prop · GX03198 · 2010-04-01 00:00:00 — Av redan befintliga bemyndiganden i 8 kap. 16 och 18 §§ fordonsförordningen (2009:211) och 13 kap. 3 § trafikförordningen (1998:1276) framgår att Transportstyrelsen får meddela föreskrifter om fordons beskaffenhet och utrustning. Transportstyrelsen bör således införa grundläggande trafiksäkerhetskrav, såsom hållfasthetskrav, krav på manövrering, maximala dimensioner, bromsutrustning, belysning, reflexer och ljudsignalanordning. Det bör finnas ett regelverk om särskilda tekniska krav på fordonen på plats när nu aktuella bestämmelser träder i kraft. Som nämnts ovan kommer de tekniska kraven bli föremål för en anmälan enligt bestämmelserna i och rådets direktiv /34/EG. Ett sådant anmälningsförfarande tar i bästa fall cirka , men denna tidsfrist kan bli längre. Eftersom det är svårt att beräkna när alla formella förutsättningar föreligger för ett ikraftträdande är det lämpligt att lagändringen får träda i kraft den dag regeringen bestämmer, vilket datum slutligen får fastställas efter samråd mellan regeringen och Transportstyrelsen. Läkare har en plikt att anmäla körkortshavare som uppenbart är olämpliga förare av körkortspliktiga fordon till Transportstyrelsen, som därefter kan bedöma om ett körkort bör återkallas på medicinsk grund. Syftet bakom reglerna är att olyckor orsakade av personer som inte är lämpliga att framföra körkortspliktiga fordon av medicinska skäl ska kunna undvikas. Det är dock få personer som anmäls sett i förhållande till antalet diagnoser på sjukdomstillstånd som normalt sett påverkar körförmågan negativt. Exempelvis är antalet nya strokefall ca 30 000 och nya demensdiagnoser 25 000 varje år1. av den vuxna befolkningen har missbruks- eller beroendeproblem2. Syftet med den föreslagna förändringen av läkares anmälningsplikt är att avdramatisera anmälan och därmed göra det lättare att anmäla personer vars körkorts- innehav kan ifrågasättas av medicinska skäl. Förslaget innebär att uppenbartkriteriet tas bort. I fortsättningen ska en läkare anmäla en körkortshavare som bedöms olämplig att framföra körkortspliktigt fordon. Det införs också en möjlighet att anmäla en körkortshavare som bedöms sannolikt olämplig som förare på grund av medicinska skäl, om denne motsätter sig vidare utredning. Möjligheterna att ge ett muntligt körförbud i de fall det bedöms som tillräckligt behålls. Ändringarna berör främst läkare och körkortshavare som genom sina medicinska problem riskerar att få sitt körkort återkallat. 6.1.2Konsekvenser för myndigheter och samhället De föreslagna ändringarna i läkares anmälningsplikt förväntas leda till att fler personer som är olämpliga förare på grund av medicinska skäl anmäls till Transportstyrelsen eller utreds närmare. För den grupp patienter som har ett alkoholberoende eller missbruk avser regeringen föreslå att det öppnas möjligheter att ansöka om alkolåsvillkorat körkort i stället för att patienten ska få sitt körkort återkallat. Därmed kommer läkaren att kunna upplysa patienten om möjligheten att fortsätta köra med alkolås, och det kan i dessa fall då bli lättare att anmäla körkorts- frågan till Transportstyrelsen. Genom förslaget förväntas möjligheterna att förhindra olyckor rela- terade till medicinskt olämpliga förare öka. För att få den förväntade ökningen av antalet anmälningar krävs dock god information och hand- ledning till läkarna. 1Källa: , Transportstyrelsens Medicinska Råd. 2Nationella folkhälsoenkäten, 2007. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning antalet anmälningar till Prop. 2009/10:198 Transportstyrelsen kommer att öka och således svårt att bedöma hur stora merkostnader som kommer att uppstå i Transportstyrelsen. Regeringens bedömning är dock att kostnadsökningarna kommer att vara marginella i förhållande till Transportstyrelsens totala verksamhet och att Transport- styrelsen kommer att kunna hantera de ökade kostnaderna inom sitt befintliga förvaltningsanslag. 6.1.3Konsekvenser för den enskilda Genom förslaget kan fler körkortshavare som besöker läkare riskera att bli anmälda till Transportstyrelsen och därigenom i en förlängning få sitt körkort återkallat på medicinsk grund. Därmed undviker den som är olämplig som förare av motorfordon att orsaka trafikolyckor, vilket torde vara en fördel för såväl körkortshavaren som andra trafikanter. 6.1.4Introduktionsutbildning för privat övningskörning För att bli godkänd som handledare vid privat övningskörning för körkort med behörighet B krävs det att man tillsammans med körkortsaspiranten genomgår en introduktionskurs . Det innebär att en elev kan bli tvungen att gå utbildningen på grund av att han eller hon vill ha flera handledare som inte har möjligheter att gå introduktionsutbildningen vid samma tillfälle. En handledare som vill övningsköra med flera elever måste också gå kursen tillsammans med eleven. Detta innebär en ökad kostnad för exempelvis föräldrar med barn i olika åldrar. Förslaget innebär att både elev och handledare ska gå utbildningen men att de inte behöver göra det tillsammans. Vid ansökan om handledarskap får den som vill bli hand- ledare inte åberopa ett utbildningsintyg som är äldre än . Förslaget har inga finansiella konsekvenser för staten. För dem som ska övningsköra privat och för deras handledare innebär förändringen att kravet på introduktionsutbildning blir mer flexibelt, samt att kostnaden sjunker dels för dem som inte kan samordna introduktions- utbildningen så att samtliga handledare och eleven går vid samma tillfälle, dels för exempelvis föräldrar som vill vara handledare åt flera barn i olika åldrar. Konsekvenser för anordnare av introduktionsutbildning Förslaget innebär att en handledare eller elev normalt inte behöver gå utbildningen mer än en gång . innebära att färre personer kommer att gå om utbildningen men kan också leda till att en elev får fler handledare, eftersom dessa inte behöver gå med eleven. Troligen kommer dock många ändå att gå utbildningen med handledarna, oftast föräldrarna, vid samma tillfälle. Skyldigheten att gå om kursen har av många deltagare uppfattats som ett försök att ta ut extra avgifter. Förståelsen för utbildningens syfte kan därför förväntas öka genom förändringen. förändringen inte innebära några stora förändringar för utbildarna 6.2.1Konsekvenser för den enskilde Små eldrivna fordon kan användas för både nytto- och hobbyändamål. Det blir enklare för äldre personer, och för personer som har svårt att gå längre sträckor, att förflytta sig i närområdet och därmed minskas behovet av hjälp vid utomhusvistelser, inköp m.m. För personer med funktionshinder kan förslaget innebära att det, förutom rullstol, finns ett alternativ till gång. För personer med väsentliga svårigheter att förflytta sig kan fordonen, i vissa fall, utgöra ett alternativ till färdtjänst. Företag inom turistnäringen kommer att kunna erbjuda sina kunder en möjlighet att använda små eldrivna fordon för förflyttning. Ett exempel kan vara företag som vill kunna erbjuda turverksamhet och sightseeing för kunder med hjälp av balansfordon. Det bedöms leda till ökade intäkter för dessa företag. Företag inom vård- och omsorgssektorn bedöms få viss minskning av kostnader eller möjlighet till ökade intäkter genom att patienter eller kunder med hjälp av små eldrivna fordon kan förflytta sig enklare på egen hand. 6.2.3Konsekvenser för statliga myndigheter Transportstyrelsen, som är regelgivande myndighet för fordon, får ansvar för att ta fram föreskrifter med tekniska krav för ytterligare en fordons- typ. minskar antalet dispensärenden. Förslaget bör leda till mycket små, om ens några, kostnadsökningar för Transportstyrelsen. och arbete med frågor rörande medicinska hjälpmedel bedöms inte påverkas. Hälso- och sjukvården bör kunna avlastas något genom att förskrivning av elrullstol eller andra små eldrivna fordon är nödvändig för den som har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand. Förslaget bedöms inte få några nämnvärda konsekvenser för Polisen, Prop. 2009/10:198 eller Domstolar och därmed inga Folkbokföringskommunens prövning av frågor om tillstånd till färdtjänst enligt lagen (1997:736) om färdtjänst bör kunna minska något som en konsekvens av att små eldrivna fordon får föras i trafik och då nyttjas av den som har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller resa med allmänna kommunikationsmedel. Omkring 360 000 personer har tillstånd att åka färdtjänst och de gör tillsammans cirka 12 miljoner resor . Även om antalet resor har sjunkit betydligt som en följd av att kollektivtrafiken och den fysiska miljön har blivit mer tillgänglig för funktionshindrade, skulle färdtjänsterna kunna minskas ytterligare om små eldrivna fordon gjordes mer lättillgängliga för den som har behov av hjälp för att förflytta sig. Kommunens hemtjänst och hemvårdens insatser bör, i alla fall och i viss utsträckning, kunna minskas något eftersom behovet av insatser för inköp, promenader och ledsagning vid exempelvis läkarbesök kan bli mindre för de personer som har svårt att förflytta sig. Förslaget bedöms inte påverka miljön annat än marginellt. 7.1Förslaget till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) Paragrafen behandlar krav som ställs på den som vill övningsköra. Den har behandlats i avsnitt 6. Ett nytt andra stycke har tillförts paragrafen. Den som vill övningsköra för förarbehörigheten B måste ha genomgått introduktionsutbildning. Ändringen är föranledd av att tidigare krav på att körkortsaspiranten och handledaren måste genomgå introduktions- utbildningen tillsammans har utgått, jfr 7 § 4. Paragrafen behandlar krav som gäller för den som ska ha uppsikt vid privat övningskörning. Den har behandlats i avsnitt 6. I fjärde punkten har kravet tagits bort som innebar att en handledare och en körkortsaspirant för förarbehörighet B alltid måste genomgå introduktionsutbildningen tillsammans. räcker det med att hand- ledaren och körkortsaspiranten har genomgått utbildningen, jfr 2 § andra stycket. Med anledning av Lagrådets synpunkter tydliggörs att en genomgången introduktionsutbildning gäller . Paragrafen behandlar vad som krävs för att få bedriva introduktions- utbildning. Den har behandlats i avsnitt 6. I första stycket har en hänvisning till 2 § andra stycket införts. Paragrafen behandlar läkares ansvar att anmäla medicinskt olämpliga förare till Transportstyrelsen. Den har behandlats i avsnitt 5.1. Av första stycket framgår att det räcker med att en körkortshavare är olämplig som förare på grund av medicinska skäl för att en läkare ska agera och anmäla detta till Transportstyrelsen. Det tidigare kravet på att körkortshavaren ska vara uppenbart olämplig har utgått. En ny bestämmelse har införts i andra stycket som behandlar en läkares möjligheter att anmäla en körkortshavare som olämplig på grund av medicinska skäl i de fall körkortshavaren inte vill medverka i en fortsatt undersökning eller utredning av hans eller hennes hälsostatus. Tredje stycket är nytt och behandlar i sak vad som tidigare framgick av andra stycket. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8. På inrådan av Lagrådet har tydliggjorts att genomgången handledarutbildning som skett före ikraft- trädandet ska anses som sådan utbildning enligt nya lagen. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner Begreppet cykel har fått en delvis ny definition. Genom ändringen omfattar begreppet cykel även sådana små eldrivna fordon som är inrättade för en person och för att föras av den åkande samt är konstruerade för en hastighet om högst . Exempel på sådana fordon är vissa elskotrar och självbalanserande tvåhjulingar som styrs genom särskild gyroteknik. En eldriven rullstol är liksom tidigare att anse som cykel. Definitionen av begreppet motordrivet fordon ändras så att motordrivna fordon som är att anse som cyklar inte innefattas i begreppet. Lagen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer, vilket bör bli den dag då till lagändringen kopplade myndighetsföreskrifter också kan träda i kraft. Sammanfattning av betänkandet En reformerad körkortslagstiftning (SOU 2008:130) Förslagen i betänkandet innebär i korthet följande: Det tredje körkortsdirektivet 2006/126/EG genomförs i svensk rätt genom att direktivets bestämmelser huvudsakligen införs i körkortslagen (1998:488), KKL. Rätten att köra ett fordon (behörigheten) skiljs från den hand- ling, körkortet eller förarbeviset, som utvisar behörigheten. Möjligheten att få ett förhandsbesked om körkortstillstånd tas bort. Beslut om körkortsbehörighet eller förarbehörighet ska fattas genom att en registrering sker i vägtrafikregistret. Traktorkortet avskaffas och ersätts med krav på körkorts- behörighet. Bevis om att körkort har utfärdats tas bort. Mikroprocessor ska införas på de svenska körkorten när förut- sättningar härför är fastställda. Den elev som avser att övningsköra privat för kategori B ska bara behöva gå introduktionsutbildning tillsammans med en av sina hand- ledare om flera ska godkännas. Samtliga handledare ska dock även fortsättningsvis genomgå utbildningen. Återkallelse av körkortsbehörighet på grund av allmän brottslighet och personliga förhållanden i övrigt enligt nuvarande körkortslag, 5 kap. 6 § 6 KKL tas bort. En möjlighet till återkallelse av beslut om behörighet, om hinder mot beslut om behörighet förelåg vid tiden för beslutet och hindret fortfarande består, ska införas. Bestämmelsen om läkares anmälningsplikt ändras så att rekvisitet uppenbart olämplig ersätts med olämplig. En läkare ska även ha möjlighet att anmäla den som sannolikt är olämplig att ha körkortsbehörighet och som motsätter sig fortsatt utredning. En anmälan och ett s.k. muntligt körförbud ska journalföras. Det ska vara möjligt för personer med alkoholproblem att få körkortsinnehavet villkorat av alkolås även om de inte har gjort sig skyldiga till rattfylleribrott. Under förutsättning att utbildning för bussförare och taxi- förare införs i gymnasieskolan är det möjligt att sänka lägsta ålder för att framföra buss förvärvsmässigt respektive erhålla taxiförarlegitimation till . Reglerna om trafikskolor förenklas och förtydligas. Utredningsuppdraget går enligt direktiven ut på att göra en översyn av körkortsförfattningarna och att göra regelverket tydligt och lättöver- skådligt samt att förenkla, förtydliga och samordna bestämmelser på området. I uppdraget ingår att analysera hur det tredje körkortsdirektivet ska genomföras i svensk rätt. Genom direktivet ska nya körkorts- kategorier införas i AM, A2, C1, C1E, D1, D1E samt en rättig- het att med körkortsbehörighet B köra en fordonskombination bestående av personbil eller lätt lastbil och tillkopplad släpvagn om fordons- kombinationen överstiger men inte . Utredningen ska vidare se över reglerna om utbyte och förnyelse av körkort och analysera förslag till förändringar av reglerna för nyblivna förare . Systemet med läkares anmälningsplikt ska ses över. Utredningen ska även se över lagen om trafikskolor. Mot bakgrund av yrkesförardirektivet 2003/59/EG, som ger möjlighet att bl.a. tillåta en lägre åldersgräns än för bussförare som kör i yrkestrafik, ska utredningen ta ställning till om åldersgränserna för att framföra fordon avsedda för persontransporter i körkortskategori D bör sänkas. Vidare ska utredningen lämna förslag på om åldern för taxiförare ska sänkas. Analyserna ska göras med beaktande av de trafiksäkerhetsskäl som finns. Utredningen ska vidare ta hänsyn till de förslag som alkolåsutredning lämnat i sitt betänkande (SOU 2008:84) och samordna dessa förslag med de egna förslagen. Frågan om hur personer med alkoholproblem skulle kunna få alkolåsvillkor för kör- kort utan att de kört onyktra i stället för att få sitt körkort återkallat ska också analyseras. Förslag avseende introduktionsutbildning och läkares anmälningsplikt måste en elev som ska övningsköra privat för kategori B genomgå introduktionsutbildning tillsammans med varje person som ska vara handledare för honom eller henne. För att underlätta för eleven ska denne bara behöva gå introduktionsutbildning tillsammans med en av sina handledare om flera ska godkännas. Varje handledare måste dock även fortsättningsvis genomgå utbildningen. har i en rapport utvärderat systemet med läkares anmälnings- plikt. Läkare anmäler inte i särskilt stor utsträckning patienter som ur medicinsk synvinkel är olämpliga som körkortshavare. Bestämmelsen i 10 kap. 2 § KKL är utformad så att körkortshavaren ska vara uppenbart olämplig att ha körkort för att en anmälningsskyldighet för läkaren ska inträda. Rekvisitet uppenbart olämplig, som är ett mycket starkt rekvisit bör bytas ut. Det ska vara tillräckligt att en körkortshavare av medicinska skäl är olämplig att ha körkort för att kunna anmälas till . Den situationen kan uppstå att en läkare finner det sannolikt att en patient av medicinska skäl är olämplig att ha körkorts- behörighet, men patienten vägrar att låta sig utredas. Läkaren ska även då ha en möjlighet att anmäla detta förhållande till . Möjligheten för en läkare att inte anmäla en patient om det finns anledning att anta att denne kommer att följa läkarens tillsägelse att avstå från att köra körkortspliktigt fordon ska finnas kvar. införas på att såväl en anmälan som en sådan muntlig överenskommelse Författningsändringarna föreslås träda i kraft , vilket är det datum då medlemsländerna enligt artikel 16.2 i tredje körkorts- direktivet ska börja tillämpa direktivets bestämmelser. Författningsförslag avseende läkares anmälningsplikt och introduktionsutbildning (SOU 2008:130) Förslag till ny körkortslag Härigenom föreskrivs följande. Övningskörning för körkortsbehörighet Krav på den som övar 2 § Den som övningskör ska ha körkortstillstånd om övningen avser bil, motorcykel eller moped klass I. Vid privat övningskörning för kategori B ska den som övar ha genom- gått introduktionsutbildning tillsammans med sin eller en av sina hand- ledare. Körkortstillstånd krävs inte för den som redan har en körkortsbehörig- het, som utan något medicinskt skäl har villkorats till att avse fordon utan kopplingspedal, och övningskörningen ska ske med ett fordon med kopplingspedal för att upphäva villkoret för körkortsbehörigheten. 16 § Om en läkare vid undersökning av en innehavare av körkortsbe- hörighet finner att han eller hon av medicinska skäl är olämplig att ha sådan behörighet, ska läkaren anmäla det till Transportstyrelsen. Innan anmälan görs ska läkaren underrätta körkortshavaren. Anmälan behöver inte göras, om det finns anledning att anta att körkortshavaren kommer att följa läkarens tillsägelse att avstå från att köra körkortspliktigt fordon eller om det är uteslutet att körkortshavaren fortsättningsvis kommer att kunna köra sådant fordon. Om en läkare vid undersökning av en körkortshavare finner det sanno- likt att han eller hon av medicinska skäl är olämplig att ha sådan behörighet och körkortshavaren motsätter sig fortsatt utredning, får läkaren anmäla förhållandet till Transportstyrelsen. Förteckning över remissinstanserna avseende slutbetänkandet En reformerad körkortslagstiftning (SOU 2008:130) Följande remissinstanser har besvarat remissen. Hovrätten för , Tingsrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , , i , , , , Statens väg och transportforskningsinstitut (VTI), analys (), Kommuner och Landsting (SKL), Transport- styrelsen, , och (), Föreningen (), , Mobilitetscenter , Moped och motorcykel- branschens (McRF), (), (), för Trafik- säkerhetens Främjande (NTF), Neurologiskt (), , , (), (), , (Transport), Etik och Ansvarsråd (EAR), (), (), (), (), (TRMC), Trafikutbildarnas Riksorgani- sation, Transportgruppen, Försvarsmakten, Bussarbetsgivarna, , och Unionen. Följande remissinstanser har inte besvarat remissen: i , , Bil , Kvinnliga bilåkare, för Ungdomsorganisationer (LSU), Motorförarnas helnykter- hetsförbund (MHF-Ungdom), , Små taxiägares intresseförening, Facket för service och kommunikation (), (), Svenska föreningen för allmänmedicin (SFAM), (), (), , (), Snöskoterägares (), , Trafikpolisernas samarbets- organisation, Moped- och Motorcykelimportörerna, Motorbranschens RF och i . Dessutom har () och inkommit med svar men därvid anfört att de avstår från att lämna synpunkter. Sammanfattning av om Förflyttningsfordon Utvecklingen av små eldrivna fordon avsedda för kortare eller längre förflyttningar av personer går starkt framåt. På marknaden finns olika typer av eldrivna fordon avsedda för en person, såsom elskotrar, elrullstolar och andra fordon med liknande användningsområde. Utvecklingen av denna typ av fordon möjliggörs genom att det nu till rimliga kostnader finns batterier med hög kapacitet samt avancerad elektronik för reglering och styrning. Ett nytt sådant fordon är Segway som är ett alternativ till cykel och rullstol för såväl personer med som utan funktionsnedsättningar. gällande bestämmelser är inte skrivna med tanke på denna nya typ av fordon och det finns därför ett behov av att revidera bestämmelserna. har därför genomfört denna utredning som syftar till att föreslå de tekniska krav som bör ställas på fordonen och de trafikregler som bör gälla vid framförande av dem. bedömer att det finns skäl att låta dessa fordon framföras om de kan framföras på ett trafiksäkert sätt. I utredningen kallas de för förflyttningsfordon. Förflyttningsfordon är avsedda för de som har behov av ett litet fordon för förflyttningar i närområden. Fordonen kan användas som alternativ till exempelvis cykel, moped eller allmänna kommunikationsmedel och kan vara till hjälp för personer som har svårt att gå längre sträckor. Utredningen ger en sammanfattande beskrivning av några olika typer av förflyttningsfordon som finns på marknaden. Utredningen ger vidare en sammanfattande beskrivning och analys av de tekniska bestämmelser och trafikregler som finns för cykel, rullstol och moped klass II som har en liknande användning som förflyttningsfordon. En sammanställning av önskemål om nya bestämmelser för förflyttningsfordon har utarbetats i samråd med berörda parter. Förslag till nya bestämmelser har utarbetas med underlag från de önskemål som framförts om hur nya bestämmelser bör se ut och vad de bör omfatta samt med de erfarenheter som finns av bestämmelserna för cykel, rullstol och moped klass II. Grundtanken i förslag till nya bestämmelser om förflytt- ningsfordon är att fordonen ska kunna användas i trafik på liknande sätt som cyklar och rullstolar används . Förslaget innebär samman- fattningsvis att förflyttningsfordon definieras som en variant av cykel som benämns Cykel klass III. Som följd av den nya definitionen före- slås vissa ändringar i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, trafik- förordningen (1998:1276) och föreskrifter (VVFS 2008:163) om cyklar. Definitionen av cykel i lagen om vägtrafikdefinitioner ändras så att det finns tre klasser av cyklar nämligen, Cykel klass I som är standardcyklar, Cykel klass II som är cyklar med hjälpmotor och Cykel klass III som är förflyttningsfordon. Begreppet Cykel klass III införs i 1 kap. 4 § trafik- förordningen som anger att bestämmelserna om gående gäller för den som färdas i gångfart med vissa typer av fordon. Övriga bestämmelser om cyklande, som finns i trafikförordningen, behöver inte ändras efter- som de är lämpliga även för den nya klassen av cyklar, Cykel klass III. Tekniska krav på Cykel klass III införs i föreskrifter om cyklar. I föreskrifterna införs ett nytt kapitel om Cykel klass III som nuvarande krav på eldriven rullstol tas bort. Tekniska krav på Cykel klass III omfattar grundläggande trafiksäkerhetskrav, hållfasthetskrav, krav på manövrering m.m. samt specifika krav på maximala dimensio- ner, bromsutrustning, belysning och reflexanordningar och ljudsignal- anordning. Förteckning över remissinstanser avseende rapporten om Förflyttningsfordon