prop · GY031d13 · 2010-10-12 00:00:00 — 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115): -Ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringens politik mot diskriminering är inriktad på att: -minska diskrimineringen och främja lika rättigheter i samhället oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, -det ska finnas god kunskap om förekomst och omfattning av diskriminering i samhället och att det ska finnas kunskaper om mekanismer bakom diskriminering, -arbetsgivare ska ha kunskap om diskrimineringslagstiftningen och ska arbeta för att förebygga diskriminering, och -skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans. Resultaten inom diskrimineringsområdet redovisas utifrån de fyra ovanstående inriktningar som regeringens arbete mot diskriminering utgår från. resultat redovisas separat. Minska diskrimineringen och främja lika rättigheter En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringen har genom diskrimineringslagen (2008:567) som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden, samt genom inrättandet av en ny myndighet, , skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå har därmed stärkts. Det pågår fortsatt arbete för att dels säkerställa skydd oavsett diskrimineringsgrund, dels tillse att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt. Det gäller t.ex. frågan om ett vidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder. Ett förslag om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering har remitterats och ett parallellt uppdrag löper med syfte att analysera de ekonomiska konsekvenserna av ett sådant förslag. Inom EU genomförs insatser som även de syftar till att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter. Principen om icke-diskrimine- ring har tydliggjorts i en ny artikel i det nya fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enligt artikel 10 ska unionen vid utformningen och genomförandet av sin politik söka bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Under det svenska ordförandeskapet antog rådet en politisk överenskommelse om ett direktiv angående tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare. Direktivet trädde i kraft och innebär bl.a. att egenföretagare och medhjälpande makar eller livspartner kan beviljas ersättning vid graviditet eller moderskap så att det är möjligt för dem att göra avbrott i sin yrkesverksamhet . arrangerade Equality Summit, som är ett högnivåmöte om antidiskrimineringsfrågor, i . Syftet med detta årliga möte är att främja lika rättigheter och lika möjligheter för alla inom EU och att utbyta kunskaper och erfarenheter i syfte att utveckla mera verkningsfulla medel för att motverka alla former av diskriminering. Huvudtemat för detta tredje Equality Summit var samarbete mellan olika samhällsaktörer för allas lika rättigheter och möjligheter. Särskild uppmärksamhet ägnades åt frågor som rör homo- och bisexuella samt transpersoners rättigheter och frågor som rör romers situation. God kunskap om diskriminering ska finnas i samhället Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och om hur diskriminering förekom- mer i samhället är centralt i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Såväl aktuell forskning som () rapportering ger stöd för att diskriminering förekommer inom olika samhällsområden. Kunskapen om förekomsten av diskriminering och former av diskriminering har ökat men det är svårt att få en tydlig bild av om omfattningen av diskrimineringen i samhället har ökat eller minskat. Exempelvis saknas det systematiserat insamlad fakta om olika diskrimineringsgrunder som är jämförbara . Det finns även olika metodproblem som påverkar forskningsresultatens tillförlitlighet. Anmälningsbenägenheten är svår att överblicka. Mot bakgrund av detta har regeringen vidtagit flera åtgärder i syfte att skapa förutsättningar för analys och uppföljning inom området. DO, som har ansvar för att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde, har fått i uppdrag att låta genomföra en kvalitativ undersökning om upplevd diskriminering. Undersökningen har genomförts av och bygger på ett 90-tal djupintervjuer och åtta fokusgrupper som består av personer som själva upplevt sig diskriminerade. Samtliga diskrimineringsgrunder som omfattas av diskrimineringslagen inkluderas i studien. Resultatet visar att personer som upplever att de utsatts för diskriminering överlag känner till att det finns en diskrimineringslag. pekar studien på en stor osäkerhet om vad den innebär, vart man kan vända sig och konsekvenser för den enskilde. Den upplevda diskrimineringen i arbetslivet är vanligt förekommande och lämnar djupa avtryck hos de utsatta. som arbetsgivare och utbildningsanordnare samt myndigheter såsom Arbetsförmedlingen och uppfattas som viktiga aktörer för information om diskriminering. DO har vidare fått i uppdrag att genomföra en kartläggning av förekomst och omfattning av diskriminering på bostadsmarknaden. Uppdraget som redovisades till regeringen bygger bl.a. på en studie genomförd av vid . I studien användes metoden praktikprövning i syfte att undersöka om det förekom diskriminering inom bostadsmarknaden på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Resultaten av undersökningen visar bl.a. att diskriminering tenderar att förekomma i större utsträckning på hyresmarknaden än på bostadsrättsmarknaden samt att diskriminering förekommer både i stora städer och på mindre orter. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet var mest påtaglig. Brist på tillgänglighet påverkade personer med funktionshinder vid visning av bostäderna. Enligt DO behöver dock resultaten jämföras och analyseras med annan kunskap och forskning varför DO planerar genomföra en sådan analys. Även åtgärder för att aktivera nyckelaktörer och företrädare för det civila samhället kommer att utvecklas av myndigheten. Förebygga diskriminering i arbetslivet har i uppgift att inom sitt verksamhetsområde bl.a. informera, utbilda, överlägga och ha andra kontakter med myndigheter och företag. DO har därför vidtagit flera åtgärder för att öka kunskapen om diskrimineringslagen hos arbetsgivare. är att många arbetsgivare är positiva till sammanslagningen av ombudsmännen. Arbetsgivare uppskattar att få tillgång till den samlade kompetens som den nya myndigheten har och att allt fler blir medveten om hur de olika diskrimineringsgrunderna samverkar. Åtgärderna redovisas närmare nedan under redovisningen av DO:s insatser. Ett antal statliga myndigheter har arbetat med antidiskrimineringsstrategier som tar sikte på att motverka diskriminering, både internt och externt i sin verksamhet. En förstudie av domar i diskrimineringsmål 19992009 har utförts på uppdrag av Integrations- och jämställdhetsdepartementet. I förstudien anförs att materialet som undersökts är begränsat och att det därför inte går att dra alltför långtgående slutsatser enbart till följd av de resultat som framkommit. Enligt förstudien visar genomgången av domar på mycket påtagliga skillnader mellan diskrimineringsmål som förts i Arbetsdomstolen och diskrimineringsmål som förts i de allmänna domstolarna. Enligt resultaten i förstudien är det svårare att vinna framgång i Arbetsdomstolen vilket bl.a. kan bero på att det finns skillnader i hur den s.k. bevis- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 börderegeln redovisas och tillämpas av domstolarna. Skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans Statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans fördelar, i enlighet med flera förordningar, statsbidrag till organisationer och verksamheter som på olika sätt arbetar mot rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Med stöd av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, utbetalades till 18 lokala verksamheter mot diskriminering . Totalt ansökte 32 olika verksamheter om bidrag. Särskild vikt har lagts vid geografisk spridning. Enligt tidigare utvärderingar (den senaste ) fyller dessa verksamheter en viktig funktion i samhället, bl.a. genom sitt arbete med råd och stöd om diskrimineringslagstiftningen på lokal nivå. utbetalades enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Av de 97 organisationer som sökte bidrag till verksamheter mot rasism eller liknande former av intolerans beviljades 33 organisationer statsbidrag. Bidragen fördelades både till små och stora organisationer med stor geografisk spridning. Enligt kan dessa verksamheter bidra till att öka medvetenheten och kunskapen om hur man kan arbeta mot rasism och liknande former av intolerans i samhället eftersom olika aktörer som kommuner och skolor efterfrågar detta. utbetalades enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Antalet bidragssökande organisationer var nio. Av dessa beviljades tre organisationer stöd enligt förordningen. Bidragsstödet har medverkat till att fler homo- och bisexuella samt transpersoner fått möjlighet att delta i organisationslivet, vilket förstärkt dessa personers rättigheter. lämnade en rapport till (om förbud mot alla former av rasdiskriminering) om hur de rekommendationer som fick av kommittén efter förhören 2008 har tagits om hand.. tillsatte en expertkommitté för att ta fram ett förslag till rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Arbetet leddes av den svenska representanten som var ordförande i kommittén. och har varit pådrivande i så väl framtagandet av rekommendationen som i förhandlingsarbetet för att få ett slutligt antagande. Insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter På nationell nivå har regeringen vidtagit flera åtgärder för att stärka lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning och könsöverskridande identitet eller uttryck. Bland annat har homo- och bisexuella samt transpersoners rättigheter och möjligheter uppmärksammats i uppdrag till olika myndigheter, t.ex. och . Resultat av insatser hos () Eftersom DO:s uppdrag skiljer sig från de tidigare ombudsmannamyndigheternas så jämförs inte myndighetens resultat under dess första verksamhetsår med de tidigare ombudsmännens resultat. inkom 2 537 anmälningar till DO. Könsfördelningen bland anmälarna var kvinnor, män och där uppgift om kön saknas. Den största andelen av anmälningarna hör till arbetslivsområdet och de diskrimineringsgrunder som anmälts mest var etnisk tillhörighet och funktionshinder. En stor andel av anmälningarna om diskriminering på grund av funktionshinder beror på massanmälningsaktioner. När det gäller de nya diskrimineringsgrunderna står anmälningar om åldersdiskriminering för av det totala antalet anmälningar. ningar var 148 ärenden relaterade till två eller fler diskrimineringsgrunder, s.k. multipel diskriminering. DO har fått in 80 anmälningar om diskriminering från de lokala verksamheterna mot diskriminering. har DO efter utredning tagit ställning till att driva ett 70-tal ärenden (12 av dessa kommer från de tidigare ombudsmännen). Myndigheten har ingått förlikningar i sammanlagt 35 ärenden . Dom har meddelats i totalt 21 ärenden, varav sju i Arbetsdomstolen och 14 i allmän domstol. Drygt hälften av domarna (12) rör etnisk tillhörighet medan fyra rör kön, tre rör sexuell läggning och två rör funktionshinder. Av de 21 ärenden där dom meddelats avser sju arbetslivsärenden (samtliga överförda från de tidigare ombudsmännen) som avgjorts genom dom i Arbetsdomstolen (AD). Förlikning har ingåtts i 20 arbetslivsärenden (14 överförda och sex inkomna ). Av de sju domar som vunnit laga kraft i AD handlade tre om graviditet och föräldraledighet, tre handlade om diskriminering som hade samband med etnisk tillhörighet och en rörde diskriminering som hade samband med etnisk tillhörighet, kön och ålder. DO har analyserat dessa domar i syfte att i framtida processföring fånga upp behovet av mera noggrann bevisföring. En stor andel av ärendena inom utbildningsområdet har avslutats efter att myndigheten bedömt att huvudmannen uppfyllt de krav på utredning och åtgärder som lagen kräver vid fall av trakasserier mot elever. Många ärenden har också avslutats eftersom myndigheten bedömt att det inte skulle kunna gå att nå framgång i domstol, till exempel på grund av bevissvårigheter. En stor del av de situationer som anmälts faller utanför diskrimineringslagens skydd och rör i vissa fall frågor där och har tillsynsansvaret. På utbildningsområdet har DO:s arbete med anmälningar inte resulterat i någon dom . Däremot har myndigheten träffat fyra förlikningar. Inom hälso- och sjukvårdsområdet avgjordes fyra ärenden genom domar. inkom 79 anmälningar om diskriminering på bostadsmarknaden som framför allt handlade om diskriminering som har samband med funktionshinder och etnisk tillhörighet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Inom området varor och tjänster meddelade domstolarna sex domar. Två domar rör etnisk diskriminering av romer och övriga fyra domar rör diskriminering som har samband med annan etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder. Inom området varor och tjänster har DO också ingått åtta förlikningar. Fyra av dessa rörde etnisk diskriminering i samband med tillträde till restaurang. Den nya påföljden, diskrimineringsersättning, ska både vara en ersättning för den kränkning som överträdelsen innebär och verka avskräckande mot diskriminering. Inga domar har ännu meddelats enligt den nya lagen och därmed har inte bestämmelserna om diskrimineringsersättning prövats. DO har beslutat att driva ett tiotal ärenden enligt den nya lagen, samtliga på arbetslivsområdet. Dessa ärenden har handlat om diskriminering i anställningsärenden och DO har yrkat i diskrimineringsersättning, vilket kan jämföras med AD:s praxis i dessa mål där dömts ut. Enligt DO har det varit svårt att komma överens om en rimlig förlikningssumma. DO har ändå träffat ett antal förlikningar i dessa ärenden, då har getts i förlikningsersättning, vilket är högre . har ca 15 anmälningar inkommit om arbetsgivares brister när det gäller kravet på aktiva åtgärder. De flesta rör bristfälliga lönekartläggningar. Ett ärende som överförts till myndigheten från (JämO) har varit föremål för prövning i . Myndigheten har inlett ett arbete med arbetsmarknadens parter som är inriktat på att utveckla lokalt partsarbete när det gäller aktiva åtgärder och lönekartläggning. Enligt DO pågår redan sådant arbete på vissa håll och det finns också exempel på kollektivavtal som fångar upp dessa frågor. DO har tagit initiativ till ett nätverk av företrädare för arbetsmarknadens parter för att skapa en plattform för utbyte av erfarenheter och kunskap. Utvärderingen av möten med detta nätverk visar att både arbetsgivare och fackliga organisationer tycker att mötena är mycket värdefulla. Myndigheten har även genomfört utbildningar om aktiva åtgärder som riktat sig till chefer och till fackligt förtroendevalda. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ringarna visar att utbildningarna varit uppskattade och att målsättningen uppnåtts. DO har också genomfört utbildningar om lönekartläggning, analys och handlingsplan för jämställda löner. I arbetet med aktiva åtgärder har DO tagit fram material, bl.a. en handledning för aktiva åtgärder i arbetslivet som ett stöd för arbetsmarknadens parter. Information, utbildning och rådgivning DO tillfördes för informations- och utbildningsinsatser . En del av dessa medel skulle användas i samarbete med andra relevanta samhällsaktörer. De aktörer DO samarbetat med har framför allt funnits inom utbildningsområdet såsom inklusive Barn- och Elevombudet, , , samt de lokala verksamheterna mot diskriminering. Satsningen har fortsatt . DO bedömer att denna samverkan varit mycket givande eftersom den har möjliggjort en bred spridning av insatserna och banat vägen för framtida samverkansinsatser. har DO tagit fram informationsbroschyrer om myndighetens arbete. DO har fortsatt utveckla myndighetens webbsida och informations- och handledningsmaterial, bl.a. genom fokusgrupper med representanter från det civila samhället. har DO:s webbplats haft över en miljon besök och cirka 2,3 miljoner sidträffar. DO har även genomfört en kampanj i sociala medier med banners om elevers rättigheter på communities (olika webbforum) med syfte att informera ungdomar om deras rättigheter och vart de ska vända sig för att få hjälp. Kampanjen har resulterat i att fler ungdomar vänder sig till DO för råd. gavs ut och blev mycket uppskattad av både ungdomar och lärare. Tidningen berättar lättsamt och tydligt om de lagar som förbjuder diskriminering och kränkningar i skolan. I och med den nya diskrimineringslagens ikraftträdande har tidningen uppdaterats och tryckts upp på nytt i 45 000 exemplar som distribuerats till skolor i hela . har DO genomfört en stor satsning inom arbetslivsområdet finansierad genom EU-programmet . Syftet med projektet har främst varit att utveckla och sprida en metod för att upptäcka och förebygga diskrimi- nering och trakasserier i arbetslivet. Metoden som kallas för Växthuset är tänkt att vara ett stöd för arbetsmarknadens parter i deras förebyggande arbete på arbetsplatserna. Sju regionala heldagskonferenser arrangerades i samverkan med länsstyrelser och på några orter i samverkan med lokala verksamheter mot diskriminering. Sammanlagt deltog ca 1 000 representanter för arbetsgivare, fackförbund och intresseorganisationer på konferenserna. hade ca 500 av Växthusutbildningspaketen distribuerats. är avslutat och har utvärderats med gott resultat. Myndighetens arbete för att sprida metoden har fortsatt . Det går inte att dra några säkra eller långtgående slutsatser om effekterna av sammanslagningen av de tidigare fyra ombudsmännen . Det kan dock konstateras att den nya lagstiftningen mot diskriminering har fått ett stort genomslag sedan den trädde i kraft. Fler personer har fått upprättelse genom DO:s försorg, fler förlikningar har uppnåtts och fler stämningar har lämnats till domstol. DO:s insatser och det strategiska arbete mot diskriminering som utförs av myndigheter och de lokala verksamheterna mot diskriminering har sammantaget sett ökat kunskapen om diskriminering i samhället, inte minst bland arbetsgivare. Regeringen kommer att följa konsekvenserna av sammanslagningen men också tillämpningen av diskrimineringslagen. Det gäller t.ex. ersättningsnivåer vid diskriminering och utgången av mål i Arbetsdomstolen och de allmänna domstolarna. Den stora ökningen av antalet ansökningar om bidrag mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans, som finansieras genom olika former av statsbidrag, visar på en ökad medvetenhet och ett ökat behov av att arbeta med dessa frågor hos det civila samhället. På internationell nivå har varit drivande i frågor som rör diskriminering, rasism, homofobi och liknande frågor om intolerans. har lämnat följande revisionsberättelse med invändning avseende (DO:s) årsredovisning för : DO bedöms inte uppfylla kraven på resultatredovisning enligt 3 kap. 1 § förordningen (2000:65) om årsredovisning och budgetunderlag av följande skäl: DO har inte på ett tydligt sätt i resultatredovisningen definierat sina uppgifter och prestationer utifrån instruktion och lagar. DO har inte heller i rapporteringen i resultatredovisningen tydligt återkopplat till uppgifterna enligt instruktion och lagar. DO redovisar dessutom för få relevanta prestationer i förhållande till uppgifter enligt instruktion och lagar. Detta gäller framför allt prestationer med avseende på kostnader. Sammantaget bedöms därmed redovisningen av verksamhetens resultat inte bli överskådlig och rättvisande. DO har bemött invändningen i revisionsberättelsen och delar till viss del bedömning, men påpekar bl.a. att en redovisning av relevanta prestationer under myndighetens första verksamhetsår varit svår att genomföra på grund av att myndigheten befunnit sig i en uppbyggnadsfas. Regeringen har för avsikt att följa upp de åtgärder som myndigheten kommer att vidta för att säkerställa att resultatredovisningen uppfyller de krav som ställs i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Icke-diskri- mineringsprincipen är en viktig beståndsdel även när det gäller att säkerställa rättigheter för de nationella minoriteterna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 arbete och tillämpningen av diskrimineringslagen har ökat möjligheterna för att mer effektivt bekämpa diskrimineringen i samhället. Arbetet med att säkerställa skydd oavsett diskrimineringsgrund och att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt drivs vidare. Det gäller till exempel frågan om ett vidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder. Departementspromemorian Bortom fagert tal om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering har remitterats. Statskontoret har parallellt givits i uppdrag att genomföra en samhällsekonomisk kostnads- och nyttoanalys. Remissutfallet kommer att vägas samman med resultatet av dessa analyser innan regeringen tar ställning till om och, i så fall, på vilket sätt promemorians förslag bör genomföras. Det finns även andra frågor som behöver övervägas i det fortsatta arbetet. Det gäller t.ex. de indikationer som finns om påtagliga skillnader mellan diskrimineringsmål som förts till Arbetsdomstolen och diskrimineringsmål som förts i de allmänna domstolarna samt frågan om DO:s möjligheter att säkra bevisning i diskrimineringsärenden. En annan fråga gäller hur efterlevnaden av bestämmelser om aktiva åtgärder i arbetslivet kan förbättras. Regeringen kommer vidare att överväga behovet av ytterligare insatser mot bakgrund av de undersökningar om förekomst och upplevelser av diskriminering i samhället som DO genomfört. Rasistiska och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde, utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Områden där det finns särskilda behov av insatser måste identifieras, liksom nyckelaktörer. Det civila samhällets arbete mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans bör fortsätta, inte minst mot bakgrund av ökningen av anmälningar om brott med antisemitiska och islamofobiska motiv och likartade tendenser i samhället. Regeringen stärker det statliga stödet till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. kommer att fortsätta arbeta aktivt för principen om alla människors lika värde i olika internationella sammanhang. Inom ramen för EU-arbetet fortsätter verka för antagandet av ett EU-direktiv som säkerställer samma 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 nivå av skydd mot diskriminering för var och en av de diskrimineringsgrunder som omfattas av direktivet, dvs. religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.