prop · GX03128 · 2010-03-23 00:00:00 — iii)Förmåga att avgöra hur stor installationsyta som krävs, riktning och lutning på solceller och solfångare med beaktande av skuggning, solexponering, strukturell integritet, installationens lämplighet för byggnaden och klimatet, val av lämplig installationsmetod för olika typer av tak samt jämvikt för den systemutrustning som krävs för installationen. iv)När det gäller solcellssystem krävs särskilt förmåga att anpassa den elektriska utformningen, inbegripet att bestämma normal belastningsström, välja lämpliga typer av ledare och lämplig märkkapacitet för varje elek trisk krets, bestämma lämplig storlek, märkkapacitet och placering för all ansluten utrustning och alla del system samt välja en lämplig sammankopplingspunkt. e)Intyget som utfärdas till installatörerna bör vara tidsbegränsat, så att det krävs att man går en repetitionskurs för att få behålla certifieringen. L 140/52 Europeiska unionens officiella tidning Bestämmelser för beräkning av växthusgaspåverkan av biodrivmedel, flytande biobränslen och deras fossila motsvarigheter A.Typiska värden och normalvärden för biodrivmedel när de produceras utan några nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter till följd av förändrad markanvändning Typiskt värde för minsk Etanol av vete (processbränsle inte specificerat) Etanol av vete (brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av vete (naturgas som processbränsle i konventionell Etanol av vete (naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av vete (halm som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av majs, producerad inom gemenskapen (naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk) ETBE (etyltertiärbutyleter), andel från energiförnybara källor Lika stor som andelen i den produktionskedja för TAEE (tert-amyletyleter), andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för Biodiesel av palmolja (processen inte specificerad) Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med omhändertagande av metan) Biodiesel av vegetabilisk eller animalisk (*)avfallsolja Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen inte Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen i olje fabriken sker med omhändertagande av metan) vegetabilisk olja av raps Biogas av organiskt kommunalt avfall, i form av komprimerad Biogas från flytande gödsel, i form av komprimerad naturgas Biogas från fast gödsel, i form av komprimerad naturgas (*) Inkluderar inte animalisk olja som produceras från animaliska biprodukter som klassificeras som kategori 3-material i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av om hälsobestämmelser för animaliska bipro dukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1). (1) EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Europeiska unionens officiella tidning L 140/53 B.Uppskattade typiska värden respektive normalvärden för framtida biodrivmedel som inte, eller bara i försumbar omfattning, fanns på marknaden , när de produceras utan några nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter till följd av förändrad markanvändning Typiskt värde för minsk Etanol av odlad skog FischerTropsch-diesel av odlad skog DME (dimetyleter) av virkesavfall DME av odlad skog Metanol av odlad skog MTBE (metyltertiärbutyleter), andel från förnybara energikäl Lika stor som andelen i den produktionskedja för 1.Växthusgasutsläppen från produktion och användning av transportdrivmedel, biodrivmedel och flytande biobräns len beräknas enligt följande: E = eec + el + ep + etd + eu esca eccs eccr eee, E= totala utsläpp från användningen av bränslet, = utsläpp från utvinning eller odling av råvaror, = fördelade utsläpp från förändringar av kollagret till följd av förändrad markanvändning, = utsläpp från bearbetning, = utsläpp från transport och distribution, = utsläpp från bränsle som används, = utsläppsminskningar genom beständig inlagring av kol i marken genom förbättrad jordbruksmetoder, = utsläppsminskningar genom avskiljning av koldioxid och geologisk lagring, = utsläppsminskningar genom avskiljning och ersättning av koldioxid, och = utsläppsminskningar genom överskottsel vid kraftvärmeproduktion. Utsläpp från tillverkning av maskiner och utrustning ska inte räknas med. 2.Växthusgasutsläpp från bränslen, E, ska uttryckas som gram koldioxidekvivalenter per MJ bränsle, gCO2eq/MJ. 3.Med undantag från punkt 2 får värden för transportdrivmedel som beräknas i form av gCO2eq/MJ anpassas för att ta hänsyn till skillnader mellan bränslen när det gäller mängden nyttigt arbete, uttryckt som km/MJ. Sådana anpass ningar får bara göras om man kan visa att det finns skillnader i mängden nyttigt arbete som utförts. 4.De minskade växthusgasutsläppen till följd av användningen av biodrivmedel och flytande biobränslen beräknas enligt följande: UTSLÄPPSMINSKNING = (EF EB)/EF, totala utsläpp från biodrivmedlet eller flytande biobränsle, totala utsläpp från den fossila motsvarigheten. L 140/54 Europeiska unionens officiella tidning 5.De växthusgaser som omfattas av punkt 1 är CO2, N2O och CH4. Vid beräkningen av koldioxidekvivalenter ska följande värden användas för dessa gaser: CO2: 1 N2O: 296 CH4: 23 6.Utsläpp från extraktion eller odling av råvaror, eec, ska omfatta utsläpp från själva extraktions- eller odlingspro cessen, från insamlingen av råvaror, från avfall och utlakning, och från produktionen av kemikalier eller produkter som används vid uttag eller odling. Avskiljning av koldioxid vid odlingen av råvaror ska inte räknas med. Certi fierade minskningar av växthusgasutsläppen från fackling vid oljeproduktionsanläggningar överallt i världen ska dras av. Då man uppskattar utsläppen från odling är det tillåtet att, i stället för faktiska värden, utgå från medel värden från geografiska områden som är mindre än de som används vid beräkningen av normalvärden. 7.De årliga utsläppen från kollagerförändringar till följd av ändrad markanvändning, el, beräknas genom att de totala utsläppen fördelas jämnt . Följande formel ska användas: el = (CSR CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P eB (1), årligt växthusgasutsläpp från kollagerförändringar till följd av ändrad markanvändning (uttryckt som mas san koldioxidekvivalenter per enhet biobränsleenergi), kollager per ytenhet för referensmarkanvändningen (uttryckt som massan kol per ytenhet, inbegripet både mark och vegetation). Referensmarkanvändningen är den användning som marken hade antingen i eller innan råvaran erhölls, beroende på vilket som inträffar senare, kollager per ytenhet för den faktiska markanvändningen (uttryckt som massan kol per ytenhet, inbegri pet både mark och vegetation); om kollagret ackumuleras ska det värde som tilldelas CSA vara det beräknade lagret per ytenhet eller när grödan når mognad, beroende på vilket som inträffar först, P= grödans produktivitet (uttryckt som mängden energi från biodrivmedel och flytande biobränslen per yten het ), och = bonus på 29 gCO2eq/MJ biodrivmedel eller flytande biobränsle, om biomassa erhålls från återställd ska dad mark under de förutsättningar som anges i punkt 8. 8.Bonusen på 29 gCO2eq/MJ ska beviljas om det kan styrkas att marken a)inte användes för jordbruk eller annan verksamhet, och b)faller inom någon av följande kategorier: i)Allvarligt skadad mark, inbegripet mark som tidigare användes för jordbruk. ii)Kraftigt förorenad mark. Bonusen på 29 gCO2eq/MJ ska vara tillämplig upp till från och med dagen för omställning av marken till jordbruk, om en regelbunden ökning av kollagret och en betydande minskning av erosionen för mark enligt led i garanteras och markföroreningen för mark enligt led ii minskas. 9.Kategorierna i punkt 8 b definieras enligt följande: a)allvarligt skadad mark: mark som antingen har försaltats i betydande omfattning eller vars halt av organiska ämnen varit särskilt låg och som drabbats av kraftig erosion. b)kraftigt förorenad mark: mark som är olämplig för livsmedels- eller foderproduktion på grund av markförorening. Sådan mark ska inbegripa mark som varit föremål för ett kommissionsbeslut i enlighet med artikel 18.4 fjärde stycket. (1) Den kvot som erhålls när molekylvikten för CO2 (44,/mol) divideras med molekylvikten för kol (12,/mol) är lika med 3,664. Europeiska unionens officiella tidning L 140/55 10.Kommissionen ska anta riktlinjer för beräkning av kollager på land med utgångs punkt IPCC volym 4. Kommissionens riktlinjer ska ligga till grund för beräkningen av kollager på land vid tillämpningen av detta direktiv. 11.Utsläpp från bearbetning, ep, ska omfatta utsläpp från själva bearbetningen, från avfall och läckage, och från pro duktionen av kemikalier och produkter som används vid bearbetningen. När man ska redovisa användningen av sådan el som inte producerats i bränsleproduktionsanläggningen ska växt husgasutsläppen vid produktion och distribution av denna el antas motsvara de genomsnittliga utsläppen vid pro duktion och distribution av el i en angiven region. Med undantag från denna bestämmelse får producenter använda sig av ett genomsnittsvärde för en enskild anläggning för elproduktion när det gäller el som producerats av den anläggningen, förutsatt att den inte är ansluten till elnätet. 12.Utsläpp från transporter och distribution, etd, ska omfatta utsläpp från transport och lagring av råvaror och halv fabrikat och från lagring och distribution av färdigt material. Utsläpp från transporter och distribution som ska beaktas enligt punkt 6 ska inte omfattas av den här punkten. 13.Utsläpp från bränsle som används, eu, ska antas vara noll för biodrivmedel och flytande biobränslen. 14.Minskade utsläpp genom avskiljning av koldioxid och geologisk lagring, eccs, som inte redan har redovisats i ep ska begränsas till utsläpp som undviks genom avskiljning och upptag av koldioxid med direkt koppling till extraktion, transport, bearbetning och distribution av bränsle. 15.Minskade utsläpp genom avskiljning och ersättning av koldioxid, eccr, ska begränsas till utsläpp som undviks genom avskiljning av koldioxid vars kol kommer från biomassa och som ersätter koldioxid av fossilt ursprung som används i kommersiella produkter och tjänster. 16.Minskade utsläpp genom överskottsel vid kraftvärmeproduktion, eee, ska beaktas i förhållande till överskottsel som producerats i bränsleproduktionssystem med kraftvärme, utom då det bränsle som används för kraftvärmepro duktionen är en produkt som erhålles tillsammans med drivmedlet i samma process (samprodukt) och som inte består av skörderester från jordbruket. Vid redovisningen av denna överskottsel ska kraftvärmeenheten antas vara så stor som krävs för att precis fylla minimibehovet av värme för bränsleproduktionen. De minskade växthus gasutsläpp som är kopplade till denna överskottsel ska antas motsvara mängden växthusgas som skulle släppas ut om en lika stor mängd el producerades i ett kraftverk där samma bränsle användes som i kraftvärmeenheten. 17.Om en bränsleproduktionsprocess både producerar det bränsle för vilket utsläpp beräknas och en eller flera andra produkter (samprodukter), ska växthusgasutsläppen fördelas mellan bränslet (eller dess mellanprodukt) och sam produkterna i förhållande till deras energiinnehåll (fastställt som det lägre värmevärdet när det gäller andra sam produkter än el). 18.Vid beräkningen i punkt 17 ska de utsläpp som fördelas bestå av eec + el + de fraktioner av ep, etd och eee som äger rum till och med det processteg där en samprodukt bildas. Om samprodukter redan har fått en sådan tilldelning i samband med ett tidigare processteg i livscykeln, ska i detta syfte fraktionen av de utsläpp som kopplas till det senaste processteget i produktionen av det mellanliggande bränslet användas i stället för de totala utsläppen vid beräkning av utsläpp från drivmedelsproduktionen. När det gäller biodrivmedel och flytande biobränslen ska alla samprodukter, inbegripet el som inte omfattas av punkt 16, tas med i denna beräkning, utom skörderester som halm, bagass, skal, majskolvar och nötskal. produkter med negativt energiinnehåll ska anses ha energiinnehållet noll då man gör beräkningen. Avfall och skörderester som halm, bagass, skal, majskolvar och nötskal, liksom bearbetningsrester, inklusive råg lycerin (glycerin som inte är raffinerat), ska anses ha värdet noll när det gäller växthusgasutsläppen över en livs cykel, fram till dess att dessa material samlas in. När det gäller bränslen som produceras i raffinaderier ska analysenheten för beräkningen i punkt 17 utgöras av raffinaderiet. 19.Vid beräkningen i punkt 4 ska den fossila motsvarigheten EF till biodrivmedel vara de senast tillgängliga faktiska genomsnittsutsläppen från den fossila delen av bensin och diesel som förbrukats i gemenskapen enligt rapporte ringen i enlighet med direktiv /70/EG. Om sådana uppgifter saknas ska värdet 83,8 gCO2eq/MJ användas. L 140/56 Europeiska unionens officiella tidning Vid beräkningen i punkt 4 ska den fossila motsvarigheten EF till flytande biobränslen som används för elproduk tion vara 91 gCO2eq/MJ. Vid beräkningen i punkt 4 ska den fossila motsvarigheten EF till flytande biobränslen som används för värmepro duktion vara 77 gCO2eq/MJ. Vid beräkningen i punkt 4 ska den fossila motsvarigheten EF till flytande biobränslen som används för kraftvär meproduktion vara 85 gCO2eq/MJ. D. Disaggregerade normalvärden för biodrivmedel och flytande biobränslen D i s a g g r e g e r a d e n o r m a l v ä r d e n f ö r o d l i n g : e e c e n l i g t d e f i n i t i o n e n i d e l C i d e n n a b i l a g a Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av majs, producerad inom gemenskapen ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för TAEE, del från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för Biodiesel av vegetabilisk eller animalisk (*)avfallsolja Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja vegetabilisk olja av raps Biogas av organiskt kommunalt avfall, i form av komprimerad Biogas från flytande gödsel, i form av komprimerad naturgas Biogas från fast gödsel, i form av komprimerad naturgas (*) Inkluderar inte animalisk olja som produceras från animaliska biprodukter som klassificeras som kategori 3-material i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002. D i s a g g r e g e r a d e n o r m a l v ä r d e n f ö r b e a r b e t n i n g ( i n b e g r i p e t ö v e r s k o t t s e l ) : e p e e e e n l i g t d e f i n i t i o n e n i d e l C i d e n n a b i l a g a Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av vete (processbränsle inte specificerat) Etanol av vete (brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av vete (naturgas som processbränsle i konventionell Etanol av vete (naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk) Europeiska unionens officiella tidning L 140/57 Typiskt värde för växthus- Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av vete (halm som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av majs, producerad inom gemenskapen (naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk) ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för Biodiesel av palmolja (processen inte specificerad) Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med omhändertagande av metan) Biodiesel av vegetabilisk eller animalisk avfallsolja Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen inte Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen i olje fabriken sker med omhändertagande av metan) vegetabilisk olja från raps Biogas av organiskt kommunalt avfall, i form av komprimerad Biogas från flytande gödsel, i form av komprimerad naturgas Biogas från fast gödsel, i form av komprimerad naturgas D i s a g g r e g e r a d e n o r m a l v ä r d e n f ö r t r a n s p o r t o c h d i s t r i b u t i o n : e t d e n l i g t d e f i n i t i o n e n i d e l C i d e n n a b i l a g a Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av majs, producerad inom gemenskapen ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för Biodiesel av vegetabilisk eller animalisk avfallsolja Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja vegetabilisk olja av raps Biogas av organiskt kommunalt avfall, i form av komprimerad Biogas från flytande gödsel, i form av komprimerad naturgas Biogas från fast gödsel, i form av komprimerad naturgas L 140/58 Europeiska unionens officiella tidning T o t a l t f ö r o d l i n g , b e a r b e t n i n g , t r a n s p o r t o c h d i s t r i b u t i o n Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av vete (processbränsle inte specificerat) Etanol av vete (brunkol som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av vete (naturgas som processbränsle i konventionell Etanol av vete (naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av vete (halm som processbränsle i kraftvärmeverk) Etanol av majs, producerad inom gemenskapen (naturgas som processbränsle i kraftvärmeverk) ETBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för TAEE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för Biodiesel av palmolja (processen inte specificerad) Biodiesel av palmolja (processen i oljefabriken sker med omhändertagande av metan) Biodiesel av vegetabilisk eller animalisk avfallsolja Vätebehandlad vegetabilisk olja av raps Vätebehandlad vegetabilisk olja av solros Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen inte Vätebehandlad vegetabilisk olja av palmolja (processen i olje fabriken sker med omhändertagande av metan) vegetabilisk olja av raps Biogas av organiskt kommunalt avfall, i form av komprimerad Biogas från flytande gödsel, i form av komprimerad naturgas Biogas från fast gödsel, i form av komprimerad naturgas E.Uppskattade disaggregerade normalvärden för framtida biodrivmedel och flytande biobränslen som inte, eller bara i försumbar omfattning, fanns på marknaden D i s a g g r e g e r a d e n o r m a l v ä r d e n f ö r o d l i n g : e e c e n l i g t d e f i n i t i o n e n i d e l C i d e n n a b i l a g a Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av odlad skog FischerTropsch-diesel av odlad skog DME av odlad skog Metanol av odlad skog MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för Europeiska unionens officiella tidning L 140/59 D i s a g g r e g e r a d e n o r m a l v ä r d e n f ö r b e a r b e t n i n g ( i n b e g r i p e t ö v e r s k o t t s e l ) : e p e e e e n l i g t d e f i n i t i o n e n i d e l C i d e n n a b i l a g a Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för D i s a g g r e g e r a d e n o r m a l v ä r d e n f ö r t r a n s p o r t o c h d i s t r i b u t i o n : e t d e n l i g t d e f i n i t i o n e n i d e l C i d e n n a b i l a g a Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av odlad skog FischerTropsch-diesel av odlad skog DME av odlad skog Metanol av odlad skog MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för T o t a l t f ö r o d l i n g , b e a r b e t n i n g , t r a n s p o r t o c h d i s t r i b u t i o n Typiskt värde för växthus Produktionskedja för biodrivmedel och flytande biobränslen (gCO2eq/MJ) (gCO2eq/MJ) Etanol av odlad skog FischerTropsch-diesel av odlad skog DME av odlad skog Metanol av odlad skog MTBE, andel från förnybara energikällor Lika stor som andelen i den produktionskedja för L 140/60 Europeiska unionens officiella tidning Minimikrav för den harmoniserade för den nationella handlingsplanen för energi från förnybara energikällor Den slutliga energianvändningen (brutto) för el, transport och värme och kyla med beaktande av effekterna av policyåtgärderna för energieffektivitet 2.Nationella sektoriella mål och uppskattade andelar energi från förnybara energikällor i el, värme och kyla och transport a)Andel energi som eftersträvas från förnybara energikällor avseende el . b)Beräknat förlopp för andel energi från förnybara energikällor avseende el. c)Andel energi som eftersträvas från förnybara energikällor avseende värme och kyla . d)Beräknat förlopp för andel energi från förnybara energikällor avseende värme och kyla. e)Beräknat förlopp för andel energi från förnybara energikällor avseende transport. f)Nationellt vägledande förlopp i enlighet med artikel 3.2 och del B i bilaga I. 3.Åtgärder för att uppnå målen a)Översyn av all policy och alla åtgärder för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. b)Särskilda åtgärder för att uppfylla kraven i artiklarna 13, 14 och 16, inbegripet behovet av att utvidga eller stärka befintlig infrastruktur för att underlätta integreringen av de mängder energi från förnybara energikällor som behövs för att nå det nationella målet , åtgärder för att påskynda godkännandeförfarandena, åtgärder för att minska icke-tekniska hinder och åtgärder avseende artiklarna . c)Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende el. d)Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende värme och kyla. e)Stödsystem som tillämpas av medlemsstaten eller en grupp medlemsstater för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor avseende transport. f)Särskilda åtgärder för främjande av användningen av energi från biomassa, särskilt för tillvaratagande av ny bio massa, med beaktande av i)tillgången på biomassa, både inhemsk och importerad, ii)åtgärder för att öka tillgången på biomassa, med beaktande av andra användare av biomassa (jordbruk och skogsbaserade sektorer). g)Planerad användning av statistiska överföringar mellan medlemsstater och planerat deltagande i gemensamma projekt med andra medlemsstater och tredjeländer: i)Den beräknade överskottsproduktion av energi från förnybara energikällor jämfört med det vägledande förloppet som skulle kunna överföras till andra medlemsstater. ii)Den beräknade potentialen för gemensamma projekt. iii)Den beräknade efterfrågan på energi från förnybara energikällor från andra källor än inhemsk produktion. Europeiska unionens officiella tidning L 140/61 a)Det totala förväntade bidraget från varje enskild teknik för energi från förnybara energikällor till uppnåendet av de bindande målen och det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor avseende el, värme och kyla samt transporter. b)Det totala förväntade bidraget från energieffektivitets- och energibesparingsåtgärder till uppnåendet av de bindande målen och det vägledande förloppet för andelen energi från förnybara energikällor avseende el, värme och kyla samt transporter. L 140/62 Europeiska unionens officiella tidning Redovisning av energi från värmepumpar Den mängd aerotermisk, geotermisk eller hydrotermisk energi som avskiljs från värmepumpar och som ska betraktas som energi från förnybara energikällor vid tillämpningen av detta direktiv, , ska beräknas enligt följande formel: