prop · GX03232 · 2010-06-28 00:00:00 — som handlägger ärenden gällande vålds- och sexualbrott mot barn. Handläggningen av brott mot barn har fått ett utökat administrativt stöd i syfte att öka åklagarnas utrymme att leda förundersökningarna. finns på många platser i landet särskilda så kallade barnahus, där läkare, polis, åklagare, socialtjänst m.fl. funktioner finns samlade under ett och På orter där det inte finns barnahus har samrådsförfaranden liknande dem som tillämpas i barnahusen förekommit. flera håll är att kvaliteten i utredningarna har höjts och att barnperspekti- vet har fått en utökad plats i brottsutredningarna. Barn som misstänks för brott En översyn har gjorts av de bestämmelser som gäller då personer under misstänks ha utfört brott. Med utgångspunkt i betänkandet Barn som misstänks för brott (SOU 2008:111) beslutade regeringen den att överlämna propositionen Barn som miss- tänks för brott (prop. 2009/10:105) till . Även om förslagen i propositionen riktar in sig på barn som begår brott innebär de också att förutsättningarna att bekämpa våld mot barn förbättras. barn är ofta målsäganden ett barn. I den angivna propositio- nen föreslås bl.a. att brott av barn ska utredas i större utsträckning och att polis och socialtjänst ska få ökade möjligheter att ta hänsyn till måls- ägandens intresse av att ett brott utreds. Lagändringarna träder i kraft den Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården I propositionen Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården 2006/07:129) föreslog regeringen en rad förändringar som syftar till att ytterligare utveckla den sociala barn- och ungdomsvården. ändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att social- nämnden, inför en placering av ett barn utanför det egna hemmet, till- sammans med barnet och föräldrarna ska ta fram en plan som beskriver hur vården ska genomföras. Nämnden har skyldighet att tillgodose de behov av stöd och hjälp som kan finnas när vården har upphört. lämnade sitt betänkande Lag om stöd och skydd för barn och unga (SOU 2009:68) . och bereds i . lag med bestämmelser om stöd och skydd för barn och unga (LBU). sammanslagning av bestämmelserna i socialtjänstlagen (SoL) och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) till en lag bidrar till att sätta fokus på utsatta barn och deras rätt till stöd och skydd. slås bli möjligt att inleda en utredning utan att informera vårdnadshavarna om beslutet och det blir möjligt för barn att kunna ansöka om och få insatser från utan vårdnadshavar- Utredningen föreslår också en möjlighet för socialnämnden att under kunna följa upp en utredning som avslutas utan åtgärd, men där det finns en kvarstående oro för barnets säkerhet. ingar föreslås kunna följas . lagen ställer krav på utbildningsnivå hos socialsekreterare som handläg- ger ärenden om barn och unga och utredningen föreslår att det i varje kommun ska finnas minst en anställd som har specialistkunskaper inom har tagit fram ett förslag till kvalitetssäkrade bedöm- ningsinstrument för i arbetet med barn som bevittnat våld. Bedömningsinstrumentets syfte är att få mer enhetliga bedömningar av insatserna i landets kommuner. Instrumentet kommer att testas under 2010 i 15 kommuner. Två av instrumenten riktar sig särskilt till barn. har också fått i uppdrag att utvärdera metoder och arbets- sätt i för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld samt att sprida denna kunskap. I regeringens proposition Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) föreslår regeringen att det för eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, sameskolan, specialsko- lan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska finns en samlad elev- Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. För dessa insatser ska eleverna ha till- gång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator. finnas tillgång till sådan kompetens att elevernas behov av specialpeda- gogiska insatser kan tillgodoses. Regeringen avser att tillföra kommun- sektorn medel för den förstärkta elevhälsan. Lagförslaget träder i kraft Förbättrad tillgänglighet inom barn- och ungdomspsykiatrin Regeringen har fördelat särskilda medel till landstingen för att förbättra tillgängligheten till den specialiserade barn- och ungdoms- Inom ramen för psykiatrisatsningen har regeringen och Sveri- ges Kommuner och Landsting ingått en överenskommelse om en för- stärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin. Målet är att alla landsting inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin utöver de grundläggande kraven i den nationella vårdgarantin, ska kunna erbjuda tid för bedömning inom och därefter be- slutad fördjupad utredning/behandling inom . Barnets bästa avgörande i mål om vårdnad, boende och umgänge Genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2005/06:99) gjordes en del förändringar i , bl.a. för att Betydelsen av barnets bästa har kommit till klarare uttryck i lagen. Barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge (6 kap. 2 a § ). Riskbedömningar i mål om vårdnad, boende och umgänge och domstolen ska vid bedöm- ningen av barnets bästa fästa avseende särskilt vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet förs bort eller hålls kvar eller annars far illa (6 kap 2 a § ). ringen har i propositionen (prop. 2005/06:99) bl.a. framhållit att ett barn måste ha en absolut rätt att inte bli utsatt för våld, övergrepp eller annan När uppgifter om våld förs fram i ett mål om vårdnad, boende och umgänge måste uppgifterna alltid prövas och en Om domstolen kommer fram till att det finns en risk för att barnet far illa bör detta väga tungt i den helhetsbedömning av samtliga omständigheter som ska göras. har fått i uppdrag att ta fram ett riskbedömningsinstru- ment för arbete med ärenden om vårdnad, boende och Uppdraget ska redovisas . Föräldrars förmåga till samarbete vid gemensam vårdnad Genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2005/06:99) har en del förändringar i genomförts, som bl.a. förstärker barnperspektivet. I syfte att strama upp rättspraxis vad gäller frågan om rätten ska döma till ensam eller gemensam vårdnad anges numera att vid bedömningen av om vårdnaden ska vara gemensam eller anförtros åt en av föräldrarna ska rätten fästa avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet (6 kap. 5 § ). stateras att gemensam vårdnad i de allra flesta fall är en ur barnets syn- vinkel mycket bra vårdnadsform och att möjligheten att besluta om gemensam vårdnad mot en förälders vilja bör finnas kvar. det viktigt att domstolen tar en förälders motstånd mot gemensam vård- nad på allvar. Om en förälder utsätter barnet eller någon annan i familjen för övergrepp är det i princip bäst för barnet att den föräldern inte får del har även fått möjlighet att väcka talan om umgänge i domstol, t.ex. om barnet riskerar att fara illa (6 kap. 15 a § föräldrabal- Genom denna möjlighet får socialnämnden ytterligare ett verktyg för att på bästa sätt kunna ta tillvara barnets behov och intressen. heten kan utnyttjas t.ex. i fall där det visar sig att barnet mår dåligt av umgänget eller på annat sätt riskerar att fara illa om umgänget fortsätter. Det kan t.ex. vara nödvändigt att utesluta en förälder som gör sig skyldig till övergrepp mot någon i familjen från umgänge med barnet eller i vart fall begränsa umgänget med honom eller henne. Om ingen av föräldrarna försöker åstadkomma en förändring behövs en möjlighet för socialnämn- den att själv föra talan om umgänget. Handläggningen av verkställighet av avgöranden om vårdnad, boende och umgänge har flyttats från förvaltningsdomstolarna till de allmänna domstolarna och verkställighetsprövningen har renodlats. införts en bestämmelse om att domstolen ska vägra verkställighet om det är uppenbart att åtgärden är oförenlig med barnets bästa. ningen ska domstolen beakta risken för att barnet far illa (21 kap. föräld- I propositionen Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn (prop. 2009/10:192) föreslås bl.a. att den möjlighet som dom- stol har att besluta att en kontaktperson som utses av socialnämnden ska medverka vid umgänget ska lagregleras och benämnas umgängesstöd. Enligt förslaget ska en prövning av barnets behov av umgängesstöd gö- Umgängesstöd kan behövas t.ex. för att barnet ska slippa uppleva konfliktfyllda konfrontationer mellan föräldrarna eller om barnet känner en oro över umgänget. Däremot ska den person som medverkar vid um- gänget inte ses som en person med särskilt mandat att fysiskt förhindra att barnet bortförs eller kränks. Om det finns en risk för övergrepp eller bortförande kan resultatet bli att umgänge mellan barnet och föräldern inte kommer till stånd. Lagändringarna träder i kraft . Förbud mot diskriminering av barn och elever trädde lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i kraft. serna i lagen omfattade bl.a. förbud mot diskriminering som hade sam- band med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder och förbud mot annan kränkande budsmannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskrimine- ring på grund av sexuell läggning och skulle inom sina respektive ansvarsområden ha tillsyn över lagens efterlevnad. De bestämmelser i lagen som handlade om diskriminering flyttades över till diskrimineringslagen (2008:567) och de bestämmelser som handlade om annan kränkande behandling flyttades över till ett nytt kapitel, 14 a kap., i skollagen (1985:1100). Diskrimineringslagen och 14 a kap. skollagen trädde i kraft Den nya myndigheten , utövar tillsyn över att diskrimineringslagen följs. diskrimineringslagen bestämmelser om aktiva åtgärder, förbud mot diskriminering, skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och förbud mot repressalier. Utbildningsanordnaren ska se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka trakasserier av barn och elever. Detta innebär bl.a. att det ska upprättas en årlig plan för att förhindra trakasserier av barn och elever i verksamheten. Skyldigheten att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier innebär att när utbildningsanordnaren eller personalen får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier i samband med verksamheten, är utbildningsanordnaren skyldig att utreda omständighe- terna kring de uppgivna trakasserierna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra sådana trakasserier i inrättades Barn- och elevombudet (). del av Skolinspektionen, men har ett självständigt uppdrag. BEO övervakar tillsammans med Skolinspektionen den del av skollagen (kap. 14 a) som handlar om kränkande behandling. () ska BEO också arbeta för att mot- verka kränkningar, diskriminering och trakasserier av barn och elever. mycket viktig uppgift är att ta tillvara barn och elevers rättigheter. innebär att BEO utreder anmälningar om kränkande behandling och kan företräda enskilda barn och elever i domstol. Vidare ska BEO informera om lagstiftningen och ge råd om hur sko- lorna kan arbeta förebyggande. 4 Barns rätt att komma till tals och få information Regeringens målsättning är att barn ska respekteras och vara delaktiga i beslut som rör dem. Barnets möjligheter att komma till tals samt att få information i frågor som rör dem har stärkts. ten har tillförts ett barnperspektiv bl.a. genom att samtal ska föras med barn och unga i samband med tillsynsbesök på hem för vård eller boende (HVB) samt institutioner som drivs av . ska barn och unga som placeras utanför det egna hemmet få information om sina rättigheter och vart de kan vända sig med synpunkter på den vård som ges. Enligt ett förslag från regeringen ska få möjlighet att samtala med barn utan vårdnadshavarens samtycke i s.k. barnavårdsut- Barnets rätt till information har också stärkts både inom soci- altjänsten och i hälso- och sjukvården. Barns och ungas rätt till information i kontakt med Som ett led i utvecklingen av den sociala barn- och ungdomsvården har ändringar i reglerna om skydd och stöd för barn och unga inom den soci- ala barn- och ungdomsvården genomförts. Detta för att stärka barns och ungas ställning, skapa förutsättningar för en säker och sammanhållen vård av barn och unga samt säkerställa att den vård som ges är i enlighet med kunskap och beprövad erfarenhet. Lagändringarna gäller från den 1 , bl.a. har barns och ungas rätt till information i kontakten med Barnet ska ha rätt till adekvat information om vilka insatser som ges och planeras och också själv få berätta om sin Barns och ungas rätt att komma till tals i tillsynen En ny organisation för tillsynen av hälso- och sjukvård och socialtjänst Barnrättsperspektivet ska bli tillgodosett i den nya tillsyns- organisationen vilket bl.a. innebär att barn och ungdomar ska ges infor- mation om sina rättigheter och vart de kan vända sig om de har kritik på den vård som de får. Tillsynen av de hem för vård eller boende (HVB) som riktas till barn och unga ska göras kontinuerligt. Den ska ske minst , och fler om behov föreligger. Minst ett av besöken ska Vid dessa tillsynsbesök ska samtal föras med barnen och Dessa ska vara frivilliga för barnen och de unga och ske om- sorgsfullt och med respekt för den enskildes integritet. samhet med tillsynsombud för barn som är placerade i familjehem ska Barns och ungas rätt att komma till tals i mål om vårdnad, boende och För att förbättra barns rätt att komma till tals i mål om vårdnad, boende och umgänge, har en ändring i gjorts. trädde i kraft och innebär att socialnämnden innan den lämnar upplysningar enligt 6 kap. 20 § andra stycket , ska höra föräldrarna och barnet om det är lämpligt. möjligheter att tala med barn utan vårdnadshavarens samtycke I propositionen Umgängesstöd och förutsättningar att tala med barn (prop. 2009/10:192) som beslutades föreslås bl.a. att möjligheter att tala med barn ska förbättras på så sätt att i vissa fall ska ha rätt att tala med barn utan vård- nadshavarens samtycke. Lagändringarna träder i kraft . Barns och ungas rätt till information inom hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvården och dess personal är skyldiga att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor till- sammans med har en psykisk sjukdom eller en psykisk funktionsnedsätt- ning, en allvarlig fysisk sjukdom eller skada eller är missbrukare av alkohol eller annat beroendeframkallande medel (prop. 2008/09:193). Detsamma gäller om barnets förälder eller någon annan vuxen som bar- net varaktigt bor tillsammans med oväntat avlider. Inom ramen för psykiatrisatsningen har regeringen initierat ett natio- nellt projekt för att utbilda psykiatrins och primärvårdens personal i Beardslees familjeinterventionsmetod för målgruppen barn till föräldrar med psykisk sjukdom. Metoden är ett instrument för att arbeta enligt de nya bestämmelserna om att särskilt beakta barns behov av information, råd och stöd. Projektets verksamhet slutredovisades . Barns och ungas förtroende för polisen har haft i uppdrag att utveckla sitt arbete med att skapa förtroendefulla relationer med barn och ungdomar i samarbete med skolan. 5Kompetensutveckling för berörda yrkesgrupper Insatser för att öka kompetensen inom olika yrkesgrupper kring olika former av våld mot barn har vidtagits. har haft i upp- drag att säkerställa att all personal som utreder ärenden där barn utsatts för brott genomgår anpassad utbildning. Vidare har regeringen tagit initi- ativ till spridning av kunskap om bl.a. sexuell exploatering av barn till personal inom domstolsväsendet och andra relevanta yrkesgrupper. Det har också tagits fram utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer, riktat till personal inom Polisen, och domstolarna. Insatser har också genomförts för att inom domstolsvä- sendet höja kunskapen om barns utveckling, behov och rättigheter. Regeringen har genomfört insatser för att öka kompetensen hos polisen för att förebygga och utreda mäns våld mot kvinnor och barn samt hedersrelaterat våld och förtryck. utför även omfattande utbildningsinsatser till olika yrkesgrupper inom t.ex. och skolan om hedersrelaterat våld och förtryck. ges också till skyddade boenden för ungdomar som utsätts för heders- relaterat våld och förtryck. Vidare har bl.a. fått i uppdrag att främja, stärka och sprida kunskap om skolans värdegrund samt att utforma en utbildnings- satsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. digheten ska också utbilda skolledare om hedersrelaterat våld och för- Särskild barnkompetens inom polisen har haft i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa att all personal som utreder ärenden med barn som utsatts för brott ge- nomgår för arbetsuppgifterna särskilt anpassad utbildning. har ingått att redovisa på vilket sätt utbildningen kvalitetssäkras, hur kunskapskontroll efter genomgången utbildning sker och hur den enskil- des kompetens bibehålls . har vidare haft i uppdrag att initiera åtgärder som omfattar utbildningar, informationsspridning till allmänheten och andra åtgärder som har bedömts stärka det ordinarie arbetet långsiktigt. med uppdraget har bestått i att ytterligare öka polisens kompetens och kapacitet samt att stärka allmänhetens förtroende för polisen så att fler Uppdraget har genomförts i samråd med bl.a. Åklagarmyn- För att ytterligare höja kompetensen har dessutom skapat en nationell vidareutbildning för utredare av brott mot kvinna eller närstående och för utredare av brott mot barn. I syfte att stimulera polis- myndigheternas lokala utvecklingsarbete inom brott i nära relationer och förbättra Polisens brottsofferkompetens har medel delats ut till ett flertal lokala utvecklingsarbeten som påbörjades inom polismyndigheterna. Utvecklingsarbetena har bl.a. omfattat informationsspridning på skolor om hedersrelaterat våld och om barns rättigheter utifrån barnkonventio- I ärenden avseende brott i nära relationer är det mycket viktigt med en bra samverkan mellan myndigheter och med ideella organisationer. seende hedersrelaterat våld har därför fokuserat på Ett flertal samverkanskonferenser med andra myndigheter har genomförts och kontinuerliga möten har hållits med ideella organisa- Utbildningsprogram för förbättrat bemötande av sexualbrottsoffer har haft i uppdrag att utforma och i samråd med ett utbildningsprogram för förbättrat bemötande av sexualbrottsoffer riktat till personal inom Polisen, och domstolarna. Programmet ska öka kunskapen om sexualbrottsoffer och förbättra bemötandet av dessa brottsoffer i samband med polisanmälan, förunder- sökning och rättegång. När det gäller barn som har utsatts för sexualbrott ska programmet särskilt fokusera på att öka kunskapen om barns sär- skilda utsatthet och behov vid dessa brott. perioden 20072009 och redovisade uppdraget Utvidgning av uppdrag att utveckla program för omhändertagande av Regeringen har uppdragit åt Nationellt för frågor om mäns våld mot kvinnor vid att utarbeta ett nationellt program för hälso- och sjukvården avseende omhändertagande av offer Syftet är att förbättra omhändertagandet av sexualbrotts- offer inom hälso- och sjukvården samt att utarbeta rutiner för hur prov- tagning och dokumentation ska genomföras för att rättsväsendets be- slutsunderlag ska bli så fullständiga och ändamålsenliga som möjligt. Centrumet har sammanställt en och sjukvårdens om- händertagande av offer för sexuella övergrepp med tillhörande guide för omhändertagande efter sexuella övergrepp. Centrumet har i samarbete med i även tagit fram en seriebok om sexuella övergrepp som vänder sig till ungdomar och till vuxna som kommer i kontakt med unga. Kunskapsspridning om sexuell exploatering Regeringen har 2007 beviljat Stiftelsen medel för att fortsätta sprida kunskap om sexuell exploatering av barn till relevanta yrkesgrupper och lämna förslag på hur ett samlat ansvar ska organiseras för att hålla kunskap och information inom området uppdaterad och till- Ett led i uppdraget var också att göra en sammanställning av den forskning och den kunskap som finns på området inom olika sektorer i Uppdraget rapporterades till regeringen . har vidare haft i uppdrag att förebygga att ungdo- mar blir utsatta för sexuell exponering och exploatering genom Internet och andra aktiva medier. Myndigheten har redovisat en rapport inom detta område och har presenterat ett metodmaterial som kan användas i det förebyggande arbetet med barn genomförs utbildningsinsatser för att öka kunskapen i dessa frågor hos personer som arbetar med ungdomar. Regeringen har i regleringsbreven till Domstolar åren 2006 och 2007 särskilt angett återrapporteringskrav rörande kunskap inom områ- dena barns behov i brottmålsprocessen, sådan brottslighet som avser prostitution, människohandel för sexuella och andra ändamål samt sexu- ell exploatering av barn. I regleringsbreven för Domstolar har regeringen gett i uppdrag att ange vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa erforderlig kunskap om barns utveckling, behov och rättigheter hos personal som i sitt arbete har att göra med mål och ärenden där barn är berörda. I uppdraget har också ingått hur utbild- ningsinsatser i frågor som rör barn kvalitetssäkras och hur kompetensen Återrapportering har skett i årsredovisningarna för Domstolar för åren 20062009. Regeringen har gett i uppdrag att sprida de riktlinjer som och har tagit fram om bemötandet av flickor och pojkar som utsatts för människohandel. Under 20082010 har arrangerat regionala utbild- ningsseminarier i , och . tvärprofessionella och haft deltagare representerade från kommunernas socialtjänst, , och Polisen, hälso- och sjuk- vård, ungdomsboenden, berörda länsstyrelser, åklagarmyndigheten och några enskilda organisationer. Skriften Kan det vara människohandel? har spridits vid dessa seminarier och i samband med medver- kan vid andra utbildningar. Skriften har också spridits på konferenser anordnade av bland annat Stiftelsen , i Skriften finns även på hemsida. Metoder för att upptäcka förekomst av våldsutsatthet Regeringen har uppdragit åt Nationellt för frågor om mäns våld mot kvinnor vid att vidareutveckla meto- der för att inkludera frågor till patienter om personlig erfarenhet av våld inom hälso- och sjukvården. Syftet med uppdraget är att personal inom hälso- och sjukvården i ett tidigt skede ska upptäcka kvinnor och barn samt partners i samkönade relationer, som är eller har blivit utsatta för Centrumet arbetar med en rapport som belyser olika aspekter av ämnet samt även inkluderar en metoddel och en uppsättning rekommendationer för de som på olika sätt kommer i kontakt med frågan sjukvårdspersonal, verksamhetschefer och beslutsfattare. Ökad kompetens hos polisen att förebygga och utreda mäns våld mot har haft i uppdrag av regeringen att i samråd med säkerställa att det inom varje polismyndighet finns tillgång till kvalificerad kompetens att förebygga och utreda mäns våld mot kvinnor och våld riktat mot barn, t.ex. i form av särskilda familje- Genom ökad kompetens ska polisen bättre kunna före- bygga och utreda dessa våldsbrott. Uppdraget redovisades 2007. har 2009 haft i uppdrag att stödja tjejjourernas arbete mot hedersrelaterat våld. har i samarbete med ett antal olika aktörer kompetensutvecklat dem som ar- betar ideellt inom tjejjoursrörelsen. Totalt har 12 utbildningar anordnats i syfte att ge deltagarna fördjupad kunskap om våld och förtyck i hederns namn och konkreta tips på hur tjejjourer kan hjälpa unga i kris. Med hjälp av nio olika tjejjourers engagemang utvecklades en virtuell och nationell tjejjour inom nätmötesplatsen Lunarstorm. Den virtuella jouren, Tjejjouren på Lunarstorm, drevs . Uppdrag till länsstyrelserna om insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att lämna stöd till insatser som avser förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck.