prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — För det tredje avser regeringen att inrätta en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. I en promemoria (U2010/1388/G) redovisar en arbetsgrupp inom () sin analys av förutsättningarna för en försöksverksamhet inom den nuvarande gymnasieskolan med ett fjärde tekniskt år. Deltagande ska enligt promemorian vara frivilligt. Promemorian har remissbehandlats . Remissinstanserna är i huvudsak positiva till den föreslagna försöksverksamheten. Regeringen har gett i uppdrag att informera om och förbereda en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år med start . Om försöksverksamheten faller väl ut bör det fjärde tekniska året bli ett permanent inslag i gymnasieskolan. Regeringen föreslår att avsätts för försöksverksamheten 2011 och beräknar att 2012 respektive per 2013 och 2014 avsätts. En del av dessa medel ska bekosta elevernas studiestöd. Se vidare i avsnitt 5.3. Utveckla skolor i stadsdelar med utbrett utanförskap Trots stora ansträngningar är kunskapsresultaten i stadsdelar där utanförskapet är utbrett alltför ofta mycket bristfälliga. Många elever når inte målen och andelen elever som når behörighet till gymnasieskolans nationella program är låg. Ett sätt att uppmuntra skolor att förbättra sina resultat är att införa tillfälliga ekonomiska incitament. Satsningen bör avgränsas till ett antal grundskolor inom ramen för stadsdelar som omfattas av regeringens utvecklingsarbete. Regeringen beräknar att avsätts för detta ändamål 2012 2014. Skolgång för barn som ska avvisas eller utvisas Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att komplettera förslagen i betänkandet Skolgång för alla barn som ska avvisas eller utvisas (SOU 2007:34) genom att bland annat analysera förutsättningarna för och lämna förslag på hur rätten till skolgång samt tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnomsorg kan utsträckas till att gälla för fler grupper av barn som vistas i landet utan tillstånd (dir. 2009:71). Utredningen överlämnade betänkandet Skolgång för alla barn (SOU 2010:5) till regeringen . I betänkandet föreslås i princip att rätten till utbildning ska utsträckas till att gälla alla barn och ungdomar, vars vistelsetid i , med eller utan tillstånd, inte kan förväntas bli helt tillfällig. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . står inför en skarp global konkurrens om jobb och investeringar. behöver därför ett bättre företagsklimat, fler företagare och större utrymme för entreprenörer. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Nyfikenhet och kreativitet är egenskaper som alla människor har nytta av och som eleverna behöver för att klara sitt skolarbete. Regeringen tog 2009 fram en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. har fått i uppdrag att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel och verksamhetsstöd. Verket ska även kartlägga, analysera och sprida erfarenheter av huvudmännens arbete med entreprenörskap. Regeringen vill fortsätta arbetet med entreprenörskapsstrategin och öka verksamhetsstödet till organisationer som framgångsrikt arbetar med entreprenörskap i Regeringen föreslår att avsätts för arbetet med strategin och för verksamhetsstöd och beräknar att avsätts för 20122014. Försöksverksamhet med spetsutbildningar i Regeringens fokus har varit på elever som har svårt för skolarbetet. Även elever som har fallenhet och intresse för ett visst ämne måste dock få stimulans. skickades därför en remisspromemoria med förslag om en begränsad försöksverksamhet med spetsutbildningar i årskurserna 79 i ut (dnr U2010/4818/S). Enligt förslaget ska tio klasser, med maximalt 30 elever i varje, kunna starta . Försöksverksamhet med flexibel skolstart Skolan ska vara anpassad efter eleverna. Några lär sig fort, andra behöver mycket tid och stöd för att nå målen. Möjligheten att börja tidigare eller senare liksom att gå om eller hoppa bör utnyttjas i större utsträckning. Regeringen har för avsikt att inleda en försöksverksamhet med flexibel skolstart och har därför givit en utredare i uppdrag att föreslå hur en sådan försöksverksamhet kan utformas (dir 2010:47). Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Det är viktigt att stärka rättvisan och likvärdigheten i bedömning och betygssättning och regeringen har föreslagit och genomfört en rad åtgärder i denna riktning. Betygsättningen är ett av skolans viktigaste områden för myndighetsutövning och har stora konsekvenser för den enskilde. finns inte någon möjlighet för elever att överklaga ett satt betyg eller att få det omprövat. Ur rättssäkerhetshänseende är omprövning av betyg en viktig fråga. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att se över och föreslå hur en rätt för elever att få sina betyg omprövade kan införas (dir. 2009:102). Utredningen ska redovisa sitt förslag . Fler ska läsa språk De moderna språkens ställning i och gymnasieskolan bör stärkas. Av olika skäl väljer elever bort språkstudier på . Det är inte rimligt att mer än var tredje 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 grundskolelev antingen aldrig väljer ett modernt språk eller hoppar av språkvalet under . Ambitionen ska vara att alla elever ska läsa ett modernt språk i . Regelverket för språkvalet i årskurs sex bör därför ses över. För att uppmuntra elever att fortsätta sina språkstudier har regeringen beslutat att elever som läser ett modernt språk ska få räkna 17 ämnen i sitt slutbetyg från i stället för 16 vid urval till gymnasieskolans nationella program. En bestämmelse om detta ska tillämpas första gången vid antagningen till gymnasieskolan . 4.1.3Trygghet, elevhälsa och jämställdhet En förutsättning för att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervisningen och rätten till utbildning är att de mår bra, trivs och känner sig sedda, trygga och uppskattade. Flera rapporter visar att den psykiska ohälsan bland svenska barn och ungdomar har ökat. Dessa elever behöver stöd och här fyller skolans elevhälsa en viktig funktion. För att möjliggöra en förstärkning av elevhälsan föreslår regeringen ett tillfälligt stöd i form av ett riktat statsbidrag till skolhuvudmännen. Regeringen beräknar att respektive avsätts för ändamålet 2012 och 2013. En del av resurserna ska kunna användas för fortbildningsinsatser riktade till personalen i elevhälsan. En förstärkt elevhälsa avlastar även lärarna vilket ger dem möjlighet att koncentrera sig mer på skolans huvuduppgift att förmedla kunskap. Det pågår ett viktigt arbete med att stärka värdegrunden på varje skola. Detta kan ha en positiv påverkan på skolans psykosociala arbetsmiljö. I praktisk handling ska skolan förmedla värden som människors lika värde, respekt och empati samt arbeta för att motverka kränkningar. Att förmedla och förankra respekt för mänskliga rättigheter och samhällets grundläggande värden är vid sidan om kunskapsuppdraget skolans viktigaste uppgift. Som stöd till huvudmännen har i uppdrag att genomföra insatser som främjar, stärker och sprider kunskap om skolans värdegrund. Uppdraget ska redovisas . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har även stärkt lärares och rektorers disciplinära befogenheter. är det tillåtet att beslagta föremål som används för att störa undervisningen och att som en sista åtgärd flytta mobbare till en annan skola. Med den nya skollagen (2010:800) får lärarna ytterligare verktyg för att förbättra studieklimatet i klassrummet. Därutöver avser regeringen att tillsätta en utredning för att förbättra ordning och reda i klassrummet. Regeringen har tillsatt en utredning om över- (dir. 2009:80). analysera det arbete som bedrivs, samt att kartlägga hur kommunala och fristående huvudmän inom förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen samverkar med , polisen och hälso- och sjukvården. Utredningen ska vidare lämna förslag på åtgärder som kan förbättra arbetet med dessa barn. Syftet med utredningen är att ytterligare förstärka och effektivisera stödet för utsatta barn. Uppdraget ska slutredovisas . Det är inte acceptabelt att elever utsätts för kränkande behandling och diskriminering i skolan. Alla elever har rätt till en trygg studiemiljö som ger dem möjlighet att utvecklas som individer. har fått i uppdrag att sammanställa och kartlägga forskningsbaserade metoder och åtgärder mot mobbning och utifrån kartläggningen utforma en utbildningssatsning riktad till kommuner och skolor. Regeringen vill gå vidare med denna satsning och föreslår därför att avsätts för fortsatt kamp mot Regeringen vill gå vidare och tydliggöra lärares skyldigheter att slå larm om en elev far illa i skolan. I den nya skollagen har det införts en skyldighet för lärare och annan personal att rapportera om en elev utsätts för kränkande behandling eller diskriminering. Regeringen vill också införa en skyldighet att anmäla missförhållanden i skolor, förskolor och fritidshem, en motsvarighet till den lex som finns inom omsorgen av äldre och personer med funktionsnedsättning. En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur en sådan (dir. 2010:44). Under 20082010 har totalt avsatts för en jämställdhetssatsning i skolan. I satsningen ingår bl.a. tillsättandet av en delegation för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75) som ska slutredovisa sitt uppdrag . har även fått i uppdrag att genomföra ett flertal utvecklingsinsatser. Inom ramen för detta har under 20082010 fördelat ett utvecklingsbidrag till ca 245 projekt i 140 kommuner för bl.a. skolornas arbete för att motverka traditionella yrkesval, förbättra undervisningen i sex och samlevnad samt motverka skolstress bland flickor. Uppdraget ska slutrapporteras . Regeringen avser att fullfölja jämställdhetssatsningen, bl.a. genom att följa upp slutsatser och förslag från Delegationen för jämställdhet i skola respektive Delegationen för jämställdhet i högskolan. 4.1.4Förskola och pedagogisk omsorg Det är i barndomen som många av de värderingar grundläggs som vi bär oss genom livet. Tryggheten, den första samvaron och den tidiga bekantskapen med omvärlden påverkar oss inte bara för stunden, utan finns närvarande långt efter det att vi har tagit steget ut i vuxenvärlden. Föräldrarna känner sina barn bäst. Därför är det också föräldrarna som bäst kan avgöra vilka behov barnet har efter föräldraledigheten. Varje familj ska ha möjlighet att välja den verksamhetsform som passar just den familjen och dess barn. Det förutsätter att det finns en mångfald av olika verksamhetsformer att välja emellan. Alla verksamheter ska präglas av hög kvalitet samt erbjuda barnen såväl pedagogisk stimulans som trygghet och omsorg. Med utgångspunkt i den moderna familjens skiftande behov har regeringen lagt grunden för en politik som bättre ser till olika familjers situation och önskemål. Här ingår bl.a. en möjlighet till vårdnadsbidrag för familjer som vill vara hemma lite längre med sina barn och en jämställdhetsbonus som stöd för en mer jämnt fördelad föräldraledighet. I och med införandet av barnomsorgspengen skapades etableringsfrihet inte bara för förskola och fritidshem utan även för annan pedagogisk omsorg, vilket också ökar möjligheten till valfrihet i alla delar av landet. Då mycket tyder på att kunskapen om reformen är låg bland föräldrar och kommuner avser regeringen att ge i uppdrag att göra en uppföljning av reformen. Svensk förskola är internationellt erkänd för sin höga kvalitet och tillgänglighet. Tillsammans med föräldrarnas fostran bidrar den till barnens utveckling och lärande och kan därmed lägga en grund för framtida skolgång. Barn har en naturlig vetgirighet och kunskapstörst. Förskolan ska erbjuda barnen en trygg miljö som utmanar och lockar till utveckling och lärande. Regeringen har inlett ett omfattande arbete med att stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Förskollärarna ska få ett tydligare ansvar för det pedagogiska arbetet. Målen i läroplanen har förtydligats och kompletterats och höjer ambitionerna för barns lärande i förskolan. Den pedagogiska förstärkningen ska ske med bibehållen respekt för förskolans identitet där omsorg, fostran, lek och lärande bildar en helhet. Förskolan ska inte vara skola, men den ska vara lärorik. Forskning visar att nyckeln till all annan inlärning är språket. Förskolans förtydligade läroplan ska stimulera barnens lärande, med tydligare mål och ett förstärkt innehåll för barns språkliga och matematiska utveckling. Eventuella svårigheter i lärande och utveckling kan då också upptäckas på ett tidigt stadium, vilket ger bättre möjligheter att förebygga problem med inlärningen vid skolstart. Uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet blir en del av förskolans uppdrag. För att ge bästa möjliga förutsättningar för barnens lärande behöver verksamheten följas upp och utvecklas. I detta ingår att barnens utveckling och lärande följs och dokumenteras. Föräldrarna har rätt att få god information om barnens utveckling och lärande i förskolan och det är viktigt att deras engagemang tas till vara på ett bra sätt under förskoleåren. Det är även viktigt att de kunskaper som barnet besitter tas till vara när barnet börjar i skolan. På så sätt skapas förutsättningar för en ökad pedagogisk stimulans och en mer individuellt utformad undervisning redan från skolstart. Både förskollärare och barnskötare ska ha möjlighet att utveckla sin kompetens. Genom det s.k. förskolelyftet görs en särskild fortbildningssatsning på personalen i förskolan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ungdomar är olika de har olika mål, ambitioner och förhoppningar. Vissa vill läsa vidare på högskolan efter gymnasieskolan, andra vill gå direkt ut i arbetslivet. Några vill lära sig yrkeskunskaper på en arbetsplats, för andra passar det bättre att lära sig yrkesämnen i skolan. Utgångspunkten för en modern gymnasieskola är att elever ska kunna välja olika vägar till kunskap. Det är ett av skälen till att regeringen nu reformerar gymnasieskolan. Tanken bakom reformen är att skapa en skola där alla elever ges möjlighet att utvecklas. Regeringens omläggning av gymnasieskolan beskrivs i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) som fattade beslut om (bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Regeringens omläggning av det individuella programmet beskrivs i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet 2009/10:165, 2009/10:UbU21, 2009/10:370). Det är dags att uppvärdera det praktiska yrkeskunnandet. Vårt välstånd bygger till stor del på människor med djupa yrkeskunskaper alltifrån mekanikern på bilverkstaden och undersköterskan på äldreboendet till teknikern i tillverkningsindustrin och barnskötaren på förskolan. Lärlingsutbildningar knyter skola och arbetsliv närmare varandra. För näringslivet innebär utvecklingen ett större branschinflytande, men även ett större ansvarstagande för yrkesutbildningen och därmed större möjligheter att trygga arbetskraftsförsörjningen. pågår en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning enligt förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Ungefär 7 100 gymnasieungdomar lärde sig sina yrkesämnen på en arbetsplats. Försöksverksamheten är populär. Trots krisen står skolorna i kö för att få tillgång till (U2008:09, dir. 2008:106) har i uppdrag att Kommitténs arbete fortsätter och den ska bl.a. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studera hur lärlingsutbildningen svarar upp mot arbetslivets behov. Regeringen vill gå vidare och göra en gymnasial lärlingsutbildning till en permanent del av gymnasieskolan. Detta föreslogs i den nämnda propositionen Högre krav och kvalitet i den nya 30 000 lärlingsplatser inom Skolorna som anordnar lärlingsutbildning får ett stimulansbidrag. Till övervägande del ska stimulansbidraget fördelas till arbetsplatsen där lärlingen genomgår sin utbildning. Den stora satsningen på gymnasial lärlingsutbildning markerar ett systemskifte för svensk yrkesutbildning. Som ett alternativ till att bygga upp kopior av bilverkstäder och bagerier i skolan ska de resurser och den kompetens som finns i arbetslivet utnyttjas. Lärlingssatsningen kommer att ge tusentals ungdomar, som kanske annars hade hoppat av gymnasieskolan, en utbildning. Där får de en yrkesidentitet, ett socialt sammanhang och ett kontaktnät som är ovärderligt när de efter avslutad utbildning ska gå ut i arbetslivet. Regeringen föreslår att avsätts för gymnasial lärlingsutbildning i den nya gymnasieskolan . , 2013 och 2014 beräknar regeringen att , respektive avsätts för ändamålet. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om lärlingsanställning. Dess uppdrag var bl.a. att analysera i vilken utsträckning regelverken för arbetsmarknaden och skolan är bristfälliga eller står i strid med varandra när det gäller gymnasial lärlingsutbildning. Utredaren skulle även utreda frågan om ansvar för skador som kan drabba lärlingen, arbetsgivaren eller tredje part. Utredaren skulle vidare föreslå en lämplig anställningsform. Utredaren överlämnade sitt betänkande Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) . Bland annat föreslogs en ny form för tidsbegränsad anställning, gymnasial lärlingsanställning. Regeringens avsikt är att återkomma med förslag om en särskild arbetsrättslig reglering så att lärlingarna ska kunna kombinera utbildning inom den nya gymnasieskolan med anställning på ett företag. inrättades en ny myndighet för tillsyn och kvalitetsgranskning, . Myndighetens uppgift är att genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning av god kvalitet i en trygg miljö. Skolinspektionen har fått kraftigt förstärkta resurser och ett tydligt uppdrag att fokusera på elevernas kunskapsutveckling. utgår tillsynen från en ny modell med behovsanpassade granskningar, där en mer omfattande granskning görs av verksamheter där det finns indikationer om brister. På så sätt kan resurserna användas mer effektivt och Skolinspektionen kan bidra till förbättringar av förutsättningar och resultat där det bäst behövs. I propositionen Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) har regeringen uttalat att möjligheter att på frivillig väg införa distansundervisning som ett sätt att tillhandahålla modersmål bör undersökas ytterligare. har, på regeringens uppdrag, redovisat förslag för att möjliggöra bl.a. modersmålsundervisning på distans. I en promemoria om distansundervisning som arbetats fram av en arbetsgrupp inom (), och som remitterats , lämnas förslag till bestämmelser för distansundervisning. Enligt förslagen i promemorian ska det bli möjligt för huvudmän att anordna viss distansundervisning. Förslaget syftar dels till att fler elever ska få tillgång till undervisning av behöriga lärare, dels till att underlätta för skolhuvudmännen att erbjuda undervisning när det finns få elever eller där bristen på lärare är stor. Huvudregeln ska vara att eleven befinner sig i sin hemskola, där en lärare som är handledare finns, medan läraren som är behörig att undervisa i ämnet befinner sig på distans. Vad som föreslås få anordnas genom distansundervisning är: modersmålsundervisning, modersmålsundervisning i minoritetsspråk, kurser i moderna språk och teckenspråk. För elever som återvänder från en svensk utlandsskola i ett land där engelska är officiellt språk, ska även engelska få erbjudas genom distansundervisning. Därutöver bör studiehandledning på modersmålet få anordnas på distans. Regeringen har beslutat om propositionen Ett steg framåt en ny dansarutbildning, m.m. som innehåller förslag om en förbättrad dansarutbildning med inriktningar mot klassisk balett och modern dans inom grund- och gymnasieskolan (prop. 2010/11:19). De föreslagna förändringarna bygger på betänkande Ta klass (SOU 2009:27) som lämnades . Syftet är att skapa förutsättningar för en dansarutbildning på elitnivå som leder till att eleverna efter avslutad gymnasieutbildning ska vara anställningsbara på nationella och internationella scener. Åtgärderna som föreslås rör bl.a. antagning, urval, rekrytering, utökat läsår, kurs- och ämnesplaner, lärarkompetens, ökat statsbidrag och tydligare statlig styrning. Utvärdering av förändringen av huvudmannaskapet för skolan Förändringen av huvudmannaskapet för skolan som skedde 1991 ska utvärderas. Regeringen avser dock inte att vidta någon förändring av huvudmannaskapet . Regeringen beslutade om kommittédirektiven Den framtida gymnasiesärskolan (dir. 2009:84). En särskild utredare ska föreslå en framtida utformning av gymnasiesärskolan. En principiell utgångspunkt är att gymnasiesärskolans utbildningar ska kunna anpassas individuellt inom ramen för de olika studievägarna. Utredarens förslag ska vara anpassat till strukturen för den nya gymnasieskolan. Utredaren ska även utreda vilka konsekvenser förslagen får för vuxenutbildning för utvecklingsstörda på gymnasial nivå och föreslå nödvändiga förändringar. Utredaren ska därutöver bl.a. analysera konsekvenserna av ett eventuellt införande av en utökad rätt för gymnasiesärskolans elever att studera i en annan kommun än hemkommunen eller i motsvarande utbildning i en fristående gymnasiesärskola. Vidare ska utredaren analysera konsekvenserna av en utvidgning av målgruppen för den s.k. riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade elever i till att omfatta även elever med utvecklingsstörning i kombina- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tion med synskada och ytterligare funktionsnedsättning. Genom regeringens beslut om tilläggsdirektiv till (U 2009:04) utvidgades uppdraget och utredningstiden förlängdes så att uppdraget ska redovisas . Utredaren ska kartlägga hur beslut om urval och antagning fattas samt göra en bedömning om nuvarande bestämmelser svarar mot den berörda elevgruppens behov. Lika villkor för fristående skolor Fristående skolor är en del av skolväsendet för barn och ungdomar. De nationella målen är desamma för alla elever, oavsett huvudman. Därför bör i princip samma villkor gälla för fristående skolor som för skolor med huvudman. Likvärdiga ekonomiska villkor för verksamhet i offentlig och enskild regi är en förutsättning för en verklig valfrihet som ger alla barn och föräldrar möjlighet att välja förskola, fritidshem och skola. har, i enlighet med regeringens förslag i propositionen Offentliga bidrag på lika villkor, beslutat att förtydliga skollagens (1985:1100) bestämmelser om kommunernas bidrag till fristående skolor samt enskilt bedrivna 2008/09:171, 2008/09:UbU13, 2008/09:280). Bidragen ska beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag. infördes en möjlighet för huvudmän för sådan enskilt bedriven verksamhet att överklaga en kommuns beslut om bidragets storlek hos allmän förvaltningsdomstol enligt förvaltningslagen (1986:223). De nya bestämmelserna tillämpas första gången på bidrag för . Motsvarande regler har även införts för bidrag till pedagogisk omsorg (prop. 2009/10:157, bet. 2009/10:UbU22, rskr. 2009/10:322). En arbetsgrupp inom har fått i uppdrag att ta fram beslutsunderlag och göra en konsekvensanalys om överförande av Sameskolstyrelsens uppgifter till . Arbetsgruppen ska också utreda hur ett system med fristående sameskolor skulle kunna inrättas och regleras samt överväga och undersöka möjligheten för kommuner att växelvis ta emot barn 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till renskötande samer. I arbetsgruppen ingår även representanter för andra departement. Arbetsgruppen ska samråda med berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas . Olovlig frånvaro ska redovisas Det finns olika skäl till att en elev inte kommer till skolan eller går till skolan men inte närvarar vid undervisningen. Att skolan på ett tidigt stadium upprättar kontakt med vårdnadshavaren om elevens frånvaro är en viktig del av skolans tillsynsansvar för och arbete med den enskilda eleven.