prop · GX03161 · 2010-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:161 Ändrade regler om ersättning vid sjukdom och ökad flexibilitet för anställning av sjömän Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att sjömän på fartyg i inre fart inte längre ska omfattas av rätten till lön vid arbetsoförmåga på grund av sjukdom eller skada enligt sjömanslagen (1973:282). Vid sådan arbetsoförmåga ska för dessa sjömän i stället gälla rätt till ersättning enligt lagen (1991:1047) om sjuklön och socialförsäkringsbalken, dvs. samma regler som gäller för landanställda. För sjömän på fartyg som inte uteslutande går i inre fart, dvs. huvudsakligen i när- och fjärrfart, föreslås att rätten till lön behålls så länge sjömännen är ombord. För annan tid införs i stället rätt till ersättning enligt lagen om sjuklön och socialförsäkringsbalken. För dessa sjömän införs dock inte någon karensdag. Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om att personal som ingår i säkerhetsbesättningen och tillhör däcks- eller maskinpersonalen ska kunna vara anställda även av någon annan än redaren eller ägaren till fartyget. Lagändringen underlättar bl.a. användningen av bemannings- företag för bemanning av fartygen. Förslaget om ändrade ersättningsregler vid sjukdom föreslås träda i kraft . Förslaget om ändrade anställningsregler före- slås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282).......................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........ 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 2.5Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364)........................................................................ Ärendet och dess beredning............................................................ Ändrade regler om sjömäns ersättning vid sjukdom....................... Sjukpenning m.m . ........................................... Sjömäns ersättning vid sjukdom eller Arbetsgivarens rätt till ersättning .................... Internationella konventioner på området.......................... - konvention nr 165 ................................... Kan en ansluten stat sänka sin Anpassning av sjömännens rätt till lön vid sjukdom eller skada till den allmänna Ökade möjligheter ...........................................att hyra in personal Ändrade ........regler om sjömäns ersättning vid sjukdom Ökade möjligheter ............................att hyra in personal 8.1Förslaget till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282)........................................................................ 8.2Förslaget till lag om ändring i 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om 8.5Förslaget till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) ....................................................................... Bilaga 2 Remissinstanserna avseende departementspromemorian..... Bilaga 4 Remissinstanserna avseende Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i sjömanslagen (1973:282), 2.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 3.lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, 4.lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, och 5.lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364). 2.1Förslag till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Härigenom föreskrivs att 34 och 35 §§ sjömanslagen (1973:282) ska ha följande lydelse. När har befattning på fartyg utgår lön, även om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Har sjukdom eller skada, när han lämnar befattning på fartyg, utgår lön för sådan tid därefter under vilken han är arbetsoförmögen på grund av sjukdomen eller skadan. Lönen utgår efter den då han lämnade befattningen under , om befattningen avsåg utrikes fart, eller , om befattningen avsåg inrikes fart. Blir under väntetid arbets- oförmögen på grund av sjukdom eller skada, har han rätt till lön han är arbets- oförmögen. Lönen utgår efter den då han blev arbetsoförmögen under , om han under anställ- ningstiden senast haft befattning på fartyg i utrikes fart, och i annat fall under . Till en som har befatt- ning på ett fartyg som inte ute- slutande går i inre fart betalas lön ut även om han eller hon är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Lön betalas dock endast ut så länge sjömannen är ombord. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskatte- lagen (1999:1229). har ej rätt till lön enligt 34 §, om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada, som han förteg vid anställnings- avtalets ingående eller som han, utom såvitt angår könssjukdom, En har inte rätt till lön enligt 34 §, om han eller hon är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada, som han eller hon inte informerade om vid anställningsavtalets ingående eller 1 Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. därefter har ådragit sig uppsåtligen eller genom grovt vållande. Rätt till lön enligt 34 § före- ligger ej heller om sjömannens anställningsavtal sagts upp på grund av förhållande som avses i 18 § första stycket 1, 3, 4, 5 eller 6. Detsamma gäller om avtalet sagts upp på grund av förhållande som avses i 18 § första stycket 2 och sjömannen saknat giltig ursäkt för sin utevaro. Sjömannen har ej rätt till lön enligt 34 § andra stycket under tid, när han erhåller lön från annan arbetsgivare. som han eller hon, utom när det Prop. 2009/10:161 gäller könssjukdom, därefter har ådragit sig uppsåtligen eller genom grovt vållande. En har inte heller rätt till lön enligt 34 § om sjömannens anställningsavtal sagts upp på grund av sådant förhållande som avses i 18 § första stycket 1, 3, 4, 5 eller 6. Detsamma gäller om avtalet sagts upp på grund av sådant förhållande som avses i 18 § första stycket 2 och sjö- mannen saknat giltig ursäkt för sin frånvaro. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 27 kap. 22 och 26 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 27 kap. 28 a §, av följande lydelse. Om den försäkrade inom ramtiden redan har fått sjukpenning på normalnivån, kan sjukpenning lämnas enligt bestämmel- serna i 24 §. Vid beräkningen av antalet dagar med sjukpenning på normalnivån anses som sådana dagar även dagar med 1.sjukpenning på fortsättningsnivån, 2.ersättning för merutgifter enligt 5 §, och 3.rehabiliteringsersättning enligt 31 kap. 3 §. Som dagar med sjukpenning på Som dagar med sjukpenning på normalnivån räknas vidare tretton normalnivån räknas vidare tretton dagar under sådan sjuklöneperiod dagar under sådana perioder som som avses i 26 § andra stycket. avses i 26 § andra stycket. Som sjukperiod anses tid då en försäkrad 1.i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 2 §, 2.har rätt till sjukpenning enligt 6 §, eller 3.har rätt till rehabiliteringsersättning enligt 31 kap. 2 och 3 §§. Om rätt till sjukpenning för den Om rätt till sjukpenning för den försäkrade uppkommer i omedel- försäkrade uppkommer i omedel- bar anslutning till en sjuklöne- bar anslutning till en period med lön enligt 34 § sjömanslagen (1973:282), anses omfatta också sjuklöne- sjuklön eller en period när en arbetsgivare för sjömän som avses i sjömanslagen har betalat ut lön vid sjukdom med stöd av sådant kollektivavtal som avses i 56 §, ska Till en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart lämnas sjukpenning även för dag som avses i 27 §. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskatte- lagen (1999:1229). Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1991:1047) om sjuklön ska ha följande lydelse. Sjuklön utges vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom för vilken utgetts sjuklön enligt denna lag eller sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller motsvarande äldre lagstiftning och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. Vid bedömande av om och i vilken utsträckning arbets- förmågan är nedsatt skall särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen är helt eller delvis förhindrad att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligt arbete. Sjuklön utges vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom för vilken utgetts sjuklön enligt denna lag eller sjukpenning enligt socialför- säkringsbalken eller motsvarande äldre lagstiftning och som fort- farande kvarstår efter det att sjuk- domen upphört. Vid bedömande av om och i vilken utsträckning arbets- förmågan är nedsatt ska det särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen är helt eller delvis förhindrad att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligt arbete. Denna lag träder i kraft . Lydelse enligt förslag 2.3Sjuklön utges vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom för vilken utgetts sjuklön enligt denna lag eller sjukpenning enligt social- försäkringsbalken eller mot- svarande äldre lagstiftning och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 4 och 15 §§ lagen (1991:1047) om sjuklön ska ha följande lydelse. Sjuklön betalas ut vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom för vilken betalats ut sjuklön enligt denna lag, lön enligt 34 § sjömanslagen (1973:282) eller sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken eller motsvarande äldre lagstiftning och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. Vid bedömande av om och i vilken utsträckning arbetsförmågan är nedsatt ska det särskilt beaktas om arbetstagaren på grund av sjukdomen är helt eller delvis förhindrad att utföra sitt vanliga eller därmed jämför- ligt arbete. Om ett beslut enligt 13 § första stycket 1 eller andra stycket första meningen gäller för arbetsgivaren utges sjuklön till arbetstagaren även för dag som avses i 6 § första stycket 1. Om ett beslut enligt 13 § första stycket 1 eller andra stycket första meningen gäller för arbetsgivaren betalas sjuklön ut till arbetstagaren även för dag som avses i 6 § första stycket 1. Till en på fartyg som inte uteslutande går i inre fart betalas sjuklön ut även för dag som avses i 6 § första stycket 1. Med inre fart avses detsamma som i 64 kap. 6 § inkomstskatte- lagen (1999:1229). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:1048. Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § fartygssäkerhetslagen (2003:364) ska ha följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 2.syn- och hörselkraven enligt 2 kap. 5 § samt hälsoundersökning och läkarintyg som avser dessa krav, 3. att säkerhetsbesättning skall 3. att säkerhetsbesättning ska fastställas även för andra fartyg än fastställas även för andra fartyg än sådana som avses i 3 kap. 10 §, sådana som avses i 3 kap. 10 §, 4. anteckning av beslut enligt 3 kap. 14 § och underrättelser om sådana 5. krav i fråga om den be- 5. krav i fråga om den be- manning som behövs från sjö- manning som behövs från sjö- föreskrifter) för fartyg som inte föreskrifter) för fartyg som inte skall ha säkerhetsbesättning enligt ska ha säkerhetsbesättning enligt 3 kap. 10 §, samt 3 kap. 10 §, 6. behörighet att föra fartyg eller 6. behörighet att föra fartyg eller att ha befattning på fartyg samt att ha befattning på fartyg samt avgifter till staten för utfärdande avgifter till staten för utfärdande av behörighetsbevis och för andra av behörighetsbevis och för andra beslut som avser rätt att föra fartyg beslut som avser rätt att föra fartyg eller tjänstgöra på fartyg. eller tjänstgöra på fartyg, samt 7. undantag från kravet i 3 kap. 16 § att fartygets redare eller ägare ska anställa dem som ingår i säkerhetsbesättningen och tillhör däcks- eller maskinpersonalen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också i särskilda fall fastställa säkerhetsbesättning eller meddela bemannings- föreskrifter för andra fartyg än de som avses i 3 kap. 10 § första stycket. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Ändrade regler för sjömäns ersättning vid sjukdom och 2005 inkom skrivelser till i vilka det begärdes att det nuvarande regelsystemet för sjömäns ersättning vid sjukdom skulle utredas (dnr S2003/4380/SF och S2005/7146/SF). utarbetades i , i samarbete med , departementspromemorian Sjömäns ersättning vid sjukdom (Ds 2008:79), som ligger till grund för förslagen i denna proposition. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 2 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2008/7281/RS). Ökad flexibilitet för anställning av sjömän utarbetades i promemorian Förslag till ändring av fartygssäkerhetslagens bestämmelser om inhyrd personal (dnr N2009/7742/TE), som ligger till grund för förslagen i denna proposition. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 4 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2009/7742/TE). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran, bilaga 6. I propositionen har vissa redaktionella ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Vidare har i avsnitt 2.3 tagits med ett förslag till ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön som utgör en följdändring med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken. Detta har gjorts på grund av det förslagets samband med propositionens förslag om sjömäns ersättning vid sjukdom eller skada. Förslaget har, i något annorlunda utformning, granskats av Lagrådet i samband med granskningen av bl.a. förslaget till socialförsäkringsbalk. Regeringen hade föreslagit att innehållet i lagen om sjuklön skulle tas in i socialförsäkringsbalken (jfr prop. 2008/09:200). Förslaget i lagrådsremissen (25 kap. 6 §) var utformat på motsvarande sätt som i denna proposition (jfr a. prop., Del 3, s. 830). Lagrådet var kritiskt till att bestämmelserna om sjuklön togs in i social- försäkringsbalken men uttalade sig inte särskilt om den aktuella bestämmelsen (a. prop., Del 3, s. 1107 och 1124). I propositionen togs reglerna om sjuklön inte in i socialförsäkringsbalken. Ändrade regler om sjömäns ersättning vid En som blir sjuk har rätt till ersättning enligt ett annat system än det som i allmänhet gäller. En kortare redogörelse lämnas därför först över det allmänna systemet för ersättning till följd av sjukdom, varefter beskrivs regleringen av sjömännens rätt till ersättning vid sjukdom och skada. Enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, förkortad SjLL, har en arbetstagare rätt att vid sjukdom behålla lön och andra anställningsförmåner (sjuklön). Sjuklön utges inte för , dvs. den första sjukdagen är en karensdag. Karensdagen och utgör sjuklöne- period. Sjuklönen utgör av anställningsförmånerna. Arbets- givaren är skyldig att betala sjuklön (förutom för ). Från och med den sjunde dagen är arbetsgivaren dock som huvudregel skyldig att betala sjuklön endast om arbetstagaren styrker nedsättningen av arbetsförmågan genom läkarintyg. Att notera är att det i SjLL anges att lagen inte inskränker den rätt till sjuklön som kan finnas enligt någon annan lag. Efter den sjuklöneperiod då arbetsgivaren enligt SjLL svarar för sjuklön har den försäkrade enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, förkortad AFL, rätt till sjukpenning från . För att underlätta återgången till arbete i anslutning till ett sjukdomsfall kan den försäkrade i stället för sjukpenning få skälig ersättning från försäkringen för sina merutgifter för resor till och från arbetet. Sjukpenningens storlek beror på den försäkrades sjukpenning- grundande inkomst, som motsvarar den förvärvsinkomst som den försäkrade kan antas ha under det närmaste året, multiplicerad med 0,97. Sjukpenning med ersättningsnivån av den sjukpenning- grundande inkomsten betalas som regel ut inom en Personer som fått sjukpenning med ersättningsnivån under maximalt antal dagar kan efter skriftlig ansökan beviljas förlängd sjukpenning. Förlängd sjukpenning betalas ut med , under som regel . För den som inte fått sjuklön gäller att sjukpenning inte utges för i en sjukperiod (karensdag). Utöver sjukpenningen kan kompletterande ersättningar utges i form av t.ex. kollektivavtalade försäkringar. För att över huvud taget ha rätt till sjukpenning måste den sjuk- penninggrundande inkomsten uppgå till (). För sjukpenningen finns också ett inkomsttak. Detta innebär att när den sjukpenninggrundande inkomsten ska fastställas räknas inte årsinkomster Prop. 2009/10:161 med som överstiger 7,5 prisbasbelopp (). Regeringen har i propositionen Socialförsäkringsbalk (prop. 2008/09:200) lämnat förslag till socialförsäkringsbalk. Balken föreslås ersätta bl.a. AFL och träda i kraft . Socialförsäkrings- balken innebär inte någon förändring i sak av nu berörda bestämmelser i . 4.1.3Sjömäns ersättning vid sjukdom eller skada Bestämmelserna om sjömäns rätt till ersättning vid sjukdom eller skada återfinns i sjömanslagen (1973:282) och utgör således en specialreglering i förhållande till SjLL och AFL. Sjömannen har enligt 34 § sjömanslagen rätt till lön vid sjukdom eller skada i tre situationer: 1) under tid när han har befattning på fartyget, 2) efter det att han lämnat befattning på fartyget samt 3) under väntetid. Lön vid sjukdom eller skada under tid med befattning på fartyg När en har befattning på fartyg utgår enligt 34 § första stycket sjömanslagen lön, även om han är arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada. Med befattning på fartyg avses enligt 3 § sådan befattning ombord som huvudsakligen avser fartygsarbete och gäller annat än enbart tillfälliga göromål. Bestämmelsen innebär dels att lönen utgår från , dvs. någon karensdag föreligger inte, dels att någon minskning av lönen inte ska ske. Lön vid sjukdom eller skada när sjömannen lämnat befattning på fartyg Om en har en sjukdom eller skada när han lämnar befattning på fartyg, utgår enligt 34 § andra stycket sjömanslagen lön för sådan tid därefter under vilken sjömannen är arbetsoförmögen på grund av sjuk- domen eller skadan. Lönen utgår efter den då han lämnade befattningen under , om befattningen avsåg utrikes fart, eller , om befattningen avsåg inrikes fart. Det kan nämnas att en som lämnat sin befattning på fartyget inte förlorar sin anställning i rederiet. Lön vid sjukdom eller skada under väntetid Blir en arbetsoförmögen på grund av sjukdom eller skada under väntetid, har han enligt 34 § andra stycket sjömanslagen rätt till lön han är arbetsoförmögen. Lönen utgår efter den då han blev arbetsoförmögen under , om han under anställnings- tiden senast haft befattning på fartyg i utrikes fart, och i annat fall under . Med väntetid avses enligt 3 § sjömanslagen sådan del av anställnings- Prop. 2009/10:161 tiden under vilken sjömannen inte har befattning på fartyg men utför arbete för arbetsgivarens räkning eller står till dennes förfogande för att utföra arbete eller i form av fritid åtnjuter vederlag för ordinarie arbetstid eller gottgörelse för övertidsarbete. För sjömän gäller nämligen enligt kollektivavtal att arbetstid utöver ordinarie arbetstid, samt i före- kommande fall OB-ersättning, kompenseras genom intjänande av veder- lag som läggs ut som ledig tid i land. Rätten till vederlag innebär gene- rellt att en dags arbete till sjöss genererar en dags ledighet i land. Intjänandet av vederlag kan dock variera beroende på vilket kollektiv- avtal sjömannen omfattas av. För den som är sjuk under vederlags- ledighet, dvs. när han eller hon är i land, dras inget vederlag av utan sjukdagen betraktas som en s.k. nolldag. Under sjukdom ombord intjänas ingen rätt till vederlag. Lön under sjukdom enligt kollektivavtal samt övergång till sjukpenning Bestämmelsen i 34 § sjömanslagen är enligt förarbetena till lagen dispositiv såtillvida att det är tillåtet att avtala om utvidgade förmåner för arbetstagaren (jfr prop. 1973:40 s. 162). Enligt de gällande kollektiv- avtalen på området har arbetstagarna en rätt till lön under sjukdom i , beroende på hur länge de varit anställda i rederiet. När tidsgränsen uppnåtts för lön från redaren, dvs. när den s.k. redar- skyddade tiden är slut, får sjömannen därefter sjukpenning från enligt de allmänna reglerna som beskrivits ovan. Undantag från rätt till lön vid sjukdom eller skada Från bestämmelserna om rätt till lön under sjukdom eller skada görs i 35 § sjömanslagen undantag bl.a. om sjömannen förtigit sin arbets- oförmögenhet när anställningsavtalet ingicks eller om anställningsavtalet sagts upp på grund av vissa i lagen angivna förhållanden. 4.1.4Arbetsgivarens rätt till ersättning Den lön som arbetsgivaren har gett ut under sjömannens sjukdom har arbetsgivaren möjlighet att delvis få ersättning för. Av 3 kap. 16 § AFL framgår att en arbetsgivare får uppbära arbetstagarens sjukpenning till den del den inte överstiger den utbetalda lönen. Av 3 kap. 16 a § samma lag föreskrivs att regeringen får föreskriva att ersättning som en arbets- givare för sjömän som avses i sjömanslagen (1973:282) har rätt till enligt 16 § ska utges för och med viss procent av utbetald lön och andra kostnader som arbetsgivaren haft för den anställde. I förordningen (1982:842) om vissa sjukförsäkringsersättningar för sjömän finns närmare bestämmelser om den ersättning som arbetsgivaren har rätt till. Ersättningen ska utges med en viss procent av arbetsgivarens kostnader och ska beräknas på den lön arbetsgivaren betalat till den anställde och de kostnader som arbetsgivaren haft för kost och logi för den anställde . ersättningen ska dock bortses från lön och kostnader som för dag räknat Prop. 2009/10:161 tillsammans överstiger det prisbasbelopp som avses i 1 kap. 6 § AFL, delat med 365. Under tid för vilken en anställd har lön eller annan ersättning enligt sjömanslagen ska ersättning till arbetsgivaren lämnas av den lön och de kostnader som avser i en sjukperiod och av den lön och de kostnader som avser tiden därefter. för vilken en anställd har lön eller annan ersättning enligt ett kollektivavtal ska ersättning lämnas av lönen och kostnaderna. Ersättningen ska dock reduceras med den del av lönen som överstiger av lönen i arbete. 4.2Internationella konventioner på området Utformningen av systemet för ersättning till sjömän vid sjukdom och skada återspeglar ett historiskt system inom sjöfarten som har mani- festerats i flera internationella konventioner. Internationella arbetsorganisationen (), som är medlem i, är ett av fackorgan, med ändamålet att främja social rättvisa, förbättra arbetsförhållanden och levnadsstandard och främja ekonomisk och social stabilitet genom internationella åtgärder. Inom har ett stort antal konventioner om sjömäns arbetsvillkor antagits. I detta avsnitt ska kort redogöras för ett par av de konventioner som är relevanta i detta sammanhang. Konventionen (nr 165) om social trygghet för sjömän innehåller bl.a. bestämmelser om sjömännens rätt till lön under sjukdom. för konventionen när den antogs men har inte ratificerat den. dock anledning att redogöra för några av de slutsatser som den s.k. sjö- manslagsutredningen drog när det gällde eventuella ratificering