prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Förordningen skapar ett EU-system för inspektioner, övervakning, kontroller och tillsyn med ett övergripande och integrerat synsätt, för att se till att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs och därmed möjliggör ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser. Det svenska ordförandeskapets övergripande målsättning var att förslaget skulle kunna antas . Vidare att regelverket ska vara kostnadseffektivt och sträva efter att minska den administrativa bördan. I detta är införandet av riskbaserade kontrollåtgärder och användning av modern teknik väsentligt. Det årliga beslutet om fiskemöjligheter i fattades vid rådet . Enligt de vetenskapliga bedömningarna har den positiva beståndsutvecklingen för det östra torskbeståndet fortsatt. Det innebar att de totala fångstmängderna, TAC, fastställdes till en ökning för det östra torskbeståndet och en ökning för det västra beståndet som antalet fiskedagar minskades. Beslutet var helt i enlighet med den gällande förvaltningsplanen. Förutom vikten av att följa förvaltningsplanen var det svenska ordförandeskapets målsättning att införa kompletterande regler för att minska utkast (dvs. att slänga tillbaka redan fångad fisk) av liten torsk. Beslutet innebär dels förändringar i trålredskapen för ökad selektivitet, dels att en uppdragsbeskrivning ska tas fram för en teknisk arbetsgrupp som ska arbeta vidare med ytterligare åtgärder för att eliminera utkast av fisk i . är det också förbjudet att uppgradera fångsten, dvs. slänga tillbaka lagligt fångad fisk för att försöka optimera det ekonomiska värdet. Det blir således förbjudet att slänga tillbaka torsk som är större än den minsta tillåtna storleken som får landas (tas i hamn). Målet med de nya reglerna för fisket är att kraftigt minska utkasten. För övriga bestånd, sill, skarpsill och lax, beslutades om minskningar av fiskemöjligheterna i enlighet med de vetenskapliga råden. Förhandlingarna avseende de årliga fiskemöjligheterna i (, , och delar av nordöstra ) hade ett något annorlunda upplägg än . Detta till följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft . fördraget gäller ordinarie lagstiftningsförfarande för beslut inom den gemensamma fiskeripolitiken med undantag för kvoterna och de Skr. 2009/10:150 bestämmelser som är direkt kopplade till kvoterna. De regler som berörs av det ordinarie lagstiftningsförfarandet och ingått i TAC- och kvotförordningen gäller fiskets bedrivande, som t.ex. bestämmelser om redskap och kontroll. För att inte hamna i tidsnöd lyftes dessa regler ut från TAC- och kvotförordningen och beslut om dessa fattades redan vid rådet . målsättning som ordförande var att fatta beslut om en heltäckande förordning för tekniska regleringar i som förhandlats . Huvudsakligen p.g.a. kommissionens roll som expeditionskommission var detta dock inte möjligt och det gällande regelverket förlängdes t.o.m. . Inför fastställandet av de totala fångstmängderna, TAC, sker förhandlingar såväl internt inom EU som mellan EU och övriga berörda kuststater: , , och . I det bilaterala avtalet med sätts en stor del av de kvoter som är relevanta för i , och . Bland annat för arterna torsk, kolja, sej, vitling, rödspotta, räka, sill och skarpsill. Förhandlingarna mellan och kunde dock inte slutföras p.g.a. oenighet om bl.a. fisket av makrill och behovet av tillträde till varandras fiskezoner. Konsekvensen av det blev att den politiska överenskommelse om TAC:er som uppnåddes vid rådet innehåller tillfälliga fångstmängder för de bestånd som förvaltas gemensamt med . I övrigt innehåller beslutet TAC:er för de bestånd för vilka EU beslutar självständigt. Beslutet innebar att samtliga gällande förvaltnings- och återhämtningsplaner följdes, med en gradvis minskning av fiskedödligheten för att uppnå hållbara nivåer. Detta var en övergripande målsättning för det svenska ordförandeskapet. Förhandlingarna med ska återupptas och utifrån förhandlingsresultatet kommer förordningen om fiskemöjligheter att justeras. har även EU och enats om ytterligare regler för realtidsstängda områden och ökad användning av selektiva redskap i syfte att skydda ungfisk av arterna torsk, sej, kolja och vitling. Dessa trädde i kraft . 41.4Reform av den gemensamma fiskeripolitiken En harmoniserad fiskeripolitik infördes och den senaste reformen av densamma genomfördes . Den nuvarande s.k. grundförord- ningen reglerar att en översyn av vissa väsentliga delar ska göras till utgången av 2012. påbörjade kommissionen en process för att reformera den gemensamma fiskeripolitiken . (KOM(2009/0163) slutlig), bestående av en analys av de fem viktigaste bristerna med politiken samt en fördjupad analys i ett antal tematiska var föremål för en öppen konsultationsprocess som En debatt hölls vid rådsmötet . politik som behövs för att kunna få ett hållbart fiske som tillgodoser Skr. 2009/10:150 konsumenternas efterfrågan. Reformen av den gemensamma fiskeri- politiken diskuterades därför på de europeiska fiskeridirektörernas möte och på en informell ministerlunch i samband med ministerrådet . Miljö- och jordbruksutskottet i har diskuterat grönboken och skrivit ett utlåtande (2009/10:MJU4). Utskottet delar i princip kommissionens syn på problemen inom fiskeripolitiken. Liknande syn gav svenska intressenter i fiskeripolitiken vid ett möte arrangerat av . Regeringen kommer att skicka in synpunkter på grönboken. Under första halvan av 2010 kommer kommissionen att påbörja en konsekvensanalys av olika förslag och presentera en första analys . Ett förslag till ny grundförordning (vitbok) förväntas . 41.5Övrigt inom den gemensamma fiskeripolitiken Ett viktigt steg mot en förstärkning av det internationella regelverket av- seende fiskeriförvaltning togs då (and ) godkände ett internationellt avtal om minimiregler för hamnstatsåtgärder mot olagligt fiske. Syftet med avtalet är att försvåra landning av olagligt fångad fisk genom skarpa krav på hamntillträde bl.a. genom förhandsanmälan, tillståndsgivning, inspektionsmöjligheter och explicita möjligheter att vägra tillträde för fartyg som inte uppfyller kraven. Avtalet förväntas väsentligen reducera antalet "bekvämlighetshamnar" och därmed försvåra landningar av olagligt fångad fisk. Kommissionen presenterade ett meddelande om hållbar ut- veckling av unionens vattenbruk (se faktapromemoria 2008/09:FPM122). Meddelandet syftar till att ge en ny impuls till strategin för hållbar utveckling av unionens vattenbruk, som bygger på resultaten av strategi för vattenbruk och även på den nya ramen för EU:s integrerade havspolitik. Meddelandet utarbetades som ett resultat av en mycket bred samrådsprocess , inbegripet en aktörskonferens med näringen och företrädare för medlemsstaterna . Den nya strategin tar upp olika utmaningar för unionens vattenbrukssektor och har målsättningen att främja konkurrenskraften hos EU:s vattenbruks- produkter, säkerställa fortsatt tillväxt och hållbarhet samt förbättra dess förvaltning och image. Inom EU finns regelverk för både djurskydd och djurhälsa. fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar dels till att underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar, dels till att förhindra smitta från djur till har främst två frågor diskuterats: dels en förordning om skydd av djur vid avlivning, dels ett direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. I båda fallen har kommissionen valt att gå ifrån minimilagstiftning till fullständigt Trots detta blir det dock möjligt för medlemsstaterna att behålla mer långtgående regler efter att de nya regelverken trätt i kraft. Bättre djurskyddsregler för djur som slaktas presenterade kommissionen ett förslag till en ny förordning om skydd av djur för avlivning (se faktapromemoria 2008/09:FPM21). Kommissionens syfte med förslaget var dels att modernisera regelverket, dels att öka harmoniseringsgraden inom området genom att föreslå en förordning i stället för det nuvarande direktivet. behov av att ändra det gamla direktivet som inte ändrats trots ny forskning på området och trots att ny teknik utvecklats som gjort att delar av bestämmelserna blivit föråldrade. var positivt till kommissionens förslag men eftersom det var en förordning skulle reglerna komma att tillämpas direkt i nationell lagstiftning utan möjlighet för medlemsländerna att gå längre. har i många avseenden redan en högre djurskyddsnivå på lagstiftningen inom slaktområdet än vad som varit kraven i EU- I förhandlingarna verkade därför mycket aktivt för att vi skulle få möjlighet att behålla de mer långtgående kraven. var det särskilt viktigt att kunna behålla bestämmelser om att djur måste vara bedövade före slakten. När röstade om kommissionens förslag röstade man för ett ändringsförslag som skulle innebära att medlemsländerna inte skulle kunna kräva att alla djur som slaktas måste vara bedövade. Rådet kunde välja att inte ta hänsyn till ändringsförslag i denna del eftersom Europa- parlamentet endast var rådgivande i dessa frågor. finns det även i den nya förordningen möjlighet för medlemsländer som så önskar att inte tillåta slakt utan bedövning. Vid jordbruks- och fiskerådet nåddes en politisk överenskommelse om förslaget. Frågan var föremål för samråd med EU- nämnden inför detta möte. ner sina röster. Förslaget antogs formellt vid ett rådsmöte under det svenska ordförandeskapet. Den nya förordningen om skydd av djur för avlivning trädde i kraft och ska tillämpas från och med den 1 Som ett led i arbetet med att stärka djurskyddet inom EU och internationellt arrangerades en djurskyddskonferens i den 8-9 Där avrapporterade det EU-finansierade forskningsprojektet Welfare Quality sina resultat. I projektet har forskare från många EU- länder men också från bl.a. , och deltagit. har de arbetat med att utveckla ett system som ska göra det möjligt att mäta djurskyddsnivån på gårdsnivå genom att undersöka hur Under konferensen diskuterades även hur projektresultaten Skr. 2009/10:150 kan omsättas i praktiken och hur djurskyddet ska kunna förbättras på 42.2Stärkt skydd för försöksdjuren Kommissionen presenterade ett förslag till nytt direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (Fakta- promemoria 2008/09:FPM61). Förslaget syftar till att harmonisera lag- stiftningen inom EU och till att stärka djurskyddet för försöksdjur. inleddes förhandlingarna och frågan har haft hög prioritet för . från den första behandlingen beslutades . Målsättningen var att nå en tidig andraläsnings- överenskommelse. En överenskommelse med har uppnåtts, med undantag för den tekniska anpassningen av direktivet till EUF-fördraget. Denna beräknas slutföras och direktivet därefter träda i kraft. stöder överenskommelsen med om förslaget till nytt direktiv eftersom det innebär ett kraftigt ökat djurskydd för försöksdjur inom EU. Till exempel införs krav på etisk prövning av varje enskilt djurförsök och bindande regler om hur försöksdjur ska hållas och skötas. Särskilt viktigt är att de medlemsstater som har mer långtgående bestämmelser kommer att kunna behålla dessa. Samråd om förslaget genomfördes med miljö- och jordbruksutskottet . Inför behandlingen av frågan på Jordbruks- och fiskerådet hölls ytterligare samråd i såväl miljö- och jordbruksutskottet som i . 42.3 Förflyttning av sällskapsdjur presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i förordningen om djurhälsovillkor för icke-kommersiella förflyttningar av sällskapsdjur (faktapromemoria 2008/09:FPM136). bl.a. förlängning av tiden för de övergångsregler som medger att , , , och får ställa mer långtgående djur- hälsokrav än andra länder i samband med införsel av hundar och katter. Förlängningen föreslås till , då kommissionen bedömer att rabiessituationen inom EU och dess närområden kommer att ha förbättrats ytterligare. Kommissionens förslag omfattar även två nya bilagor med tekniska krav för elektronisk märkning av djur respektive för rabiesvacciner, samt att en möjlighet skapas för kommissionen att besluta om djurhälsokrav mot andra sjukdomar än rabies i samband med förflyttning av hundar och katter. Genom att förlänga tiden för övergångs- reglerna finns förutsättningar att efter övergångstiden harmonisera regelverket avseende rabies. Den nya möjligheten för kommissionen att besluta om skyddsåtgärder innebär att det blir möjligt att anta avmaskningsregler för att förhindra spridning inom EU av rävens dvärgbandmask även efter övergångstiden. Det var målsättning att förordningen skulle antas under Skr. 2009/10:150 ordförandeskapet. Detta blev inte möjligt eftersom inte hann behandla förslaget . Omröstning skedde i Europa- parlamentets miljöutskott och plenaromröstningen planeras till . I och med att Lissabonfördraget trädde i kraft uppstod även behov av vissa anpassningar avseende överförandet av befogenheter till kommissionen. En överenskommelse träffades mellan medlemsstaterna om att stödja kommissionens förslag i sak, med deklarationer till protokollet, dels från de fem medlemsstater som omfattas av övergångsreglerna dels från kommissionen, om att man inte har för avsikt att verka för någon ytterligare förlängning efter . 42.4Förenklad lagstiftning för animaliska biprodukter Den nya förordningen om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter (ABP) som inte är avsedda att användas som livsmedel, t.ex. kadaver och rester från slaktade djur (se faktapromemoria 2007/08:FPM 130), antogs formellt av rådet under det svenska ordförandeskapet. Efter intensivt arbete i rådsarbetsgruppen och genom täta kontakter med rapportören i utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet kunde en överenskommelse om förslaget uppnås i första behandlingen. Genom den nya förordningen, som trädde i kraft , förenklas lagstiftningen gällande hela bearbetnings- och distributions- kedjan för animaliska biprodukter, ABP. Lagstiftningen är nu mer proportionerlig, tydlig och effektiv, som en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa säkras. I och med detta har de svenska ståndpunkterna blivit väl tillgodosedda. Dessutom fick gehör för mer specifika ståndpunkter. Bland dessa kan nämnas att det även i fortsättningen blir möjligt att i avlägsna områden gräva ned animaliska biprodukter i stället för att detta ska samlas in och transporteras till en destruktionsanläggning. Vidare förenklar den nya förordningen bort- skaffandet av biprodukterna vid småskaliga slakterier. Livsmedelslagstiftningen är till största delen harmoniserad inom EU. Det innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer frikostiga bestämmelser än dem som slås fast i EU-lagstiftningen. har arbetet med förslagen till ny lagstiftning om nya livsmedel och om livsmedelsinformation till konsument fortsatt. En rapport från kommissionen om lagstiftningen om livsmedelshygien har också behandlats. Hygienpaketet lyckat helhetsgrepp kring Kommissionen överlämnade en rapport till rådet och om förordningarna om livsmedelshygien (KOM(2009) 403 slutlig). Rapportens syfte är att på ett objektivt sätt redogöra för den erfarenhet som vunnits, och de svårigheter som upp- kommit i genomförandet av förordningarna. ersattes ett lapptäcke av olika livsmedelslagar med det s.k. hygienpaketet som består av en grundläggande hygienförordning samt två förordningar om livsmedel av animaliskt ursprung (en om hygien och en om kontroll) - (EG) nr 852/2004, (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004 av . Till skillnad från den gamla lagstiftningen sätter hygienpaketet upp krav på vad som ska uppnås, men är mer flexibelt när det gäller valet av metod. Grundprincipen är att företagen ansvarar för att maten är säker längs hela livsmedelskedjan från jord till bord. Rapporten konstaterar att hygienpaketet generellt har varit lyckat. Rapporten pekar dock på några områden som behöver förbättras, t.ex. reglerna för import och för köttkontroll. har rapporten behandlats under svenskt ordförandeskap, vilket ledde till att rådsslutsatser antogs av jordbruks- och fiskeministrarna i ministerrådet . I rådsslutsatserna uppmanas kommissionen bl.a. att utforma konkreta förslag till en riskbaserad köttkontroll på slakterierna. 43.2Livsmedelsinformation för högt konsumentskydd Förslaget om livsmedelsinformation till konsument (faktapromemoria 2007/08:FPM95) presenterades . Det konsoliderar och uppdaterar två områden inom lagstiftningen om livsmedelsmärkning: allmänna märkningsregler och regler för näringsvärdesdeklaration. Bägge områdena regleras enligt förslaget i en enda förordning. Syftet med lagstiftningen är att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå. Reglerna för livsmedelsmärkning är gemensamma inom EU. För näringsvärdesdeklarationen finns bestämmelser som ska följas om man på frivillig väg vill göra en näringsvärdesdeklaration. De största nyheterna i förslaget är att kommissionen föreslår att man ska besluta om en minsta textstorlek för märkningen, att näringsvärdesdeklarationen föreslås bli obligatorisk och att man vill styra upp av frivilliga märkningar särskilt när det gäller näringsvärdesdeklarationen. Förslaget, som är mycket omfattande, diskuteras fortfarande på arbetsgruppsnivå i rådet. Lägesrapporter om förhandlingarna har lämnats löpande av ordförandeskapen till rådet. räknar med att avsluta sin första behandling eller . Rådets gemensamma ståndpunkt kan antas först efter det. och rådet siktar på en överenskommelse i andra behandlingen, sannolikt eller . står i stort bakom förslaget. Det är viktigt att få en god balans mellan högt konsumentskydd och enkla och tydliga regler för företagen. hölls en särskild överläggning med miljö- och jordbruksutskottet. 2009/10:150 Inför behandlingen av frågan på Jordbruks- och fiskerådet såväl och hölls samråd med . 43.3Nytt regelverk för nya livsmedel presenterade kommissionen förslag till ny förordning om nya livsmedel, (2007/08:FPM73). Nuvarande förordning reglerar livsmedel och livsmedelsingredienser som inte ätits inom EU före . Med nya livsmedel avses livsmedel: -som har fått en förändrad primär struktur eller sammansättning på molekylär nivå, -som har framställts med hjälp av en ny produktionsmetod som normalt inte används, -som har isolerats ur mikroorganismer, svampar eller alger, -som har isolerats ur växter eller djur, med undantag av livsmedel och livsmedelsingredienser som har framställts genom traditionell förökning eller förädling. Exempel på nya livsmedel är bredbara fetter med tillsats av fytosterolestrar, som t.ex. i bredbara margariner. Ändringarna i förordningen föreslås främst med anledning av att genetiskt modifierade livsmedel har lyfts ur förordningen om nya livsmedel. Kommissionen vill med förslaget förbättra tillgängligheten av nya och innovativa livsmedel på EU-marknaden, uppmuntra företag att investera i utveckling av nya typer av livsmedels- och produktions- tekniker, vilka ska kunna skyddas . Tonvikten ligger på att förenkla godkännandeförfarandet och minska den administrativa bördan. Man vill också förbättra livsmedelsindustrins konkurrenskraft, som man säkerställer livsmedelssäkerhet, bibehåller en hög nivå på folkhälsoskyddet och beaktar globala aspekter. För t.ex. livsmedel som inte har sålts inom EU men som har en historia av säker konsumtion i länder utanför EU föreslås vissa särskilda bestämmelser. Rådet påbörjade förhandlingar med . första behandling avslutades . En politisk överenskommelse antogs i rådet . har inte varit redo att förhandla utan en utfästelse från kommissionen att lämna ett lagstiftningsförslag om kloning. Förslag till en gemensam ståndpunkt har arbetats fram under det svenska ordförandeskapet, men har inte antagits formellt därför att vissa anpassningar av texten med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande behövs. Den gemensamma ståndpunkten planeras därför antas för att överlämnas till för dess andra behandling. Samråd med skedde . En konferens med titeln mat anordnades i . Vid konferensen diskuterades hur livsmedelskedjan, från jord till bord, påverkar klimatet, och hur man kan minska denna påverkan. Bland annat diskuterades svinnet av livsmedel, modeller för märkning, och handelsaspekter. Konferensen samlade ca 180 delegater; beslutsfattare, forskare och representanter för både producent- och konsumentorganisationer. Under och efter konferensen togs flera initiativ till nätverk för fortsatt arbete med dessa frågor. EU är en central arena för att lösa gränsöverskridande miljöproblem och driva det globala miljöarbetet framåt. strävar efter att EU ska stärka denna roll och visa att en ambitiös miljöpolitik är en förutsättning för en långsiktigt hållbar tillväxt. Omställningen till en eko-effektiv ekonomi kan förbättra konkurrenskraften och omvandla utmaningarna till affärsmöjligheter där en hållbar energiförsörjning och en effektiv resursanvändning är viktiga områden. Den dominerande frågan var klimatfrågan, som redan innan det svenska ordförandeskapet var föremål för en lång rad förberedande möten. lyckades hålla samman EU med en hög ambition inför och vid i . bedrev konstruktiva förberedelser för arbetet med biologisk mångfald. stärkte, på svenskt initiativ, genomförandet av för när gäller miljöskydd. ska skyndsamt utses till pilotområde i det strategidirektivet och kommissionen uppmanades att föreslå ett förbud mot fosfater i tvätt- och rengöringsmedel. Miljöfrågor i Lissabonstrategin för tillväxt och jobb Som brukligt antog miljöministrarna vid årets första rådsmöte ett skriftligt bidrag till den årliga översynen av Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårtoppmöte. beträffande klimat och energi som inspel från miljörådet till Europeiska Slutsatserna i övrigt vid rådsmötet fokuserade på genomförandet av den europeiska återhämtningsplanen, hållbar konsumtion och produktion, miljöteknik, naturresurser, avfall och återvinning, biologisk mångfald samt bättre lagstiftning. Rådet upprepade att en av de viktigaste utmaningarna för EU är att åstadkomma en mer hållbar konsumtion och produktion med syftet att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativ miljöpåverkan helt och hållet ska brytas för att ekosystemens bärförmåga i och utanför EU inte ska överskridas samt betonade att hållbar produktion och konsumtion samt en resurseffektiv ekonomi är avgörande faktorer för den europeiska ekonomins hållbarhet och konkurrenskraft. betydelsen av miljöteknik som en av de snabbast växande marknaderna och som ett sätt att både minska påfrestningen för miljön och att förbättra energi- och resurseffektiviteten samt för att stärka konkurrenskraften och bidra till att arbetstillfällen skapas. I samband med inspelet enades Skr. 2009/10:150 miljörådet om att EU bör anta en ny vision och mål för den biologiska verkade för att målen för EU:s interna politik ska underlätta att kraftfulla globala mål för biologisk mångfald sätts . förhandlingarna var särskilt drivande i fråga om en utökad analys och användning av marknadsbaserade styrmedel samt föreslog att arbetet med internalisering av alla kostnader i priset ska fortsätta. fram en tidtabell för inrättandet av ett forum för erfarenhetsutbyte om marknadsbaserade styrmedel kunde dock inte uppnås. information med respektive miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet. Eko-effektiv ekonomi och uppföljning av för hållbar Inför det svenska ordförandeskapet fortsatte arbetet med att lyfta fram betydelsen av att sätta rätt pris, att peka på kostnader som uppstår om åt- gärder mot miljöförstöringen inte vidtas, samt att erkänna värdet av En framgångsrikt genomförd omställning till en eko- effektiv ekonomi stärker konkurrenskraften med en hållbar energiförsörjning och en effektiv resursanvändning, som också uppfyller klimat- och miljömål. Underlag på detta tema togs fram av kommissionen, och i inför de informella ministermötena för energi- och miljöministrar i Åre . ekonomiska styrmedel såsom handelssystem för utsläppsrätter, skatter och subventioner, liksom vikten av internationellt samarbete och över- föring av teknik.