prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Myndigheter och organisationer som har information av betydelse för miljömålsuppföljningen bör ingå och bistå . allt behöver de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet samt I en sådan grupp bör även ingå representanter för icke-statliga aktörer, t.ex. näringsliv, kommuner och ideella orga- Hur vi anser att bedömningarna framöver bör göras framgår av avsnitt 3.3.3. En årlig uppföljning presenteras på miljömålsportalen Uppföljningen av miljökvalitetsmålen bör vara internetbaserad och visa uppdaterade indikatorer och bedömningstexter av möjligheterna att nå Inriktningen bör vara att indikatorerna och informationen på miljömålsportalen fortlöpande ska uppdateras och vara aktuella. som uppföljningen används som ett underlag till regeringens budget- arbete behöver en samlad bedömning vara uppdaterad och tillgänglig så tidigt som möjligt . bör även fortsättningsvis ansvara för att hålla en Prop. 2009/10:155 myndighetsgemensam miljömålsportal där miljömålsuppföljningen pre- Där ska även länsstyrelsernas bedömningar ingå. Vid behov kan olika sammanställningar tas fram som har utgångspunkt i miljömåls- uppföljningen. En fördjupad utvärdering redovisas en gång per mandatperiod En fördjupad utvärdering av möjligheterna att nå målen i miljömåls- systemet bör även fortsättningsvis genomföras minst en gång per man- datperiod. Benämningen fördjupad utvärdering har använts för miljömålsproposi- har lämnat underlag till fördjupade utvärdering- Vi anser att det i fortsättningen är myndigheternas samlade rapport som ska benämnas fördjupad utvärdering. Den ska vara ett underlag för regeringens politik och prioriteringar och för en offentlig debatt. ingen kan sedan ge uppdrag till den parlamentariska beredningen att i samverkan med berörda myndigheter ta fram strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom de områden som den särskilt vill lyfta fram. Regeringen kan givetvis som även ge uppdrag till myndigheter om att utveckla strategier när så bedöms lämpligt. De fördjupade utvärderingarna är en del av miljömålsuppföljningen. får ansvar för att samordna och utarbeta en samlad rapport i samråd med berörda myndigheter. Den bör innehålla en gap- och problemanalys, dvs. ge en samlad bedömning av hur miljötillståndet utvecklas och en prognos över möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen I analysen behöver synergimöjligheter och mål- konflikter behandlas mellan miljökvalitetsmålen och mellan miljö- kvalitetsmålen och andra samhällsmål. En värdering av inom vilka om- råden det finns behov av ytterligare insatser behöver också ingå. som möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen är beroende av inter- nationella processer och den nationella rådigheten för flera mål är liten, behöver de fördjupade utvärderingarna även behandla hur det inter- nationella aspekterna ska beaktas. föreslog att nästa fördjupade utvärdering skulle presenteras , dvs. i slutet av en mandatperiod. Vi anser att det ligger för långt fram i tiden. Vi avser att ge i uppdrag, att i samråd med berörda myndigheter, ta fram en fördjupad utvärdering som ska överlämnas till regeringen . Framöver anser vi att de fördjupade utvärderingarna bör finnas tillgängliga i början av en mandat- Koordinering med internationell rapportering Den rapportering som görs till Europeiska miljöbyrån, EEA, bör i högre grad koordineras med de rapporteringar som görs inom miljömålssyste- På så sätt kan den internationella rapporteringen utnyttjas mer i Det kan också ge möjlighet till europeiska jämförelser om miljötillståndets utveckling. utökade samordningsansvar för miljömålsuppföljningen kan en inte- grering ske med den samordningsfunktion för den internationella rappor- Prop. 2009/10:155 teringen som också finns vid . 4.2.2Naturvårdsverket får utökat samordningsansvar för miljöinformationsförsörjning Regeringens bedömning: får ett utökat samord- ningsansvar för miljöinformationsförsörjning. bedömning överensstämmer med regering- ens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser delar utredningens be- dömning att samordningen av miljödataförsörjningen för miljökvalitets- målen bör ses i ett bredare sammanhang än miljöövervakning samt att samordningen behöver ses över och stärkas. delade uppfattningar om vem som bör ha samordningsansvaret och vad det bör innefatta. Flertalet instanser tillstyrker utredningens förslag att får överta roll för miljömålsuppfölj- ning samt få ett stärkt samordningsansvar för miljödataförsörjningen. ser positivt på förslaget, men ser oklarheter i finansi- Några instanser, bl.a. , och framför att ett alternativ är att ge (SCB) samordningsansvaret för miljödataförsörjningen. motiverar det med att SCB har stor kompetens inom kvalitetssäkring av statistik samt att gränsen mellan miljöstatistik och t.ex. klimat/energi- statistik alltmer luckras upp och ibland behöver hanteras i ett sam- Dessutom kan det finnas ett stort värde i att inordna miljödata under regelverket för officiell statistik. samordnar dataförsörjningen i miljömålsuppföljningen men avstyrker att den officiella statistiken, inklusive miljöräkenskaperna, den internatio- nella rapporteringen och geografiska data bör ingå i detta ansvar. anser att miljöstatistiken i stort behöver ses över, men inte att ansvaret bör flyttas till . Skälen för regeringens bedömning Miljömålsuppföljningen behöver miljöinformation från många källor Det finns behov av en starkare samordning av miljöinformationsförsörj- Miljöövervakningen, dvs. undersökningar och mätningar som syftar till att regelbundet följa tillståndet i utomhusmiljön, kan inte le- verera all den miljöinformation som behövs för att följa upp målen i Därför behöver underlag hämtas från andra källor. Denna information finns framför allt hos myndigheter med ansvar i miljömålssystemet, i den officiella statistiken inklusive miljöräken- skaperna, i internationell rapportering och inom forskningen. Vi avser att stärka och utveckla samordningsansvar för den samlade miljöinformationsförsörjningen, inklusive miljömåls- genom att härbärgera och genom att vara statistik- Prop. 2009/10:155 ansvarig myndighet för viss miljöinformation. avvecklas övergår ansvaret för samordning av miljömålsuppföljningen till . Därför anser vi att det även är motiverat att får det samlade ansvaret för att samordna miljö- informationsförsörjningen. I samordningsuppgiften ska ingå uppgifterna att koordinera och utveckla miljöinformationsförsörjningen och miljömålsuppföljningen. Ansvaret innebär dock inte att ska överta andra myndigheters statistikansvar. Verket ska stödja miljömålssystemets ak- törer i arbetet med att utveckla informationsförsörjning och se till att miljöinformationsförsörjningen blir effektiv. Bättre verktyg för kvalitetssäkrad och tillgänglig miljöinformation Grunden för att bedöma om miljökvalitetsmålen nås är tillgång till kvalitetssäkrad information. Det pågår många initiativ och flera utred- ningar påtalar behovet av att samordna, kvalitetssäkra och tillgängliggöra miljöinformation, både nationellt och internationellt. Till exempel arbetar Kommissionen med ett system som avser att knyta ihop nuvarande datainsamling och alla informationsflöden som gäller miljöinformation inom EU, SEIS (). När det gäller kvalitetssäkring av miljöinformation har frågan om att utöka föreskriftsrätt för miljöövervakning betonats av flera utredningar. En föreskriftsrätt för miljöövervakning innebär att ett regelverk för insamlingsmetodik för de uppgifter som samlas in inom miljöövervakningen upprättas. Det kan bidra till att den information som samlas in blir mer användbar, bl.a. för att göra jämförelser m.m. Hur för- eskriftsrätten för miljöövervakning skulle kunna utformas behöver analyseras vidare. Frågor om vilket eller vilka lagrum som en föreskrift kan knytas till, hur andra myndigheters informationsförsörjning och miljöövervakning kan komma att påverkas samt om föreskriftsrätten och om föreskriften kan vara generell för all miljöinformation behöver ut- redas. Även gränsdragningen till regelverket avseende Inspire-direktivet och Lantmäteriets ansvar som samordningsansvarig myndighet för geo- grafisk information bör beaktas (se avsnitt 4.2.3). Vi avser att ge Natur- vårdsverket i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda hur en föreskriftsrätt för miljöövervakning kan utformas. I uppdraget bör även utredas vilken miljöinformation som kan ingå i regelverket för offi- ciell statistik. En annan fråga som behöver uppmärksammas och lösas är balansen mellan statistiksekretess och behovet av tillgänglig miljöinformation. En samlad policy kan behöva utvecklas för hur statistiksekretessen för miljö- information ska hanteras, bl.a. för att få tillgång till underlag för miljö- målsuppföljningen. I samordningsuppgift för miljö- information och miljömålsuppföljning kan det ingå att utveckla en sådan policy. Indikatorer är ett stöd för miljömålsuppföljningen Indikatorer är stöd för miljömålsuppföljningen och kan ge en snabb och översiktlig bild över miljöutvecklingen och möjligheterna att nå målen. Ett ständigt arbete pågår med att ta fram och kvalitetssäkra information som underlag till att utveckla indikatorer. målssystemet utvecklas ständigt i takt med att miljöinformationen blir Miljömålssystemet är inriktat på att följa upp tillståndet i den Den förändrade bedömningsgrunden innebär att upp- följningen av tillståndet i miljön behöver kompletteras med en uppfölj- ning som även visar förutsättningarna för att målen ska nås inom en generation, dvs. takten i samhällsomställningen. Indikatorer som visar utvecklingen i samhällsomställning behöver ut- SCB har tagit fram ett förslag på ett set av indikatorer som finns i befintliga indikatorsystem både nationella och internationella. indikatorer kan delvis användas för att följa upp samhällsomställningen och användas för internationella jämförelser (Miljöindikatorer för omställning och rådighet över miljökvalitetsmålen, SCB 2009). indikatorer kan utvecklas vidare inom miljömålsuppföljningen. Lantmäteriet samordnar geografisk information Geografisk information ger värdefull kunskap för arbetet inom miljö- målssystemet, både för uppföljning av miljötillståndet och när det gäller insatser för att nå målen, t.ex. som underlag till konsekvensanalyser. Det är därför angeläget att den geografiska informationen samordnas med och blir tillgänglig i arbetet med miljökvalitetsmålen. Bättre tillgång till geografisk information och ökad möjlighet att sambearbeta information från olika sektorer bidrar till att effektivisera genomförandet av miljöpolitiken inom flera områden. Inspiredirektivet (och rådets direktiv /2/EG av om upprättande av en infrastruktur för geografisk miljöinformation i Europeiska gemenskapen) trädde i kraft . Det övergripande syftet med Inspire är att underlätta tillgången till information för den europeiska miljöpolitiken. genomförande av direktivet pågår, bl.a. genom att anpassa svenska författningar och regelverk. Med stöd av regelverket ges bättre tillgång till geografisk miljöinformation vilket i sin tur ger förbättrade möjligheter att beskriva tillståndet i miljön, följa förändringar och tillgängliggöra informationen. Bland annat reglerar direktivet hur information ska byggas upp på ett enhetligt sätt och göras tillgänglig via Internettjänster. Ett tjugotal myndigheter väntas få ett informationsansvar enligt en ny lag och en ny förordning. Lantmäteriet väntas få ett övergripande sam- ordningsansvar. Bakgrunden kommer att beskrivas i en kommande lag- rådsremiss, Ett sammanhängande system för geografisk miljöinforma- tion. Informationsansvaret ställer krav på de berörda myndigheterna att elektroniskt tillhandahålla geografisk miljöinformation på ett standardiserat sätt. En stor del av den information som samlas in genom miljöövervakningen omfattas av direktivet. Det innebär att de principer som gäller i enlighet med Inspires regelverk även ska vara vägledande för i dess samordningsroll för miljöinformations- Prop. 2009/10:155 försörjning. Fjärranalys för överblick av miljöförändringar Ytterligare ett initiativ på europeisk nivå som bidrar till att underlätta till- gången till relevant information för exempelvis miljöövervakning är det europeiska jordobservationsprogrammet om global övervakning för miljö och säkerhet, GMES (Global Monitoring for Environment and Security). Avsikten med GMES är att samla in, bearbeta och tillhandahålla aktuell information om miljön så att den kan presenteras i användaranpassade informationstjänster. Fjärranalys har, tillsammans med information från andra källor, stor potential inom miljö-, klimat- och säkerhetsarbetet för att samla in oberoende, jämförbar och kontinuerlig information om till- ståndet för jordens miljö. Rymdstyrelsen har tillsammans med bl.a. Lant- mäteriet och fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och behov av samverkan inom fjärranalysområdet (dnr N2009/8142/ FIN). Uppdraget ska rapporteras . 4.3Utveckling av strategier för att nå miljökvalitetsmålen En parlamentarisk beredning tillsätts Regeringens bedömning: En parlamentarisk beredning får i uppgift att ge råd till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås. parlamentariska beredningen bör i samverkan med myndigheter inom miljömålssystemet ta fram förslag till etappmål, styrmedel och åt- gärder inom av regeringen prioriterade områden i enlighet med reger- ingens direktiv till beredningen och myndigheterna. bedömning överensstämmer i huvudsak med ledamöter skulle bli en expertgrupp till den parlamentariska beredningen. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna tillstyrker förslaget att inrätta en parlamentarisk beredning, däribland majoriteten av mål- och sektorsansvariga myndigheter, alla länsstyrelser och flertalet De instämmer i att en parlamentarisk beredning sanno- likt kommer att leda till en ökad dialog och politisk förankring som kan ge möjlighet till samordning mellan olika politikområden. instanser ser möjligheter till dialog och ökat engagemang bl.a. genom att representeras i beredningen och dess arbetsgrupper. Några instanser är tveksamma till att en parlamentarisk beredning som niska föreningen, och Statens energi- myndighet anser att det inte är klarlagt att en parlamentarisk beredning skulle skapa ytterligare politisk förankring än den som redan kan uppnås genom den ordinarie arbetsgången. fokus i förändringen bör ligga på att komplettera miljömålssystemet med en beredning, snarare än att ersätta med en sådan. instanser, bl.a. flera mål- och sektorsansvariga myndigheter, Gröna Prop. Bilister, , och föreslår att finns kvar och att Rådet ska samverka med beredningen. Skälen för regeringens bedömning En effektiv miljöpolitik ställer krav på nya eller förändrade styrmedel och är avhängig val av styrmedel och åtgärder. Beslut om styrmedel innebär politiska avvägningar mellan olika miljökvalitetsmål och gent- emot andra samhällsintressen och kräver väl genomlysta och konse- kvensanalyserade beslutsunderlag där olika perspektiv beaktas. Dess- utom medför miljöpolitiken stora investeringar och satsningar från såväl statliga som icke-statliga aktörer. Därför behövs kontinuitet, lång- siktighet och en bred politisk samsyn. En parlamentarisk beredningen ger råd till regeringen om hur miljömålen kan nås Vi avser att tillsätta en parlamentarisk beredning med företrädare för riksdagspartierna som ger parlamentarisk bredd och förankring. Bered- ningen ska biträdas av experter och sakkunniga från myndigheter, och icke-statliga organisationer. Beredningens huvud- uppgift ska vara att ge råd till regeringen om hur arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen bör bedrivas. Den parlamentariska beredningen ska i samverkan med myndigheter inom miljömålssystemet ta fram förslag till etappmål, styrmedel och åt- gärder inom av regeringen prioriterade områden i enlighet med reger- ingens direktiv till beredningen och myndigheterna. Beredningen kan vid behov tillsätta expertgrupper för att ta fram fördjupade analyser i vissa frågor. Sammansättningen i expertgrupperna bör utformas beroende av vilka problem som ska lösas och vilken kompetens som krävs. En bred representation bör eftersträvas. Experter kan komma från nationella och regionala myndigheter, kommuner, näringsliv, ideella organisationer och forskarsamhället. Beredningen bör hantera miljöproblem som är särskilt angelägna för att stora värden står på spel. Det kan även röra sig om områden som karak- täriseras av konflikter med andra samhällsintressen som därigenom kräver svåra politiska avvägningar eller områden som är särskilt kom- plexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Det politiska mandatet blir på så sätt tydligt som möjligheterna förbättras till avvägningar, både mellan olika miljökvalitetsmål och i förhållande till andra samhälls- intressen. Genom att konkreta uppdrag fördelas ges större ut- rymme att ta fram mer genomarbetade förslag än i dagens system. Trans- parensen ökar och förutsättningarna för icke-statligt deltagande för- bättras. Det senaste vetenskapliga underlaget ska ligga till grund för be- redningens arbete. En parlamentarisk beredning kan stimulera till debatt om miljöfrågor och om de avvägningar gentemot andra samhällsintressen som ofta krävs för att nå miljökvalitetsmålen. Beredningen öppnar för större delaktighet för icke-statliga aktörer Beredningen bör utveckla en bred dialog med företrädare för myndig- heter, den regionala och lokala nivån, näringsliv, ideella organisationer När förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder utvecklas, kommer icke-statliga aktörer att bistå med sin kunskap i de expertgrupper som knyts till beredningen. Myndighetschefer ger råd till miljöministern föreslog att ledamöter skulle bli rådgivande till den parlamentariska beredningen. Det forum för sam- verkan mellan myndighetschefer som utgjort har varit en tillgång för miljöarbetet och gett miljöfrågorna större tyngd inom berörda Även medverkan i rådet av företrädare för kommuner, när- ingsliv och ideella organisationer har varit värdefull. 2002 med uppgift att vara ett organ för samråd och samverkan i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. De berörda myndigheterna blir nu på olika sätt involverade i utvecklingen av strategier. behov av att dessa myndighetschefer ger råd till beredningen i särskild Vi anser emellertid att det även fortsättningsvis finns ett behov av ett forum för samverkan mellan myndighetscheferna. Det gäller både i fråga om de värderingar av möjligheterna att nå målen som görs i de underlag som lämnar till regeringen, men också för diskussion om strategier som behöver utvecklas för att målen ska nås. därför att skapa ett forum med myndighetschefer där myndigheter som har ansvar inom miljömålssystemet ingår, inklusive en landshövding som representerar länsstyrelserna och den regionala nivån. givande till miljöministern. Politiskt avvägda strategier med etappmål Regeringens förslag: De nu gällande och av fastställda strategierna ersätts av strategier som beslutas av regeringen. bedömning överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till att de fasta strategierna utgår till förmån för strategier som är mer flexibla. Några sektorsmyndigheter framför att de fann lämpliga samverkans- former inom åtgärdsstrategierna, t.ex. framför att stra- tegin om giftfria och resurssnåla kretslopp var ett forum för frågor kring mat och miljö. Området livsmedel har svårt att hitta en plats i miljö- målsorganisationen, eftersom inget miljökvalitetsmål direkt gäller livs- medel, som produktion av livsmedel påverkar möjligheterna att nå flera miljökvalitetsmål. Även och framför att de uppfattade strategiarbetet som mycket givande, framför allt strategin om effektiv energianvändning och transporter. menar att om de tre fasta strategierna ersätts med strategier som tas fram med utgångspunkt i politiska prioriteringar kan det innebära att långsiktigt arbete inom de Prop. 2009/10:155 olika strategiområdena går förlorat. Skälen för regeringens förslag har beslutat om tre strategier som ska vara vägledande i arbe- tet med att uppnå miljökvalitetsmålen och som har en målövergripande ansats. Strategierna behandlar effektivare energianvändning och trans- porter, giftfria och resurssnåla kretslopp samt hushållning med mark, vat- ten och bebyggd miljö. Bakgrunden redovisades i kapitel 21 i propo- sitionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01: 130 s. 196 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Dessa strategier utvecklades i kapitel 21 i propositionen Svenska miljömål ett gemen- samt uppdrag (prop. 2004/05:150 s. 228 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). Strategier och etappmål utvecklas med utgångspunkt i politiska prioriteringar Arbetet inom de tre strategierna har förbättrat myndigheternas samarbete. har det visat sig vara svårt att prioritera, hantera målkonflikter, hitta synergier och uppnå ett tillräckligt djup i analyserna. Det beror bl.a. på att myndigheterna inte har i uppgift att göra politiska bedömningar. Vi föreslår att den fasta indelningen i strategier som finns inom miljömålssystemet ersätts med en mer flexibel modell där regeringen beslutar om strategier inom prioriterade områden. Strategierna bör vara målövergripande och innehålla etappmål som är tydliga steg på vägen att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen, samt styrmedel och åt- gärder för att nå etappmålen. Den nationella miljöpolitiken är i många fall grundad på beslut inom EU eller inom andra internationella överenskommelser. Detta har bi- dragit till möjligheter att påverka andra länders miljöarbete i positiv riktning och i förlängningen gynnat miljön i . Strategierna bör därför även ha ett internationellt perspektiv och omfatta underlag för internationella förhandlingar. Vi avser att ge den parlamentariska beredningen i uppdrag att utveckla förslag till strategier inom av regeringen prioriterade områden. En sam- hällsekonomisk konsekvensanalys samt en analys av konsekvenserna för statsbudgetens inkomster och utgifter, samt förslag till finansiering, ska ingå i beslutsunderlaget. Med anledning av att vi ersätter delmålen med etappmål i miljömåls- systemet, behöver förslag till dessa nya etappmål utvecklas. Vi avser där- för att ge den parlamentariska beredningen som första uppdrag att ta fram förslag till en första uppsättning etappmål. Förstärkt analysarbete för effektivare åtgärder 4.4.1Utvärdering av styrmedel och myndigheternas miljöarbete Regeringens bedömning: Insatserna för att nå miljökvalitetsmålen bör utvärderas så att kunskapen om hur miljökvalitetsmålen kan nås på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt ökar. bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Regeringen föreslår dock att uppdraget att granska styrmedels effektivitet och uppdraget att granska myndigheternas miljö- arbetet inte behöver genomföras av samma organisation eftersom olika kompetens krävs för de olika utvärderingarna. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna är positiva till att oberoende riktade utvärderingar av styrmedel och myndigheternas miljöarbete tillförs miljömålssystemet. De allra flesta stödjer eller har ingen åsikt om förslaget att ge Statskontoret denna uppgift. Många instanser ser dock ett behov av att Statskontorets resurser och kompetens, främst inom miljöekonomi, förstärks. Statskontoret framför att de i princip är berett att åta sig uppgiften, dock förutsatt att resurstillskott ges. Ett antal remissinstanser är avvaktande till förslaget eller ser andra lösningar att genomföra oberoende utvärderingar. framför att Statskontoret har brist på miljöekonomisk kompetens och de finner det därför märkligt att uppdraget ges till en myndighet som saknar kompetens inom det området. Länsstyrelserna i , , , , , och län framför att utvärderingar av styrmedel och hur systemet fungerar troligen även kan göras inom ramen för revisioner, ordinarie verksamhet, återrappor- teringar och utvärderingar.