prop · GX03140 · 2010-07-02 00:00:00 — Intresserade länder deltar i planeringen av forskningsanlägg- ningen genom deltagande i en styrkommitté där själva kon- struktionen av spallationskällan och dess framtida ägarskap behandlas. Konstruktionsplanerna beräknas vara klara , därefter inleds konstruktionen av anläggningen som beräknas pågå under . BOLAG SOM AVYTTRATS ELLER OMSTRUKTURERATS 2009 Bolag som avyttrats eller omstrukturerats 2009 beslutade att statliga tjänstebostäder skulle av- vecklas och att myndigheter inte ck inneha och förvalta bostä- der för uthyrning till anställd personal. För att underlätta tillfäl- lig bostadsförsörjning åt Försvarsmaktens anställda bildades en stiftelse . Stiftelsen anskaade ett antal bostadsrätter och bildade tillsammans med Diös-koncer- nen bolaget . förvärvade staten samtliga aktier i som en följd av den statliga reformen inom lokalförsörjningsområdet. överlät ett antal fastigheter till Kaser- nen. Förvaltningen av Kasernen överfördes från För- svarsmakten till . SP bildades då beslöt att ombilda verksamheten inom till aktiebolag. SP är moderbolag i koncernen med sex dotterbolag, , (), JTI , - och , och , . beslutade i enlighet med reger- ingens förslag att SP ska avyttras till of Kasernens verksamhet var att uppföra, förvärva, äga och hyra ut elevbostäder och bostäder för korttidsboende åt anställda inom Försvarsmakten. Eftersom fastigheterna endast hyrdes ut till anställda inom Försvarsmakten så påverkades bolagets verksam- het kraftigt av förändringar inom Försvarsmakten. beslöt i enlighet med regeringens förslag (prop. 2008/09:172, bet 2008/09:FiU41, rskr. 2008/09:263) att statens aktier i skulle överföras till . överfördes Kasernen till Vasallen genom ett ovillkorat aktieägartillskott. Vasallen ck genom detta 21 000 kvm bostadsfastigheter i , och . Årshy- ran för dessa uppgick till och bedömt mark- nadsvärde per var . 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Syftet är att uppnå en mer konkurrenskraftig industriforskning för tillväxt i såväl samhälle som näringsliv genom att konsolidera , större och mer internationellt slagkraftiga enheter. blev SP ett helägt dotterbolag till . BOLAG SOM AVYTTRATS ELLER OMSTRUKTURERATS 2009 AKTIEBOLAG (PUBL) I samband med den omreglering av apoteksmarknaden som genomförts , som möjliggör för nya aktörer att eta- blera sig på apoteksmarknaden, har ägandet och verksamheten i (publ) () omstrukturerats. Under omregleringen har era nya bolag bildats, bland annat Apotekts- gruppen i (tidigare ring Aktiebolag), och tion . (OAB) har varit moderbolag för . OAB har haft ansvaret för att omstrukturera och för att skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens på en omregle- rad apoteksmarknad. blev åter direktägt av staten och OAB ombildades till holdingbolaget i Hol- ding AB. Denna koncern ska möjliggöra för småföretagare att driva apotek med stöd av en gemensam organisation för inköp, distrubution och IT med mera. Nödvändig infrastruktur och servicefunktioner för samtliga apotek verksamma på den omreglerade svenska apoteksmarkna- den har överförts till (). ägs direkt av staten. går (APL) från att vara ett dotterbolag till till att bli direkt- ägt av staten. VIKTIGA HÄNDELSER OCH HISTORIK VIKTIGA HÄNDELSER OCH HISTORIK Viktiga händelser och historik Förvaltningen av de statligt ägda bolagen har i princip varit samlad inom och då huvudsakligen inom , tidigare Industridepartementet. Det statliga ägandet har på olika sätt förändrats. bildas dit ertalet av de statliga 1970 Statsföretag bildas för att samordna de stora aktie- bolagen inom gruv-, stål-, skogs-, och petrokemiska branscherna med era. 1974 bildas genom att Postbanken och Kreditbank går ihop. 1977 Svenska Varv bildas i samband med att staten övertar Salén-Invests aktier i . I koncernen ingår också , , Varf, , Udde- vallavarvet och Öresundsvarvet. En omfattande omstruktu- rering påbörjas. 1978 , ledande ståltillverkare, bildas i en rekonstruktion av tre största handelsstålverk. Staten och Statsföretag äger och av . 1979 införlivas i Svenska Varv. 1980 svarar tillsammans för av landets industri- investeringar. 1981 Staten överlåter sin hälf- tenandel i ASEA-ATOM till ASEA. bildas där staten är delägare genom Förenade Fabriksverken (FFV). 1982 Svenska Varv rekonstrueras. Nedläggningen av storvar- ven fortsätter. 1984 köper av tv-tillverkaren . 1985 Statsföretag byter namn till . omstruktureras genom försäljning och köp av företag. 1986 Det statligt helägda () och Olje- konsumenternas förbund (OK) går ihop och bildar leum med statliga nska som delägare. Första delprivati- seringen av sker genom att andel köps in och en tredjedel av aktierna i säljs till ett fåtal institutioner. 1987 börsnoteras i samband med en nyemission. Staten övertar Gruvor från . 1988 delas, får ansvar för bannätet och aärsverket () för tågtra- ken. 1989 , och Volvos livsmedelsbolag går samman och bildar den nya med och staten som största ägare med vardera av rösterna. 1990 köper Nordbanken. 1991 beslutar att helt eller delvis privatisera 35 företag och att avveckla Förvaltningsaktiebolaget . Aärs- verket FFV ombildas till aktiebolag. blir och därmed avskiljs stomkraftnätet och utlandsförbindelser i ett nytt aärsverk . Statens ägarandel i bjuds ut i ett publikt erbju- VIKTIGA HÄNDELSER OCH HISTORIK dande i form av köprätter i kombination med en statsobligation. blir helt konkurrensutsatt. SAS förvärvar av Linjeyg och bildar ett helt integrerat inrikesyg. går i konkurs och förvärvas av staten. bildas för att ta hand om de problemkrediter som uppstått i Nordbanken till följd av nanskrisen. 1993 hör och myndigheter och verk kan agera fritt på fastighets- marknaden. övertar statens kommersiella fastighe- ter. och staten kommer överens om att verka för en upp- delning av i två delar. Staten blir huvudägare i macia AB, inriktat på läkeme- del, och blir huvudägare i AB som verkar inom branscherna för livsmedel, tobak med mera. Regeringen säljer av statens aktier i för- svarskoncernen och aktien noteras på Fond- börs . och slås samman till AssiDo- män AB, som lägger bud på . skjuter till 10 mdkr för att rädda Nordbanken. 1994 A-Banan projekt bildas för att bygga . Det är det första infrastrukturella projektet i som sam- nansieras av staten och näringslivet. Posten blir aktiebolag. säljs det resterande innehavet i , , samt delar av och . 1995 V&S Vin & Sprits monopol upphör. och det amerikanska läkemedelsbolaget går ihop. 1996 AmuGruppens situation blir kritisk och staten skjuter till för att rädda företaget från konkurs. 1997 SBL Vaccin säljs till Svenska Pen- ninglotteriet och går ihop och byter namn till . och oentliggör sin avsikt att gå samman och bilda MeritaNordbanken. 1998 Arbetsmarknads-, Kommunikations-, Närings och Handelsdepartementen slås samman till . Det sektorpolitiska ansvaret och ägarfrågorna åtskiljs i ökad utsträckning. 1999 Resterande aktieinnehav i & UpJohn säljs. bildas genom överföring av skogstillgångar från AssiDomän. Staten säljer sina aktier i och . 2000 Aktieinnehavet i Cel- 2000 sius (av kapitalet och av rösterna) säljs till . blir ett av största energibolag genom förvärven av de tyska energibolagen för 14 blir en nordisk bank efter samgåenden med UniDanmark och norska . Den svenska statens ägarandel sjunker till . VIKTIGA HÄNDELSER OCH HISTORIK 2001 har ombildas till aktiebolag omstrukture- ras till tre rörelsedrivande företag/koncerner: SJ, och Swedcarrier med dotterbolag. Aktieägarna i SAS tre moderbolag byter sina aktier mot samma antal nyemitterade aktier i , det nybildade moderbolaget för . 2002 och nska Sonera gick samman till TeliaSonera. Därmed skapades den ledande teleoperatören i . 2003 Statens aktier i överlåts till det likaså helstatligt ägda . Den svenska staten förvärvade ABB:s innehav om i () och blev efter förvärvet ensam ägare till SEK. 2004 namnändrades till . 2005 Staten skjuter till till . Svensk kod för bolagsstyrning (Koden), som syftar till att bidra till en förbättrad styr- ning av svenska aktiebolag, började tillämpas av Stockholmsbör- sen från . Ett nytt statligt ägt bolag, , bildades och beslutade att utvidga uppdrag till att även omfatta inlåning från allmänheten. 2006 Staten avyttrade den sista aktien i . bytte namn till VisitSweden. 2007 Staten sålde drygt 359 miljoner aktier i för 18 mdkr. Efter detta uppgår statens ägarandel till 37,3 pro- cent. fattade beslut om regeringens proposition om försäljning av vissa statligt ägda företag. 2008 det statliga ägandet genom att sälja statens innehav i OMX till Borse , i Vin&Sprit till franska och i till AP-fastigheter. SEK och tillfördes nytt kapital, i samband med detta överläts aktierna i till SEK. bildas Fouriertransform för att inves- tera i forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fordonsklustret. 2009 tagen Svevia och Vectura Con- sulting från tidigare verksam- heter inom och . Staten deltog i nyemissioner i och . Samgåendet mellan slut- förs och det nya bolaget bildas. Apotekmono- polet avvecklas. 2010 bildas av verksam- het och tar över ygplatsverksamheten från Luft- fartsverket. Staten deltog i nyemission i SAS. De första priva- tägda apoteken öppnas och de statliga apoteksbolagen omstruktureras till att bli fyra av staten direktägda aktiebolag. bildades ett bolag som ska planera och bygga den europe- iska spallationskällan i och ett centrum för databearbet- ning i . Företag som ingår i den konsoliderade redovisningen är dels aktie- bolag där statens aktieinnehav förvaltas av , dels organisationen . Den konsolide- rade redovisningen är en sammanställning av nansiell informa- tion som upprättats av de berörda bolagen. I den konsoliderade redovisningen ingår inte aktiebolag som ägs av statliga myndighe- ter eller statliga stiftelser. Företag där staten har en ägarandel som understiger eller är under avveckling, ingår inte heller i den konsoliderade redovisningen. Intresseföretag, med en ägaran- del överstigande , har medräknats efter ägarandel vad gäller resultat. Den konsoliderade redovisningen bygger som framgått på nansiell information som upprättats och inrapporterats av res- pektive företag. Denna konsoliderade redovisning är inte att jämställa med en regelrätt koncernredovisning. Anledningen till detta är att de statligt ägda företagen tillsammans inte utgör en koncern i vanlig bemärkelse och därför upprättas inte heller en koncernredovisning enligt ett formellt regelverk. Samman- ställningen syftar därför till att på bästa möjliga sätt ge en sam- lad och tydlig bild av förvaltningen av de statligt ägda företagen, i nansiella termer. För att möjliggöra detta utan att tillämpa konsolideringsmetoder enligt gällande regelverk lämnas nedan en beskrivning av grunderna för sammanställningen. Inrapporteringen till från företag med stat- ligt ägande baseras på den gängse presentationsform som gäller inom näringslivet. Resultaträkning, balansräkning och kassaö- desanalys har dock komprimerats. I inrapporteringen för den konsoliderade redovisningen har vissa justeringar gjorts och för dessa ansvarar . Företagsbeskrivningarna som presenterar respektive företag base- ras på företagens egna uppgifter på sidorna xx. Till följd av olika beräkningsmetoder kan de nyckeltal som redovisats i den konsoli- derade redovisningen skilja sig från de nyckeltal företagen själva redovisat, (se denitioner sid. 107). För den konsoliderade redovisningen gäller följande: De företag som ingår i sammanställningen är av olika karak- tär, storlek och tillämpar till viss del olika regelverk vid upp- rättandet av sina nansiella rapporter. Inrapporteringen till är en komprimerad uppställningsform med inslag av både IFRS och svenska redovisningsprinciper, där bolagen redovisat i enlighet med de principer som tillämpas i respektive företag. En del företag, bla de nansiella företagen som redovisar enligt ÅRKL, anpassar sin inrapportering till inrapporteringsformat för att konsoli- deringen ska bli praktiskt genomförbar. Av regeringens riktlinjer om nansiell rapportering i företag med statligt ägande framgår att de statliga företagens nan- siella rapporter bör upprättas med utgångspunkt från de krav som ställs på noterade bolag. Fr.o.m 2005 skall noterade bolag inom EU upprätta sin koncernredovisning i enlighet med IFRS, sådana som de har antagits av EU. Intresseföretag har redovisats enligt kapitalandelsmetoden. Innebörden är att resultatet efter skatt i intresseföretaget motsvarande statens ägarandel har tagits in i den konsolide- rade resultaträkningen på en rad i rörelseresultatet. På mot- svarande sätt har ägarens andel i intresseföretagets eget kapi- tal tillförts den konsoliderade balansräkningen. Dotterföretag i vilken det nns en minoritet har justerats i resultaträkning och balansräkning. Justeringen innebär att minoritetens andel i dotterföretagets resultat redovisas som en avdragspost i anslutning till resultat från andelar i intresse- företag. Minoritetens andel i dotterföretagets kapital redovi- sas som en separat post i det egna kapitalet i koncernbalans- räkningen. Transaktioner mellan företag som ingår i sammanställningen har inte eliminerats. Detta överensstämmer inte med sedvan- liga konsolideringsmetoder för koncerninterna mellanhavan- den. Skälet till detta är, som inledningsvis beskrevs, att företa- gen tillsammans inte utgör en egentlig koncern. Av denna anledning nns inte heller det underlag som erfordras för att möjliggöra sådana elimineringar tillgängligt hos de inrappor- terande företagen. Vissa nyckeltal har ej beräknats för de nansiella företagen. Skälet till detta är framför allt att det kapital som de nan- siella företagen binder i rörelsen är av en annan karaktär jäm- fört med det stora ertalet övriga företag. Jämförelsesirorna är justerade och rensade för Vin & Sprit, och Imego som avyttrades och ExStattum och som är under likvidation. Den ekonomiska informationen för Posten är pro forma och de två första kvartalen 2009. Posten Nor- den ingår ej i jämförelsematerialet . För information om redovisningsprinciper i respektive företag hänvisas till respektive företags årsredovisning. Antal anställda i medeltal Omräknat till års- anställda. Avkastning på eget kapital (Re) Generell. Resultat efter skatt hänförbart till aktieägare i moderbolaget i relation till genomsnittligt eget kapital hänförbart till aktieägare i moderbola- get. S. 52 (Akademiska Hus) Resultat efter finansiella poster med avdrag för full skatt i relation till genomsnittligt eget kapital. S. 63 () Årets resultat dividerat med genomsnittligt eget kapital. S. 65 (Jernhusen) Rullande 12-månaders resultat efter skatt i procent av genomsnittligt eget kapital. S. 88 () - Resultat efter skatt hän- förbart till aktieägare i moderbolaget i relation till genomsnittligt eget kapital beräknat som ett genomsnitt under den senaste sjuårsperio- den. S. 91 och 94 (TeliaSonera, Vasallen) Netto- resultat (exklusive minoritetsandelar) uttryckt i procent av genomsnittligt justerat eget kapital. S. 92 () Resultat före skatt med av- drag för schablonskatt dividerat med genomsnittligt eget kapital. S. 95 () Årets resultat hänförbart till aktieägare i moderbolaget i procent av medelvärdet av periodens eget kapital hänför- bart till aktieägare i moderbolaget exklusive säkringsreserv. Avkastning på nettotillgångar Rörelseresultat plus diskonteringseffekter hänförbara till avsättningar i relation till ett vägt medelvärde av årets nettotillgångar. Nettotillgångar defi- nieras som balansomslutning med avdrag för ej räntebärande skulder, avsättningar, räntebä- rande fordringar, medel i Kärnavfallsfonden och likvid medel. Avkastning på operativa tillgångar Rörelse- resultat i relation till genomsnittliga operativa tillgångar där operativa tillgångar avser till- gångar som inte är finansiella och påverkar fi- nansnettot. Avkastning på sysselsatt kapital (Rsyss) Resultat efter finansiella poster plus finansiel- la kostnader i procent av genomsnittligt sys- selsatt kapital. Avkastning på totalt kapital (Rt) Resultat ef- ter finansnetto med återläggning av finansiella kostnader i procent av totalt kapital. Sid. 94 () Kassaflöde från den löpande verksamheten minus förnyelseinveste- ringar plus finansiella kostnader exklusive dis- konteringseffekter dividerat med finansiella kostnader exkl diskonteringseffekter hänförba- ra till avsättningen. Nettoskuldsättning Kort- och långfristiga räntebärande skulder och räntebärande avsätt- ningar minus räntebärande omsättnings- och anläggningstillgångar inklusive aktier i intres- seföretag. Operativt kapital Balansomslutningen redu- cerad med icke räntebärande skulder och räntebärande tillgångar. S. 81 () Rörelseresultat plus finansiella intäkter dividerat med finansiella kostnader. Sjukfrånvaro Total sjukfrånvaro bland samt- liga anställda i relation till samtliga anställdas ordinarie arbetstid. Uppgift om sjukfrånvaro lämnas inte om gruppen, som uppgiften avser, understiger 10 personer eller om sjukfrånvaron kan hänföras till en enskild individ. S. 81 () Räntebärande nettoskuld dividerad med justerat eget kapital. Eget kapital inklusive minoritetens andel i förhållande till balansom- slutningen. S. 91 (TeliaSonera) Justerat eget kapital och minoritetsandelar uttryckt i procent av balans- omslutningen. Sysselsatt kapital Balansomslutningen redu- cerad med icke räntebärande skulder. Totalt kapital Balansomslutning. Utdelning Uppgifter om utdelning avser beslutad utdelning vid årsstämman som hölls 2010. Kapitaltäckningsgrad Kapitalbas i relation med riskvägt belopp, enligt övergångsreglerna. Kostnads/Intäktsrelation Totala rörelsekost- nader i relation med totala rörelseintäkter. Primärkapitalrelation Primärkapital i relation med riskvägt belopp, enligt övergångsreglerna. Avkastningsmått inom flygindustrin. Avkast- ningen mäts som; Rörelseresultat före avskriv- ningar och leasingkostnader dividerat med bo- lagets justerade sysselsatta kapital. Enhetskostnad Flygverksamhetens totala rörelsekostnader inkl. kapacitetskostnad för flygplan minskat med ej trafikrelaterade intäk- ter per antalet tillgängliga passagerarsäten multiplicerat med sträcka som flygs. Enhetsintäkt (yield) Genomsnittlig trafikin- täkt per antal betalande passagerare multipli- cerat med sträcka i kilometer som flygs. Mäts som an- tal betalande passagerare i förhållande till an- tal tillgängliga passagerarsäten. Vinnarnas andel Andel spelintäkter som åter- betalas till vinnarna. FÖRKORTNINGAR e.t. Ej tillämpligt. Emas EU:s miljöstyrnings- och revisions- ordning (Scheme). EPD Internationellt system för miljövaru- deklarationer. FSC Miljö- och rättvisemärkning av skogs- bruket () ISO 14001 Ett miljöledningssystem enligt den internationella miljöstandarden ISO 14001 ger en välkänd kvalitetsstämpel på miljöarbetet. TWh Terawattimme, energienhet. FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 4 220/7271 FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE I SIFFROR Företag med statligt ägande i siffror SAMMANFATTANDE TABELL FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE1) Posten (pro forma siffror) 1) Dom Shvetsii, ExStattum, Zenit, Preaktio, Swedavia, Infranord ingår ej i sammanställningen. SAMMANFATTANDE TABELL FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE1) eget kapital, % Delägda bolag (ägarandel i %) Bostadsgaranti (50) Miljömärkning (10) 2) (19,9) i EURm SAS 2) (21,4) SOS Alarm (50) TeliaSonera 2) (37,3) VisitSweden (50) 1) Dom Shvetsii, ExStattum, , Preaktio ingår ej i sammanställningen. A/O Dom Shvetsii 1994/95:78, bet. 1994/95:FiU4, rskr. 1994/95:75) 1977/78:119, bet. 1977/78:TU22, rskr. 1977/78:291) (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) (prop. 1992/93:51, bet. 1992/93:NU15) 1993/94:100, bet. 1993/94:NU16, rskr. 1993/94:224) 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248) 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) 1983/84:41, bet. 1983/84:BoU8, rskr. 1983/84:64) 1963:91, SU 1963:83, bet. 3LU 1963:22, rskr. 1963:198) (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) (prop. 1993/94:167, bet. 1993/94:TU35, rskr. 1993/94:433) (prop. 1994/95:69, bet. 1994/95:TU8, rskr. 1994/95:137) 1996/97:1 utgiftsområde 22, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161) 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162) Aktiebolaget , (SEK) 1981/82:181, 1981/82:NU52, rskr. 2002/03:428) (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 2002/03:142, 2002/03:NU14, rskr. 2002/03:244) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU1, rskr. 2008/09:47) (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) 1994/95:101, bet. 1994/95:JoU9, rskr. 1994/95:86) 2003/04:1 utgiftsområde 20, bet. 2003/04:MJU1, rskr. 2003/04:103) 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47) (prop. 2009/10:148, bet. 2009/10:NU25) , (publ), 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58) 2001/02:63, bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194) (prop. 2004/05:70, bet. 2004/05:SoU13, rskr. 2004/05:217) (prop. 2005/06:70, bet. 2005/06:SoU15, rskr. 2005/06:198) (prop. 2006/07:78, bet. 2006/07:SoU12, 2006/07:153) 2007/08:87, bet. 2007/08:SoU 17, 2007/08:182) (prop. 2007/08:142, bet. 2007/08:SoU20, 2007/08:255) (prop.2008/09:145, bet. 2008/09: SoU21, rskr.2008/09:226) (prop.2008/09:190, bet. 2008/09: SoU25, rskr.2008/09:288) (prop.2009/10:96, bet. 2009/10: SoU10, rskr.2009/10:222) (prop.2009/10:138, bet. 2009/10: SoU23) (SOU 2006:25) 2005/06:1, bet. 2005/06:AU1, rskr. 2005/06:109, rskr 2005/06:110) (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222) 2008/09:2, bet. 2008/09:FiU11, rskr. 2006/07:55) 1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74) (prop. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436) (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35) Bolaget för den europeiska spallationskällan 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) 1997/98:62, bet1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256) (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35) 2008/09:95, bet. 2008/09:FiU 19, rskr. 2008/09:144) 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr 1999/00:238) (prop. 2003/04:127 bet. 2003/04:NU15, rskr 2003/04:286 ) 2009/10:10, bet. 2009/10:TU5, rskr. 2009/10:59) 2004/05:1, bet 2004/05:NU1, rskr 2004/05:117) (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/2009:160) (SFS 2009:268) , (tidigare ) 1999/00:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238) Kungliga Dramatiska Teatern aktiebolag 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU20, rskr. 1992/93:315) (prop.1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU20, rskr. 1992/93:315) (prop.1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175) (prop. 1993/94:126, bet. 1993/94:UbU10, rskr.1993/94:341) (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:Ubu8, rskr. 1995/96:224) (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) (Skr. 1996/97:95) 1883:18) (prop. 1882:14) (prop. 1907:107) (prop. 1927:241) (prop. 1977/78:96, bet. 1977/78:NU50, rskr. 1977/78:225) (prop. 1978/79:87, bet. 1978/79:NU30, rskr. 1978/79:240) (prop. 1979/80:79, bet. 1979/80:NU72, rskr. 1979/80:380) (prop. 1981/82:32, bet. 1981/82:TU7, rskr. 1981/82:116) 1981/82:56, bet. 1981/82:NU13, rskr. 1981/82:82) (prop. 1980/81:128, bet. 1980/81:NU48, rskr. 1980/81:301) (prop. 1982/83:120, bet. 1982/83:NU38, rskr. 1982/83:306) (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) (tidigare SIS Miljömärkning) 1997/98:1, bet. 1997/98:NU1) 2005/06:105, bet. 2005/06:LU33, rskr. 2005/06:377) 1991/92:21, bet. 1991/92:NU4, rskr. 1991/92:8) (prop. 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 1991/92:352) (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr.