prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Vidare föreslår de flera åtgärder för att förbättra planeringen av material- i län föreslår att skatten på naturgrus höjs och efterlyser även en satsning på naturvårdsinriktad restaurering av Prop. 2009/10:155 grustäkter. Skälen för regeringens bedömning De mest centrala insatserna för att uppnå miljökvalitetsmålet utgörs av åtgärdsarbetet inom vattenförvaltningen tillsammans med en samhälls- planering som noga väger in grundvattenaspekterna utifrån en förbättrad kunskap om grundvattensituationen. Ett förbättrat skydd av viktiga grundvattenförekomster, bl.a. genom att inrätta vattenskyddsområden, är även viktigt. Därutöver bör uttag av naturgrusavlagringar ske med stor restriktivitet. Ett nyckelverktyg för att nå miljökvalitetsmålet är det nya EG-direktivet om grundvatten (2006/118/EG). I direktivet anges bl.a. hur kvalitets- kraven för grundvatten ska fastställas och bedömas och när man behöver Det innehåller bindande miljökvalitetsnormer för nitrat Därutöver ska normer, s.k. tröskelvärden och utgångspunkt för att vända trend, fastställas för andra förorenande ämnen om så behövs för att god kemisk grundvattenstatus ska uppnås. geologiska undersökning (SGU) har utökat sin författnings- samling med nya föreskrifter om grundvatten för att genomföra ovan- De berör åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för grundvatten och reglerar hur status ska bedömas. även hur miljökvalitetsnormer i grundvatten ska fastställas. har också genomfört förändringar, i förordningar som rör grundvatten. Arbetet inom vattenförvaltningen (se även avsnitt 14.3) ska bl.a. leda till bättre underlag för de vattenförekomster där underlaget är bristfälligt eller där det finns risk att god status inte nås. myndigheterna i detta arbete, bl.a. med information och underlag. fortsatt utveckling av (DGV) är en viktig länk i stödet Inom vattenförvaltningen har åtgärdsprogram tagits fram som berör de större grundvattenförekomsterna och väntas bi- dra till att miljökvalitetsmålet kan uppnås. sitt slutbetänkande Områden av riksintresse och Miljökonsekvens- beskrivningar (SOU 2009:45) föreslagit ändringar i som i framtiden kan ge grundvattenförekomster status som riksintresse för Frågan bereds nu inom . vatten och artificiellt grundvatten med ett sammanlagt värde om närmare Tack vare den goda tillgången på grundvatten av god kvalitet är reningskostnaderna låga vid en europeisk jämförelse. understryker det samhällsekonomiska värdet av skyddsåtgärder för Vid värderingen av nyttan av skyddsåtgärder behöver man beakta värdet på de ekosystemtjänster som grundvattnet i fråga tillhanda- Dricksvattenproduktion är enbart en av flera av dessa tjänster. Vattenmyndigheterna och länsstyrelserna bör i det fortsatta arbetet enligt Prop. 2009/10:155 förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, tillsammans med kommunerna, beräkna värdet av dessa ekosystem- tjänster och hur det påverkas av föroreningar m.m. Därigenom kan man grovt fastställa det samhällsekonomiska värdet av specifika skyddsåtgärder. På detta sätt kan sedan bedömningar göras om nyttan av skyddsåtgärder kan försvara kostnaden. Generellt handlar nyttan med grundvattenskydd om att förebygga skadekostnader. Därför handlar det snarare om skadebegränsning, riskminimering och lägre kostnader än om direkta ekonomiska vinster. För att uppnå miljökvalitetsmålet är det centralt att samhällsplaneringen i större utsträckning väger in grundvattenaspekterna. Vi delar Miljömåls- rådets uppfattning om vattenförsörjningsplanernas betydelse. De kom- munala vattenförsörjningsplanerna eller respektive underlag i översikts- planer utgör underlag för regionala planer. Dessa kan i sin tur utgöra underlag för vattenförvaltningens åtgärdsprogram. Det är viktigt att Bo- verket följer upp att vattenförsörjningsplanerna blir en del av översikts- planeringen. i har publicerat en rap- port och en checklista som underlättar för kommuner att ta fram en vat- tenförsörjningsplan. Kommunerna är nyckelaktörer när det gäller att nyttja och övervaka Som ansvariga för planering av markanvändningen har de en strategisk roll när det gäller att förebygga negativ påverkan på grund- Grundvattenfrågorna glöms dock oftast bort i den kommunala fysiska planeringen och för en undanskymd tillvaro i de flesta översikts- Länsstyrelserna behöver därför i större omfattning föra en dialog med kommunerna när det gäller dessa frågor med syftet att gemensamt Vi anser därutöver att det finns anledning att analysera i vilken mån det finns behov av att förbättra utformningen av regelsystemet för vatten- Reglerna i (SFS 1998:808) och i PBL (SFS 1992:1769) är svåröverskådliga och delvis överlappande. Övervakningen av grundvattnet behöver förbättras. Tillgången till data är en nyckel för miljömålsuppföljningen och åtgärdsplaneringen. ningen baseras bl.a. på SGU:s redovisning av ett tidigare regerings- uppdrag (dnr N2006/1726/FIN), Förslag till förbättring av kunskapsför- sörjningen avseende grundvattenkvalitet. SGU har tidigare lyft fram be- tydelsen av att lagreglera kontrollen av råvatten vid allmänna vattentäkter i syfte att säkerställa data av för övervakningen godtagbar kvalitet. ställs även krav från EU på att kvaliteten hos de laboratorier som anlitas inom vattenförvaltningens övervakningsprogram (2009/90/EG) kontrol- Vattenmyndigheterna har i sitt åtgärdsprogram angett att Livs- medelsverket, i samarbete med SGU, tar fram föreskrifter och/eller andra styrmedel för övervakning av råvatten för alla dricksvattentäkter i vatten- förekomster där det samlade uttaget är större än eller försörjer fler än 50 personer. Mot den bakgrunden anser vi att för- utsättningarna för och konsekvenserna av ett system med obligatorisk råvattenkontroll behöver övervägas ytterligare och bör därför Ett väl utvecklat skydd för vattentäkter är viktigt. vattentäkter bör normalt ha ett fungerande vattenskyddsområde med Detta gäller även grundvattenförekomster som kan vara viktiga för framtida vattenförsörjning. För att skyddet ska fungera måste grundvattenförekomsterna uppmärksammas i samhällsplaneringen och vid prövning av nya miljöfarliga verksamheter. förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (1998:899) har prövningen av vissa miljöfarliga verksamheter utökats. Det innebär att även risken för direkt och indirekt spridning av föroreningar till grundvatten ska ingå. 2003:6) uppdateras f.n. i syfte att i flera avseenden förbättra stödet till kommunernas arbete med att avgränsa vattenskyddsområden och fast- ställa föreskrifter för dessa. Vattenskyddsområden ger ett bra skydd mot föroreningar från stationära verksamheter och markanvändning. Skyddet fungerar dock sämre när det gäller akuta föroreningsutsläpp. Erfarenheter från inträffade olyckor visar att saneringskostnaderna kan bli mycket höga. kompletteras med beredskapsplaner. Om en olycka inträffar som kan påverka vattentäkten finns det enligt (DGV) en beredskapsplan att följa för av landets Vi anser att berörda aktörer behöver vägledning för att hantera olyckor eller brand i anslutning till viktiga grundvattenförekomster eller inom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kommer därför att få i uppdrag att efter samråd med SGU utreda ansvar, risker och åtgärder vid sanering och efter olycka med avseende på påverkan av grundvattnet. i samarbete med SGU genomförde 2007 ett nationellt till- synsprojekt om dricksvatten från enskilda vattentäkter. ningen visar att dricksvattenkvaliteten i många enskilda vattentäkter var dålig och pekar på ett behov av fortsatta åtgärder. och har föreslagit att ett nytt delmål om enskild Vi anser att användningen av grundvatten för enskild vattenförsörjning ska ha god kvalitet och inte vara begränsad av föroreningar orsakad av Nya bergborrade brunnar bör uppfylla angivna Prop. 2009/10:155 krav i SGU:s vägledning för energi- och brunnsborrning. tionerna om dricksvattenkvalitet och undersökning i all- männa råd om försiktighetsmått bör tillämpas bättre. Det finns även behov av ett bättre kunskapsunderlag rörande naturligt förkommande skadliga ämnen i grundvattnet. Underlaget behövs som ett stöd i den kommunala vattenplaneringen samt som en grund för rådgiv- ning till personer med enskilda vattentäkter. Reglerna för täkter har ändrats i så att naturgrustäkter som kräver tillstånd eller anmälan inte får komma till stånd om det med hän- syn till användningsområdet är tekniskt och ekonomiskt rimligt att an- vända ett annat material eller om naturgrusförekomsten är betydelsefull för nuvarande eller framtida vattenförsörjning eller om den utgör en värdefull natur- eller kulturmiljö. Dessa regler omfattar nu även större husbehovstäkter. Vidare har ett användarforum med representanter från SGU, byggbranschen och länsstyrelserna bildats vilket är i linje med vad som framförts av remissinstanserna. Syftet är att upprätta en förteckning över de användningsområden där gällande normer anger att naturgrus måste användas. Forumet ska även ge förslag till förändringar i regler och föreskrifter för byggindustrierna. Syftet är att krossat berg får fler användningsområden så att behovet av naturgrus kan minskas. Det är viktigt att ersättningsmaterial i så stor utsträckning som möjligt används och att utvecklingen av nya användningsområden för ersättningsmaterial fortsätter. För att minska naturgrusanvändningen är det viktigt med en ökad vägledning från om hur tillsynen ska ske utifrån regler om hushållning med råvaror och energi. Detta bör ske i samarbete med SGU. Vägledningen bör även gälla hur material kan återanvändas och återvinnas, framför allt inom bygg-, fastighets- och anläggningssektorn. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finansieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Arbetet med planering, övervakning och skydd kopplat till grundvatten belastar fram- för allt kommunerna. är grundvatten av god kvalitet av vitalt intresse för dessa. Nyttan med åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet och dess delmål är starkt kopplade till de ekosystemtjänster som grundvattnet är källa till, t.ex. dricksvatten och skydd mot saltvatteninträngning. Fallstudier pekar på att kostnader och nytta med grundvattenskyddande åtgärder i hög grad beror på de lokala ekonomiska och fysiska förutsättningarna och kan således inte generaliseras. 16 Hav i balans samt levande kust och skärgård Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård att och ska ha en lång- siktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Bakgrunden redovisades i kapitel 15 i propositio- nen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. s.112 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt sju delmål om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärdsprogram för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av buller och andra störningar från båttrafik samt minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg (prop. 2004/05:150 s. 124 ff., bet. 2005/ 06:MJU3, rskr. 2005/06:49). 16.1Precisering av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård innebär att: -hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att lång- siktigt livskraftiga populationer säkras, -gynnsam bevarandestatus upprätthålls för livsmiljöer för ho- tade, sällsynta och hänsynskrävande arter samt för naturligt förekommande biotoper med bevarandevärde, -kust- och skärgårdslandskapets naturskönhet, naturvärden, kulturmiljövärden, friluftsvärden, biologiska mångfald och variation bibehålls genom ett varsamt brukande, -fiske, sjöfart och annat nyttjande av hav och vattenområden, liksom bebyggelse och annan exploatering i kust- och skär- gårdsområden sker med hänsyn till vattenområdenas produk- tionsförmåga, biologiska mångfald, natur- och kulturmiljö och friluftsvärden, -låg bullernivå eftersträvas, -kust- och skärgårdslandskapets byggnader och bebyggelsemil- jöer med särskilda värden värnas och utvecklas, -samtliga kustvatten har God ytvattenstatus med avseende på artsammansättning samt kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG), och - främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota biologisk mångfald inte introduceras. bedömning överensstämmer huvudsakligen med Remissinstanserna: , Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald och Världsnaturfonden WWF tillstyrker samtliga förslagna förändringar i preciseringarna av miljökvalitetsmålets innebörd. tillstyrker dem som rör friluftsvärden och anser därtill att det är centralt att ange tidpunkt för måluppfyllelse Även anser att det är positivt att friluftsvärden framhålls. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård framgår av propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, s. 113 ff.) samt av propositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150, s. 127-128). Preciseringen av miljökvalitetsmålet justeras på två punkter så att värdena för friluftslivet lyfts fram. Centrala aspekter för friluftslivet sammanfaller i hög grad med natur- och kulturmiljövårdens intressen. Viktigt för friluftslivet är bl.a. tillgängligheten, variation i landskapet, en tilltalande landskapsbild och intresseväckande natur- och kulturföre- teelser (vegetationstyper, växt- och djurarter, geologiska formationer, odlingshistoriska miljöer, kulturlämningar). Preciseringen kompletteras vidare med att främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota biologisk mångfald inte Motsvarande precisering finns för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. I övrigt kvarstår den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålets 16.2 Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård om ytterligare kraftfulla åtgärder vidtas. Miljökvalitetsmålet är beroende av att åtgärder även vidtas under andra miljökvalitetsmål, i första hand miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Delmålet om strategi för kulturarv och odlingslandskap är uppnått. Delmålen om begränsning av buller och andra störningar från båttrafik och minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg är möjliga att nå. Delmålet om anpassning av uttaget av fisk har inte nåtts. Del- målen om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden, minskning av bifångster samt om åtgärdsprogram för hotade arter är inte heller möjliga att nå. bedömning skiljer sig något från regeringens som gör en något mer positiv bedömning. Anledningen är att beslut om åtgärder har fattats sedan rådets rapport presenterades och att bedöm- ningsgrunden har ändrats. För delmålen överensstämmer miljömålsrådets bedömning i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som kommenterat upp- följningen av miljökvalitetsmålet delar bedömning, däri- bland , , meteorologiska och hyd- rologiska institut, och ArtDatabanken. i , och Art- Databanken delar inte bedömning att nuvarande delmål om skydd av miljöer och natur- och kulturområden kan nås till 2010, bl.a. då kunskap saknas om vad som är skyddsvärt. Länsstyrelserna i och samt Världs- naturfonden WWF menar att det är svårt att dra någon slutsats av uppfölj- ningen av delmålet om begränsning av buller och andra störningar från båttrafik, bl.a. då länsstyrelsernas undersökning omfattar en begränsad yta. instämde i bedömningen att delmålet om mins- kade utsläpp av olja och kemikalier från fartyg kan nås till 2010 medan länsstyrelserna i och är tveksamma. Även Världsnaturfonden WWF anser att mer åtgärder bör genomföras så att delmålet nås. Skälen för regeringens bedömning Det är möjligt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård, om ytterligare kraftfulla åtgärder vidtas. En för- utsättning för att nå miljökvalitetsmålet är att åtgärder även vidtas under andra miljökvalitetsmål, i första hand Ingen övergödning och Giftfri miljö. Åtgärder behöver även vidtas under miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, God bebyggd miljö, Levande skogar, Myllrande våt- marker, Levande sjöar och vattendrag och Bara naturlig försurning. De ekosystemens återhämtningsförmåga är tillsammans med omfattningen på åtgärder i ett internationellt sammanhang avgörande för att målet kan nås. Förutom åtgärder mot belastningen av fosforföreningar från land kan åtgärder för att minska den interna belastningen av fos- forföreningar från syrefria bottnar ha en stor potential att minska över- gödningen i . utreder f.n. möjliga åtgärder för detta. Trots stora insatser är miljötillståndet i och fort- satt dåligt. I har hela det pelagiska ekosystemet (dvs. ekosys- temet i den fria vattenmassan) bytt jämviktsläge till ett mycket närings- rikt stadium dominerat av skarpsill och blågrönalger . I och har många kustområden blivit kraftigt påverkade av övergödning med algblomning och syrebrist som följd. Dessa grund- läggande förändringar har gjort att också många enskilda arter och växt- och djursamhällen har skadats. I ytterskärgårdar är för- yngringen av flera dominerande fiskarter kraftigt reducerad. En orsak kan vara alltför stora bestånd av skarpsill. Det finns en fortsatt överkapacitet i den svenska fiskeflottan, vilket kräver ytterligare åtgärder. Bifångster inom fisket utgör trots vidtagna åtgärder ett fortsatt problem, framför allt i . Det finns även en utveckling i positiv riktning. Toppredatorer som sä- lar, havsörn och utter ökar kontinuerligt och återtar successivt tidigare utbredningsområden. Vissa fiskbestånd, t.ex. torsken i östra och flera stora bestånd av lax, visar tecken på återhämtning. Arbetet med att inrätta naturreservat, och att införa begränsningar av fisket i specifika områden, t.ex. i delar av södra , har intensifierats och de illegala utsläppen av olja i blir allt färre. En levande kust och skärgård har sina särskilda förutsättningar såsom tydligt begränsade markresurser och avsaknad av fast landförbindelse. Det innebär bl.a. att jordbruk i skärgårdsområden kan ha sämre för- utsättningar att upprätthålla ett varsamt brukande, vilket i sin tur riskerar att leda till igenväxning av odlingslandskapet, att kulturvärden i den byggda miljön förfaller och att unika upplevelse-, kultur- och naturvär- den förloras. Vissa områden avfolkas. I många områden finns det dock goda förutsättningar för utveckling och hållbar tillväxt. Områdenas sär- skilda natur- och kulturmiljöer ger möjligheter till bl.a. ett attraktivt bo- ende, rekreation, friluftsliv och en utvecklad turism. Det är därför viktigt att det ökande trycket från bebyggelse och annan verksamhet inkluderar tillräckliga hänsyn till natur- och kulturmiljön så att utvecklingen sker hållbart. EU-samarbetet och det internationella samarbetet har avgörande bety- delse för att hav i balans ska kunna bli verklighet. Många åtgärder vidtas på nationell såväl som på internationell nivå för att komma till rätta med havens miljöproblem. I propositionen En sammanhållen svensk havspo- litik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) pre- senterade regeringen en rad konkreta insatser som bidrar till att flera av de miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön kan nås. Delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden Delmålet innebär att av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ska ha ett långsiktigt skydd . skulle ytterligare fem, och ska därutöver ytterligare fjorton områden vara skyddade som naturreservat och tillsammans ut- göra ett representativt nätverk av naturtyper. Ett område med permanent fiskeförbud skulle ha inrättats till 2006, för utvärdering till 2010 samt ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud (kustnära och utsjöområden) ska inrättas till 2010 i vardera och för utvärdering till 2015. Arbetet med skydd av miljöer har gått framåt och det finns goda förutsättningar att nå målet om antalet naturreservat. Målet om antalet utsjöområden med fiskeförbud kommer dock inte att nås . Det finns nu 21 naturreservat i , varav sex nya besluta- des . Inga kulturreservat som omfattar kust har bildats . Vi beslutade att föreslå ytterligare sex utsjöbankar till Natura av territorialhavet och av den ekonomiska zonen ett områdesskydd. ingicks ett internationellt avtal mellan och om ett stort fiskefritt område i Katte- gatt. I ett regeringsuppdrag har i samråd med Naturvårds- verket identifierat och presenterat förslag på sex nya fiskefria områden till . Utöver området i har tre fiskefria kustområden skapats. Två planerade utsjöområden med fiskeförbud kommer inte att hinna inrättas då detta kräver förhandlingar och överens- kommelser med andra stater. fortsätter att, inom ramen för sitt uppdrag, arbeta för att dessa områden ska inrättas. Samtliga områden ska utvärderas . För att förbättra kunskapen om skyddsvärda miljöer och hur de ska förvaltas genomför länsstyrelserna inventeringar och karteringar med stöd av och . Delmål 2 om strategi för kulturarv och odlingslandskap Enligt delmålet skulle det finnas en strategi för hur kus- tens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. Delmålet har uppnåtts genom att redo- visade rapporten . Delmål 3 om åtgärdsprogram för hotade arter Enligt delmålet skulle det finnas och ha inletts åtgärds- program för de hotade arter och fiskstammar som har behov av riktade åtgärder. Delmålet har ej uppnåtts och ytterligare åtgärder krävs för att målet ska nås. I proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 05:150) fastslås att det fortsatta arbetet med att ta fram och genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med delmål 2 om minskad andel hotade arter under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Delmål 4 om minskning av bifångster Delmålet innebär att de årliga bifångsterna av däggdjur ska understiga av respektive bestånd . av sjöfåglar och icke-målarter ska inte ha mer än försumbara negativa effekter på populationerna eller ekosystemet. Delmålet bedöms inte vara möjligt att nå . osäkra både av antalet djur i bifångster och vad gäller beståndens storlek. Bifångsterna av främst sälar och skarvar är förhållandevis stora, men eftersom bestånden av dessa arter också är stora (omkring 40 000 respek- tive 200 000 individer) utgör detta inget hot mot arternas fortlevnad. emot utgör dessa bifångster ett etiskt problem och försvårar även fisket. Bifångster av tumlare sker i störst utsträckning i och till viss del även i södra . De rapporterade svenska bifångsterna är omkring 100 i och enstaka djur vissa år i . startades inom EU ett observatörsprogram för bifångster av tumlare i på större fiskebåtar som trålar eller fiskar med nät. 2009/10:155 åren 20062008 registrerades ingen fångst av tum- En studie av bifångster av fåglar och däggdjur i fritidsfisket visade 2008 att bifångsterna är ungefär lika stora som för yrkesfisket, uppskatt- ningsvis under 10 000 fåglar och ett antal hundra sälar . Delmålet är relevant även för miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag, se kapitel 14. Delmål 5 om anpassning av uttaget av fisk