prop · GX03193 · 2010-04-01 00:00:00 — För att uppnå detta mål stöder regeringen bl.a. Kommuner och Landsting i ett IT-utvecklingsprojekt som har som syfte att utveckla IT-metoder och verktyg som underlättar medborgarnas deltagande i de politiska beslutsprocesserna. Tillgänglighet till IT ökar förutsättningarna för personer med funk- tionsnedsättning att studera, arbeta och självständigt klara det dagliga livet. IT-utvecklingen skapar goda möjligheter att förbättra servicen för personer som är i behov av anpassade lösningar och utvecklade nya tjänster. lämnade Myndigheten för handikappolitisk sam- ordning, på regeringens uppdrag, ett underlag till handlingsplan gällande e-inkludering. På området för vård och omsorg har regeringen tillsammans med kommuner och landsting utarbetat en nationell IT-strategi. Tanken med de insatser som presenteras i strategin är att vård och omsorg kan för- bättras genom ökade satsningar på e-hälsa. Med e-hälsa avses informa- tions- och kommunikationsverktyg som används till förebyggande åtgärder, diagnos, behandling samt övervakning och styrning av hälsa och livsstil. Med e-hälsotjänster kan utmaningen med en växande och åldrande befolkning som efterfrågar mer vård mötas som kvaliteten och effektiviteten i vården kan förbättras. När det gäller satsningar på företagande vill regeringen stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för jobb i fler och växande företag. Härigenom kan utanförskapet på arbetsmarknaden brytas. En väl fungerande infrastruktur, såväl inom transport- som IT- området är viktiga för att nå målen. Att använda modern informations- teknik och bredband på ett strategiskt sätt ger både konkurrensfördelar och effektivitetsvinster. På skolans område har IT påverkat utvecklingen inom det pedagogiska området och ny teknik öppnar för nya former av lärande. Den svenska skolan styrs genom de mål staten anger i skollagstiftningen, läroplaner, kursplaner m.m. Staten anger däremot inte hur dessa mål ska nås, utan det bestämmer huvudmännen och skolorna själva över. Skollagen (1985:1100) anger däremot att eleverna i och gymnasie- skolan utan kostnad ska ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I läroplanen för anges dessutom att varje elev efter genomgången skolgång ska kunna använda IT som ett verktyg för kunskapssökande och lärande. Som ett stöd i huvudmännens arbete med IT har i upp- drag att främja utvecklingen och användningen av IT i förskolor, skolor och verksamheter samt hos skolhuvudmän. kontinuerligt följa upp barns, elevers och lärares IT-användning och IT- Prop. 2009/10:193 kompetens. De ökade möjligheterna för kommunikation bidrar även till att universitet och högskolor kan erbjuda distansundervisning. Antalet studenter som helt eller delvis studerar på distans har ökat från omkring 30 000 till omkring 100 000 och utgör av alla studenter. En viktig faktor är möjligheten att nyttja geografiskt spridda resurser, såväl tekniska som mänskliga. Här har () en betydande roll genom att koppla upp svenska universitet med europeiska och amerikanska univer- sitetsnät. För att underlätta vetenskapliga samarbeten är ambitionen att alla världens forskningsintensiva universitet ska vara uppkopplade med höghastighetsförbindelser. 5 Användning av IT och tillgång till bredband 5.1 har en stark position har nått en stark position vad gäller IT-användning och bred- Användningen är utbredd och toppar flera rankinglistor där IT-utvecklingen i olika länder jämförs. () ligger på första plats, och har sedan förra mätningen gått om . styrka inom både infrastruktur och användning och att denna är spridd inom samtliga sektorer: konsumenter, företag och offentlig sektor. styrkor som lyfts fram är användningen av e-förvaltning, företagens investeringar i hårdvara, mjukvara och i IT-relaterad forskning samt att ligger i framkant vad gäller utbyggnad av fjärde generationens Även i senaste rankning hamnar på första plats. ligger också främst i såväl International Telecommunication Unions (ITU) rankning av olika länders IT-utveck- ling som i EU:s Broadband Perfomance Index, som jämför medlems- staternas bredbandsutveckling i fråga om bl.a. hastighet, pris, gles- bygdstäckning, innovationer och andra socioekonomiska faktorer. har en stark IT- och telekomsektor och en tradition av forsk- ning och innovation vilket har resulterat i framväxten av nya tjänster, produkter och framstående företag. Det var exempelvis i som den moderna mobiltelefonin, NMT och GSM, uppfanns och utvecklades. En hög andel av arbetskraften är anställd i IT-sektorn eller i IT-relaterade yrken i andra sektorer. Sektorn förstärker också andra svenska nyckel- branscher, såsom fordonsindustrin, läkemedelsindustrin och verkstads- I finns framstående företag inom t.ex. kommunikationssystem, mjukvara till mobiltelefoner, industriell IT, positionering och visualisering. Flera företag med Internetrelaterade tjänster och nya affärsmodeller har också sitt ursprung i . internationella IT- och telekomföretag använder som utveck- lings- och testmarknad för nya produkter och tjänster. till detta är att har en hög utbildningsnivå, en hög användning av IT och ett intresse för ny teknik samt överlag en god tillgång till bred- Användningen av IT är utbredd i . Exempelvis hade av befolkningen tillgång till Internet i hemmet , varav hade bredband. En stor andel av företagen, , använde Internet och hade en bredbandsuppkoppling. Småföretagen (19 anställda) använde Internet i mindre utsträckning, och av dessa hade bredband. Enskilda använder Internet och bredband främst för att söka information, ta del av nyheter och göra ärenden. Kommunikationen är i huvudsak enkelriktad och knyter samman företag med kunder och myndigheter med medborgare. Trenden går dock mot ett ökat inslag av tvåvägskommunikation, med användare som både konsumerar och producerar innehåll i interaktiva nätverk. Här domineras användningen av nätgemenskaper, bloggar, fildelning och andra sociala medier. En annan trend är en ökad konsumtion av digitala media och underhållning som musik, tv, videoklipp och olika strömmande tjänster. Företagens användning av Internet och bredband varierar beroende på bransch. Förutom att skicka och ta emot dokument och arbeta i virtuella nätverk sköter företagen sin administration och har delar av sin verksam- het online. Omfattningen av e-handel har ökat kraftigt . Många företag väljer att lagra information och ha tillgång till program via Internet för att kunna komma åt dem oavsett var medarbetarna är. Behovet av mobilitet och tillgång till olika tjänster är något som ökar. Utöver de företag som använder IT och Internet i sin verksamhet finns också företag vars affärsidé bygger på Internet. När nya nätbaserade tjänster och affärsmodeller utvecklas bidrar det i sin tur till att öka användningen ytterligare. I den offentliga sektorn har användningen av Internet ökat som ett led i att erbjuda bättre och effektivare tjänster till medborgarna. De allra flesta myndigheter har webbtjänster som vänder sig till medborgare och företag. Några exempel är och elektroniska tjänster för skattedeklarationer, begäran om sjukpenning m.m. Hos många kommuner kan medborgarna via Internet välja förskola, skola eller gymnasium, ha kontakt med vården, ansöka om ekonomiskt bistånd eller bygglov. Betydelsen av IT och bredband kommer att öka. Inte minst i skolan där undervisningen i allt högre grad blir beroende av IT och Internet. kommer en åldrande befolkning att ställa krav på att IT-baserade tjänster för vård i hemmet utvecklas. Användningen av IT är inte bara en del av vardagen för de flesta före- tag, organisationer och medborgare utan har också en stor påverkan på tillväxten, företagens konkurrenskraft och utvecklingen av ett hållbart samhälle. Användningen av IT påverkar alla delar av samhället och kan bidra till att nå politiska mål inom flera samhällsområden. IT:s betydelse för tillväxt och konkurrenskraft Flera studier visar att investeringar i IT och bredband har varit positiva för samhällsutvecklingen och att de länder som investerat mycket också har haft en hög produktivitetstillväxt. () visar att IT-sektorn i EU har stått för av Prop. 2009/10:193 den samlade tillväxten , varav telekom- sektorn har bidragit . En god infrastruktur stimulerar tillkomsten av andra ny- och ersättningsinvesteringar. Företagens konkurrenskraft och produktivitet kan därigenom öka genom en effek- tivare produktion av varor och tjänster, logistik och nya affärsprocesser. Samverkan underlättas och det är möjligt att ha tätare kund- och leverantörskontakter. Med bredband kan företag och offentlig sektor i alla delar av landet ge medborgarna en högre servicenivå. är beroende av den tillväxt som skapas lokalt och regionalt. kraftiga regioner och individer är en förutsättning för ett konkurrens- En effektiv och säker infrastruktur för bredband främjar regional utveckling och bidrar till att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt i hela landet. IT:s betydelse för miljön Regeringen har satt upp som mål om att de svenska koldioxidutsläppen IT har visat sig ha potential till Exempelvis visar undersökningar att övervakning och styrning med hjälp av IT kan minska energianvändningen i byggnader och minska koldioxidutsläppen inom transport- logistiken (KOM[2008] 0241). elnät kan elförbrukningen styras dynamiskt vilket ger energibesparingar och effektivare investeringar. S.k. smarta elmätare som ger konsumen- terna information om energianvändningen kan minska förbrukningen liksom nätoperatörernas förluster av energi. Tillgång till bredband ökar också möjligheten att arbeta på distans och skapar gynnsammare förut- sättningar för att starta och driva företag i alla delar av landet. minskar resandet och gör att människor kan arbeta där de bor i stället för att behöva bo där de arbetar. Ett annat exempel på energibesparing med hjälp av IT är den ökade användningen av s.k. molntjänster. att företag och organisationer hyr in sig hos tjänsteleverantörer i stället för att ha egna servrar och applikationer. Genom att på detta sätt samköra applikationer över nätet minskas den totala energiåtgången som tillgängligheten till tjänsterna ökar. IT:s betydelse för demokratin Tillgången till IT och Internet kan även ha positiva effekter ur ett demo- kratiskt perspektiv genom att vidga demokratiskt deltagande och ge större transparens och tillförlitlighet till demokratiska institutioner och Exempel på hur detta kan ske praktiskt är t.ex. genom dialog med medborgarna på nätet, IT-plattformar, e-petitioner och medborgar- E-demokrati inklusive vidgade möjligheter för medborgarna att delta i politiska beslutsprocesser kan leda till att förebygga och minska Om alla ges möjlighet att delta kan det leda till en känsla av tillhörighet och delaktighet i den demokratiska processen. det demokratiska samhället kan därmed stärkas. praktiskt ta del av möjligheterna med den nya tekniken skapar dock även Prop. 2009/10:193 behov av stöd för vissa grupper. Tillgången till bredband i glesbygder är en sådan viktig fråga. () har på uppdrag av regeringen gjort en kart- läggning av tillgången till IT-infrastruktur. rapporten 2009 (PTS:ER 2010:5). Rapporten visar att tillgången till bredband överlag är god i . Med bredband avses här en anslutning till Internet som har en över- föringskapacitet som uppgår till minst /s nedströms eller som kan uppgraderas till denna kapacitet. Anslutningen kan vara trådbunden och levereras då via det fasta telenätet, ett kabel-tv-nät eller ett fiberbaserat nät, eller så kan den levereras trådlöst, t.ex. via ett mobilnät. accesstekniker är det möjligt att erbjuda bredbandstjänster med varierande innehåll och egenskaper. Hur bredband ska definieras är inget vedertaget begrepp utan varierar mellan länder och organisationer. Exempelvis definierar PTS amerikanska motsvarighet Federal Communications Commission (FCC) bredband till 200 kbit/s, har valt 256 kbit/s som nedre gräns, ITU anger ett spann från /s och inom EU används 144 kbit/s som nedre gräns. Enligt PTS hade av hushållen och av arbetsställena bredbandstäckning via trådbundna accesstekniker i Vad beträffar trådlösa nät (som t.ex. mobilnäten) kan det konstateras att täckningen i princip är fullständig då av hushållen och arbetsställena finns i områden där operatörerna uppgett att det är möjligt att leverera bredband med hjälp av trådlösa alternativ. Kartläggningen visar att de nät som har högst täckning är det fasta telenätet och mobilnäten, medan kabel-tv-näten och de fiberbaserade näten framförallt finns i tätorter. företagen har tillgång till en fiberanslutning, men det finns lokala Glesbefolkade län som och utmärker sig som jämförelsevis fibertäta medan fibertäckningen är betydligt lägre i t.ex. det mer tätbefolkade län. internationella jämförelser en hög andel fiberbaserade nät, vilket är en förutsättning för utbyggnaden av både trådbundna nät och fjärde genera- När det gäller täckning av kabel-tv-nät har ca 3033 procent av hushåll och företag tillgång till bredband via denna teknik. Enligt kartläggningen är det cirka 1 500 hushåll och 1 300 arbetsställen som är belägna i områden som helt saknar bredbandstäckning. områden som t.ex. ligger i kanten av mobilnätens täckningsområde, i radioskugga eller ligger för långt bort från en telestation, kan det i prak- tiken vara omöjligt att få ett fungerande bredband. har specifika geografiska förutsättningar, eftersom det är ett till ytan stort land med en relativt liten befolkning som i huvudsak bor i av befolkning bor på landsbygden eller i småorter. Investeringar i infrastruktur är kostsamma och kräver ett visst kundunderlag för att vara lönsamma. gör att förutsättningarna för investeringar i bredband är sämre i mer glest Behovet av bredband är dock lika stort i dessa Prop. 2009/10:193 områden som i övriga delar av landet. flest områden som alltjämt saknar bredbandstäckning i norra (i , , och ). I avsnitt 8 beskrivs vilka insatser som görs för att öka tillgången till bredband i hela landet. 6 Trender och framtida utveckling Tillgång till en väl utbyggd och fungerande infrastruktur för bredband är en förutsättning för att konsumenter, företag och offentlig sektor ska kunna använda tjänster och service på Internet. Det är också en förutsätt- ning för utvecklingen av nya, smarta tjänster som förenklar vardagen för enskilda och skapar tillväxtmöjligheter för företag. Hur kommer användning och utveckling av olika tjänster se ut ? I följande avsnitt förs en diskussion utifrån tre olika områden: kommunikationshantering, underhållning och samhällsservice, och vilka krav utvecklingen ställer på bredbandsinfrastrukturen (se också PTS rapport 2009 [PTS:ER 2010:5]). Ett område som bedöms öka trafikvolymen i näten är kommunikations- hantering som t.ex. webbsurfning, e-post, videosamtal och sociala Informationssökning är fortfarande en av de primära aktiviteterna på Internet och förväntas vara det även de kommande fem åren. grafik, som ljud och bild, i ännu större utsträckning blir en del av traditionella webbsidor talar för att kapacitetsbehovet successivt kommer Även användningen av e-post bedöms vara fortsatt hög. skickas ca 270 miljarder e-postmeddelanden per dag, och utvecklingen går mot att alla förutsätts vara kontaktbara via e-post och att allt större filer kan bifogas. Eftersom e-post lämpar sig mindre bra för löpande konversationer i skriftlig form finns det fortfarande stor potential att utveckla användningen av direktmeddelanden, som bara används av av alla Internetanvändare. Ett exempel på utvecklingen av direktmeddelanden är tjänster som integrerar flera kommunikationssätt och t.ex. möjliggör virtuellt samarbete i realtid. En annan form av kommunikationshantering är så kallad fildelning, material som görs tillgängligt för andra. Fildelning som inte åsido- sätter immateriella rättigheter kan bidra till att skapa snabbare kanaler för att sprida information och bidra till att ett varierat och aktuellt informa- tionsutbud alltid finns tillgängligt. En stor del av den förväntade tjänsteutvecklingen finns sannolikt också inom specifika mobila kommunikationstillämpningar. erbjuda en geografisk koppling genom positionsbaserade tjänster före- Det kan exempelvis handla om att ge information om Prop. 2009/10:193 restauranger och evenemang eller reklamerbjudanden kopplade till butiker i närheten av där användaren befinner sig. I dess enklaste form rör det sig om rent textbaserad information, men potentialen att inkludera ljud och rörliga bilder är stor. Sistnämnda har också en koppling till augmented reality (AR) vilket innebär att virtuell mervärdesinformation visas ovanpå den fysiska verkligheten. AR förväntas få en kraftig tillväxt . Hur integritetsaspekterna hanteras när användarna delar med sig av sin position kommer att vara avgörande för tjänsternas genomslag på marknaden. Det andra området där det finns goda skäl att förvänta sig en omfattande tjänsteutveckling är underhållningsområdet, t.ex. musik, film och spel. Till exempel har effektiva komprimeringstekniker och andra tekniska lösningar medfört att ljud och bild kan strömmas med relativt hög kvalitet trots begränsad bandbredd. Vid sidan av konsumtion av digital musik och andra ljudupptagningar har andelen av den totala trafiken som utgörs av strömmande video ökat. Filmklipp eller distribution av hela filmer via olika tjänster har redan medfört att behovet av bandbredd har ökat. En ökad digital distribution av film kommer innebära en kraftig ökning i den mängd data som måste skickas över Internet, vilket kan leda till ett kommande kapacitets- underskott något som förstärks av att utvecklingen av strömmande video går mot kontinuerligt högre upplösning. Mest aktuellt är en ökad användning av strömmande video med s.k. HD-kvalitet (high Utvecklingen av spel, som endast nyttjas av av de svenska Internetanvändarna, är ett tjänsteområde i omvandling. har fått en stor spridning genom den nya generationens konsoler, vilket gjort spelen anpassade för en större målgrupp samt ökat möjligheten att spela mot andra över Internet. Det finns goda skäl att tro att den starka ökningen av spel kommer att fortsätta, inte minst genom att användar- basen breddas och att spelen görs tillgängliga på flera olika sätt (det vill säga genom flera olika terminaler) och att frekvensen av spelande kommer att öka. ställer onlinespelen, trots att de är mycket grafik- tunga, relativt krav på kapacitet. Däremot fordras korta svars- tider och att anslutningen är stabil. Det tredje området där det sannolikt kommer att ske en tydlig utveckling är inom samhällsservice. Denna kategori omfattar bland annat myndig- hetsinformation som används av av Internet- Att göra information tillgängligt i en form som levereras när den efterfrågas är en utmaning men likväl en huvudfråga i det pågående arbetet med e-förvaltning och e-demokrati. Telemedicin har stor potential att kunna erbjuda mer kundanpassad vård som dessutom är resurseffektiv. Dessa tjänster ställer varierande tekniska krav på bredbandsanslutningen, från relativt låga kapacitetskrav Prop. 2009/10:193 (exempelvis för överföring av mätvärden) till extremt höga (exempelvis distansstöd för kirurgi och överföring av röntgenbilder). Digitalisering har redan kommit långt inom den reguljära vården, men ännu har inte digitaliseringen av hemsjukvården slagit igenom. Något som bland annat kan förklaras med utmaningar kring integriteten och hantering av säker- hetsfrågor, inte minst patientsäkerhet. En annan typ av tjänster är sakernas Internet eller Internet of Things (IoT). IoT innebär att allt fler apparater och maskiner kopplas upp mot nätet. Denna utveckling har stor potential att underlätta styrning av exempelvis el- och vattennät, och kan bidra till att ge automatisk upp- lysning och service när driftstörningar uppstår. Den har också stor potential att underlätta arbetet för så kallade blåljusmyndigheter, efter- som dessa snabbare kan få information om status vid en olycksplats eller skyddsvärda platser. kommunikation mellan olika elektroniska maskiner förväntas växa med . Även om tillgången till bredband är relativt god är marknaden i kommer tekniken att utvecklas Denna utveckling drivs av en ökad efterfrågan på bredband med högre överföringshastigheter för att kunna ta del av mer krävande bred- bandstjänster samt ökade trafikvolymer då vi tillbringar på Andra drivkrafter är ett ökat behov av mobilitet och tillförlitliga Internetanslutningar för att möjliggöra tillgång till tjänster när som helst och var som helst, samt möjlighet för operatörerna att göra kostnads- besparingar då ny teknik är mer resurseffektiv. För att möta kundernas efterfrågan samt krav på bredband med hög kvalitet finns behov av stora investeringar i ny infrastruktur och effek- Den pågående teknikutvecklingen kommer att kräva en betydande utbyggnad av fibernät, och att både trådbundna och trådlösa nät uppgraderas med ny teknik. Även mobilt bredband ställer krav på en väl utbyggd trådbunden infrastruktur eller kraftfull radiolänk för att kunna ge höga kapaciteter till användarna. rar frågan om förutsättningarna för att göra omfattande investeringar i När marknadens aktörer gör investeringarna i infrastruktur och teknik är det i huvudsak kundernas efterfrågan, betalningsvilja och konkurrenssituationen som kommer att påverka när och var investe- Utmaningen är att få till en väl fungerande konkurrens som marknadsaktörerna ges förutsättningar att investera i hela En annan fråga som aktualiseras är den s.k. digitala klyftan. för att göra investeringar är större i tätbebyggda områden medan utmaningen är större i de glest befolkade delarna av landet där förutsätt- ningarna för att bygga ut ny infrastruktur och att uppgradera tekniken är På landsbygden dominerar bredband via det fasta telenätet. nät håller delvis på att avvecklas eftersom gamla och uttjänta delar av nätet ger alltför höga driftskostnader. De allra flesta kommer att kunna få bredband genom marknadens försorg, men då radiotekniken fungerar sämre under vissa geografiska förhållanden, finns det risk att Prop. 2009/10:193 antalet företag och hushåll som saknar tillgång till bredband med god kapacitet och kvalitet kan växa. En annan utmaning är att skillnaden kan öka mellan en majoritet som har tillgång till snabbt bredband och hushåll och företag i andra områden som får hålla till godo med betydligt lång- sammare bredband. Andelen tjänster på Internet som inte kan utnyttjas av dem med långsammare bredband riskerar därmed att öka. 7 Mål för tillgänglighet Regeringens bedömning: Delmål 3 Tillgänglighet och säkerhet, inom det IT-politiska målet, bör upphävas och ersättas med ett nytt mål som omfattar både användarnas behov och betydelsen av en väl fungerande infrastruktur för bredband. Målet ska i första hand uppnås genom väl fungerande marknader. Regeringens förslag: Som nytt delmål 3 inom det IT-politiska målet ska följande gälla: ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Skälen för regeringens bedömning och förslag Politiken som styr tillgänglighet till IT-infrastruktur omfattas av målet för politiken för informationssamhället, vilket redovisas i budgetproposi- tionen. Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rksr. 2008/09:154). Utöver detta över- gripande mål har beslutat om mål för IT-politiken och för sektorn elektronisk kommunikation. Målet för IT-politiken är att ska vara ett hållbart informations- samhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142). Det IT-politiska målet preciserades i de tre delmålen: