prop · GY0315 · 2010-10-25 00:00:00 — Om det inte finns någon årsredovisning, ska föreningens ekonomiska plan tillhanda- hållas. Mäklaren ska erbjuda en skriftlig beräkning av boendekostnaderna. Paragrafen, som utformats efter Lagrådets förslag, handlar om mäklarens skyldighet i konsumentförhållanden att tillhandahålla en tilltänkt köpare en skriftlig beskrivning av fastigheten (objektsbeskrivning) med visst innehåll samt om viss annan information som ska lämnas till denne, van- ligtvis tillsammans med objektsbeskrivningen. Den motsvaras av 18 § fastighetsmäklarlag (se prop. 1983/84:16 s. 39 f. och prop. 1994/95:14 s. 81). Till skillnad från lag finns det inget krav på att det ska anges vem som har rätt att förfoga över fastigheten. I stället finns ett krav på att mäklaren ska upplysa den slutlige köparen om detta, se 19 §. Övervägandena finns i avsnitt 8. I andra stycket anges vilka uppgifter som objektsbeskrivningen ska inne- hålla. Dessa uppgifter är obligatoriska, men inget hindrar att mäklaren tar in ytterligare information, t.ex. om undersökningsplikten i objekts- beskrivningen (jfr 16 § andra stycket). Kraven avser samtliga de förmed- lingsobjekt som omfattas av lagen med undantag för hyresrätter och arrenderätter (jfr 2 §). I tredje stycket finns särskilda regler för bostads- rätter. En nyhet i förhållande till lag är att objektsbeskrivningen även ska innehålla uppgift om fastighetens driftskostnader. Det som avses är normala kostnader för att äga och förvalta objektet. Det kan exempelvis röra sig om vanliga kostnader för uppvärmning, sophämtning, vatten och avlopp och för sotning. Andra exempel är tomträttsavgäld samt avgift till samfällighetsförening. Mäklaren måste göra en individuell bedömning av vilka driftskostna- der förmedlingsobjektet har. Driftskostnaderna ska redovisas så utförligt att köpare kan göra en bedömning av hur deras ekonomi skulle påverkas vid ett köp. Det är inte tillräckligt att de sammanlagda driftskostnaderna anges på ett schablonmässigt sätt. Däremot kan mäklaren redovisa enskilda kostnadsposter efter schablon. Det är fastighetens nuvarande driftskostnader som ska anges. Mäklaren är alltså inte skyldig att göra en prognos över hur dessa kan komma att utvecklas. Har mäklaren kännedom om någon omständighet som kom- mer att påverka driftskostnaderna, t.ex. att en ny avgift snart kommer att gälla, kan han eller hon dock vara skyldig att upplysa om detta (jfr också 16 §). Till skillnad mot lag finns det också en skyldighet att i objektsbeskrivningen ange gemensamhetsanläggningar som fastigheten har del i. I tredje stycket finns särskilda bestämmelser om vilka uppgifter mäklaren ska ange i en objektsbeskrivning vid förmedling av en bostadsrätt. Bestämmelserna i andra stycket är alltså inte tillämpliga vid förmedling av bostadsrätt. Objektsbeskrivningen ska innehålla uppgift om bostadsrättsföreningens namn, pantsättning av bostadsrätten och om andelstal. Med andelstal av- ses en beskrivning av bostadsrätten i två avseenden. För det första ska ägarandelen i föreningen , dvs. hur stor insats den aktuella bostads- rätten har i förhållande till den totala insatsen. För det andra ska det anges hur stor andel av årsavgifterna till föreningen som åvilar bostads- rättshavaren. Mäklaren ska i objektsbeskrivningen ange andelstalet i båda dessa avseenden. I objektsbeskrivningen ska vidare anges om upplåten mark, t.ex. en uteplats, ingår i upplåtelsen. Skyldigheten omfattar även storleken på den upplåtna marken. Uppgifter om upplåten mark anges normalt i bostads- rättsföreningens upplåtelseavtal med en föreningsmedlem. Sådan uppgift, liksom uppgifter om bostadsrättsföreningens namn och om bostadsrätten är pantsatt, kan i regel inhämtas hos bostadsrättsföreningens styrelse. Objektsbeskrivningen ska dessutom innehålla uppgift om lägenhetens nummer, storlek, aktuell årsavgift och beslutade ändringar av denna samt driftskostnader. I skyldigheten att ange lägenhetens storlek ligger att mäklaren tydligt redovisar vad storleksmåttet avser, enligt vilka eventuella normer stor- leken beräknats samt varifrån uppgiften inhämtats. Med storlek avses boarea eller yta, däremot inte antalet rum. Den årsavgift som en bostadsrättsförening har rätt att ta ut för den löpande verksamheten brukar i praktiken delas upp i månadsavgifter. Mäklaren kan naturligtvis ange årsavgiften som en månadsavgift. Mäkla- ren behöver inte i objektsbeskrivningen ange om bostadsrätten belastas av obetalda, förfallna avgifter eller andra liknande skulder, t.ex. insats- skuld. Känner mäklaren till sådana skulder, är han eller hon dock skyldig att upplysa en köpare om detta inom ramen för sin allmänna upplysnings- skyldighet. Detsamma gäller för föreslagna, men ännu inte beslutade, ändringar av årsavgiften som mäklaren känner till. Även en objektsbeskrivning avseende bostadsrätt ska innehålla uppgift om driftskostnader i den utsträckning sådana förekommer. Kostnad för sophämtning samt för vatten och avlopp brukar normalt utgöra driftskost- nader för bostadsrättsföreningens fastighet men inte för den enskilda Av tredje meningen framgår att mäklaren vid förmedling av bostadsrätt ska ge en köpare senast tillgängliga årsredovisning för bostadsrättsföre- ningen och dess registrerade stadgar. Om det inte finns någon sådan års- redovisning, ska mäklaren i stället tillhandahålla bostadsrättsföreningens Den bestämmelsen har tillkommit mot bakgrund av att det i nybildade bostadsrättsföreningar i regel inte finns någon årsredo- Det anges inte på vilket sätt årsredovisning och stadgar ska tillhanda- Det kan vara lämpligt att mäklaren överlämnar dem tillsammans Bestämmelsen innebär att en fastighetsmäklare, till skillnad mot 1995 års lag, endast är skyldig att erbjuda köparen en skriftlig boendekostnads- 19 § Innan en fastighet överlåts ska fastighetsmäklaren upplysa köparen om vem som har rätt att förfoga över fastigheten. Paragrafen innehåller en skyldighet för mäklaren att upplysa köparen om vem som har rätt att förfoga över fastigheten. Den motsvarar delvis 18 § i Innan en fastighet överlåts ska mäklaren upplysa köparen om vem som har rätt att förfoga över fastigheten. Det är endast den slutlige köparen som behöver få del av en sådan uppgift, inte övriga spekulanter. konsekvens av detta är att uppgiften därmed inte behöver tas in i den objektsbeskrivning som enligt 18 § ska lämnas till alla tilltänkta köpare. Förteckning över anbud och övrig dokumentation 20 § Fastighetsmäklaren ska föra anteckningar över förmedlingsuppdraget. Mäklaren ska också upprätta en förteckning över de anbud som lämnas på fastig- heten med angivande av anbudsgivarens namn, kontaktuppgifter, det belopp som bjudits och tidpunkt för när anbudet lämnades samt villkor för anbudet. Dokumentationen ska överlämnas till uppdragsgivaren när uppdraget slutförts. Om ett överlåtelseavtal ingås, ska även den som köpt eller sålt fastigheten få dokumentationen när uppdraget slutförts. Paragrafen innehåller bestämmelser om fastighetsmäklarens skyldighet att föra anteckningar över uppdraget och upprätta en anbudsförteckning samt lämna dokumentationen till säljaren och köparen. I första stycket första meningen anges att en mäklare ska föra anteck- ningar över förmedlingsuppdraget. De som har ett intresse av att veta vilka åtgärder mäklaren har vidtagit, främst säljare och köpare men också , ska kunna få dokumentation över uppdraget. Det är förmedlingsuppdraget som ska dokumenteras. Skyldigheten om- Prop. 2010/11:15 fattar uppgifter om när uppdraget ingicks, när och på vilket sätt en åtgärd vidtagits samt när uppdraget upphör. Av särskild betydelse är anteck- ningar om de förpliktelser som följer av lagen, t.ex. utförandet av rådgiv- nings- och upplysningsskyldigheten (se 16 §), kontrollen av förfogande- rätts- och inskrivningsförhållanden (se 17 §) samt tillhandahållandet av en objektsbeskrivning (se 18 §). Av första stycket andra meningen framgår att fastighetsmäklaren också är skyldig att upprätta en särskild förteckning över de anbud som lämnas på fastigheten. Mäklaren ska i förteckningen ange anbudsgivarens namn, kontaktuppgifter, det belopp som bjudits och tidpunkt för när anbudet lämnades samt eventuella villkor för anbudet. Med anbudsgivare avses i denna paragraf den som framför anbudet till mäklaren. Om ett ombud anlitas för att lämna anbud, är det alltså tillräckligt att ange ombudets namn. Som kontaktuppgift kan antecknas telefonnumret till anbuds- givaren. Praktiskt viktiga exempel på villkor för anbudet är förbehåll om finansiering eller besiktning. I bestämmelsen sägs inget om på vilket sätt anteckningarna ska föras. Normalt för mäklare datoriserade journaler, men bestämmelsen hindrar inte att anteckningarna förs för hand. Enligt andra stycket är mäklaren skyldig att lämna över dokumenta- tionen, dvs. anteckningarna och förteckningen, till uppdragsgivaren. Detta ska ske i samband med att uppdraget avslutas, vilket normalt sker vid tillträdet till fastigheten. Om ett överlåtelseavtal ingås, ska även köparen få dokumentationen. Det ligger i mäklarens intresse att så långt som möjligt säkerställa att köparen och säljaren är överens med mäklaren om innehållet i dokumen- tationen. Det kan därför vara lämpligt att mäklaren, när förmedlingsupp- draget slutförts och dokumentationen färdigställts, låter dem läsa igenom och skriva under den. Detta kan ha betydelse om tvist uppkommer. Av 28 § framgår att en fastighetsmäklare är skyldig att låta granska dokumentationen. Övervägandena finns i avsnitt 9. Medverkan i samband med överlåtelsen 21 § Fastighetsmäklaren ska verka för att köparen och säljaren träffar överens- kommelse i frågor som behöver lösas i samband med överlåtelsen. Om inte annat har avtalats, ska mäklaren hjälpa köparen och säljaren att upprätta de handlingar som behövs för överlåtelsen. I paragrafen finns bestämmelser om en mäklares medverkan vid avtals- slutet. Paragrafen motsvarar 19 § fastighetsmäklarlag (se prop. 1983/84:16 s. 41 och prop. 1994/95:14 s. 81 f.). Upplysning om möjlig rätt till ersättning 22 § Upphör uppdragsavtalet utan att fastigheten överlåtits, ska fastighetsmäkla- ren upplysa säljaren om att en senare överlåtelse kan ge mäklaren rätt till ersätt- ning. Paragrafen innehåller en bestämmelse av innebörd att mäklaren vid upp- Prop. 2010/11:15 hörande av uppdragsavtalet utan att fastigheten överlåtits ska upplysa säljaren om att mäklaren kan ha rätt till ersättning vid en senare över- låtelse av fastigheten. Paragrafen saknar motsvarighet fastig- hetsmäklarlag. Mäklarens upplysningsskyldighet enligt paragrafen syftar främst till att det ska bli tydligt för uppdragsgivaren att mäklaren kan komma att rikta ersättningsanspråk mot denne p.g.a. en senare överlåtelse (jfr 23 § andra stycket). Konsekvensen av att mäklaren inte iakttar sin upplysningsskyl- dighet är att påföljd kan meddelas mot honom eller henne. Övervägandena finns i avsnitt 8. 23 § Om inte annat har avtalats, ska fastighetsmäklarens ersättning beräknas efter viss procent på köpeskillingen (provision). Mäklaren har rätt till provision endast om avtalet om överlåtelse har träffats genom mäklarens förmedling mellan uppdragsgivaren och någon som har an- visats av mäklaren. Har mäklaren fått uppdraget med ensamrätt och träffas utan mäklarens förmed- ling avtal om överlåtelse inom den tid som ensamrätten gäller, har mäklaren rätt till provision som om avtalet förmedlats av honom eller henne. Ska mäklaren ersättas i form av provision, har mäklaren rätt till ersättning för utlägg endast om en särskild överenskommelse har träffats om detta. I 12 kap. 65 a § första stycket jordabalken finns bestämmelser om ersättning vid förmedling av hyreslägenheter för bostadsändamål. Paragrafen innehåller regler om fastighetsmäklarens ersättning. Paragra- fen motsvarar, med undantag för fjärde stycket, 21 § fastig- hetsmäklarlag (se prop. 1983/84:16 s. 44 f., prop. 1994/95:14 s. 82 f. och prop. 2002/03:71 s. 30 f.). Fjärde stycket motsvarar 22 § lag (jfr prop. 1983/84:16 s. 48 och prop. 1994/95:14 s. 83). I förhållande till den lagen har kostnader dock ersatts med utlägg, som brukar använ- das för poster av det här slaget. Någon ändring i sak är inte avsedd. 24 § Fastighetsmäklarens ersättning kan sättas ned om mäklaren vid uppdragets utförande har åsidosatt sina skyldigheter mot köparen eller säljaren. Detta gäller dock inte om åsidosättandet är av ringa betydelse. Paragrafen reglerar förutsättningarna för att sätta ned fastighetsmäklarens ersättning. Paragrafen överensstämmer med 23 § fastighets- mäklarlag (se prop. 1983/84:16 s. 49 och prop.1994/95:14 s. 82 f.). 25 § Om fastighetsmäklaren uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter enligt 822 §§, ska han eller hon ersätta den skada som till följd av detta drabbar köparen eller säljaren. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Om mäklaren har betalat skadestånd till köparen på grund av skada som köparen har tillfogats genom att fastigheten avviker från vad köparen har haft anledning att räkna med, kan mäklaren kräva tillbaka skadeståndet från säljaren i den mån också säljaren är ansvarig för skadan och det inte är oskäligt att säljaren Prop. 2010/11:15 i sista hand får bära detta ansvar ensam. Paragrafen, som reglerar skadestånd, motsvarar 20 § fastig- hetsmäklarlag (se prop. 1983/84:16 s. 41 f. och prop. 1994/95:14 s. 82). En konsekvens av att det i lagen införts nya skyldigheter för mäklare är att det skadeståndssanktionerade området utökats (se t.ex. 14, 18 och 20 §§). 26 § En köpare eller säljare som vill kräva skadestånd enligt 25 § ska underrätta fastighetsmäklaren om detta inom skälig tid efter det att han eller hon insåg eller borde ha insett de omständigheter som ligger till grund för kravet. Om köparen eller säljaren inte underrättar mäklaren , faller rätten till skade- stånd enligt denna lag bort. Första stycket gäller inte om mäklaren har handlat grovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder. Paragrafen innehåller bestämmelser om att den som vill kräva skadestånd av mäklaren är skyldig att underrätta mäklaren om detta. Paragrafen saknar motsvarighet fastighetsmäklarlag. Enligt första stycket första meningen ska en köpare eller säljare som vill kräva skadestånd underrätta mäklaren om detta inom skälig tid efter det att han eller hon insåg eller borde ha insett de omständigheter som ligger till grund för kravet. Det åligger alltså den som vill kräva skade- stånd att underrätta mäklaren om detta inom skälig tid. Tiden räknas från det att den skadelidande insåg eller borde ha insett de omständigheter som ligger till grund för kravet. För att tiden ska börja löpa förutsätts att den skadelidande insett eller borde ha insett både mäklarens åsido- sättande av lagens skyldighet och den skada som detta lett till. Det krävs alltså inte att den skadelidande faktiskt märkt skadan eller mäklarens åsidosättande. Tidsfristen börjar löpa när det kan antas att en normalt vaksam person i motsvarande situation skulle ha uppmärksammat de relevanta omständigheterna. Underrättelsen ska lämnas inom skälig tid. Det går inte att generellt ange hur som avses med detta uttryck. Det kan variera beroende på vem som skadats och vilken sakkunskap han eller hon har. Bedöm- ningen är strängare om den skadelidande är näringsidkare än om han eller hon är privatperson. Det kan också ha betydelse vari skadan består och om det t.ex. krävs en särskild besiktning. Fristen är dock avsedd att vara förhållandevis generös, särskilt när det gäller konsumenter. Det ska ges tillräcklig tid för undersökningar och möjlighet att diskutera frågan, t.ex. med en juridisk expert. Det kan vara svårt för en köpare att bedöma om ett fel i en fastighet är ett dolt fel som säljaren ansvarar för eller ett fel för vilket köparen själv normalt ansvarar men som mäklaren i vissa fall kan vara ansvarig för, t.ex. om mäklaren inte verkat för att köparen undersöker fastigheten. Av underrättelsen ska framgå att mäklarens utförande av uppdraget inte godtas liksom i vilket avseende mäklaren har brustit. höver det inte anges vilket eller vilka anspråk som kommer att fram- ställas på grund av skadan. Något krav på att underrättelsen ska ske i viss Prop. 2010/11:15 form ställs inte heller. Den kan alltså göras antingen muntligen eller I första stycket andra meningen anges att den rättsföljd som inträder om köparen eller säljaren inte iakttar underrättelseskyldigheten är att rätten till skadestånd faller bort. Det är rätten till skadestånd enligt denna lag som faller bort. kan ha rätt att föra talan p.g.a. felaktigheter i en sidotjänst förmedlad av mäklaren, även om köparen har försummat sin frist enligt denna lag. Enligt andra stycket gäller underrättelseskyldigheten inte om mäklaren har handlat grovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder. Av 4 § följer att bestämmelserna i förevarande paragraf är tvingande till förmån för en konsument. Det är inget som hindrar att mäklaren, i ett kommersiellt avtalsförhållande, med sin uppdragsgivare kommer överens om avtalsvillkor som innebär en skärpning, t.ex. en bestämd kortare frist eller särskilda formkrav med avseende på underrättelsen. Övervägandena finns i avsnitt 11. 27 § I fråga om preskription tillämpas preskriptionslagen (1981:130). Paragrafen innehåller en hänvisning till preskriptionslagen. saknar motsvarighet fastighetsmäklarlag. Av paragrafen följer att preskriptionsbestämmelsen i 18 kap. 9 § handelsbalken inte ska tillämpas på fastighetsmäklaruppdrag. ringar som har uppkommit till följd av ett fastighetsmäklaruppdrag tillämpas i stället preskriptionslagen. lagen får till konsekvens att en tioårig preskriptionstid gäller. allmänna preskriptionen gäller även för fordringar som framställs mot mäklaren av uppdragsgivarens motpart, normalt den som köpt fastig- I preskriptionslagen finns närmare bestämmelser om hur preskrip- tionsavbrott kan ske. Av 4 § följer att bestämmelserna i förevarande paragraf är tvingande till förmån för en konsument. Det är inget som hindrar att mäklaren, i ett kommersiellt avtalsförhållande, med sin uppdragsgivare kommer överens om avtalsvillkor som innebär en skärpning, t.ex. en viss kortare preskrip- Övervägandena finns i avsnitt 11. 28 § utövar tillsyn över de fastighetsmäklare som är registrerade enligt 5 §. Nämnden ska se till att fastighetsmäklarna i sin verk- samhet uppfyller sina skyldigheter enligt denna lag. Nämnden ska inom sitt verk- samhetsområde utöva tillsyn även enligt lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. En registrerad mäklare är skyldig att låta granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten samt att lämna de uppgifter som begärs för tillsynen. Paragrafen anger att är tillsynsmyndighet över registrerade fastighetsmäklare. Paragrafen motsvarar 7 § fastighetsmäklarlag (se prop. 1994/95:14 s. 67 f. och prop. 2008/09:70 s. 207). I andra stycket anges vilka skyldigheter mäklaren har att medverka vid utredningsarbete i tillsynsärenden. Någon ändring i sak i förhållande till fastighetsmäklarlag är inte av- sedd. Som en konsekvens av att den nya fastighetsmäklarlagen innebär nya skyldigheter för mäklare kan regleringen i andra stycket emellertid komma att få en ökad betydelse i tillsyns- verksamhet. Till exempel ska mäklaren upplysa säljare och köpare om sin sidoverksamhet samt om den ersättning som mäklaren får för denna (jfr 14 § andra stycket). Ett annat exempel är att mäklaren ska föra förteckning över anbud och övrig dokumentation (jfr 20 §). Mäklaren är skyldig att låta få tillgång till alla de hand- lingar som kan vara av betydelse i det ärende som utreds. 29 § ska återkalla registreringen för den fastighets- mäklare som 1.inte längre uppfyller kraven enligt 6 §, 2.inte betalar registreringsavgift eller 3.handlar i strid mot sina skyldigheter enligt denna lag. Om det kan anses tillräckligt, får i stället meddela varning eller erinran. Är förseelsen ringa, får påföljd underlåtas. eller, efter överklagande, domstol får besluta att en återkallelse av registrering ska gälla . Paragrafen behandlar de påföljder som står till buds. Vidare ges i paragrafen en möjlighet att förordna att ett beslut om återkallelse ska gälla . Bestämmelserna i första och andra styckena motsvarar i huvudsak 8 § första och tredje styckena fastighetsmäklarlag. Tredje stycket ersätter 8 § andra stycket lag. (Se prop. 1994/95:14 s. 68 f.) I andra stycket har påföljdssystemet i förhållande till den tidigare lagen kompletterats med en ny påföljd, erinran. Erinran är en mildare påföljd än varning. Tanken är att erinran ska meddelas i de fall där en varning framstår som en alltför sträng påföljd men förseelsen inte är av så ringa slag att man kan avstå från att meddela påföljd. En erinran kan meddelas när ett krav inte följts men regelbrottet bedöms inte vara av allvarligt slag. Ett exempel på en sådan situation är att en mäklare av ett rent förbi- seende råkat ange en felaktig uppgift i objektsbeskrivningen men upp- giften är så viktig att det inte är rimligt att mäklaren går fri från påföljd. Av tredje stycket framgår att ett beslut om återkallelse av registrering gäller endast i de fall då eller domstol särskilt beslutar om det. Utgångspunkten är alltså att en åter- kallelse av registrering gäller först efter det att beslutet vunnit laga kraft. Avsikten är att förordnanden om att beslutet ska gälla främst ska meddelas i de fall då mäklaren brister i något formellt krav för registrering, t.ex. har gått i konkurs eller inte har föreskriven ansvars- försäkring. Av 17 § förvaltningslagen (1986:223) följer en skyldighet för Fastig- Prop. 2010/11:15 hetsmäklarnämnden att ge mäklaren tillfälle att yttra sig i ett påföljds- Övervägandena finns i avsnitt 12. 30 § beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I paragrafen anges vissa förutsättningar för överklagande. Paragrafen överensstämmer med 9 § fastighetsmäklarlag (se prop. 1994/95:14 s. 71 f.). Av första stycket framgår att överklagande av Fastighetsmäklarnämn- dens beslut enligt lagen sker hos allmän förvaltningsdomstol. ligger i , och de beslut som överklagas prövas alltså av Förvaltningsrätten i . Enligt andra stycket krävs det prövningstillstånd vid överklagande av förvaltningsrättens beslut till kammarrätten. Förutsättningarna för att meddela prövningstillstånd framgår av 34 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Det krävs prövningstillstånd även vid överklagande av kammarrättens beslut till Regeringsrätten (se 35 § förvaltningsprocess- lagen). 31 § Den som uppsåtligen yrkesmässigt förmedlar fastigheter i strid mot vad som föreskrivs om registrering i 5 § döms till böter eller fängelse . Paragrafen motsvarar 10 § fastighetsmäklarlag (se prop. 1994/95:14 s. 72 f.). I paragrafen straffbeläggs uppsåtlig yrkesmässig fastighetsförmedling av någon som inte är registrerad. 32 § Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter enligt denna lag. Paragrafen motsvarar delvis 6 § andra stycket andra meningen fastighetsmäklarlag. I 5 § sista stycket anges att mäklaren ska betala registreringsavgift i form av ansökningsavgift och årlig avgift. Enligt förevarande paragraf bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om sådana avgifter. Denna lag träder i kraft , då fastighetsmäklarlagen (1995:400) ska upphöra att gälla. Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om uppdragsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Av punkten 1 framgår att den nya lagen träder i kraft och att fastighetsmäklarlag upphör att gälla. Enligt punkten 2 ska i enlighet med allmänna principer lag tillämpas på förmedlingsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Det innebär bl.a. att de nya bestämmelserna om underrättelse för att fram- ställa skadeståndsanspråk och om preskription enbart ska tillämpas när uppdragsavtalet ingåtts efter ikraftträdandet.