prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Undantaget skulle kunna leda till att vissa posttjänster som Posten tillhandahåller skulle vara undantagna från moms medan samma typ av tjänster som tillhandahålls av andra operatörer skulle vara momspliktiga. Med anledning av överträdelseärendet samt EU-domen C-357/07 om undantaget för posttjänster, hölls under det svenska ordförandeskapet ett möte i rådsarbetsgruppen för indirekta skatter. Under mötet diskuterades om arbetet med kommissionens förslag och 2004 (förslaget finns presenterat i faktapromemoria 2002/03:FPM77), som bl.a. innebär att posttjänster ska bli momspliktiga, skulle återupptas. Medlemsstaterna kunde dock inte enas om hur förslagen skulle hanteras. För att få upp frågan på en nivå som även tar hänsyn till post- och konkurrensfrågor togs frågan upp vid . Rådet enades då om politiska riktlinjer som innebär att de spanska och belgiska ordförandeskapen ska utreda alla möjligheter att lösa de politiska problem som uppkommer p.g.a. momshanteringen av posttjänster. Framstegen ska rapporteras till rådet vid utgången av 2010. anser att det är mycket viktigt att reglerna om posttjänster i momsdirektivet ändras så att dessa inte bidrar till att snedvrida konkurrensen på postmarknaden. Kommissionen presenterade ett direktivförslag och ett meddelande i syfte att förenkla och modernisera faktureringsreglerna (se faktapromemoria 2008/09:FPM102). Förslaget innebär förenklingar för företag genom större harmonisering och modernisering av momsreglerna för fakturering. Det nuvarande regelverket är fragmenterat och utgör bl.a. ett hinder för gränsöverskridande elektronisk fakturering. är principiellt positivt till förslaget som utgör en rimlig avvägning mellan målet att förenkla för företagen och myndigheternas behov av kontroll. 2009/10:150 Förslaget prioriterades under det svenska ordförandeskapet. Enlig EU:s momsdirektiv ska bl.a. finansiella tjänster och försäkrings- tjänster vara undantagna från moms. Kommissionen lade fram ett förslag om reglerna för undantag för dessa tjänster (se faktapromemoria 2007/08:FPM55). Syftet är att förtydliga regelverket och anpassa lagstiftningen till nya produkter samt nya arbetssätt och marknader för att därmed nå en större harmonisering i rättstillämpningen inom EU. ställer sig positivt till att en översyn görs av de nuvarande reglerna om undantag från moms för finansiella tjänster och försäkrings- tjänster. Det är enligt svensk uppfattning viktigt att det blir en harmoniserad tillämpning av regelverket inom EU för att skapa konkurrensneutralitet på EU:s inre marknad för dessa tjänster. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor . Mer arbete återstår innan en överenskommelse om nya regler kan uppnås. Kommissionen lämnade ett förslag om att utvidga medlems- staternas möjlighet att tillämpa reducerad skattesats till att omfatta bl.a. de tjänster som ingick i försöket med reducerad skattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (det s.k. lågmomsförsöket) och på restaurang- tjänster. Kommissionen föreslog även ett tydliggörande av texten i momsdirektivet så att det framgår att även ljudböcker i fysiskt format och inte bara traditionella tryckta böcker omfattas av möjligheten till reducerad skattesats (se faktapromemoria 2008/09:FPM14). Regeringen välkomnade förslaget och såg mycket positivt på möjligheten till utökad användning av lågmoms i tjänstesektorn eftersom detta kan ha positiva effekter på sysselsättningen. Vid möte träffades en politisk överenskommelse om förslaget och ändringen av momsdirektivet antogs formellt . Kommissionen har ännu inte lagt fram det förslag till ändringar av energiskattedirektivet, som aviserades redan i arbetsprogrammet . Översynen är angelägen för att medlemsstaterna på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna nå EU:s mål på klimat- och energiområdena. Kommissionen har dock hållit fyra möten med medlemsstaterna i en teknisk tjänstemannagrupp. diskussionerna har legat ett utkast till direktivförslag, som endast är ett Skr. 2009/10:150 arbetsunderlag och inte binder kommissionen som helhet. har legat på hur en energiskatt efter energiinnehåll respektive en koldioxidskatt beräknas och administreras. Diskussionerna i arbetsgruppen har varit givande och ett markant ökat intresse för översynen har märkts bland medlemsstaterna. stödjer kommissionens arbete med en översyn av energiskatte- direktivet och har under sitt ordförandeskap sökt föra frågan framåt i syfte att skapa ett tryck på den nya kommissionen, som tillträder , att lägga fram ett direktivförslag. Vid det informella Ekofin- rådsmötet har en inledande allmän diskussion ägt rum om kostnadseffektiva ekonomiska styrmedel för att nå klimatmål. Fokus har legat på en koldioxidskatt i den icke handlande sektorn. nådde en politisk överenskommelse om förslag till ändringar i tobaksskattedirektiven. Ändringarna ska börja tillämpas . Överenskommelsen innebär att ett minsta skattebelopp och en lägsta skattenivå fastställts för samtliga cigaretter som säljs i EU. gäller dessa krav endast cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Minimiskatten på cigaretter höjs för att bidra till minskad tobakskonsumtion . Vidare innebär ändringarna att minimiskatterna och strukturerna för rulltobak anpassas till skattesatserna och strukturerna för cigaretter. Även minimiskatterna på cigarrer, cigariller och röktobak räknas upp. Ett annat syfte med ändringarna är att minska skillnaderna mellan hög- respektive lågskattestater genom att minimiskattesatserna höjs. I och med att framför allt de nya medlemsstaterna har nått gällande miniminivåer för cigarretter har de erbjudits övergångstider innan de behöver nå de nya miniminivåerna. Dessutom innebär överens- kommelsen möjligheter för medlemsstaterna att i vissa fall tillämpa införselbegränsningar mot medlemsstater med lägre skattenivåer. Av folkhälsoskäl har det varit viktigt att nå en överenskommelse om höjda minimiskatter inom EU. Tobaksskattedirektiven har därför haft hög prioritet under det svenska ordförandeskapet. har redan uppnått de nya skattesatserna och behöver därför inte höja tobaksskatterna med anledning av ändringarna i direktiven. EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. verkar för en budgetrestriktiv linje. Utformningen av systemet för egna medel (EU-budgetens inkomster) och därmed bördefördelningen mellan medlemsländerna regleras i rådets beslut om egna medel. Det finns tre typer av egna medel: traditionella egna medel (tullar och liknande avgifter samt särskilda sockeravgifter), en momsbaserad avgift samt en avgift som baseras på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). EU-budgeten finansieras till en mindre del även av andra mindre poster. Systemet för egna medel innehåller därutöver ett antal särskilda bestämmelser. enades rådet om ett nytt system för egna medel (Europeiska unionens råds beslut /436/EG, Euratom av om systemet för EU:s egna medel.). De största förändringarna jämfört med tidigare system är att , , och medges nya särskilda reduktioner på avgiften. För svensk del blir följden av detta att vår EU-avgift minskar med uppskattningsvis fram . Efter att alla medlemsländer ratificerat beslutet trädde detta i kraft . Eftersom beslutet gäller retroaktivt från och med betalades nya särskilda reduktioner ut retroaktivt . EU-budgetens inriktning och nivå bestäms framför allt av tre faktorer. Den fleråriga budgetramen, som växer realt över perioden 20072013, anger både en total ram för samtliga utgifter och en ram för åtagandena under varje utgiftsrubrik. Vidare bestäms inriktningen i stor utsträckning av nivån på utgifterna som fastställs i EU:s lagstiftning. Även EU:s egen årliga budgetprocess spelar en viktig roll för att avgöra den slutliga nivån på utgifterna. EU:s budget omfattade ca i s.k. åtagande- bemyndiganden (ca ) och ca (ca ) i betalningsbemyndiganden. Budgeten för området hållbar tillväxt (rubrik 1) utgjorde av EU- budgeten, varav sammanhållningspolitiken uppgick till . Jordbrukspolitiken (rubrik 2) summerade till av EU- budgeten. Budgeten omfattade dessutom utrikespolitiska åtgärder, främst i form av bistånd, inom ramen för utgiftsrubrik 4 och de administrativa utgifterna för EU:s olika institutioner inom utgiftsrubrik 5. Dessa områden utgjorde vardera av budgeten. även områdena frihet, säkerhet, rättvisa och medborgarskap (rubrik 3), Skr. 2009/10:150 vilka utgjorde av budgeten. Som ordförande ansvarade för genomförandet av årsbudget- förfarandet . Detta inleddes med att kommissionen presenterade sitt preliminära budgetförslag (Förslag till allmän budget 2010, SEC(2009) 610). Under rådets behandling lyckades nå enighet bland medlemsstaterna för ett förslag till rådets första behandling av budgetförslaget, vilket sedan antogs av ministerrådet . förde därefter rådets talan gentemot kommissionen och inför och efter första behandling av budgetförslaget . genomförde rådet sin andra behandling av budgetförslaget och det svenska ordförandeskapet kunde efter flera förhandlingsrundor ena rådet och kring en kompromiss om de viktigaste delarna i budgeten. Uppgörelsen omfattar bl.a. finansieringen av det andra steget av den Europeiska ekonomiska återhämtningsplanen, extra stödåtgärder för mejerisektorn, ytterligare åtgärder för återuppbyggnaden av , finansiering för avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduy samt en överenskommelse om den totala nivån för betalnings- bemyndiganden. Vidare enades rådet och om att betrakta de inledande delarna årsbudgetförfarandet, som genomfördes under , som att vara i enlighet med budgetförfarandet i det nya fördraget som trädde i kraft . Vid sin omröstning fastställde slutligen budgeten . Åtagandebemyndigandena uppgår i budgeten till (ca ) och betalningsanslagen till (ca ). Som ordförande var målsättning i årsbudgetförhandlingen i första hand att nå en överenskommelse om budgeten mellan rådet och . har strävat efter att värna svenska intressen, framför allt att budgeten ska grundas på principer om sund ekonomisk förvaltning, respekt för budgetramarna, budgetdisciplin, tillräckliga marginaler för oförutsedda utgifter samt begränsade ökningar av betalningsbemyndiganden. Överläggning om EU:s årsbudget hölls med finansutskottet och samråd med hölls , inför rådets första respektive andra behandling av budget- förslaget . I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) beräknades den svenska avgiften till EU uppgå till sammanlagt ca 19 904 Fördelningen beräknades bli sådan att tullavgiften uppgår till ca , sockeravgifterna till ca 32 miljoner kronor, den momsbaserade avgiften till ca -, och den BNI-baserade avgiften och avgiften för budgetreduktion till ca tillsammans. Avgiften 2009 beräknas därmed bli avsevärt lägre än t.ex. 2008 då avgiften uppgick till ca . Anledningen är att det nya systemet för egna medel (se avsnitt 14.1) trädde i kraft . 2009/10:150 fick därför en återbetalning för våra särskilda reduktioner 2007 och 2008 på totalt ca . Till detta kommer att de nya särskilda reduktionerna tillämpas 2009. Enligt kommissionens årliga redovisning av fördelningen av återflöde från EU-budgeten uppgick återflödet till till samman- lagt , vilket motsvarade ca . 15 Skydd av EU:s finansiella intressen fäster stor vikt vid att kommissionen och medlemsstaterna tar ett gemensamt ansvar för en effektiv och korrekt hantering och användning av EU-medel och bedriver ett aktivt arbete för att skydda EU:s finansiella intressen. 15.1Effektiv och korrekt användning av EU-medel lämnade regeringen ett intygande avseende EU- medel. Intygandet, som avsåg 2008, innehåller en årlig räkenskaps- sammanställning över medel mottagna från EU:s budget samt en redogörelse för hur dessa medel har använts. Intygandet, som ingår som en del i Årsredovisningen för staten, överlämnas till , med kopia till Europeiska kommissionen och Europeiska revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen om EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande samt intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar. Det redovisades inte några allvarliga brister avseende hanteringen av EU-medel för varpå regeringen lämnade följande intygande: Rättvisande räkenskaper sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll vidare finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Kommissionen presenterade sin årliga rapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (KOM(2009) 372). Rapporten omfattar en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits av kommissionen på unionsnivå och av medlemsstaterna på nationell nivå samt en sammanställning av resultaten från bedrägeri- bekämpningsarbetet . Revisionsrättens årsrapport samt ansvarsfrihet för beslutade att rekommendera Europaparla- mentet att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget för . Samråd med i frågan ägde rum . Samtliga medlemsstater utom stod bakom rekommendationen. Rådets rekommendation kompletterades som brukligt av slutsatser innehållande rådets bedömning av läget och utvecklingen samt krav på åtgärder från kommissionens sida för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten konstaterat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . Regeringen informerade om innehållet i revisionsrättens årsrapport avseende 2007 samt de åtgärder regeringen vidtagit eller planerar att vidta med anledning av revisionens iakttagelser i Årsredovisning för staten 2008 (regeringens skrivelse 2008/09:101). offentliggjorde revisionsrätten sin årsrapport avseende . Rapporten presenterades för (budget) . Revisionsrätten finner det inte möjligt att avge en positiv revisionsförklaring för budgetgenomförandet 2008. Revisionsrätten anser liksom föregående år att de konsoliderade räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning. För de underliggande transaktionerna är uttalandet negativt också vad gäller 2008. Revisionsrätten konstaterar dock att vissa förbättringar skett. Förbättringarna är främst en följd av bättre resultat på det största verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser. Där lämnar revisionsrätten ett uttalande med reservation (i stället för som tidigare med avvikande mening). konstateras fortsatta problem inom bl.a. verksamhetsområdet sammanhållning. Revisionsrättens sammanfattande bedömning är att förbättringar skett jämfört med föregående år men att ytterligare framsteg måste göras för att en positiv revisionsförklaring ska kunna lämnas för budgetens genomförande. De huvudsakliga förklaringarna till uppkomna fel anses vara allt för komplexa regelverk samt brister i övervaknings- och kontrollsystem i kommissionen och i medlemsstaterna. Mot denna bakgrund påpekar revisionsrätten att fortsatt arbete med förenkling av bestämmelser måste vara en prioriterad fråga. behandlas i mycket liten omfattning i årsrapporten. EU-statistiken är grundläggande för utvecklingen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EU:s politik. verkar för god kvalitet i statistiken som kostnaderna för uppgifts- lämnare och statistikproducenter bör begränsas. har medverkat till beslut om ett nytt grundläggande regelverk som innebär stärkt samarbete och samordning mellan de myndigheter som utvecklar, framställer och sprider EU-statistik. I enlighet med fördraget ska EU ta fram statistik som behövs för unionens verksamhet. Vilken statistik som ska tas fram regleras i ett stort antal förordningar. Inom EU är det som ansvarar för sammanställning, men det är medlemsstaterna som samlar in statistiken. Det Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning presenterade sin första årsrapport om och det europeiska statistik- systemets genomförande av uppförandekoden för europeisk statistik. Organet konstaterar att tydliga framsteg har gjorts med efterlevnaden av koden och att ungefär en tredjedel av förbättringsåtgärderna har genomförts. Kommissionen presenterade ett meddelande om modernisering av produktionsmetoden för europeisk statistik (KOM(2009) 404). Syftet är att effektivisera produktionen, minska uppgiftslämnarbördan och att underlätta insamling av uppgifter om företeelser med flera dimensioner, t.ex. globaliseringen och klimatförändringar. () anordnade under det svenska ordförandeskapet en internationell konferens med liknande tema (Modernisering av statistikproduktionen). På möte antogs slutsatser om EU- statistik. Rådet noterade att det europeiska statistiksystemet som helhet i stor utsträckning i rätt tid kunde tillhandahålla de relevanta statistiska uppgifter som behövdes för att analysera de allvarligaste verkningarna av den ekonomiska och finansiella krisen. Rådet upprepade nödvändigheten av att fortsätta insatserna för en minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar, utan att därigenom äventyra kvaliteten och tillgången på viktiga data för det politiska beslutsfattandet i EU. Rådet beklagade de förnyade problemen med finansstatistik och uppmanade den grekiska regeringen att vidta åtgärder för att återskapa Europeiska unionens förtroende för statistiska upplysningar och därtill kopplade institutionella strukturer. Rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en rapport före slutet av 2009 och föreslå lämpliga åtgärder för att åtgärda situationen. har det beslutats om två centrala rättsakter inom statistik- området. Förordningen om europeisk statistik (KOM(2007) 625) innebär stärkt samarbete och samordning mellan de myndigheter som utvecklar, framställer och sprider EU-statistik. Förordningen om Europeiska () insamling av statistik (ECB (2008) 9) innebär att ECB:s tillgång till statistik nu omfattar uppgifter från hela sektorn av finansiella företag. Utöver dessa har fem rättsakter beslutats av rådet och DEL 4 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR 17Ett område för frihet, säkerhet och rättvisa Stockholmsprogrammet Visionen med Stockholmsprogrammet är ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter och behov värnas. EU tar krafttag mot brottsligheten. värnas individens rättigheter över ett brett spektrum, från migranters rättigheter och en rättssäker och förutsägbar asylprocess till integritetsskydd och stöd till brottsoffer. Stockholmsprogrammet antogs under det svenska ordförandeskapet. Det europeiska politikområdet frihet, säkerhet och rättvisa omfattar räddningstjänst, polis- och tullsamarbete, straff- och civilrättsligt sam- arbete, asyl, migration, visering och kontroll av de yttre gränserna m.m. Inriktningen för samarbetet anges i fleråriga strategiska arbetsprogram. Det första programmet antogs 1999 i . Därefter följde Haag- programmet som löpte ut . På basis av ett meddelande från kommissionen utarbetade det svenska ordförandeskapet ett nytt program för perioden 20102014. Programmet som kallas Stockholmsprogrammet antogs av . Det spanska ordförandeskapet kommer att ansvara för framtagandet av en handlingsplan för genomförandet av Stockholmsprogrammet. En viktig utgångspunkt för programmet är att det fokuserar på individen och dennes rättigheter. Frågan om balans mellan åtgärder som syftar till att åstadkomma ökad trygghet och åtgärder för att stärka den enskildes rättigheter betonas i programmet. När EU agerar för att öka tryggheten, t.ex. åtgärder för att motverka terrorism, organiserad brottslighet och olaglig invandring, bör detta åtföljas av initiativ som också stärker rätts- säkerheten och skyddet för individen. Exempel på det senare är minimirättigheter för tilltalade i brottmål, förbättrat skydd av och stöd till brottsoffer, utvecklade regler för dataskydd, rättigheter för migranter och en effektiv och rättvis prövning av asylansökningar. 17.1Yttre förbindelser i rättsliga och inrikes frågor Under det tjeckiska ordförandeskapet fortsatte arbetet med att genomföra trioprogrammet för de yttre förbindelserna på det rättsliga och inrikes området. Bland de särskilda tematiska prioriteringarna kan nämnas kampen mot olagliga droger, migrationspakten och EU:s övergripande strategi för migration (Global Approach to Migration) samt skydd av barn. De geografiska prioriteringarna var utvidgningen, det Östliga partnerskapet, särskilt samt samarbetet med och . fullföljde genomförandet av trioprogrammet Skr. 2009/10:150 (11409/09). Möten om rättsliga och inrikes frågor hölls på ministernivå med , och länderna på västra samt på tjänstemannanivå med , och ett stort antal tredje- länder, t.ex. sambandsmannamöten om polis- och tullfrågor. Särskild vikt har lagts vid kampen mot människohandel, terrorism och olagliga droger, EU:s övergripande strategi för migration, dataskyddsfrågor, polis- samarbete, skydd av barn, straff- och civilrättsligt samarbete samt samarbete mellan Europol, Eurojust och Frontex och tredjeländer. anordnade ordförandeskapet en konferens på ministernivå om kampen mot människohandel och samarbetet med tredjeländer. En särskild deklaration antogs (15384/09). Se även avsnitt 19.1.1. Samarbetet med stärktes genom den s.k. Washingtonförklaringen om fördjupat samarbete i rättsliga och inrikes frågor (15184/09). Även detta dokument publicerades på det svenska ordförandeskapets hemsida. Arbetet med de yttre förbindelserna bedrivs i samverkan med FN och andra internationella organisationer. Den tillfälliga rådsarbetsgruppen för yttre förbindelser i rättsliga och inrikes frågor permanentades genom rådets beslut efter antagandet av Lissabonfördraget. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till om skydd för de mänskliga rättig- heterna och grundläggande friheterna. inledde arbetet genom att hålla ett första expertmöte rörande den kommande anslutningen. Frågan om EU:s anslutning till har diskuterats . har sedan 1996 års regeringskonferens förespråkat fördragsändringar för att göra detta möjligt och finns alltså en skyldig- het för EU att ansluta sig i artikel 6 i . Ett beslut om anslut- ning antas av rådet med enhällighet, efter godkännande av Europa- parlamentet. Beslutet träder i kraft först när det har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser. För att EU ska kunna ansluta sig krävs också ändringar i Europa- konventionen, eftersom det enligt konventionens nuvarande lydelse endast är stater som får anslutas. I Stockholmsprogrammet uttalade att en snabb anslutning av EU till var av stor betydelse och uppmanade kommissionen att lägga ett förslag till hur förhandlingsmandatet ska se ut. ansåg att det var mycket viktigt att skyndsamt inleda arbetet med anslutningen och bjöd därför in övriga medlemsstater till ett första expertmöte. Vid mötet utbyttes synpunkter kring de rättsliga förutsättningarna för den kommande anslutningen. Som grund för diskussionerna hade kommissionen presenterat ett arbetsdokument. I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsländernas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de olika juridiska och administrativa systemens olikheter. 18.1Ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område Det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område inrättades . Nätverkets uppgift är att underlätta det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar och andra myndigheter. Sex möten har hållits i nätverket . Vid mötena har diskussioner förts om upp- komna rättsliga frågeställningar vid tillämpningen av olika europeiska privaträttsliga instrument.