prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som angetts ovan, men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att behörighet att delta i utbildning på gymnasial nivå ska inträda tidigare än det år den vuxne fyller . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , , och kommuner är positiva till att det blir tydligare vem som är behörig att läsa och delta i undervisning på gymnasial nivå och tillstyrker förslaget. menar att begränsningen bör bidra till ett mer likartad bedömning i det och kommun instämmer i att möjligheterna att läsa upp godkända betyg direkt efter avslutad gymnasieutbildning bör begränsas. Dock anser att skrivningen skollag är att föredra ur perspektivet livslångt lärande eftersom en individs kunskaper föråldras och kan behöva aktualiseras. för att en begränsning kan leda till taktiska avhopp i gymnasieskolan. , , , , och Vil- kommuner, , Elevråds , (), () och () är kritiska mot att möjligheterna till konkurrenskomplettering begränsas. SDR och HRF anser att det bör finnas en öppning i lagen för att göra ett undantag från behörighetsreglerna på grund av särskilda skäl. och kommuner samt SVL efterfrågar förtydliganden kring vilka förutsättningar som krävs för att få läsa och delta i undervisning i en redan godkänd kurs. Skälen för regeringens förslag: Varje kommuninvånare ska liksom vara behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet. Regeringen föreslår vidare att de behörighetsregler som finns i förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning, med vissa förändringar, förs upp till lag. Av förordningen framgår att behörig att delta i utbildning är den som saknar eller har brister i sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge. Formuleringen i förord- ningen har tolkats mycket olika i kommunerna. Begreppet brister har getts en varierande innebörd, alltifrån att den sökande saknar betyg i kursen till att den sökande inte har fått högsta betyg. Det har inneburit att ungdomar i vissa kommuner direkt efter avslutade gymnasiestudier har kunnat läsa om kurser där de redan har fått godkända betyg för att skaffa sig ett nytt högre betyg som kan användas i samband med en ansökan till högskola (konkurrenskomplettering). Regeringen anser att det är av stor vikt att nå målet allas lika tillgång till utbildning och särskilt den övergripande målsättningen som är fast- ställd för den kommunala vuxenutbildningen, nämligen att det är den som fått minst utbildning som ska prioriteras. Därför föreslås att vill- koren för behörighet begränsas i jämförelse med dagens regler. I sam- band med en ansökan till gymnasial vuxenutbildning ska huvudmannen enligt förslaget således göra en bedömning av om den enskilde kan anses sakna sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge. Regeringen anser att det är angeläget att det är så tydligt som möjligt vilka som ska anses vara behöriga, inte minst för att öka rättssäkerheten för den en- skilde. Saknar en sökande ett godkänt betyg i en specifik kurs är den sökande behörig att ansöka för en s.k. behörighetskomplettering. Det kan t.ex. vara fråga om en sökande som har ett slutbetyg, gymnasieexamen eller motsvarande och behöver läsa och delta i en kurs som inte ingår i slutbetyget, gymnasieexamen eller motsvarande men som behövs för att möta behörighetskraven till en viss högskoleutbildning. Om en sökande har ett godkänt betyg i en kurs ska denne normalt sett inte anses vara behörig att antas till och delta i den kursen. I vissa speci- ella fall bör dock saken kunna ses annorlunda. Ett exempel på ett sådant fall kan vara en ansökan till en kurs där huvudmannen bedömer att det finns så stora skillnader mellan den aktuella ämnesplanen i ämnet och den kursplan eller ämnesplan som gällde vid det tillfälle då den sökande följde kursen, att det i praktiken blir fråga om ett nytt kursinnehåll. Det kan t.ex. röra sig om en elektriker som behöver komplettera äldre tiders utbildningskrav med dagens branschspecifika yrkeskvalifikationskrav eller kvalifikationskrav som följer av myndighetsbeslut eller föreskrifter. Andra fall, där en sökande med godkänt betyg kan anses sakna kunskap, kan vara en äldre sökande som inte har använt kunskapen från gymnasie- studierna och där kunskapen har förbleknat. 2009/10:165 kan vidare röra sig om en sökande som på grund av en sjukdom eller en skada har förlorat tidigare erhållen kunskap. Regeringens förslag hindrar inte att en person som har låga godkända betyg och vill förbättra dem, liksom , använder sig av möjligheten att studera på egen hand och därefter genomgå en prövning. Vidare föreslås att den sökande för att vara behörig till utbildning på gymnasial nivå ska ha förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Det senare är inte minst viktigt att ha klart för sig i samband med infor- mation om utbildningar och i samband med vägledningsinsatser av olika slag, men även under utbildningens gång. En utgångspunkt är att en be- dömning ska göras utifrån varje enskild kurs om utbildningen består av flera kurser. Det kan vara så att en sökande har förutsättningar att följa någon eller några av kurserna, men inte alla. Den sökande ska slutligen uppfylla i övrigt föreskrivna villkor. Liksom tidigare ska gälla att också den som är yngre än vad som anges i bestämmelserna, men har slutfört utbildning i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor, ska vara behörig. Uttrycket slutfört innebär att den sökande ska ha avslutat utbildningen med slutbetyg från gymnasieskolan. Exempel på likvärdig utbildning är utbildning på ett specialutformat program, utbildning som leder till International Baccalaureate eller utländsk utbildning som motsvarar utbildning på ett nationellt eller specialutformat program. Slutligen innehåller bestämmelserna om behörighet till utbildning på gymnasial nivå ett bemyndigande som tillkom efter förslag i regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att behörighet att delta i utbildning på gymnasial nivå ska inträda tidigare än det år den vuxne fyller . Avsteg från kravet att en person ska ha fyllt det kalenderhalvår utbildningen påbörjas bör kunna göras i särskilda fall. Detta kan gälla t.ex. i det fall en 19-åring påbörjar studier på gymnasial nivå. Det kan också vara fråga om ungdomar som redan bildat familj eller på annat sätt redan tagit ett stort och avgörande steg in i vuxenvärlden och därför har lite gemensamt med ungdomar som påbörjar sina studier i gymnasieskolan. I sådana fall ska hela utbildningen kunna ske inom den gymnasiala vuxenutbildningen. 24.12Utbildning på gymnasial nivå i annan kommun än hemkommunen Regeringens förslag: En hemkommuns beslut att inte åta sig att svara för kostnaderna för utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun ska kunna överklagas hos Skolväsendets överklagande- nämnd. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun menar att en rätt för en individ att t.ex. kunna studera i den kommun som individen förvärvsarbetar i, kan bli ekonomiskt betungande och administrativt besvärligt och menar att det finns stor risk att det är kommuner som har många arbetspendlare, framför allt kranskommuner kring storstäder, som kan komma att få ett ökat antal ansökningar. förslaget och anser att vuxenutbildning måste vara flexibel och anpassad för de studerandes intressen. Därför ska enligt SFS en hemkommuns ansvar och betalningsskyldighet kvarstå även om den studerande söker sig till en annan kommun. Skälen för regeringens förslag: Enligt skollag gäller att en hemkommun alltid ska åta sig att svara för kostnaderna för en elevs ut- bildning om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i en annan kommuns gymnasiala vuxenutbild- Den anordnande kommunen är inte skyldig att ta emot en sökande från en annan kommun om inte hemkommunen har åtagit sig att svara för är det inte möjligt att överklaga ett beslut där hem- kommunen bedömt att det inte finns särskilda skäl att få utbildning i en Detta har inneburit att det inte varit möjligt för den en- skilde att påverka sin situation. Regeringen föreslår att hemkommunens beslut att inte svara för kostnaderna för utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun ska kunna överklagas hos Skolväsendets överklagande- Förslaget innebär att det hos kan komma att finnas två överklagade beslut i samma ärende, dels hem- kommunens beslut att inte åta sig att svara för kostnaderna, dels den anordnande kommunens beslut att inte ta emot den sökande. ärendena torde kunna samordnas hos . Särskilda skäl på grund av personliga förhållanden kan t.ex. avse en situation där en sökande bor nära kommungränsen till en annan kommun och har närmare till den kommunens kommunala vuxenutbildning, eller om en sökande har sitt arbete i en annan kommun och därmed har lättare att delta i den kommunens utbildning. Däremot har avsikten med be- stämmelsen inte varit att ge en sökande rätt att gå en specifik utbild- ning i en annan kommun endast av den anledningen att hemkommunen inte anordnar utbildningen. får när det gäller vuxenutbildning vara gemensam för flera huvudmän på gymnasial nivå även om det inte finns någon särskild föreskrift om detta En bestämmelse om att antagningsorganisationen får vara gemensam för gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå finns i 15 kap. 14 §. Regeringens förslag: Begreppet antagning ska genomgående an- vändas i stället för intagning. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun är positiv till att begreppet intag- ning ändras till antagning. I övrigt har remissinstanserna lämnat förslaget Skälen för regeringens förslag: Begreppet intagning bör utmönstras ur skollagens bestämmelser och ersättas med begreppet antagning efter- som det senare begreppet bättre beskriver vad det är fråga om. ringen är av språklig karaktär. 24.14 Betyg och intyg Regeringens förslag: Vissa bestämmelser om betyg ska utan materi- ella förändringar flyttas från förordning till den nya skollagen. Även bestämmelserna om intyg ska flyttas från förordning till den nya skollagen. Intyg ska kunna utfärdas om den person som genomgått en kurs vill ha sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. Huvudmannen ska ansvara för att eleverna informeras om möjlig- heten att få ett intyg. Intyg ska utfärdas av rektor. Bestämmelserna om rättelse och ändring av betyg ska gälla även för intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om betygssättning, gymnasiearbetet och intyg. Sådana föreskrifter får innebära att betyg inte ska sättas på vissa kurser och att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget att eleven ska kunna välja att få sina kunskaper dokumenterade genom ett intyg i stället för ett betyg efter en avslutad kurs och menar att eleven därmed själv kan avgöra ändamål med och värde av sina studier. () tillstyrker att intyg kan vara en del av kompetensbevis i samband med validering. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 7.4.2 föreslås att allmänna bestämmelser om betyg ska regleras i lag i stället för i förordning. Regeringen föreslår vidare att vissa bestämmelser om betyg och intyg som återfinns i förordningen (2002:1012) om vuxenut- bildning utan materiella förändringar ska föras över till den nya skol- lagen. Bestämmelser om betyg förs upp till lag bl.a. för att de anses vara av generellt intresse för med hänsyn till elevernas rättssäker- het. Av samma anledning bör även bestämmelserna om intyg föras upp till den nya skollagen. har beslutat om en ny betygsskala som ska användas när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Beslutet innebär en betygsskala med betygsstegen A, B, C, D, E och F, som ska användas när betyg sätts inom det offentliga skolväsendet. Regeringens förslag till bestämmelser om betyg är utformade i överensstämmelse med beslut. I förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning finns be- Prop. 2009/10:165 stämmelser som innebär att de studerande som så önskar kan välja att få sina kunskaper dokumenterade genom intyg, även om det är möjligt att få betyg på kursen. Det är inte alltid givet att en vuxen behöver ett betyg som dokumentation. Betyg används företrädesvis vid antagning till högre utbildning. För en vuxen kan det vara mer relevant att kunna visa vilka kunskaper hon eller han har. Därför är det möjligt att begära ett intyg med en beskrivande information om vilka kunskaper den enskilde har. Läraren ska emellertid inte kunna avstå från att sätta betyg på de genom- förda kurser där betyg ska sättas, även om den enskilde bara vill ha ett intyg. Den enskilde behöver dock inte ta emot betyget. Intyg ska således enligt förslaget kunna utfärdas om den person som genomgått en kurs vill ha sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. Huvud- mannen ska ansvara för att informera de studerande om möjligheten att få ett intyg i stället för eller som komplement till betyg. Bestämmelserna om rättelse och ändring av betyg ska även gälla när kunskaper har dokumenterats i ett intyg. Intyg ska utfärdas av rektor. Av förordningen om vuxenutbildning framgår att individuella kurser och orienteringskurser endast ska dokumenteras genom intyg och inte genom betyg. Det bör därför även fortsättningsvis vara möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva att det inte ska sättas betyg på vissa kurser och att det efter vissa kurser alltid ska utfärdas intyg. Vid betygssättningen inom vuxenutbildning ska det också vara möjligt att, på grund av särskilda skäl som hänför sig till en funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla kraven för ett visst betygskriterium eller nå ett visst kunskapskrav, bortse från enstaka betygskriterier eller kunskapskrav eller från enstaka delar av sådana kriterier eller krav. Regeringens förslag: Begreppet prövning ska definieras i skollagen. Med prövning i en kurs ska avses en bedömning av kunskaper i för- hållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner eller ämnes- planer som betygskriterier respektive kunskapskrav. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxen- utbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning. Regeringen ska trots bestämmelserna i skollagen om avgiftsfrihet få meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå pröv- ning för betyg att betala en avgift som tillfaller huvudmannen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och Kriminalvården anser att det är bra att begreppet har definierats och välkomnar förtydligandet att den som vill genomgå prövning ska vara bosatt i landet, särskilt med anledning av att Skolinspektionen har sett olika alternativa avtalsrättsliga lösningar för prövning, som har inneburit att prövning avseende utländska elever har genomförts utomlands. Skolin- spektionen ifrågasätter dock placeringen av definitionen. tillstyrker också definitionen av prövning men anser att den bör gälla för alla de skolformer där prövning kan göras. () anser att det inte ska vara möjligt att ta ut avgift för prövning. konstaterar att antalet prövningar kommer att öka då behörighetsbestämmelserna för gymnasial vuxenutbildning skärps. Detta leder enligt kommunen också till kraftigt ökade kostnader för kommunerna om det inte ges möjlighet att ta ut skäliga avgifter för prövning. anser att det finns ett behov av att jämställa rätten till prövning i vuxenutbildningen och gymnasie- skolan och anser därför att paragrafen i skollagen bör skärpas för vuxen- utbildningen så att villkoren för prövning i gymnasieskolan och vuxenut- bildningen jämställs. Skälen för regeringens förslag: Prövning i vuxenutbild- ning regleras i förordningen (2002:1012) om vuxenut- bildning. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska enligt regeringens förslag ha möjlighet att genomgå prövning. Prövning i en kurs i den nya skollagen definieras som en be- dömning av kunskaper i förhållande till såväl uppställda kunskapsmål i kursplaner eller ämnesplaner som betygskriterier respektive kunskaps- krav. Syftet är att den enskilde, utan att vara antagen till en kurs, ska kunna få ett betyg på en kurs. Detta innebär en samlad bedömning av i vilken omfattning den enskilde uppnått kunskapsmålen för kursen. Även fortsättningsvis ska vuxna ha möjlighet att få ett betyg eller ett nytt betyg genom prövning. Ett betyg som en person har fått genom prövning enligt förslaget kan t.ex. användas i samband med en ansökan till högskolan. På vilket sätt ett betyg från en prövning kan göras gällande i samband med en ansökan till högskola beror på tillträdes- och urvalsreglerna till hög- skolan. Ett betyg på en kurs kan även t.ex. användas som ett kompetens- bevis inom ett visst yrkesområde. Är den vuxne antagen till en kurs bör en bedömning gentemot mål och betygskriterier kunna göras utan att det betecknas som en prövning, eventuellt som ett led i en validering. En kontinuerlig bedömning av graden av måluppfyllelse i förhållande till mål i kursplaner eller ämnes- planer och betygskriterier respektive kunskapskrav är en del av den pedagogiska processen. Utbildningen inom skolväsendet ska som regel vara avgiftsfri. När det gäller anordnandet av prövning har kommunerna kunnat ta ut en avgift av dem som vill genomgå prövning. Som tidigare nämnts i avsnitt 7 Barns och elevers utveckling mot målen har regeringen beslutat att tillsätta en särskild utredare som ska belysa kostnaderna och reglerna för prövning i samband med en utredning avseende omprövning av betyg. I avvaktan på utredarens förslag ska regeringen utan hinder av bestämmel- serna i skollagen om avgiftsfrihet få meddela föreskrifter om skyldighet för den som vill genomgå prövning för betyg att betala en avgift som tillfaller huvudmannen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om prövning. Någon definition av prövning finns inte i dagens reglering. 2009/10:165 skolinspektion och har ifrågasatt placeringen i lagen av Trots att prövning har fått en allt större roll inom övriga skolformer är prövning ett av flera centrala begrepp inom vuxenutbildningen. Utifrån prövningens särskilda betydelse för det livslånga lärandet ser regeringen ett särskilt behov av att definiera be- greppet i förhållande till andra närliggande begrepp inom vuxenutbild- ningen. Regeringens förslag innebär en ambition att särskilja vuxenut- bildningens två insatser validering och prövning från varandra i syfte att säkerställa likvärdighet och rättssäkerhet för den enskilde. I följande avsnitt om validering redogörs närmare för varför begreppet prövning bör definieras. Regeringens förslag: Begreppet validering ska definieras i skol- lagen. Med validering ska avses en process som innebär en strukture- rad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de har förvärvats. En elev i vuxenutbildning ska ha möjlighet att få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Be- stämmelserna om rättelse och ändring av betyg ska även gälla en slut- förd validering. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen ser positivt på att begreppet tydliggörs och att den som behöver en validering ska kunna få sin kompetens och sina kunskaper skriftligt dokumenterade. Vidare anser Arbetsförmedlingen, i likhet med kommun, att det är bra att valideringsbegreppet definieras. kommun anser att det är positivt att en arbetsgång fastställs och uppdrag ges till rektor. Enligt kommunen stärks elevernas rättsäkerhet genom att regleringen i stora drag följer det som gäller vid betygssättning. Kriminalvården är särskilt positiv till att orienteringskursens roll har uppmärksammats i förslaget. Trots att validering skiljer sig från vad som i övrigt ger rätt till studiestöd anser () att fördelarna överväger att låta validering ske i form av orienteringskurser, som ger rätt till studie- medel. Det är enligt CSN rimligt att en studerande får ekonomiska möj- ligheter att delta i mer omfattande valideringsinsatser, som innebär att den studerande slipper att genomgå en utbildning hon eller han redan har. menar att det är angeläget att möjligheten till valide- ring erbjuds alla som önskar och har behov av detta och att skrivningen motsvarar den om prövning. förutsätter att kompetensbegreppet innefattar all relevant reell kompetens och att varje valideringsinsats ska beskrivas utifrån syftet och målet med insatsen. Skälen för regeringens förslag: Validering och prövning är centrala begrepp inom vuxenutbildningen men återfinns inte i dagens reglering. Regeringen anser att det är väsentligt att definiera begreppen i lag, huvudsakligen för att en gemensam tolkning av begreppen ökar möjlig- heterna till samförstånd mellan olika intressenter. Valideringsdelegationen, som verkade , hade bl.a. i uppdrag att lämna författningsförslag dels om genomförande av validering, dels om hur resultatet av en validering ska dokumenteras. Delegationen redovisade att validering tillhandahålls i av kommunerna inom ramen för vuxenutbildning och att det är en etablerad verksamhet inom utbildningen. De förslag som delegationen lämnade syftar bl.a. till att säkerställa en fortsatt verksamhet med valide- ring. Delegationen betonade att det finns starka skäl för att i för- fattningstexten definiera begreppen validering och prövning. Vidare angavs att validering inom ramen för en orienteringskurs är den lämpligaste insatsen, på grund av statistiska skäl och delvis för att deltagarna ska omfattas av huvudmannens försäkring. Orienterings- kurserna ger möjlighet att synliggöra kompetenser och kunskaper som inhämtats i icke-formellt och informellt lärande, som kan utgöra kriterier för t.ex. yrkeskrav i arbetslivet. Delegationen lämnade sin slutrapport . Varken validering eller prövning är några nya företeelser inom vuxen- utbildningen, men trots att båda blivit en alltmer naturlig och viktig del av verksamheten råder viss osäkerhet om vad de olika begreppen står för och hur validering respektive prövning kan användas. Prövning är kontrollerande och syftar till betygssättning medan valide- ring är utforskande till sin funktion. Validering syftar till att kartlägga och undersöka vilka kunskaper och färdigheter den enskilde faktiskt har, utan krav på att ett antal på förhand givna kunskapsmål ska uppnås. Regeringen föreslår därför att validering definieras som en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter obe- roende av hur de har förvärvats. Detta kan ske i samband med vägled- ning, t.ex. som en inledande kartläggning, eller inom ramen för en kurs eller en orienteringskurs. En validering kan göras inom ramen för en kurs inom vux- enutbildning och kan resultera i att en prövning genomförs, dvs.