prop · GX03244 · 2010-09-09 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:244 Villkoren för kredit till Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för den ekonomiska situationen i , landets genomförande av det reformprogram som presenterats för EU och samt för villkoren för kredit till . Det ekonomiska läget i ........................................ Villkoren för kredit till .......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde bemyndigade regeringen att besluta om kredit till om högst som ett tillägg till Internationella valutafondens (IMF) och EU:s finansiella stöd till landet. tillkännagav också som sin mening att det var viktigt att regeringen återkom till med information om villkoren för krediten i samband med den första utbetalningen av krediten (prop. 2009/10:1 utg.omr. 2, bet. 2009/10:FiU2, rskr. 2009/10:163). Regeringen beslutade att underteckna låneavtal för en kredit till . Krediten uppgår till , vilket motsvarar ca . Regeringen gav i uppdrag att handlägga krediten. I denna skrivelse redogör regeringen för den ekonomiska situationen i , landets genomförande av det reformprogram som presenterats för EU och IMF samt för villkoren för kredit till . Avslutningsvis behandlas kortfattat förväntade framtida utmaningar för . 2.1Det ekonomiska läget i I budgetpropositionen redogjordes för bakgrunden till den allvarliga ekonomiska krisen i och dess mest akuta skede (prop. 2009/10:1 utg.omr. 2 avsnitt 11.5). har det ekonomiska läget förbättrats väsentligt. Det branta produktionsfallet har upphört och växte BNP jämfört med föregående kvartal. förutses en minskad BNP jämfört med , men väntas BNP växa med . Importen föll kraftigt , medan exporten utvecklades oväntat starkt. Bytesbalansen har vänts från ett mångårigt underskott till ett överskott på 2009, och det förväntas bli i samma storleksordning 2010. Arbetslösheten har ökat dramatiskt. Den steg till , men väntas börja sjunka långsamt . med hög inflation skedde en kraftig omsvängning och konsumentpriserna började falla. Prisfallet har dock avtagit snabbare än väntat. förutses priserna gå ned med ett par procent för att sedan ligga stilla 2011. Lönerna har också gått ned, även om det är svårt att få fram entydiga uppgifter om nedgångens storlek. Det står dock klart att internationella konkurrenskraft har förbättrats, i linje med strategin för ekonomisk-politiska program (se avsnitt 2.2). Läget på de finansiella marknaderna har stabiliserats. Efter att ha legat som högst på har de korta räntorna legat på nivåer mellan . möjligheter att finansiera budgetunderskottet genom marknadsupplåning har förbättrats avsevärt. Deprecieringstrycket på landets valuta, latsen, Skr. 2009/10:244 som var starkt och , har Procentuell volymförändring om inte annat anges -4,6 -18,0 -3,5 -5,5 -22,4 -9,0 -9,2 -10,0 -4,0 -37,7 -10,0 Export av varor och tjänster -1,3 -13,9 Import av varor och tjänster -13,6 -34,2 -6,2 Bytesbalans (procent av BNP) -13,0 Arbetslöshet procent av arbetskraften) Inflation (årssnitt procent) -2,0 Källor: EU- kommissionen och IMF. Det ekonomisk-politiska program som har utarbetat tillsammans med EU och IMF syftar främst till att uppnå hållbara offentliga finanser och stärka internationella konkurrenskraft. Programmet löpte ursprungligen fram till utgången av , men har sedermera förlängts fram till och med . Ett viktigt mål för politiken är att ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för att kunna införa euron 2014. Programmet anger årliga mål för hur budgetunderskottet ska kunna sänkas. Målen överensstämmer med den rekommendation som Ekofin- rådet har gett under förfarandet vid alltför stora budgetunderskott. Således ska underskottet uppgå till högst av BNP 2009, 2010, 2012. Den tredje översynen av program genomfördes av EU och IMF 19 maj4 . Resultatet av översynen diskuterades av EU:s ekonomiska och finansiella kommitté och av . Därvid konstaterades att hade följt programmet på ett tillfredsställande sätt. Budgetmålet nåddes med god marginal. Budgetunderskottet blev av BNP. Det finns goda utsikter för att klara målet , trots att vissa mindre avvikelser från programmet har gjorts, t.ex. sänkningar av vissa mervärdesskattesatser. Dessa åtgärder hänger delvis samman med att den lettiska regeringen förlorade majoriteten i parlamentet genom att det största regeringspartiet lämnade koalitionen. På finansmarknadsområdet har regeringen i lagt fram en plan för rekonstruktion av Parexbanken. Den lettiska staten är huvudägare i banken . Enligt planen ska banken delas upp i två delar, där de dåliga tillgångarna samlas i ett särskilt institut, enligt ungefär samma modell som tillämpades framgångsrikt i under den ekonomiska krisen . Vidare har ett antal åtgärder vidtagits för att stärka den finansiella tillsynen. En viktig fråga i arbetet med det ekonomisk-politiska programmet har Skr. 2009/10:244 varit att begränsa de negativa sociala verkningarna av åtstramnings- åtgärderna, framför allt för de mest utsatta grupperna i samhället. Långivarna har starkt betonat vikten av att tillräckliga resurser avsätts för detta ändamål. Det sociala skyddsnätet har sålunda varit undantaget från besparingskrav, och åtgärder för att stärka detta har inte räknats in i budgetunderskottet vid bedömningen av huruvida budgetmålen har uppnåtts. Experter från har gett den lettiska regeringen råd om åtgärder för att motverka de negativa sociala effekterna av budgetkonsolideringen. Den lettiska regeringen har bl.a. avsatt extra medel för aktiva arbets- marknadsåtgärder och gett kommunerna tillskott för att stärka det sociala skyddsnätet. Till det lettiska programmet är kopplat ett internationellt lånepaket uppgående till sammanlagt . Av detta belopp svarar de nordiska länderna för . andel uppgår till eller av de nordiska lånen. Lån till (miljoner euro) Som framgår av tabell 2 har över hälften av de sammanlagda låne- åtagandena utbetalats. har alla utbetalningar kommit från de multilaterala långivarna. Enligt finansieringsplanen skulle den första utbetalningen av de nordiska lånen ha ägt rum i samband med den tredje programöversynen, som avslutades . Som ovan nämnts har emellertid ekonomiska läge stabiliserats, och möjligheterna att finansiera budgetunderskottet genom marknadsupplåning har förbättrats avsevärt. Mot den bakgrunden har den lettiska regeringen förklarat att den tills vidare inte har för avsikt att begära någon utbetalning av de nordiska lånen eller andra bilaterala lån. 2.4Villkoren för kredit till Villkoren för de nordiska ländernas lån till regleras av bilaterala avtal, som i allt väsentligt är likalydande för samtliga långivare. För- handlingarna om avtalen är slutförda och avtalen kommer sannolikt att kunna undertecknas . Räntan på utbetalda lånebelopp är rörlig och uppgår till tremånaders- räntan för interbanklån i euro (EURIBOR) med ett påslag om . Löptiden är , varav de fem första är amorteringsfria. Detta är samma villkor som gäller för de nordiska lånen till . I tabell 3 jämförs de största långivarnas villkor. Det bör noteras att EU också tar ut en administrativ avgift och IMF en löftesprovision, medan inga avgifter tillkommer för de nordiska lånen. Dessutom är de nordiska lånens löptid betydligt längre än övriga långivares. 3 mån EURIBOR + Ett krav för att låneutbetalningar ska ske är att det lettiska ekonomisk- politiska programmet följs som överenskommet. Detta prövas i första hand vid de återkommande programöversynerna av IMF och EU. Av denna anledning ska utbetalningar av de nordiska lånen ske efter den senast genomförda programöversynen. har dock möjlighet att begära att en aktuell utbetalning skjuts upp till nästa översyn. På detta sätt kan spara utbetalningar till dess behov uppstår. kan dock inte begära ut större belopp än den aktuella utbetalningen enligt planen plus ackumulerade uppskjutna utbetalningar. Ytterligare ett villkor i låneavtalet är att de nordiska långivarna har rätt att begära att lämnar ut all sådan information som är relevant för tillämpningen och övervakningen av programmet. Tabell 4 visar planen för de ordinarie utbetalningarna av de nordiska lånen i anslutning till EU:s och IMF:s programöversyner. lån till (miljoner euro) För att ekonomi ska kunna återgå till en god tillväxt, arbets- lösheten minska väsentligt och hållbarhet uppnås i de offentliga finanserna krävs fortsatt stora ansträngningar från lettisk sida. Den närmaste utmaningen är att få till stånd en budget , som leder till en minskning av budgetunderskottet till högst av BNP. Detta kommer att kräva nya besparingsåtgärder motsvarande av BNP. Budgetarbetet försvåras av att har parlamentsval . Valutgången är synnerligen osäker. Flera partier har inför valet tagit avstånd från det gällande ekonomisk-politiska programmet. Den nuvarande regeringen arbetar på en lista på tänkbara budgetåtgärder, som ska vara klar före valet i syfte att underlätta den tillträdande regeringens budgetarbete. För att minska risken för allt för stora budgetunderskott behöver budgetprocessen förbättras i olika avseenden. Den lettiska regeringen arbetar med en ny budgetlag, som innehåller förslag om införande av utgiftstak och andra regler som syftar till att stärka budgetdisciplinen. Det finns också behov av att förbättra styrningen och effektiviteten i budgetarbetet. har tillhandahållit en expert som bistått det lettiska i arbetet med dessa frågor. En annan central uppgift för den lettiska regeringen är att få till stånd en fortsatt förstärkning av landets internationella konkurrenskraft. Vissa resultat har redan uppnåtts, vilka sannolikt har bidragit till den kraftiga omsvängningen i bytesbalansen. Det återstår emellertid mycket att göra på detta område för att ska kunna uppnå en hållbar tillväxt. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , Husmark , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:244 Villkoren för kredit till