prop · GX03129 · 2010-03-23 00:00:00 — Främjandet ska genomföras i enlighet med internationellt erkända instrument för bl.a. företagens sociala ansvar (CSR) och därmed bidra till att öka de svenska företagens medvetenhet om frågorna som deras konkurrenskraft på en global marknad stärks. Detta inkluderar, inte minst, verksamhet. En ny strategi kommer att tas fram för hur det svenska näringslivets kompetens och erfarenheter i ökad utsträckning kan göras tillgänglig för fattiga människor genom de internationella finansinstitutionerna, EU och FN. Referensgruppen för CSR (där företrädare för såväl industrin som arbetstagare deltar) kommer fortsatt att utgöra ett viktigt forum för dialog med det svenska näringslivet om dessa frågor. Regeringen kommer vidare att arbeta för att den nya ska lyfta CSR- frågorna och bygga vidare på Skydda, respektera, åtgärda i enlighet med utrikesministrarnas rådsslutsatser . Inom ramen för utvecklingssamarbetet kommer regeringen bl.a. att stödja Sidas arbete med att utveckla nya instrument för samverkan med det internationella näringslivet som bl.a. syftar till att stödja utvecklingen av varor och tjänster för fattiga människors behov genom s.k. Challange Facilities. Särskilda insatser för att bidra till infrastrukturutveckling i och i söder om ska genomföras inom ramen för projektet för utveckling, där bl.a. Regeringens arbete med att anta den globala utmaningen migrationsströmmar lyfter fram den ökade rörlighetens betydelse för att migranter ska kunna bidra till utvecklingen i sina ursprungsländer, genom att de själva kan återvända med nya kunskaper och erfarenheter, genom att nya och gamla nätverk för bl.a. handel kan underhållas och genom att överföringar av sparade pengar kan göras säkrare och billigare. Därför har regeringen genom en avgränsning av två fokusområden valt att förtydliga fokus på cirkulär migration respektive remitteringar. Regeringen avser bidra till att öka de positiva effekterna för utvecklingsländer av cirkulär migration till och från och EU genom att bl.a. bidra aktivt till genomförandet av handlingsplanen för Stockholmsprogrammet samt delta i relevanta partnerskap för rörlighet mellan EU och tredjeländer. Dessutom avser regeringen att, inom ramen för utvecklingssamarbetet och genom kapacitetsuppbyggande insatser, verka för att återvändande migranters kunskaper och erfarenheter bättre tas till vara. Behandlingen av slutbetänkandet från den parlamentariska kommittén om cirkulär migration och utveckling kommer vara av central betydelse för utformningen av framtida politik. Regeringen avser verka för säkrare och billigare remitteringar från till utvecklingsländer samt öka utvecklingseffekterna av dessa. För att bidra till detta avser regeringen, i enlighet med målet från G8 mötet i , att bl.a. bjuda in berörda privata aktörer, branschorgan, Sida och till en dialog om möjliga initiativ på den svenska marknaden för att migranter ska kunna föra över pengar på ett så billigt och säkert sätt som möjligt. arbetet behövs bl.a. statistik om remitteringar från , information om befintliga överföringskanaler, samt kunskap om diasporagrupper i kommer fortsatt att ta sin del av ansvaret för att bidra till varaktiga lösningar på skyddsbehövandes situation såväl nationellt som inom EU och FN-systemet. För detta krävs insatser inom ramen för såväl utvecklingssamarbetet som det humanitära biståndet och på Arbetet på migrationsområdet kommer bl.a. att inriktas på att involvera fler medlemsstater i vidarebosättningsaktiviteter, öka antalet vidarebosatta till EU och fortsätta utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet där regeringen betonar vikten av ett nära samarbete med UNHCR. Regeringen kommer att anta en policy för migrationsfrågor inom det svenska utvecklingssamarbetet. Policyn syftar till att förtydliga och förstärka utvecklingssamarbetets bidrag till att maximera de positiva utvecklingseffekterna av migration för utvecklingsländer samt minimera de negativa effekterna för dessa länder. Denna policy kommer att utgöra en viktig del i regeringens arbete med att vidareutveckla politiken för migration och utveckling, där främjandet av synergieffekter mellan politikområden är centralt. Den politiska överenskommelsen från FN:s klimatförhandlingar i var inte tillräcklig för att uppnå målet om ett ambitiöst globalt och rättsligt bindande avtal eller för att begränsa uppvärmningen till två grader, men utgjorde ett steg framåt. ska fortsatt ha höga ambitioner och visa ledarskap samt verka för att EU arbetar i riktning mot dessa mål. Samarbete med utvecklingsländer för att stärka deras deltagande i de internationella klimatförhandlingarna är betydelsefullt. bör fortsatt vara pådrivande för att EU ska vara föregångare på klimatområdet när det gäller utsläppsminskningar, anpassning och att leva upp till kortsiktiga och långsiktiga finansiella åtaganden gentemot utvecklingsländerna. Hållbar stadsutveckling, miljötekniksatsningar och en eko-effektiv ekonomi är centralt för en långsiktigt hållbar global utveckling. Gemensamma insatser mellan , myndigheter och näringslivet för att uppnå målsättningarna inom utmaningen genomförs, men potentialen för en fortsatt förbättrad samverkan är stor. Integrering av kemikaliefrågan i utvecklingspolitiken samt ett ökat utvecklingsperspektiv i kemikaliepolitiken inom EU och på global nivå är en viktig komponent i genomförandet av redan existerande avtal och överenskommelser, som t.ex. den globala kemikaliestrategin, SAICM, Montrealprotokollet och . I de kommande förhandlingarna för en ny kvicksilverkonvention samt en utveckling mot stärkt miljöförvaltning inom kemikalieområdet kommer att vara starkt pådrivande för ambitiösa och långtgående åtaganden. Konflikter och sviktande situationer Regeringen kommer fortsatt att arbeta för att ansträngningar att bistå konfliktdrabbade länder och verka i sviktande situationer präglas av ett tydligt utvecklingsperspektiv och ett samstämmigt agerande mellan berörda politikområden. För att bidra till en legitim säkerhetssektor under demokratisk kontroll i konflikt- och postkonfliktländer kommer regeringen bl.a. att verka för att och det internationella samfundet i ökad utsträckning samordnar SSR-insatser med andra berörda reforminsatser, framför allt vad gäller rättsväsende och förvaltning. kommer fortsättningsvis att bidra till det gemensamma nordiska åtagandet att stödja uppbyggandet av AU:s östafrikanska snabbinsatsstyrka EASBRIG. Därtill ser över möjligheten att stödja EU:s utbildningsinsats i till stöd för den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor. , tillsammans med de nordiska och baltiska länderna, fortsätter också SSR-stödet gentemot , och . Utöver det militära stödet är DR ett bra exempel där EU, genom kommissionens rättssektorstöd och GSFP-insatserna EUPOL och EUSEC, kommer att fortsätta att bidra till reformer av polis- och försvarssektorn. och Bosnien och är också exempel som belyser hur EU fortsättningsvis kommer att arbeta med SSR i synergi mellan krishantering och biståndsinstrument. Regeringen kommer att arbeta för att samverkansavtalet mellan EU och om samverkan kring brottsbekämpning ska fullföljas. Ökat fokus på ämnesområdet Kvinnor, fred och säkerhet har bidragit till ökad kunskap hos politiker, policyutövare och media, nationellt såväl som i konflikt och postkonfliktländer, men också till större insikt om svårigheter och möjligheter att genomföra FN:s säkerhetsresolutioner , 1820, 1888 och 1889. Regeringen kommer även i fortsättningen att prioritera genomförandet av utbildningsinsatser nationellt och internationellt för att säkra genomförandet av resolutionerna. Myndigheterna i kommer att fortsätta genomföra löpande utbildningar för svensk personal som ska ut i fält samt riktade utbildningar i samband med större insatser. I arbetet med konflikt till långsiktigt hållbar utveckling kommer regeringen fortsatt att ha som mål att överbrygga gapet mellan konflikt och långsiktigt hållbar utveckling. Inom ramen för utvecklingssamarbetet kommer regeringen att ta fram en policy om säkerhet och utveckling. Policyn kommer att slå fast ett antal principer som gäller i situationer när säkerhets- och utvecklingsutmaningar finns sida vid sida. Policyn kommer även att bidra till att stärka samordning på området mellan relevanta nationella aktörer. Smittsamma sjukdomar och andra hälsohot Regeringen avser att fortsatt verka för att stärka arbetet mot smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Arbetet inriktas fortsatt bl.a. på hälsosystem och ökad tillgång på läkemedel. Spridningen av antibiotikaresistenta bakterier (ABR) är ett snabbt växande globalt hot som kräver internationella insatser . På EU-nivå kommer att agera för att de ABR-initiativ som togs under ordförandeskapet följs upp, bl.a. de antagna rådsslutssatserna. På global nivå kommer regeringen att verka för att WHO förstärker sitt arbete mot spridningen av ABR. kommer , som medlem i en arbetsgrupp av medlemsstater, att aktivt medverka i utformningen av ett ramverk för att definiera EU:s roll i global hälsa. kommer att inom EU, bi- och multilateralt fortsatt delta i arbetet med att leva upp till åtaganden i deklarationen i om hiv och aids (2001 och 2006), baserat på nya policy för internationellt hiv- och aidsarbete. Inom biståndet avser regeringen utarbeta en ny policy om hälsa, bl.a. relaterat till utbildning och social utveckling. Vid FN-utvärderingen av millenniemålen avser regeringen att uppmärksamma hälsosystem och bl.a. lyfta fram genusrelaterad ohälsa och mödradödlighet. Regeringen bedömer att samarbetet kring smittskyddsfrågor som pandemiberedskap samt genomförandet av det internationella hälsoreglementet, IHR, kommer att förstärkas. Regeringen avser att delta aktivt, både inom EU och globalt för att effektivt möta denna utveckling. Vidare pågår en översyn av svenska myndigheter på smittskyddsområdet. De områden som identifierad som viktiga att arbete med 2008 är fortsatt relevanta. Det finns dock skäl att överväga också arbete som dels täcker in och säkrar det viktiga spannet mellan kortsiktig Skr. 2009/10:129 (dvs. tidig varning) respektive långsiktig (dvs. hälsosystem) beredskap, dels tar fasta på flera hälsoskyddsfrågor än smittskydd. Exempel på områden skulle kunna vara livsmedelssäkerhet och miljörelaterade hälsoaspekter, som alltmer uppmärksammas globalt. Regeringen avser att fortsatt prioritera en hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande politik. Både inom WHO och EU har viktiga förutsättningar skapats för att skall kunna driva folkhälsofrågor vidare, t.ex. genom EU:s hälsoprogram , EU- kommissionens meddelande "Solidaritet i hälsa" och . kommer processen inom WHO för att anta och genomföra en global alkoholstrategi, liksom Östersjöstrategins alkoholmål, att vara högt prioriterade för . Vidare avser att utveckla och stärka partsdrivna och bilaterala samarbeten med främst , och . Vid FN-utvärderingen av millenniemålen avser att koppla det preventiva hälsoarbetet till bredare insatser om ekonomisk och social utveckling. Regeringen bedömer att de nuvarande målen i allt väsentligt är relevanta. I det fortsatta arbetet bör dock genusperspektivet stärkas. Vidare kan nya delmål om behovet av näringsriktig mat och förbättrade sanitära förhållanden övervägas. Målet om en global alkoholstrategi bör omformuleras till att nu fokusera på genomförandet. Regeringen fortsätter ansträngningarna att konkretisera hur samstämmighet och samverkan mellan olika politikområden kan bidra till att uppfylla målet för den svenska politiken för global utveckling genom att gemensamt hantera ett antal av dagens globala utmaningar. Utgångspunkten är den nystart och fokusering av PGU som redovisades till . Internationell forskning och erfarenhet (t.ex. från ) visar vikten av formerna för politikens genomförande för att uppnå en effektiv samstämmighetspolitik. Regeringen har valt att inspireras av modell för att följa upp genomförande av samstämmighetspolitik för resultatbedömning av den svenska politiken för global utveckling. De tre grundläggande byggstenarna i denna modell, politikens utformning och utförande, samordning och samverkan samt kunskap och analys har varit utgångspunkten för denna skrivelses resultatredovisning. För att ytterligare förtydliga denna ansats så omformulerar regeringen de tidigare målen för politikens genomförande till: -Politiskt ägarskap som tar sig utryck i ett tydligt utvecklingsperspektiv i politikens utformning och utförande -Samordning och samverkan till stöd för arbetet med att hantera globala utmaningar och för att integrera ett utvecklingsperspektiv i, samt stärka synergier och hantera målkonflikter mellan, politikområden - Kunskap och analys om utvecklingseffekterna av regeringens Skr. 2009/10:129 samlade politik och metoder för att omsätta kunskapen i politikens Regeringen bedömer att EU:s arbete med Policy Coherence for Development fortsatt är mycket viktigt varför detta mål kvarstår som: -Att stärka EU:s arbete med samstämmighet för utveckling Nedan följer en kort översikt över åtgärder vad gäller politikens genomförande : Politikens utformning och utförande Regeringen konstaterar att ett brett politiskt ägarskap är centralt för att satsningar på t.ex. ökad kunskap och samverkan ska leda till ökat genomslag för politiken och återbekräftar i denna skrivelse sitt gemensamma ansvar för politikens genomförande. Antalet myndigheter som har givits i uppdrag att bidra till genomförandet av PGU genom instruktioner och regleringsbrev har ökat. Regeringen avser, i linje med rekommendation från DAC:s granskning9 av den svenska utvecklingspolitiken engagera ytterligare myndigheter i genomförandet av politiken. Regeringen avser även att förtydliga styrning och arbetsformer vad gäller myndigheternas roll inom ramen för politiken, både vad gäller deltagande i utvecklingssamarbetet och i samstämmighetspolitiken. Detta är något som efterfrågats från flera myndigheter. Som underlag för detta avser regeringen genomföra en särskild studie om lärdomar av några myndigheters arbete med PGU med syftet att ytterligare förbättra styrning och arbetsformer. Regeringen har för avsikt att fördjupa dialogen med samarbetsländer kring effekter av och EU:s politik. Förutsättningarna för detta har stärkts betydligt genom den uppgradering som ska ske av nuvarande sektionskontor i t.ex. , , , och . Regeringen kommer fortsatt verka för att integreringen av ett utvecklingsperspektiv i hanteringen av globala utmaningar stöds genom såväl formella som informella samråd inom . De informella arbetsgrupper som har etablerats för de sex utmaningarna utgör i detta sammanhang ett bra komplement till formella beredningsrutiner och andra former av samråd. I det fortsatta arbetet kommer arbetsformerna för arbetsgrupperna att utvecklas ytterligare i syfte att förbättra samstämmigheten och samverkan och hantera målkonflikter mellan politikområden. Ett steg i arbetet med utmaningsgrupperna är att utifrån de bedömningar som görs i föreliggande skrivelse upprätta handlingsplaner för hur resultatet ska kunna förbättras ytterligare och vad som ska prioriteras. 9 , sid. 40f ska också, som en första instans, kunna behandla eventuella mål- och intressekonflikter. Nämnda samordningsformer ersätter det s.k. PGU- forum som indikerades i regeringens skrivelse 2008. Regeringen fortsätter också sina ansträngningar att bättre ta tillvara svenska aktörers erfarenheter och perspektiv i utformningen av politiken genom olika typer av referens- och samverkansgrupper. Som uppföljning av resultatskrivelsen avser på tjänstemannanivå att bjuda in till ett aktörsmöte för organisationer i det civila samhället . Regeringen avser vidta en rad åtgärder för att förstärka analyskapaciteten och kunskapen om utvecklingsperspektiv inom . En särskild handlingsplan kommer att tas fram för detta arbete. En viktig del är att fortsätta arbetet med att utveckla vägledande verktyg för konsekvensbedömningar ur ett utvecklingsperspektiv. Verktyget behöver anpassas till olika sammanhang snarare än att göras generiskt. Genom de upprättade utvecklingssidorna på intranät kommer vägledning, exempel och hänvisning till internationella studier om konsekvenser för utvecklingsländer av olika politikområden att finnas tillgängliga. Strategiskt riktade utbildningsinsatser kommer att genomföras inom liksom kunskaps- och inspirationsseminarier med berörda myndigheter. Ökat kunskapsutbyte mellan politikområden där utvecklingskunskapen spelar en central roll är viktigt. För att ytterligare tillgängliggöra resultatredovisningen avser regeringen publicera en webbaserad version av skrivelsen som inkluderar klickbara länkar till relevanta dokument som propositioner, rådsslutsatser, organisationer etc. som omnämns i skrivelsen. Detta utgör ett ytterligare steg i regeringens ambition att öka öppenheten i den svenska utvecklingspolitiken. Regeringen bedömer att en viktig del i att stärka analysen är att bättre tillgängliggöra sig befintlig kunskap. Genom ett nära samarbete med EU- kommissionen och liksom samarbetspartner och tankesmedjor som () och () ska mer systematiskt tillägna sig kunskap som underlag för regeringens politikutformning. Regeringen kommer även att initiera studier och utvärderingar som bidrar till kunskap som bidrar till fokusområdena. I nästa resultatskrivelse avser regeringen att komplettera resultatredovisningen med exempel på fallstudier som illustrerar hur eller EU:s arbete för ökad samstämmighet påverkat ett enskilt utvecklingsland. Det förtydligade uppdraget till Sida att bistå som expertmyndighet kommer användas mer strategiskt och regeringen avser utveckla former för detta. konstaterar i sin granskning att utlandsmyndigheterna, men även andra myndigheter, bör kunna användas ytterligare för att öka förståelsen för den samlade påverkan som och EU har i enskilda utvecklingsländer. Regeringen instämmer i påpekandet och avser bl.a. att stärka analysen av utvecklingens drivkrafter och utmaningar i samband med framtagande av nya riktlinjer för samarbetsstrategier för utvecklingssamarbetet. Detta är ett led i att stärka det svenska biståndets strategiska roll, men kommer även att kunna bidra till förståelsen av den samlade påverkan som eller EU:s politik har på enskilda länder. Den föreliggande resultatskrivelsens utformning är i sig ett steg mot en mer uppföljningsbar resultatredovisning som ska utvecklas vidare. EU:s arbete med samstämmighet för utveckling Regeringen kommer fortsatt verka för att EU lever upp till sitt fördragsbundna åtagande att främja samstämmighet för utveckling. En viktig del är uppföljningen av rådslutsatser från det svenska ordförandeskapet där framtagandet av det nya arbetsprogrammet för Policy Coherence for Development i EU kommer att vara viktigt för att skapa ett mer fokuserat och strategiskt arbete med samstämmighet för utveckling i EU. När arbetsprogrammet färdigställts ger det regeringen ett verktyg att påverka EU för ökad samstämmighet generellt genom förbättrad mål- och resultatstyrning och genom en tydligare rollfördelning. Även arbetet med de fem prioriterade områdena blir ett viktigt instrument för att påverka EU. Fokusområden och mål 2010-2012 Det övergripande målet för den svenska utvecklingspolitiken, uttryckt i politik för global utveckling är Att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Både samstämmighetspolitiken och biståndet tar sin utgångspunkt i en mångdimensionell syn på fattigdom och utveckling och vägleds av två grundläggande perspektiv: rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling. Global utmaning: Förtryck Mål: Ökad yttrandefrihet i länder där denna begränsas Fokusområde: Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Mål: Bättre sexuell och reproduktiv hälsa och främjande av därtill hörande rättigheter för människor i utvecklingsländer Fokusområde: Organiserad brottslighet med fokus på människohandel Mål: Minskad organiserad brottslighet och människohandel genom förebyggande och brottsbekämpande insatser i ursprungs-, transit- och destinationsländer Global utmaning: Ekonomiskt utanförskap Fokusområde: Finansiella marknader Mål: Bättre fungerande finansiella marknader för sparande och investeringar i utvecklingsländer Fokusområde: Handel med jordbruksprodukter Mål: Ökad handel med jordbruksprodukter Fokusområde: Svensk handel och investeringar Mål: Ett förbättrat klimat för handel och investeringar i utvecklingsländer vilket gynnar såväl lokal näringslivsutveckling som svenska affärsintressen Global utmaning: Migrationsströmmar Fokusområde: Cirkulär migration till och från och EU Mål: Öka de positiva effekterna för utvecklingsländer av cirkulär migration till och från och EU Fokusområde: Remitteringar från till utvecklingsländer Mål: Verka för säkrare och billigare remitteringar från till utvecklingsländer samt öka utvecklingseffekterna av dessa Fokusområde: Skydd och varaktiga lösningar för flyktingar Mål: Varaktiga lösningar på skyddsbehövandes situation Global utmaning: Klimatförändringar och miljöpåverkan Fokusområde: Klimat - anpassning och utsläppsminskningar Mål: Begränsning av globala utsläpp av växthusgaser och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer Mål: Att användningen av farliga kemikalier i utvecklingsländerna ska minska och att omhändertagandet av farliga avfall ska förbättras Fokusområde: Hållbar stadsutveckling Mål: Att urbanisering sker på ett hållbart sätt och bidrar till långsiktig utveckling och fattigdomsminskning Global utmaning: Konflikter och sviktande situationer Mål: En legitim säkerhetssektor under demokratisk kontroll i konflikt- och postkonfliktländer såväl som i sviktande situationer Fokusområde: Kvinnor, fred och säkerhet Mål: Förbättra situationen för kvinnor i konflikt- och postkonfliktsituationer Fokusområde: Från konflikt till stabil fred som lägger grunden för långsiktig hållbar utveckling Mål: Att överbrygga gapet mellan konflikt och utveckling Global utmaning: Smittsamma sjukdomar och andra hälsohot Fokusområde: Hållbara hälsosystem och ökad tillgång till läkemedel Mål: Säkerställa fattiga människors tillgång till hållbara hälsosystem och nödvändiga läkemedel Fokusområde: Tidig varning och snabba begränsningsåtgärder Mål: Snabba och effektiva system för tidig varning och snabba begränsningsåtgärder som kan vara operativa på regional och Mål: Att med ökad fokusering och samstämmighet i engagemang verka för att länders och internationella organisationers arbete med de faktorer som påverkar hälsan förstärks och anpassas till rådande kunskap Mål: Politiskt ägarskap som tar sig utryck i ett tydligt utvecklingsperspektiv i politikens utformning och utförande Mål: Samordning och samverkan till stöd för arbetet med att hantera globala utmaningar och för att integrera ett Mål: Kunskap och analys om utvecklingseffekterna av regeringens samlade politik och metoder för att omsätta kunskapen i politikens utformning Mål: Att stärka EU:s arbete med samstämmighet för utveckling Förklaring till förekommande förkortningar AOP Action Oriented Paper ATCR Annual Tripartite Consultations on Resettlement AU Afrikanska unionen AVS-länderna 78 länder i , och CAP EU:s gemensamma jordbrukspolitik , Caribbean and Pacific States CBD Konventionen om biologisk mångfald CFP EU:s gemensamma fiskeripolitik CGRFA Kommissionen för genetiska resurser COP Conference of the Parties CSD FN:s kommission för hållbar utveckling CSR Företags sociala och miljömässiga ansvar CSW FN:s EASBRIG AU:s östafrikanska snabbinsatsstyrka ekonomiska och sociala råd mot barnsexhandel: barnpornografi, trafficking och barnsexturism EUFOR /unionens styrkor i EPA Ekonomiska partnerskapsavtal Europol Europeiska unionens brottsbekämpande myndighet Sector Reform Mission in the Democratic Republic of the FAO FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation för arbetsliv och socialvetenskap FIRST Financial Sector Reform and Strengthening Initiative FN