svenska exportörerna i ett läge då bankerna inte hade möjlighet att bevilja företagen exportkrediter. Även om ingen av faciliteterna utnyttjats har de haft avgörande betydelse som stödjande åtgärder för SEK:s tillgång på kapital och möjligheter att finansiera ett stort antal viktiga exportaffärer, vilket kraftfullt har påtalats av representanter för det svenska näringslivet. SEK bidrog med expertis och stöd under det svenska EU-ordförandeskapet inom de arbetsgrupper som behandlar exportkrediter inom EU och . Investeringsfrämjandet bidrar till att attrahera utländska direktinvesteringar till . har betydelsen av utländska investeringar ökat. Globaliseringen innebär att nya aktörer som tillväxtländer som , och börjar bli betydelsefulla investerare. Huvudaktör i detta arbete är Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) som aktivt verkar för att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag och regioner för att få till stånd investeringar i . öppnade Invest ett nytt kontor i (). Utöver detta har myndigheten egna utlandskontor i och samt i med filialkontor i . Invest har dessutom ett visst samarbete med ett 40-tal utlandsmyndigheter och med . Myndigheten ändrade sin logotyp från till Invest:Sweden. Myndigheten tillhandahöll och liksom tidigare tjänster och informationsmaterial, besvarade förfrågningar från utländska investerare eller företag samt hjälpte dessa att kostnadsfritt etablera kontakter med relevanta aktörer. En central del av investeringsfrämjandet är att i en årlig rapport identifiera de möjligheter och hinder som finns när det gäller utländska investeringar. Den senaste rapporten lämnades . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Invest har vidare tillsammans med andra aktörer i tematisk samverkan bedrivit fokusprojekt som marknadsför områden där har särskilda förutsättningar att attrahera investeringar, bl.a. informationsteknologi och telekommunikationer, life science-sektorn, förpackningsindustri och fordonsindustri. Även projektet som startade har genomförts. medverkade myndigheten till 153 nya utländska investeringar, vilket var en ökning med jämfört med , då antalet var 116. Investeringarna har inneburit 1362 nya och 2122 övertagna arbetstillfällen. Insatser inom andra verksamhetsområden Ett flertal offentliga och privata aktörer är verksamma inom företags- och näringslivsutveckling där internationalisering utgör en viktig aspekt. och Invest samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. , , Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och handelskamrar. Med finansiering från utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel, genomför särskilda insatser för främjande av export av svenska förädlade livsmedel. Målgruppen är i första hand små och medelstora livsmedelsföretag. Med finansiering från utgiftsområde 24 Näringsliv, verksamhetsområde Näringspolitik, genomför särskilda insatser för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi. Målgruppen är i första hand små och medelstora företag. Från samma utgifts- och verksamhetsområde finansieras insatser avseende hållbart stadsbyggande och miljötekniksamarbete inom ramen för det avtal som tecknades mellan och vid statsministerns besök i , liksom programmet Cleantech, som Invest bedriver . finns en särskild samordnare inom för miljötekniksamarbetet med (MTK). Erfarenheterna från satsningen visar att det är viktigt att ha ett nav på hemmaplan för att hålla ihop främjandeinsatser mot företagen och någon form av mottagarkapacitet i de prioriterade länderna, gärna knuten till ambassaden. Ett antal kontrakt mellan svenska företag och kinesiska kunder har tecknats , där MTK och CENTEC:s (miljöteknikkontoret vid svenska ambassaden i ) insatser bidragit till kontraktstecknandet. Sammantaget har miljöteknikexporten till 2009 ökat jämfört med . blev därmed andra största marknad för miljöteknikexport efter . I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. Handeln med utvecklingsländer står i fokus i de pågående WTO-förhandlingarna. Open Trade vid hjälper till att lösa de hinder som exportörer från utvecklingsländer kan möta på den svenska marknaden. Med finansiering från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd genomförs särskilda insatser inom vid i syfte att bidra till utveckling i samarbetsländerna. Insatserna koncentreras främst till samarbetsländernas behov av projektutveckling för skräddarsydda systemlösningar inom till exempel miljö- och energiområdet. har väl uppfyllt de målsättningar som och regeringen fastställt för dess verksamhet genom det statliga uppdraget till . Små och medelstora företag har fått tillgång till grundläggande exportservice, kompetensutveckling och rådgivning. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands har ökat som tillgängligheten till exportrådgivning i och kompetensutveckling för små och medelstora företag har bibehållits på god nivå, vilket inneburit bra möjligheter för dessa företag att få stöd i sitt agerande på internationella marknader. Den finansiella och ekonomiska krisen påverkar dock arbete och resultat vad avser den företagsfinansierade verksamheten. Detta kan komma att innebära svårigheter att upprätthålla utlandsorganisationen i dess nuvarande omfattning. Samarbetet mellan myndigheter och organisationer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande har väsentligt vidareutvecklats och förbättrats i viktiga hänseenden. Främjandet av svensk projektexport och internationell upphandling bedöms vara framgångsrik. Den gemensamma satsning som regeringen gör på kommunikationsplattformen SymbioCity har inneburit att marknadsföringen av svensk miljöteknik i utlandet har samordnats och blivit tydligare för företagen. En utvärdering av den särskilda satsningen för små och medelstora miljöteknikföretag visar att 26 bolag, av de 133 som besvarade denna fråga i enkäten/intervjun, hade identifierat affärsmöjligheter för motsvarande . Därtill har 59 företag genom denna satsning påbörjat marknadsföring och försäljning på 70 nya marknader. De svenska utlandsmyndigheterna har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet genom en löpande basverksamhet och vissa särskilda aktiviteter i samverkan med framför allt . Ett aktivt arbete för att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer. Företrädare för , () och AB () besökte näringsutskott och lämnade information om effekterna av de förstärkta åtgärder för exportfinansiering som regering och riksdag vidtog både (prop. 2008/09:73 och prop. 2008/09:86) och 2009, i form av förstärkt kapacitet för både och AB . Det noterades då att den förstärkta upplåningskapaciteten hos SEK och utökade exportkreditgarantiramen hos EKN har tillmätts stor betydelse av det svenska näringslivet. Utskottet ställde sig bakom åtgärderna och delade uppfattningen att dessa har varit en förutsättning för att flera betydande exportkontrakt vanns kort efter beslut . EKN har 2009 och på ett framgångsrikt sätt förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten ska vara självbärande och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 i enlighet med gällande statsstödsregler. Internationellt har EKN bidragit till arbetet i rådsarbetsgruppen för exportkrediter under det svenska EU-ordförandeskapet . Stort fokus låg under detta halvår på effekterna av finanskrisen, med informationsutbyte och diskussioner om krisåtgärder. Förutom detta genomfördes beslut om gemensamma minimiregler för kommersiella , sektorsöverenskommelse för förnybar energi och vattenprojekt kunde permanentas och utökas som det öppnades upp för diskussion om en utvidgning av sektorerna. Ansträngningar fortsatte med dialog om OECD-reglerna med länder utanför OECD-kretsen. EKN utsågs till bästa exportkreditinstitut i världen av branschtidningen . AB () har genom sin exportfinansiering medverkat både med finansiering och rådgivning i flera viktiga affärer till förmån för svensk exportindustri. medförde finanskrisen att SEK fick en än mer central roll som långivare till den svenska exportnäringen. De åtgärder som vidtogs i prop. 2008/09:86 (se ovan) medförde att SEK kunde fortsätta att stödja de svenska exportörerna i ett läge då bankerna inte hade möjlighet att bevilja företagen exportkrediter. Låneramen har beloppsmässigt bevarats intakt, medan kreditgarantiramen sänktes till . Även om ingen av dessa båda faciliteter har utnyttjats har de haft avgörande betydelse som stödjande åtgärder för SEK:s tillgång på kapital, vilket har påtalats av representanter för det svenska näringslivet. I Riksgäldens rapport av regeringens åtgärder till stöd för kreditförsörjningen från konstateras att utökade garantigivning har bidragit till att underlätta företagens finansiering under finanskrisen, som en plan för avveckling av krisåtgärderna diskuterades. Rapporten omfattade även AB . Riksgälden konstaterar att SEK fyllde en positiv roll under det akuta skedet av finanskrisen. gör Riksgälden för sin del bedömningen att SEK i stor utsträckning skulle ha klarat att expandera kreditvolymen även utan dessa åtgärder. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) har genom sin verksamhet bidragit till utländska direktinvesteringar i från såväl mogna marknader som tillväxtmarknader samt till att stärka svenska kompetenskluster inom exempelvis IT och telekom, life science-området och fordon. 4.4.2EU:s inre marknad och internationell handelspolitik är regeringens expertmyndighet för frågor om EU:s inre marknad och internationell handelspolitik. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) är förvaltningsmyndighet för frågor om teknisk kontroll och är det svenska nationella ackrediteringsorganet. Swedac ansvarar också för samordning av marknadskontroll.