prop · GY031d10 · 2010-10-12 00:00:00 — Syftet med projektet är att bistå länderna att formulera en bättre politik för bland annat hälso- och sjukvården, arbetsmarknaden och trygghetssystemen. Tre huvudområden som kan identifieras är att minska risken för att människor lämnar arbetsmarknaden permanent på grund av psykisk ohälsa, öka möjligheterna för unga med psykisk ohälsa att komma in på arbetsmarknaden och underlätta för personer som är långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade på grund av psykisk ohälsa att återgå i arbete. Projektet kommer löpande att publicera olika landsrapporter och en uppsummeringsrapport beräknas vara klar . Översyn av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst Regeringen anser att reglerna för sjukpenninggrundande inkomst bör reformeras. Den parlamentariska kommittén har därför bl.a. fått i uppdrag att utreda och föreslå nya regler för ett nytt inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen. Utgångspunkten för kommitténs förslag ska vara att inkomstunderlaget ska baseras på historiska (faktiska) inkomster, i stället för nuvarande system med sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Mot bakgrund av bland annat att frågan om faktiska inkomster som inkomstunderlag ska utredas har regeringen även tillsatt en utredning, den s.k. (dir. 2009:91, S 2009:08), som ska ta fram förslag om att arbetsgivare med flera ska lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå till den myndighet som utredaren finner lämplig. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Försäkringssystemen och olika grupper av företagare På grund av att sätten att beräkna den förmånsgrundande inkomsten skiljer sig åt, krävs olika regler för företagare som bedriver verksamhet i fåmansbolag jämfört med egenföretagare. Det kan därför med avseende på försäkringssystemen finnas brister i neutralitet mellan de två grupperna av företagare. Regeringen avser att, inom , närmare se över reglerna i denna del. och Inspektionen för socialförsäkringen För att åstadkomma en socialförsäkringsadministration med hög legitimitet är det viktigt att försäkringarna administreras rättssäkert och att medborgarna får god service samt att rätt person får rätt ersättning . Detta kräver en effektiv handläggning hos och en väl fungerande kontrollverksamhet. Regeringen anser att den omfattande organisationsförändringen som genomfördes inom har varit nödvändig och att grunden nu är lagd för att myndigheten ska kunna åstadkomma resultat som lever upp till kraven på en socialförsäkringsadministration som är rättssäker, effektiv och håller hög kvalitet. Regeringen kan dock konstatera att de förväntade effektiviseringarna som en följd av bildandet av inte har genomförts fullt ut. Sedan bildades har kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen minskat, dock inte i den takt som förväntats. Detta har medfört att har haft svårigheter att anpassa sin verksamhet till de av beslutade och beräknade ekonomiska ramarna. har även haft svårigheter att prognostisera myndighetens resursbehov vilket medfört återkommande behov av resurstillskott på tilläggsbudget. Regeringen tillför i denna budgetproposition och motsvarande belopp beräknas . Dessa medel tillförs i syfte att ge förutsättningar att kunna anpassa sig till en långsiktigt lägre anslagsnivå i enlighet med den nivå som beräknats och därefter. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för detta arbete. Arbetet med att anpassa administrationen till de långsiktiga ekonomiska ramarna bör också följas upp av oberoende aktörer. Det är enligt regeringens mening angeläget att den positiva utvecklingen gällande handläggningstider inte bryts. Det är även viktigt att myndigheten skyndsamt kommer till rätta med bristerna i tillgänglighet för att de försäkrade ska kunna komma i kontakt med myndighetens kundcenter och handläggare. Regeringen är vidare angelägen om att arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar fortskrider och integreras i den löpande verksamheten och att myndigheten håller en hög ambitionsnivå i detta arbete. Arbetet innefattar åtgärder mot såväl missbruk av socialförsäkringssystemet som åtgärder mot oavsiktliga fel vilka begås av både enskilda och myndigheten. Bildandet av Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) medför att socialförsäkringens administration numera granskas av ytterligare en oberoende part, därigenom skapas en ökad legitimitet för socialförsäkringen. ISF har en mycket viktig roll att fylla i att granska att och verksamhet bedrivs rättssäkert och kostnadseffektivt. 3.9.1Sjukpenning m.m. för arbetslösa Ärendet och dess beredning: I en promemoria (S2010/5246/SF) som tagits fram inom föreslås att sjukpenning ska kunna lämnas i en sjukperiod om det skulle framstå som oskäligt att begära att den försäkrade ska anmäla sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt vara beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr. S2010/5246/SF). Förslag om undantag från kravet att vara anmäld hos Arbetsförmedlingen m.m. för att ha rätt till ersättning Regeringens förslag: Sjukpenning ska kunna lämnas i en sjukperiod om det skulle framstå som oskäligt att begära att den försäkrade ska anmäla sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt vara beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. Förslaget innebär även följdändringar i reglerna för tillfällig föräldrapenning och närståendepenning. Vidare görs ett förtydligande i form av att de krav som ställs på en arbetslös försäkrad vad gäller rätt till ersättning ska avse i en sjukperiod. En rättelse görs också i 31 kap. 10 § socialförsäkringsbalken. Bestämmelserna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig är positiva till förslaget, eller har inte haft några synpunkter. och Kammarrätten i har lämnat synpunkter avseende några redaktionella ändringar i lagtexten. Skälen för regeringens förslag Enligt 3 kap. 10 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, förkortad AFL, utges sjukpenning i en sjukperiod endast under förutsättning att den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat om han eller hon inte hade varit sjuk. I 3 kap. 10 c § AFL finns undantag från denna huvudregel. Av undantagsregeln framgår att sjukpenning ska kunna utges för den som är helt eller delvis arbetslös och anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt är beredd att anta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) eller för den som skulle ha uppburit havandeskapspenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 I den fortsatta redovisningen kommer det av redaktionella skäl endast att anges anmäla sig hos Arbetsförmedlingen m.m.. Denna formulering avser dock lagtextens fullständiga formulering helt eller delvis arbetslös och anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt är beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. I förarbetena till lagen (prop. 1986/87:69 s. 3738) anges att den ersättning som uppbärs i ovan nämnda situationer träder i stället för arbetsinkomst och att detta motiverar att sjukpenning utbetalas vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan, som ersättningen ska kalenderdagsberäknas eftersom det kan vara svårt att avgöra hur han eller hon skulle ha arbetat då den försäkrade inte arbetade vid sjukdomsfallet. Av ett avgörande i Regeringsrätten (RÅ 2006 ref. 54) framgår att ordalydelsen i bestämmelserna i 3 kap. 10 c § AFL inte ger utrymme för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta en försäkrad som t.ex. på grund av sjukdom varit förhindrad att göra anmälan till Arbetsförmedlingen. För att sjukpenning ska kunna utges krävs därför att den försäkrade ska vara anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Undantag från anmälningsplikten m.m. Regeringen anser att det i vissa situationer är oskäligt att begära att en försäkrad, som på grund av t.ex. egen sjukdom eller på grund av att ett barn eller en närstående insjuknat, ska anmäla sig hos Arbetsförmedlingen m.m. för att rätt till sjukpenning m.fl. dagersättningar ska föreligga. Det bör därför i sådana situationer kunna göras undantag från regeln om anmälningsplikt till Arbetsförmedlingen m.m. om det kan antas att den försäkrade, i det fall t.ex. sjukdom inte hade inträffat, skulle ha gjort en sådan anmälan. Regeringen har valt att ange sjukdom som exempel på när det bör kunna anses som oskäligt att i vissa fall begära att den försäkrade ska göra anmälan till Arbetsförmedlingen m.m. Givetvis är detta exempel inte uttömmande utan även andra situationer bör kunna vara aktuella. Som ledning anser regeringen att (1942:740), förkortad RB, regler om laga förfall, och den praxis som utvecklats, bör vara vägledande vid bedömningen av om det kan anses vara oskäligt att begära att den försäkrade ska 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 göra anmälan till Arbetsförmedlingen m.m. Av 32 kap. 8 § RB följer sammanfattningsvis att laga förfall kan anses föreligga då någon genom avbrott i allmänna samfärdseln, sjukdom eller annan omständighet, som han eller hon inte bort förutse eller att det av annat skäl finns en giltig ursäkt att inte infinna sig eller utföra något inom en bestämd tid. Regeringen anser således att det bör införas en form av säkerhetsventil i samband med sådana situationer. Någon avgränsad definition eller ytterligare exempel på vad begreppet oskäligt kan anses innebära anser regeringen inte är möjlig att lämna, utan bedömningen av om det kan anses oskäligt bör göras utifrån de samlade förhållandena i det enskilda fallet. En förutsättning är dock att det kan antas att den försäkrade skulle ha gjort en anmälan till Arbetsförmedlingen m.m. om denne inte varit förhindrad att göra en sådan. Regeringen bedömer att förslaget som regel bör vara aktuellt att tillämpa då det kan anses oskäligt att en person i samband med övergången från en anställning eller en SGI-skyddad period borde ha anmält sig till Arbetsförmedlingen m.m. för att rätt till ersättning ska föreligga. Den föreslagna regeln kan dock även bli tillämplig t.ex. under tid när en försäkrad omfattas av det generella SGI-skyddet enligt 26 kap. 18 § socialförsäkringsbalken (2010:110), förkortad SFB. Vidare bör gälla, för att rätt till ersättning ska kunna föreligga, att anmälan till Arbetsförmedlingen m.m. ska göras så snart det är möjligt, efter det att det kan anses oskäligt att göra en sådan anmälan. Regeringens förslag innebär ändringar i 26 kap. 22 § samt 28 kap. 5 och 6 §§ SFB. Vidare föreslås nya bestämmelser i en ny paragraf, 27 kap. 11 a §. Följdändringar föreslås även i reglerna om tillfällig föräldrapenning i 13 kap. 36 § och i reglerna om närståendepenning i 47 kap. 15 § SFB. Regeringen föreslår vidare att ett förtydligande görs om att regleringen i 28 kap. 6 § SFB avser i en sjukperiod. Härutöver görs även en rättelse av en felaktigt borttagen hänvisning i 31 kap. 10 § SFB (se prop. 2009/10:69, sid. 20). Regeringen bedömer att förslaget endast mycket marginellt kan komma att påverka utgifterna för sjukpenning m.fl. dagersättningar. ligande som föreslås i 28 kap. 6 § SFB bedöms inte ha några ekonomiska konsekvenser. Arbetsgivare påverkas inte eftersom förslagen berör försäkrade som saknar anställning. Regeringen bedömer att förslaget inte kommer att medföra några ekonomiska konsekvenser för eller de allmänna förvaltningsdomstolarnas administration. Det förtydligande som föreslås i 28 kap. 6 § SFB bedöms inte heller medföra några ekonomiska konsekvenser för administrationen. Förslag till lagändringar lämnas både inom utgiftsområde 10 och utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Eftersom förslagen till lagändringar i vissa avseenden är avhängiga av varandra redovisas dock lagförslagen i sin helhet med författningskommentar under utgiftsområde 10. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen anges i vilka former som föräldrapenningsförmåner lämnas. I punkten 2, i vilken anges att tillfällig föräldrapenning lämnas i särskilda situationer när någon avstår från förvärvsarbete för att vårda barn, föreslås ett tillägg på så sätt att det nu även anges att denna förmån lämnas när någon avstår från förvärvsarbete i samband med att ett barn har avlidit. Ändringen föranleds av de förslag till nya bestämmelser som lämnas i 13 kap. 31 e och 31 f §§. I paragrafen föreslås ett nytt andra stycke, av vilket framgår att tillfällig föräldrapenning som lämnas enligt 13 kap. 31 e § dvs. tillfällig föräldrapenning som lämnas i samband med att ett barn har avlidit får lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid. Den krets av personer som kan bli aktuell när förmånen ska lämnas utgörs av barnets föräldrar och de personer som enligt 11 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken likställs med en förälder. En förälder som uppfyller förutsättningarna för att få tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit ska inte behöva göra en anmälan till för att få ersättning. Någon anmälningsplikt föreslås således inte föreligga för denna förmån. Mot denna bakgrund föreslås att en ny mening läggs till i slutet av paragrafen, där detta framgår. Mot bakgrund av att det föreslås nya bestämmelser om rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit i 13 kap. 31 e och 31 f §§, föreslås en ny strecksats i paragrafen, som innehåller en beskrivning av vilka allmänna bestämmelser som finns i 13 kap. I paragrafens första stycke föreslås ett tillägg, i vilket anges att rätt till tillfällig föräldrapenning har en försäkrad förälder som avstår från att utföra förvärvsarbete i samband med att ett barn har avlidit. Paragrafen är ny och föreslås till följd av de nya bestämmelserna som föreslås i 13 kap. 36 § 2 om när kalenderdagsberäknad tillfällig föräldrapenning lämnas till en arbetslös försäkrad. 31 e och 31 f §§ Paragraferna är nya. I dessa föreslås bestämmelser om att tillfällig föräldrapenning, under vissa förutsättningar, lämnas till föräldrar som mister ett barn. Föräldrar till ett barn som inte har fyllt föreslås ha rätt till tillfällig föräldrapenning när de avstår från att utföra förvärvsarbete i samband med att barnet har avlidit. Förmånen, som får lämnas under per förälder och barn, lämnas tidigast från och med dagen efter den då barnet har avlidit och senast för den dag som infaller efter den dag då barnet har avlidit. I punkten 2 föreslås en följdändring som föranleds av förslaget till de nya bestämmelserna i 28 kap. 6 § tredje stycket. I paragrafen har lyfts in de bestämmelser som gäller enligt 28 kap. 6 § för när sjukpenning kalenderdagsberäknas för en arbetslös försäkrad. Förslaget till ändring innebär också att om det skulle framstå som oskäligt att begära att den försäkrade är anmäld som arbetssökande hos den offentliga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 arbetsförmedlingen eller att han eller hon ska vara beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten, ska kalenderdagsberäknad tillfällig föräldrapenning ändå kunna lämnas. När det gäller situationer där fråga uppkommer om att lämna tillfällig föräldrapenning med stöd av de bestämmelser som föreslås i 13 kap. 31 e och 31 f §§ till en förälder, som är helt eller delvis arbetslös, i samband med att ett barn har avlidit, bör det, som en utgångspunkt, alltid bedömas som oskäligt att begära av honom eller henne att göra det som i normalfallet gäller för en arbetslös försäkrad. I paragrafen föreslås en ändring i första stycket till följd av de bestämmelser som föreslås i 28 kap. 6 § tredje stycket. Paragrafen är ny och föranleds av förslaget till de nya bestämmelserna i 28 kap. 6 § tredje stycket om när kalenderdagsberäknad sjukpenning lämnas till en arbetslös försäkrad i en sjukperiod. I paragrafens första stycke föreslås ett tillägg i punkten 1. Ändringen föranleds av att ett nytt tredje stycke föreslås i 28 kap. 6 §. Bestämmelserna om att sjukpenning ska arbetstidsberäknas i en sjukperiod enligt 27 kap. 10 och 11 §§, gäller således inte i de fall som anges i 28 kap. 6 § tredje stycket, då istället sjukpenning ska kalenderdagsberäknas i en sjukperiod. Paragrafens första stycke föreslås ändras på så sätt att det nu anges att i förhållande till en arbetslös försäkrad ska sjukpenning alltid kalenderdagsberäknas, om inte annat följer av tredje stycket. De förutsättningar som anges för när kalenderdagsberäknad sjukpenning lämnas till en arbetslös försäkrad föreslås flyttas ned till ett nytt tredje stycke. I det nya tredje stycket anges inledningsvis i första meningen förutsättningarna för när kalenderdagsberäknad sjukpenning ska kunna lämnas till en arbetslös försäkrad under de 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 första i en sjukperiod. En förutsättning för att sjukpenning då ska kunna lämnas är att den försäkrade är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen samt är beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten. Även för dessa försäkrade gäller de bestämmelser om karensdagar som återfinns i 27 kap. SFB, vilket som regel innebär att sjukpenning inte lämnas för i en sjukperiod. Vidare återfinns i tredje stycket andra meningen bestämmelser om när undantag får göras från vad som anges i första meningen i stycket. Bestämmelserna anger således under vilka förutsättningar kalenderdagsberäknad sjukpenning får lämnas till en arbetslös försäkrad, trots att han eller hon inte har gjort vad som anges i första meningen i stycket. Om det skulle framstå som oskäligt att begära att den försäkrade är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen eller att han eller hon ska vara beredd att ta ett erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den bestämda sjukpenninggrundande inkomsten, får kalenderdagsberäknad sjukpenning således ändå lämnas i en sjukperiod. Som närmare anges i avsnitt 3.9.1 bör (1942:740) regler om laga förfall och den praxis som utvecklats vara vägledande för när det kan bedömas som oskäligt att begära av en arbetslös försäkrad att uppfylla de villkor som i normalfallet krävs av honom eller henne för att erhålla ersättning. I paragrafen föreslås en ny mening som föranleds av att nya bestämmelser föreslås i 28 kap. 6 § tredje stycket. Bestämmelserna innebär att när fråga om närståendepenning uppkommer för en försäkrad som är helt eller delvis arbetslös, ska de förutsättningar som anges för att kalenderdagsberäknad sjukpenning ska lämnas till en sådan försäkrad i en sjukperiod i 28 kap. 6 § tredje stycket, tillämpas för hela den tid som förmånen avser. Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:000) om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) I paragrafens första stycke 2 föreslås en följdändring som föranleds av förslaget till nya bestämmelser i 13 kap. 31 e och 31 f §§ socialförsäkringsbalken. Förslaget innebär att en arbetstagare ska ha rätt till ledighet då han eller hon skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit, om arbetstagaren inte omfattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken (vilka reglerar rätten för försäkrade att under vissa förutsättningar förvärvsarbeta med bibehållen sjukersättning). Regeringens utgångspunkt är att samtliga lagändringar som föreslås i socialförsäkringsbalken och föräldraledighetslagen (1995:584) ska träda i kraft . Eftersom socialförsäkringsbalken redan är beslutad och träder i kraft och regeringen redan har lämnat en proposition (prop. 2009/10:222) till med förslag till följdändringar i föräldraledighetslagen, som föreslås träda i kraft , behövs inga uttryckliga ikraftträdandebestämmelser till de lagändringar som föreslås. Regeringen gör också den bedömningen att det inte finns anledning att föreslå några materiella övergångsbestämmelser till de nu föreslagna lagändringarna. 3.10.11:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 21 712 266 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 36 192 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för utgifter avseende sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti, särskilt högriskskydd och högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Anslaget ska även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder. Av anslaget får högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Anslaget får även användas för att finansiera vad som föreslagits i fråga om rehabiliteringsgaranti samt utveckling av företagshälsovård. Därtill används anslaget för utgifter avseende rehabiliteringspenning, köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. samt för närståendepenning, som utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Även demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Den förbrukning av medel som skett t.o.m. ger en prognos för utgiften för sjukpenning som visar att tilldelade medel kommer att underskridas 2010. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 32,3 miljoner nettodagar och medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till per dag. Nyckelfaktorer i sammanhanget är hur många sjukfall som kommer att starta framöver samt i vilken takt sjukfallen kommer att avslutas. Då rehabiliteringskedjan är relativt ny finns begränsad empiri kring hur effekterna kommer att bli på nämnda faktorer. Detta innebär sammantaget att prognosen behäftas med viss osäkerhet. Även osäkerhet kring hur de nya beviljandekriterierna för sjukersättning kommer att tillämpas i kombination med rehabiliteringskedjan framöver bidrar till denna osäkerhet. Då förlängd sjukpenning utges under maximalt beräknas cirka 21 000 personer uppnå denna tidpunkt . därefter beräknas cirka 5 000 personer respektive år att lämna sjukförsäkringen av samma anledning. En del av dessa beräknas åter att starta ett nytt sjukfall efter det att de lämnat sjukförsäkringen. beräknas kostnaderna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till , till , till och till . Samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet av anslaget för sjukpenning får användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Dessa medel är statens resurser för såväl som Arbetsförmedlingens kostnader för samverkan och finansiell samordning. användes totalt för dessa ändamål, vilket motsvarar de tillgängliga medlen. har av förbrukade medel använts för samverkan mellan . Verksamheten omfattade , varav Arbetsförmedlingens kostnader var och . har använts för finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 använts för finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården, alternativa insatser för långtidssjukskrivna samt för centrala myndighetskostnader. beräknas de totala kostnaderna uppgå till . Tillgängliga medel bedöms förbrukas i sin helhet.