prop · GX03188 · 2010-03-25 00:00:00 — Mot denna bakgrund bedömer regeringen att sekretesskyddet i 21 kap. 5 § normalt sett inte utgör hinder mot att uppgift om när en person folkbokfördes i en kommun lämnas till en kommun inför beslut om sfi-bonus. Enligt 37 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen gäller, utöver vad som följer av 21 kap. 5 §, sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Av andra stycket samma lagrum framgår att, i verksamhet för kontroll över utlänningar, gäller sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgett utsagan eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Beträffande beslut i ärende som avses i 37 kap. 1 § första och andra Prop. 2009/10:188 styckena offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretessen dock endast för uppgifter i skälen. Med verksamhet för kontroll över utlänningar avses inte bara förvaltningsärenden om t.ex. visering, uppehållstillstånd, arbetstillstånd, avvisning eller utvisning utan också kontrollåtgärder och annan löpande tillsyn. Sekretessen enligt första och andra styckena gäller inte i fråga om en myndighets beslut i ärenden som där avses. Dock kan skälen till ett beslut hållas hemliga. För att en person ska ha rätt till sfi-bonus är det en förutsättning att personen har beviljats uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1, 2, 3, 3 a, 4 eller 6 §, 12 kap. 18 §, 21 kap. eller 22 kap. utlänningslagen (2005:716). De personer som omfattas av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. omfattas av den nu föreslagna lagen om sfi- bonus. För dessa personer har kommunerna redan de uppgifter de behöver för att avgöra om de tillhör personkategorier som har rätt till sfi- bonus. När det gäller andra personer som inte omfattas av förordningen kan kommunen i vissa fall behöva uppgifter som utvisar om dessa tillhör någon av de personkategorier som har rätt till sfi-bonus. Uppgift om på vilken grund en person har beviljats uppehållstillstånd utgör en sådan uppgift som omfattas av sekretess hos enligt 37 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen. Sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Kommunen torde därför i de flesta fall sakna möjlighet att begära uppgifter från om på vilken grund en person har beviljats uppehållstillstånd. Det får i stället ankomma på den person som ansöker om sfi-bonus att visa att han eller hon tillhör personkretsen som omfattas av lagen om sfi-bonus. Det kan ske genom att sökanden uppvisar sitt uppehållstillstånd av vilket grunden för beslutet framgår. Handläggande tjänsteman kan göra en anteckning i akten att sökanden tillhör en sådan personkategori som har rätt till sfi- bonus, dock utan att ange på vilken grund uppehållstillstånd har beviljats. Det är av stor vikt att sådana uppgifter, för vilket stark sekretess råder hos , inte tillförs ärendet hos kommunen. Inom gäller sekretess enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men. I bestämmelsens fjärde stycke anges att ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar samt ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och andra utlänningar jämställs med socialtjänst. Ärenden om sfi-bonus jämställs inte med socialtjänst och omfattas därför inte av bestämmelsen. Den generella sekretessregeln i 21 kap. 5 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen är tillämplig även inom verksamhet men på grund av de särskilda förutsättningar som gäller för sekretess enligt bestämmelsen torde denna bli tillämplig i ärenden om sfi-bonus endast i undantagsfall. I ärenden om sfi-bonus kommer det att finnas uppgifter om den Prop. 2009/10:188 enskildes bostadsadress och andra kontaktuppgifter. Enligt 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess hos myndighet för uppgift om enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, enskilds telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde och för motsvarande uppgifter om anhöriga till den enskilde, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående kan komma att utsättas för våld eller annan allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessregeln tillämpas inte om någon annan sekretessbestämmelse som ger ett starkare skydd för uppgiften är tillämplig hos myndigheten. Skaderekvisitet i 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen är utformat på så sätt att det är en förutsättning för sekretess att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående kan komma att utsättas för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Med hänsyn till detta torde kontaktuppgifter avseende enskilda i ärenden om sfi-bonus omfattas av sekretesskyddet i 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen endast i undantagsfall. Det saknas således i de flesta fall sekretesskydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden om sfi-bonus. Det ska emellertid inte förekomma integritetskänsliga uppgifter i ärenden om sfi- bonus, såsom föreslogs i promemorian. Regeringen finner därför att det inte nu finns behov av att införa en regel om sekretesskydd i ärenden om sfi-bonus. Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att informera kommunerna om hur det nationella bonussystemet fungerar samt att bistå kommunerna med stöd för deras information till studerande i svenskundervisning för invandrare (sfi). bör dessutom få i uppdrag att använda informationsdatabasen som inrättats för försöksverksamheten med sfi-bonus för att stödja kommunernas administration och förhindra att sfi-bonus utbetalas felaktigt till samma person från olika kommuner. bör också få i uppdrag att även fortsättningsvis betala ut ersättning till kommunerna för utbetald bonus och för administrationskostnader. Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att förslaget att inrätta och administrera en informationsdatabas kräver att en rad frågor övervägs innan förslaget kan genomföras. Bl.a. bör det enligt verket utredas på vilken rättslig grund en sådan informationsbehandling kan göras och om det för informationsdatabasen behövs en särskild registerförfattning som bl.a. reglerar för vilka ändamål uppgifterna får behandlas och vilka som ska ha direktåtkomst till uppgifterna. Det behöver också enligt verket utredas om verket kan behöva få bemyndigande att meddela föreskrifter Prop. 2009/10:188 även avseende informationsdatabasen. Skälen för regeringens bedömning: har ett uppdrag att informera om och följa upp resultaten i sfi. har inför försöksverksamheten med sfi-bonus byggt upp en informationsdatabas med uppgifter om vilka som har sökt och vilka som har fått sfi-bonus och deras betyg m.m. Förutom att fungera som kontrollfunktion för utbetalningar av sfi-bonus används databasen för de andra huvuduppgifter som har i fråga om sfi-bonus, dvs. dels att betala ut medel till kommunerna, dels att hämta in och sammanställa information som är av betydelse för uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten med sfi-bonus. I samband med att försöksverksamheten inleddes fick också i uppdrag att svara för information till kommunerna om sfi-bonus. bistod även kommunerna genom att utforma stöd för kommunernas information till sfi-studerande. Regeringen ansåg att det var viktigt att säkerställa att målgruppen får enhetlig information i samtliga kommuner. bör få motsvarande uppgifter avseende den nationella reformen med sfi-bonus. Ersättning från till försökskommunerna för sfi-bonus innefattar, förutom ersättning för utbetald bonus och inbetalda arbetsgivaravgifter, ett schablonberäknat belopp per utbetalning som ska täcka kommunernas administrationskostnad. Ersättningen är fastställd i förordningen (2009:728) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. invändningar, som redovisats ovan, behandlas i avsnitt 5. 5 Personuppgifter i ärenden om sfi-bonus Regeringens förslag: Kommunen ska lämna uppgifter om de personer som har ansökt om sfi-bonus till berörda myndigheter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om kommunens uppgiftsskyldighet. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att det är fråga om ett myndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligt innehåll, som bör regleras i lag. Datainspektionen föreslår att bestämmelser som särskilt reglerar behandlingen av personuppgifter, såväl hos kommunerna som hos , tas in i den föreslagna lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. I dessa bestämmelser bör det bl.a. anges för vilka ändamål som personuppgifterna får behandlas, vilka personuppgifter som får behandlas, vilken information som ska lämnas samt hur länge personuppgifterna får bevaras. I lagen bör även regleras vilken åtkomst som är nödvändig för kommunerna att ha till den centrala I den mån det kan bli fråga om direktåtkomst för kommunerna Prop. 2009/10:188 bör uppmärksammas att de uppgifter som omfattas av direktåtkomsten kan komma att utgöra allmänna handlingar hos varje kommun. I promemorian saknas dessutom en redovisning av behovet av den aktuella personuppgiftsbehandlingen, i jämförelse med det integritetsintrång som detta utan tvekan utgör. Sådana överväganden måste redovisas i lagstiftningsarbetet. anför att det inte kan uteslutas att databasen också kan komma att innehålla känsliga uppgifter om t.ex. hälsa eftersom studietiden kan förlängas med högst på grund av styrkt sjukdom eller vård av eget barn. Det behöver därför utredas på vilken rättslig grund en sådan informationsbehandling kan göras. Det behöver också utredas om det för informationsdatabasen behövs en särskild registerförfattning som bl.a. reglerar för vilka ändamål uppgifterna får behandlas och vilka som ska ha direktåtkomst till uppgifterna. Det behöver vidare utredas om kan behöva få bemyndigande att meddela föreskrifter även avseende informationsdatabasen. Skälen för regeringens förslag: Såsom tidigare framhållits är det viktigt att det går att säkerställa att sfi-bonus lämnas endast till personer som är berättigade till sådan och med korrekta belopp. I samband med att försöksverksamheten med sfi-bonus inleddes fick i uppdrag att dels informera försökskommunerna om hur bonussystemet fungerar, dels inrätta en informationsdatabas som bl.a. skulle stödja kommunernas administration och förhindra att sfi-bonus utbetalas felaktigt till samma person från olika kommuner, se avsnitt 4.8. Utöver den kontrollfunktion för utbetalningar av sfi-bonus som databasen innebär, används den även för de andra huvuduppgifter som har i fråga om sfi-bonus; dels att betala ut medel till kommunerna, dels att hämta in och sammanställa information som är av betydelse för uppföljning och utvärdering av reformen med sfi-bonus. Regeringen bedömer att även fortsättningsvis ska ha denna uppgift och att uppdraget ska utökas till att även lämna information om reformen med nationell sfi- bonus till samtliga kommuner och att administrera informationsdatabasen så att den blir tillgänglig för alla kommuner. För att möjliggöra inrättandet av en nationell informationsdatabas med de funktioner som beskrivs ovan krävs, också fortsättningsvis, att har tillgång till personuppgifter i ärenden om sfi-bonus. Uppgifterna kommer, liksom under försöksverksamheten, att samlas in av kommunerna som sedan vidarebefordrar dem till . Såväl kommunernas insamling av personuppgifter som vidare hantering av dessa utgör sådan behandling av personuppgifter som kommer att omfattas av personuppgiftslagen (1998:204). Personuppgiftsansvarig enligt personuppgiftslagen är den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för personuppgifter (3 § personuppgiftsansvariga för den behandling av personuppgifter som de Prop. 2009/10:188 utför inom ramen för informationsbehandlingen. Enligt 13 § personuppgiftslagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar a)ras eller etniskt ursprung, b)politiska åsikter, c)religiös eller filosofisk övertygelse, eller d)medlemskap i fackförening. Det är också förbjudet att behandla sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Uppgifter av den art som anges i 13 § betecknas i personuppgiftslagen som känsliga uppgifter. Det finns undantag från förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter i 5 a § och 1520 §§ samt i 8 § personuppgiftsförordningen (1998:1191). Såsom tidigare beskrivits är avsikten inte att det ska förekomma integritetskänsliga uppgifter i ärenden om sfi-bonus, varken hos kommunerna eller hos . De uppgifter som kommer att förekomma i kommunernas ärenden om sfi-bonus är -den sökandens namn, -den sökandens personnummer, -datum för ansökan, -datum för erbjuden sfi-start, -datum för första folkbokföring i en kommun, -uppgift om att personen tillhör personkretsen för sfi-bonus (dock inte uppgift om på vilken grund uppehållstillstånd har beviljats), -genomförda studievägar, -antal studietimmar, -resultat på nationella slutprov, -uppnådda betyg, och -beslut i ärenden om sfi-bonus (dvs. datum för beslut, beslutets innebörd bifall eller avslag och, om bifall, med vilket eller vilka belopp sfi-bonus har beviljats). På samma sätt som gäller för försöksverksamheten, föreslår regeringen att kommunerna rapporterar in dessa uppgifter till informationsdatabas. Uppgift om att personen tillhör personkretsen för sfi-bonus är emellertid inte någon uppgift som ska registreras särskilt i databasen. Det är en förutsättning för registrering i databasen att sökanden i fråga tillhör personkretsen. Ansökningar från personer som inte tillhör personkretsen kan inte bifallas och uppgifter i sådana ärenden ska heller inte rapporteras till informationsdatabas. Databasen kommer således att innehålla de ovan nämnda uppgifterna, förutom uppgift om att personen tillhör personkretsen för sfi-bonus, samt uppgift om huruvida en kommun har gjort förfrågningar med anledning av en ansökan om sfi-bonus. Inför ett beslut i ett ärende om sfi-bonus kan kommunerna, genom den centrala databasen, få uppgifter från om huruvida sfi-bonus har betalats till sökanden eller om någon annan kommun har gjort förfrågningar med anledning av en ansökan om sfi-bonus. Syftet med en sådan förfrågan är att undvika att någon felaktigt får sfi-bonus eller med för högt belopp. Det är emellertid inte avsikten att kommunerna ska ha direktåtkomst till uppgifterna i databasen. 2009/10:188 Kommunerna får i stället vända sig till när de önskar uppgifter ur databasen. De flesta uppgifter som kommer att behandlas i ärenden om sfi-bonus kommer att sakna sekretesskydd. Regeringen har mot bakgrund av att det inte kommer att finnas några integritetskänsliga uppgifter i informationsdatabas bedömt att det inte finns behov av att införa en regel om sekretesskydd i ärenden om sfi-bonus (avsnitt 4.10). Avsikten är således inte att uppgifter av det slag som anges i 13 § personuppgiftslagen ska behandlas i ärenden om sfi-bonus. I 10 § personuppgiftslagen anges att personuppgifter får behandlas bara om den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen eller om behandlingen är nödvändig för att t.ex. den personuppgiftsansvarige eller en tredje man till vilken personuppgifter lämnas ut ska kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighetsutövning (punkten e), eller ett ändamål som rör ett berättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige eller hos sådan tredje man till vilken personuppgifterna lämnas ut ska kunna tillgodoses, om detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten (punkten f). Såsom tidigare beskrivits är ändamålen med informationsdatabasen dels att vara ett stöd för kommunernas administration och förhindra att sfi-bonus utbetalas felaktigt, dels att vara ett stöd vad avser uppgifter att betala ut medel till kommunerna samt att hämta in och sammanställa information som är av betydelse för uppföljning och utvärdering av reformen. När det gäller ändamålet att vara ett stöd för kommunernas administration bedöms behandlingen vara nödvändig för att kommunerna ska kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighetsutövning, dvs. besluta om och betala ut sfi-bonus till enskilda sökande. När det gäller ändamålet att stödja uppgifter att betala ut medel till kommunerna samt att hämta in och sammanställa information som är av betydelse för uppföljning och utvärdering, bedöms behandlingen vara nödvändig för att ett ändamål som rör ett berättigat intresse ska kunna tillgodoses och detta intresse bedöms väga tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten. Om uppgifter om en person samlas in från personen själv ska den personuppgiftsansvarige i samband därmed självmant lämna den registrerade information om behandlingen av uppgifterna (23 § personuppgiftslagen). Samlas personuppgifterna i stället in från någon annan källa än den registrerade, ska den personuppgiftsansvarige enligt 24 § personuppgiftslagen självmant lämna den registrerade information om behandlingen av uppgifterna när de registreras eller om uppgifterna är avsedda att lämnas ut till tredje man när de lämnas ut första gången. Information ska senast lämnas i samband med att uppgifterna används för att vidta åtgärder som rör den enskilde, om så sker. Av 25 § personuppgiftslagen framgår vilken information som ska lämnas, bl.a. uppgift om vem som är personuppgiftsansvarig och uppgift om ändamålen med behandlingen. Information behöver dock inte lämnas om sådant som den registrerade redan känner till (25 § andra stycket personuppgiftslagen). att omfatta sådana uppgifter som samlas in från andra källor än den Prop. 2009/10:188 enskilde själv, i detta fall från kommuner i form av anmälningar av ansökningar och fattade beslut i ärenden om sfi-bonus. Den informationsskyldighet som åläggs enligt personuppgiftslagen kan emellertid i praktiken begränsas genom att kommunerna, som är personuppgiftsansvariga för de uppgifter som dessa samlar in t.ex. i anslutning till att ansökningar om sfi-bonus lämnas in, lämnar information till sökandena inte bara om den egna behandlingen av personuppgifter utan även om den vidarebehandling av uppgifterna som utför. På så vis får den enskilde sådan information som ska lämnas enligt personuppgiftslagen. I anslutning till att sfi erbjuds eller när ansökan om sfi-bonus görs av den enskilde bör kommunerna lämna information om att uppgifterna kommer att lämnas ut till för kontroller i samband med utbetalning av bonus för ändamålen att vara ett stöd för uppgifter att betala ut medel till kommunerna samt att hämta in och sammanställa information som är av betydelse för uppföljning av reformen. Datainspektionen och har anfört att den aktuella personuppgiftsbehandlingen bör regleras i lag. Mot bakgrund av det ovan anförda och att det inte ska förekomma integritetskänsliga personuppgifter i ärenden om sfi-bonus bedömer regeringen att personuppgiftsbehandlingen i ärenden om sfi-bonus inte behöver regleras särskilt i lag. Regeringen konstaterar att reglerna i personuppgiftslagen är tillräckliga för ifrågavarande behandling av personuppgifter. Regeringens förslag: Kommunens beslut i ärenden om sfi-bonus får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har invänt i sak mot Länsrätten i län anför dock att den ökade arbetsbördan för förvaltningsdomstolarna måste beaktas så att de resurser som behövs tillförs domstolarna. kommun anför att en kommun bör få ersättning för administration och eventuella domstolskostnader som föranleds av överklaganden av kommunens beslut i ärenden om sfi-bonus. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare innebär att alla personer i målgruppen som uppfyller vissa givna villkor har rätt till ersättning. Denna rätt får anses utgöra en sådan civil rättighet som avses i artikel 6 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Det bör därför finnas en möjlighet att få kommunens beslut om sfi-bonus omprövat och att överklaga beslutet till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd bör dock krävas vid överklagande till kammarrätten. 2009/10:188 Detsamma ska gälla för kommunens beslut om återkrav av felaktigt Länsrätten i län har anfört att den ökade arbetsbördan för förvaltningsdomstolarna måste beaktas så att de resurser som behövs tillförs domstolarna. Regeringen bedömer att den begränsade ökning av arbetsbördan hos domstolar som kan komma att bli resultatet av de tillkommande målen om avslag på ansökan om sfi-bonus kan finansieras inom domstolarnas befintliga resurser. Se vidare avsnitt 8.1. Kommunernas kostnader för den ökade arbetsbördan med anledning av överklaganden av beslut i sfi-ärenden, vilken regeringen bedömer kommer att vara begränsad, beräknas rymmas inom den schablonersättning kommunen får från , se avsnitt 4.8. Regeringens förslag: Lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare träder i kraft . För att kunna få sfi-bonus ska den nyanlände ha folkbokförts i en kommun eller . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att lagen ska träda i kraft och att sökanden ska ha folkbokförts i en kommun för att vara berättigad till sfi-bonus. Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 4.3 anser regeringen att en reform med nationell sfi-bonus bör genomföras . har för administrationen av försöksverksamheten med sfi-bonus inrättat en informationsdatabas om svenskundervisning för invandrare (sfi) och sfi-bonus med de uppgifter som behövs för att kommunerna ska kunna ta ställning till om en bonus ska betalas ut. Informationsdatabasen kan användas även som stöd för en nationell reform. har också ett uppbyggt system för att hämta in och sammanställa information som behövs för att kunna följa upp verksamheten med sfi-bonus som kan användas även för ett nationellt genomförande. Hänsyn måste tas till att kommunerna behöver att förbereda reformen innan lagen träder i kraft. I kommunernas uppgifter ingår att informera de nyanlända invandrare som omfattas av lagen om förutsättningar och villkor för att få sfi-bonus. Lagen bör därför träda i kraft . Med beaktande av att lagen (2009:657) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare gäller för personer som folkbokförts i en kommun , bör den nya lagen omfatta personer med första folkbokföringsdatum efter den perioden. Lagen bör därför gälla för nyanlända som folkbokförts i en kommun eller . För att säkerställa den utvärdering som . 2009/10:188 arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) har fått i uppdrag att genomföra bör försökslagen gälla tills vidare. 8.1Förväntade effekter av sfi-bonus Införandet av en sfi-bonus förväntas medföra ett antal positiva effekter för såväl nyanlända invandrare, dvs. på individnivå, som för samhället som helhet.