prop · GX0365 · 2010-02-19 00:00:00 — Det avgörande kriteriet för tilldelning av stipendium bör vara studenternas studiemeriter och kvalifikationer, men även andra kriterier kan komma att spela in vid tilldelningen. För att medlen ska kunna användas så effektivt som möjligt som ett rekryteringsinstrument bör lärosätena ges stor frihet vid fördelning av stipendiemedel. Varje lärosäte bör till exempel besluta om stipendiet ska avse hela eller delar av studieavgiften liksom om stipendierna ska inriktas mot vissa utbildningar. De medel som avsätts för detta stipendieprogram bör dock enligt regeringens mening inte användas för levnadsomkostnader. Dessa stipendier blir därmed i princip en form av nedsättning av studieavgiften, och bör för att minska omkostnaderna kunna hanteras så även i praktiken. En student som blivit antagen och av lärosätet har beviljats ett stipendium motsvarande en viss andel av studieavgiften bör alltså kunna få det räknat till godo i stället för att studenten betalar hela studieavgiften och lärosätet betalar ut stipendiesumman. Studenter som väljer att studera utomlands är en lättrörlig grupp och studentströmmarna tenderar att skifta fort. kontinuerliga omfördelningar av stipendiemedel utifrån bl.a. söktryck och lärosätenas behovsbedömning bör medlen läggas på en myndighet . 2009/10:65 som kan förmedla medlen vidare till lärosätena och genomföra Regeringen avser därför att ge en myndighet i uppdrag att hantera det aktuella stipendieprogrammet. De medel som fördelas inom det aktuella stipendieprogrammet ska endast användas för stipendier. Möjligheten för varje lärosäte att fördela stipendier kan vara särskilt viktig för till exempel de konstnärliga högskolorna, vars studieavgifter i vissa fall riskerar att bli höga i ett internationellt perspektiv och som ofta inte har mindre kostsamma utbildningar som kostnaderna kan fördelas på. Prestigestipendier motsvarande Fulbrightprogrammet får vänta I departementspromemorian i världen rapport från (Ds 2008:82) föreslogs att ett stipendieprogram motsvarande det amerikanska Fulbrightprogrammet borde inrättas. Motiven som framfördes var bland annat att studentutbyten är ett effektivt sätt att bygga upp långsiktiga relationer till ett land, relationer som är viktiga både för handel, investeringar och rekryteringar. Som regeringen angav i propositionen Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid (prop. 2008/09:175, bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282) anser regeringen att ett motsvarande stipendieprogram är en intressant idé, men avser inte att inrätta något motsvarande . Regeringen anser att universitet och högskolor även på egen hand och i samarbete med externa aktörer bör sträva efter att utveckla stipendie- program. 7.3Informationen till tredjelandsstudenter förbättras Regeringens bedömning: Svenska institutets uppdrag att informera om svensk högre utbildning i utlandet bör utökas och utvecklas. förslag: Utvecklingen av internationella utbildningsprofiler kräver aktiva insatser för att sprida kännedom om de berörda utbildningarna och för att informera om den svenska högskolan. Olika former av insatser bör intensifieras för att placera den svenska högskolan på den globala utbildningskartan. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna betonar behovet av marknadsföring för att nå ut till presumtiva studenter i utlandet. anser att bör utgöra bas för informationsinsatserna men att respektive lärosäte bör stå för detaljinformationen. Skälen för regeringens bedömning: Ansvaret för att informera om enskilda universitet och högskolor vilar på lärosätena själva, medan arbetar för att öka exponeringen av svensk högre utbildning och forskning generellt och informerar om som Den arbetsfördelningen är enligt regeringens mening ändamålsenlig och bör bestå. Flera stora mottagarländer för utländska studenter såsom , , och gör mycket omfattande satsningar på internationell rekrytering till sin högskoleutbildning. Omvärldens bild av som land och av svensk högskole- utbildning och forskning är avgörande för svenska universitets och högskolors förmåga att attrahera studenter. När studieavgifter för studenter som är medborgare i länder utanför EES infördes i Danmark sjönk antalet sådana studenter kraftigt. En enkätundersökning gjord på uppdrag av och , Free movers i ,visar att avgiftsfriheten innebär en betydande konkurrensfördel vid rekryteringen av studenter,. Nästan nio av tio av de utländska studenterna i undersökningen skulle rekommendera som studieland till sina vänner, men bara hälften så många skulle göra det om utbildningen var studieavgiftsbelagd. En undersökning visade också att de presumtiva studenter som känner till har en positiv bild av svensk högre utbildning, men att svenska lärosäten ofta inte alls finns med bland tänkbara destinationer för studier utomlands för studenter i till exempel . Mot bakgrund av att är relativt okänt som studieland och att det är viktigt att även fortsättningsvis ha en tillströmning av ett stort antal studenter anser regeringen att insatserna för att göra känt som studieland bör öka vid införandet av studieavgifter. har en samordnande roll inledde ett projekt tillsammans med 29 lärosäten kallat Study Destination . Syftet med projektet är att utveckla en inom högskolevärlden väl förankrad profil för som studiedestination och att öka möjligheten till koordinering av de insatser som görs för att synliggöra som studiedestination, särskilt med fokus på ett införande av studieavgifter för studenter från tredjeland. Därutöver ansvarar för webbportalen , för vilken institutet har särskilda medel. Portalen sam- lar information om svensk högskoleutbildning riktad till utländska studenter. får för information om och presentation av svensk högre utbildning i utlandet. Institutet har fått ytterligare i syfte att öka kännedomen om svensk högre utbildning och forskning i utlandet. Dessa medel bör enligt regeringens bedömning permanentas och utökas ytterligare. Regeringen beräknar att bör fördelas till för informationsinsatser avseende som studieland. Den utlandsbaserade verksamheten för omvärldsbevakning och främjande inom utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet bör samordnas och utvecklas, särskilt efter studieavgifternas införande. aviserades i propositionen Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid (prop. 2008/09:175, bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282). Regeringen avser därför att ge Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser i uppdrag att, i samråd med , planera och genomföra insatser och åtgärder som syftar till att, med stöd av myndighetens utlandskontor, öka intresset för utbildning och forskning i för att stärka möjligheter att attrahera studenter inom den högre utbildningen och forskare från länder utanför EES och . 8 Genomförande och konsekvenser Regeringens förslag: Lagen om ändring i högskolelagen (1992:1434) ska träda i kraft . förslag: Utredningen föreslår att studieavgiftssystemet ska införas från och med /09. Skälen för regeringen förslag: Regeringens uppfattning är att studieavgifter för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska tas ut för utbildning som bedrivs efter . För att göra det möjligt för berörda myndigheter att utifrån de föreskrifter som avses meddelas om studieavgifter, vidta nödvändiga åtgärder och fatta olika beslut, till exempel avseende informationsinsatser och anpassning av IT-system, föreslås att lagändringarna träder i kraft . Regeringens bedömning: Anslagsmedel motsvarande antalet fritt inresande studenter från tredjeland vid universitet och högskolor bör omfördelas successivt med början . Skälen för regeringen bedömning: Kostnaderna för avgiftsskyldiga studenters utbildning bör inte avräknas lärosätenas grundutbildnings- anslag. Därför leder införandet av studieavgifter till en minskad belastning på lärosätenas anslag som lärosätena kompenseras för detta intäktsbortfall genom att de får disponera studieavgifterna. Studieavgifter beräknas kunna införas från och med . Resurser inom högskolans grundutbildningsanslag kan då börja frigöras från och med samma termin. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) har regeringen beräknat att anslagen för grundutbildning av detta skäl kan sänkas med 2011. Regeringen bedömde att i storleksordningen 500 miljoner kronor kommer att frigöras när samtliga studenter i den aktuella Prop. 2009/10:65 kategorin betalar studieavgifter. Beräkningen gjordes utifrån antalet tredjelandsstudenter /08. I propositionen aviserade rege- ringen vidare att de medel som frigörs inom anslagen till universitet och högskolor bl.a. bör användas för att införa ett kvalitetsbaserat resurs- tilldelningssystem. har regeringen konstaterat att det har skett en fortsatt ökning av antalet tredjelandsstudenter. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag om hur stor den totala sänkningen av grundutbildningsanslagen ska vara. De studenter som har påbörjat en kurs eller ett utbildningsprogram innan studieavgifter införs bör få avsluta utbildningen utan studie- avgiftsskyldighet, eftersom de påbörjat utbildningen under förut- sättningen att den är avgiftsfri. De flesta tredjelandsstudenter läser kortare utbildningar . Statlig finansiering inom anslagen till grundutbildning för tredjelandsstudenter som påbörjat studier före beräknas därmed vara avslutad till största delen , då majoriteten av dessa bör ha avslutat sina studier. Utgångspunkten bör vara att de frigjorda anslagsmedlen i huvudsak bör föras från varje lärosätes grundutbildningsanslag i proportion till antalet studenter som enligt förslaget och bedömningarna i denna proposition ska betala studieavgifter. Vissa lärosäten har en klart högre andel tredjelandsstudenter än andra. Det gäller framför allt där av antalet helårsstudenter utgjordes av tredje- landsstudenter . I detta fall bör särskilda justeringar över- vägas. I samband med att studieavgifter införs för tredjelandsstudenter frigörs enligt budgetpropositionen utbildningsplatser för studenter som är medborgare i , i övriga EES-länder eller i (prop. 2009/10:1, utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127) motsvarande cirka 4 500 platser . Dessa studenter kan vara be- rättigade till studiemedel, vilket innebär att utgifterna för studiemedel i budgetpropositionen beräknas öka med 2012, och kostnaderna för studiemedelsräntor beräknas öka med . Ladok är ett nationellt system för studieadministration som ägs av lärosätena tillsammans genom ett konsortium. de studerandes deltagande och resultat i högre utbildning. anpassas för en ordning med studieavgifter. detta beräknas till . anslaget 2.54 särskilda utgifter för universitet och högskolor. Verket för högskoleservice (VHS) bör, tillsammans med universitet och högskolor, anpassa antagningssystemet (NyA) för en ordning med Utvecklingskostnaderna för detta beräknas till 3 miljoner Detta finansieras från anslaget 2.54 särskilda utgifter Prop. 2009/10:65 för universitet och högskolor. () har fått in ett stort antal ärenden där tredjelandsstudenter överklagar beslut om sin behörighet. Med studieavgifternas införande följer också en möjlighet att överklaga beslut om avstängning på grund av obetald studieavgift. Hur många överklaganden detta medför är svårt att upp- skatta, men det rör sig förmodligen om ett relativt marginellt antal. är en förväntad utveckling av införandet av studieavgifter att överklagandena från tredjelandstudenter vad avser beslut om behörighet kommer att minska. Bedömningen är därför att anslaget till ÖNH inte behöver ökas med anledning av studieavgifternas införande. 4 kap. 4 § Paragrafen är ny. Första stycket innebär att den princip som finns i 1 kap. 10 § högskoleförordningen (1993:100) om att utbildningen vid högskolorna ska vara avgiftsfri för studenterna lagfästs i första stycket i fråga om studenter som är medborgare i stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . studenterna innebär att paragrafen inte utgör hinder för högskolorna att ta ut avgifter för uppdragsutbildning. Andra stycket innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om avgifter på grundnivå och avancerad nivå för studenter som inte är medborgare i de stater som anges i första stycket, vilket innebär ett avsteg från den nu gällande ordningen att utbildningen ska vara avgiftsfri Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.1 och 6.2. 4 kap. 4 a § Av paragrafen, som är ny, följer att regeringen har möjlighet att meddela föreskrifter om att en högskola inte får anta en studieavgiftsskyldig sökande som inte har betalat studieavgiften, dvs. antagningskrav som kompletterar antagningskraven i 4 kap. 1 och 3 §§. Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.6. 4 kap. 4 b § Av paragrafen, som är ny, följer att regeringen har möjlighet att meddela föreskrifter om avstängning under pågående utbildning. sikte på den situation då en studieavgiftsskyldig student har påbörjat utbildningen men inte betalar den ytterligare avgift som krävs för att Paragrafen har behandlats i avsnitt 6.6. Sammanfattning av betänkande Studieavgifter i högskolan (SOU 2006:7) Enligt direktiven ska utredningen 1.föreslå en ordning som innebär att statliga högskolor ska ta ut avgifter för grundläggande utbildning (utbildning på grund- och avan- cerad nivå) av studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), dvs. EU:s 25 medlemsländer samt , och , 2.överväga om motsvarande avgifter ska kunna tas ut för forskarutbildning (utbildning på forskarnivå), 3.föreslå en lagbestämmelse som ger uttryck för principen att utbildningen ska vara avgiftsfri för studenter från EES-länder. Utredningen föreslår en ny paragraf i högskolelagen som slår fast att avgiftsfrihet ska gälla för svenska studenter och studenter från övriga EES-länder och som ger regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer rätt att besluta om avgifter för studenter från andra länder. Avgifter för grundläggande utbildning Det syfte utredningen läser ut ur direktiven är att högskoleanslagen ska avlastas kostnaderna för utbildning av studenter från länder utanför EES. Utredningens slutsats är att avgifterna ska täcka alla sådana kostnader, men inte mera. Utredningen föreslår att utbildningen på grundnivå och avancerad nivå för studenter från länder utanför EES ska finansieras genom avgifter som fastställs av varje högskola. Avgifterna ska beräknas så att de utöver själva utbildningskostnaderna täcker kostnaderna för stöd och service till utbildningen, för avgiftssystemet och för de insatser som detta föranleder. Krav på full kostnadstäckning ska gälla en högskolas samlade utbud av avgiftsfinansierad utbildning, inte den enskilda utbildningen. Detta ger högskolor med bredare utbud möjlighet att arbeta med ett begränsat antal avgiftsnivåer. Av rättssäkerhetsskäl får avgifterna inte blandas samman med tillträdet till utbildningen. Samma avgift bör tas ut av alla studenter i en och samma utbildning. Ekonomiskt stöd till avgiftsskyldiga studenter bör ges genom de stipendiesystem som svarar för. Den avgiftsfinansierade utbildningen måste dimensioneras, budgeteras och redovisas skilt från den anslagsfinansierade, och urvalet av studenter måste göras separat. Detta behöver inte innebära en åtskillnad i studierna, utan undervisningen bör så långt möjligt organiseras gemensamt för anslagsfinansierade och avgiftsfinansierade studenter. studenterna bör ha samma rättigheter och skyldigheter som övriga studenter. Vissa medborgare i länder utanför EES bör undantas från avgifter och likställas med svenska och andra EES-studenter. personer med uppehållstillstånd i eller annan särskild anknytning till , studenter vid utländska läroanstalter som gör en del av sin utbildning i inom ramen för ett lokalt eller centralt avtal om samarbete eller utbyte, medborgare i länder som har avtal om fri rörlighet med EU och dess medlemsstater, f n . I fråga om behörighet finns det ingen anledning till särskilda regler för den avgiftsfinansierade utbildningen. Urvalsreglerna måste däremot anpassas till respektive utbildning. De bör därför fastställas lokalt inom ramen för den gällande huvudregeln att hänsyn ska tas till de sökandes meriter. Högskolorna bör få ta ut avgifter för anmälan till avgiftsfinansierad utbildning. Utredningen utgår från att högskolorna kommer att vilja samordna antagningen, i första hand för att underlätta bedömningen av de sökandes behörighet. Verket för högskoleservice bör få i uppdrag att utveckla ett system för IT-stöd till denna antagning. bör få i uppdrag att utveckla en databas där utländska högskoleutbildningar beskrivs och bedömningar av dem dokumenteras. I samverkan mellan och högskolorna bör utarbetas en Code of practice när det gäller rekrytering av utländska studenter och anlitande av agenter. Avgifter bör inte införas isolerat. I så fall blir det omedelbara resultatet inte den eftersträvade ökningen av antalet utländska studenter utan med all säkerhet en minskning. Avgiftssystemet måste istället ses som grundbulten i en strategi vars andra delar också måste förverkligas för att systemet ska bli meningsfullt. I strategin bör ingå: Fortsatt utveckling av utbildningar som är attraktiva för utländska studenter. Ökade insatser för stöd och service till utländska studenter. Ökade insatser för att marknadsföra enskilda utbildningar liksom den svenska högskolan i stort. Ökade medel till stipendier för att motverka negativa effekter av införandet av avgifter och minska privatekonomins betydelse för rekryteringen av studenter. Ändrade regler för arbetskraftsinvandring så att det blir lättare för utländska studenter att stanna i för att arbeta efter avslutade studier. Utredningen anser det nödvändigt att vissa av dessa insatser finansieras utan att det påverkar högskolornas anslag. Det gäller i första hand medel för stipendier. För att höja befintliga stipendier från till freemover-studenter (studenter som läser på egen hand) från länder utanför EES så att de täcker också en hypotetisk genomsnittlig studieavgift om per läsår behövs uppskattningsvis . För att undvika att antalet studenter av detta slag som var ca 1 650 minskar i samband med införandet av avgifter behövs ytterligare medel för stipendier. Utredningen föreslår att avgiftssystemet införs 2008, eventuellt Utredningen är inte beredd att förorda att avgifter ska kunna tas ut av Skälen är i huvudsak två: Forskarutbildningen äger till stor del rum genom egen forskning, och forskningen finansieras till stor del av externa medel. Ett avgiftssystem skulle komplicera dialogen mellan högskolor och finansiärer utan att tillföra högskolorna ytterligare resurser. De flesta doktorander har doktorandanställning eller utbild- ningsbidrag, vilket innebär att de får ersättning av högskolan för att gå igenom forskarutbildningen. Ytterligare ett antal har annan anställning vid högskolan. För dessa kategorier ser utredningen inte naturliga förutsättningar för ett avgiftssystem. De doktorander som inte berörs av dessa omständigheter är så få att utredningen inte anser det meningsfullt att bygga upp ett avgiftssystem. Däremot anser utredningen att möjligheterna till uppdragsutbildning på forskarnivå bör övervägas. Lagförslag i betänkandet Studieavgifter i högskolan (SOU 2006:7) Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 13 § Utbildningen vid högskolorna ska vara avgiftsfri för svenska medborgare samt för medborgare i länder som tillhör Europeiska Unionen eller som till följd av avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet ska likställas med medborgare i dessa länder. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta om avgifter för utbildningen på grundnivå och avancerad nivå för med- borgare i andra länder än de som avses i första stycket. Denna lag träder i kraft Följande remissinstanser inkom med svar. , , (Sida), , Myndigheten för utländska investeringar i , , exportråd, för arbetsliv och socialvetenskap, , Kammarkollegiet, Statskontoret, Verket för förvaltningsutveckling (VERVA), Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , Verket för högskoleservice, , Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , och , , , Högskolan på , , , , , , , , Kungl. i , i , , , i , , i , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för näringslivsutveckling (), , Stiftelsen , av högre utbildning och forskning (STINT), (), Föreningen , akademikers centralorganisation (), (), i (LO), Kommuner och Landsting, samt . Yttranden inkom också från (LR ), Invest in (), Tekniska Högskolans Studentkår och . Verket för innovationssystem (), Stiftelsen och läns skogsskola för , i , Teologiska Högskolan, , Evangeliska Frikyrkan för , för teologiska högskola, Stiftelsen (), , , Stiftelsen för , , för , , Kungl. , Stiftelsen , forskarutbyte och har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått. Sammanfattning av promemorian Avstängning av avgiftsskyldiga studenter i högskolan som inte betalar avgift (U2008/6380/UH) I betänkande Studieavgifter i högskolan (SOU 2006:7) behandlades inte frågan om hur avgiftsskyldiga studenter som inte betalar studieavgift ska hanteras av lärosätena. Med anledning av detta utarbetades inom ett förslag till avstängning av sådana studenter i promemorian Avstängning av avgiftsskyldiga stu- denter (U2008/6308/UH). Promemorian har remitterats . Promemorian föreslår att avgiftsskyldiga studenter bör kunna stängas av. Det föreslås därför att det med stöd av bemyndigandet i 4 kap. 5 § högskolelagen införs en bestämmelse i högskoleförordningen om att en student som ska betala studieavgift och som underlåter att göra detta ska kunna avstängas från undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid högskolan till dess att studenten har uppfyllt sina skyldigheter. Vidare föreslås att högskolan ska kunna besluta att kurs- eller examensbevis inte får lämnas till en studerande förrän studieavgiften har betalats. I promemorian förslås vidare att beslut om avstängning p.g.a. obetald studieavgift inte bör kunna fattas interimistiskt samt att beslut om avstängning av en student som inte har betalat studieavgift inte bör kunna tillämpas genast. I promemorian föreslås också att en student som är skyldig att betala studieavgifter och som antas till utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid antagningstillfället bör informeras om att studieavgifter av en viss omfattning ska betalas för att få studera vid högskolan. I antagningsbeskedet bör det också framgå att studenten kan avstängas vid utebliven betalning. Studenten bör skriftligt förklara sig acceptera den erbjudna platsen för att kunna utnyttja den och bekräfta att han eller hon är medveten om villkoren för att påbörja studier. Det är viktigt att studenten är medveten om de krav högskolan kan ställa på studenten för rätten att studera vid högskolan. Det förslås att ärenden om avstängning på grund av obetalda avgifter ska handläggas av en högskolas disciplinnämnd. Vidare föreslås att beslut om avstängning enligt promemorians förslag ska kunna överklagas av studenten till . Förteckning över de remissinstanserna , Länsrätten i , , , , , , Verket för högskoleservice, , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , Kungl. i , Ladok, , i , Stiftelsen , , samt . Yttranden inkom också från: , , , , och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , Regeringen beslutar proposition 2009/10:65 Konkurrera med kvalitet - studieavgifter för utländska studenter