prop · GY031d102 · 2010-10-12 00:00:00 — Ökningen är störst för dem som arbetar deltid, oftast kvinnor. Genom att många kvinnor är sammanboende kommer inkomsterna öka för båda könen. Det är endast inkomsterna för ensamstående män som inte påverkas. 76Cassels et al, The impact of a sustained gender wage gap on the Australian economy NATSEM 2009. 77Löfström, Å. (2009) Gender equality, economic growth and employment. 78Beräkningarna har genomförts med FASIT-modellens arbetsutbudsmodul. 79Cassels et al, The impact of a sustained gender wage gap on the Australian economy NATSEM 2009, beräknat att en minskning av lönegapet med en procentenhet skulle medföra en ökning av BNP i . 2010/11:1 BILAGA 3 Underbilaga: Begrepp och data Lön: Överenskommen månadslön omräknad till heltid. Strukturlönestatistikens månadslön innehåller flera olika lönekomponenter. Förutom fast lön ingår även fasta lönetillägg och ett stort antal rörliga lönetillägg. Årsvisa belöningssystem som t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier/optioner ingår inte i lönestrukturstatistiken. Heltid och deltid: Som deltid räknas en överenskommen arbetstid mindre än Percentiler: Populationen delas in i 100 lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Medianen är värdet för den . De som tjänar mer är lika många som de som tjänar mindre än detta värde. Löneskillnader mellan kvinnor och män förklaras delvis av skillnader i yrke, ålder och utbildning. För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan dessa strukturella skillnader rensas bort genom s.k. standardvägning. Detta sker genom att genomsnittlig månadslön för respektive kön beräknas för kombinationer av ca 350 yrkesgrupper (SSYK 4-siffernivå), och 4 åldersgrupper. Dessa genomsnittslöner vägs för respektive kön samman med antalet anställda inom varje grupp. finns endast yrkesgrupper på 3-siffernivå att tillgå. Faktorer som inte beaktas vid standardvägning är t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet.80 analyserar därför även löneskillnaderna med s.k. regressionsanalys där man tar hänsyn till fler faktorer än vid standardvägning, i detta fall kön, ålder, utbildningsnivå, sektor, näringsgren, företagsstorlek, tjänstgöringsomfattning och yrke. Valet av dessa förklarande variabler motiveras av ekonomisk teori och av att de använts i tidigare studier. SSYK: Svensk standard för yrkesklassificering bygger på en internationell yrkesstandard. Den är uppdelad i nio yrkesområden och omfattar 114 yrkesgrupper och 355 olika yrken. Svensk utbildningsnomenklatur: SUN 2000 är en standard för klassificering av enskilda utbildningar. SUN moderniserades och anpassades till den internationella standarden . Disponibel inkomst: Hushållens samman- lagda inkomst från arbete, kapital och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhållsbidrag, återbetalda studielån och återbetalt ekonomiskt bistånd. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. Individuell disponibel inkomst: För att bl.a. kunna jämföra kvinnors och mäns ekonomiska situation beräknas individuell disponibel inkomst. Det sker genom att summera alla individuella inkomster och fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan kvinnor och män som är sammanboende. Justerad disponibel inkomst: För att kunna jämföra hushåll av olika storlek justeras hushållets disponibla inkomst för antalet hushållsmedlemmar. Vid justeringen tas även hänsyn till stordriftsfördelar, t.ex. krävs bara en TV-licens oavsett hur många som bor i hushållet. Vid justeringen divideras den disponibla inkomsten med en s.k. ekvivalensskala. använder skala som bygger på budgetberäkningar utförda av Konsument- verket.81 Följande vikter används: - Första barnet 019 år - Andra och påföljande barn 0,42 80 Se vidare , C. och , M. (2006) Kvinnors och mäns löner 81 , Inkomstfördelningsundersökningen 2008, jämförda yrke för yrke, . () gör en årlig urvalsundersökning av cirka 17 000 hushålls ekonomiska förhållanden (HEK). Uppgifter samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Urvalshushållen byts ut . Det innebär att det inte är samma individer som studeras . HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. barn som är . Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn, som bor lika mycket hos båda föräldrarna, räknas in i det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll. är en panelurvalsundersökning där man kan följa individer över tiden. Databasen bygger på registeruppgifter om av samtliga personer i . I finns uppgifter om bl.a. individernas inkomster, transfereringar och skatter. tillåter såväl tvärsnittssom panelstudier med en hög grad av statistisk säkerhet. Då registret enbart baseras på registeruppgifter är informationen om hushållsstrukturen sämre än i HEK. Lönestrukturstatistiken har till syfte att ge en översiktlig och jämförbar statistik om lönestrukturen för hela arbetsmarknaden. Den belyser lönenivå, lönestruktur och löneutveckling. Statistiken innehåller uppgifter om kön, ålder, yrke, utbildning, näringsgren och region. Den är därför lämplig att använda som underlag för olika analyser och jämförelser mellan mäns och kvinnors löner. Statistiken är uppdelad i fem sektorer, privat sektor: arbetare respektive tjänstemän, sektor, landstingssektor och statlig sektor. Statistiken baseras på totalundersökningar av kommuner, landsting och stat och en urvalsundersökning av av löntagarna i den privata sektorn. Samtliga företag med minst 500 anställda är med . 2010/11:1 BILAGA 3 Tabell U.1 Disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag 2008 Kronor , och fördelning, procent. Anm: Medelinkomsten avser dem som har det aktuella inkomstslaget. Detta medför att värdena på summaraderna inte är lika med summan av de redovisade medelvärdena. Källor: , HEK och egna beräkningar. 2010/11:1 BILAGA 3 Tabell U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer (införs 2012) Höjda studiemedel (fr.o.m. ) Höjt schablonavdrag vid uthyrning av privatbostad Höjda studiemedel (lån och bidrag) Höjt grundavdrag för ålderspensionärer Höjt bostadstillägg (BTP) för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Höjt flerbarnstillägg inom barnbidraget Förhöjt grundavdrag för pensionärer Höjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensionärer/äldreförsörjningsstödet (SBTP/ÄFS) Höjd beloppsgräns för reseavdrag Arbetslöshetsavgift ersätter förhöjd finansieringsavgift Nedsatt sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldraförsäkringen Sänkt ersättningsnivå till sjukfrånvaro Ersättning för deltidsarbetslöshet max för personer utan försörjningsansvar Begränsad avdragsrätt för privat pensionssparande Slopad rätt till skattereduktion för fackförenings- och A-kasseavgift Nedsatt SGI i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldrapenningen Nedsatt SGI i arbetslöshetsförsäkringen Sänkt tak i tillfällig föräldrapenning m.m. Sänkt tak i sjukförsäkringen Höjd beloppsgräns för avdrag för övriga utgifter Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt tak för hyra vid BTP Slopat studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen Slopad rätt till regionalt grundavdrag av socialavgifter Införd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen (förhöjd finansieringsavgift) Reducerad rätt till skatteavdrag för hem-PC Skatt på trafikförsäkringspremier införs Reducerad fastighetsskatt (begränsning av markvärde)