prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — Nya mål för en nationell kulturpolitik har beslutats. Regeringen går vidare med de initiativ som togs i Tid för kultur. Ett ökat regionalt inflytande och ansvar En ny modell för fördelning av medel till regional kulturverksamhet ska införas, enligt beslut. Samverkansmodellen ger landstingen möjlighet att ansvara för fördelning av vissa statliga bidrag till regionala och lokala kulturverksamheter. En förutsättning är att landstingen tagit fram en regional kulturplan. Landstingen ska ta fram kulturplanerna, enligt föreskrifter som regeringen kommer att meddela, i samverkan med länets kommuner och efter samråd med länets professionella kulturliv och det civila samhället. Denna ska vara ett underlag för statens bidragsgivning. Modellen ska bidra till ökad uppfyllelse av de nationella kulturpolitiska målen samt ge ökade möjligheter till regionala prioriteringar och variationer. ska staten ha ett fortsatt övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken. Samverkansmodellen avses omfatta de landsting som uppfyller kriterierna i den lag som föreslås i denna proposition (se avsnitt 2 och avsnitt 4.6.1). har på regeringens uppdrag inlett dialoger med landstingen i , , och samt om att ingå i modellen . De medel som föreslås ingå i modellen när den är fullt utbyggd uppgår till och omfattar vissa bidrag till regionala kulturinstitutioner, bidrag till enskild regional arkivverksamhet, konsulentverksamhet samt till regionala resurscentrum för film och video. ansvarar för fördelningen av huvuddelen av dessa medel. Ett nytt gemensamt anslag föreslås för de medel som modellen ska omfatta. Landstingen ska fördela medlen till samtliga sådana verksamheter som är stödberättigade enligt befintliga bestämmelser, dvs. till professionell teater-, dans- och musikverksamhet, museiverksamhet, biblioteksverksamhet, konst- och kulturfrämjande verksamhet, regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet samt främjande av hemslöjd. Bidragen kan även omfatta andra mottagare än institutioner med landsting eller kommun som huvudman. Inom ramen för samverkansmodellen kommer att kunna lämna stöd till tidsbegränsade strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse. ska ansvara för den länsvisa statliga bidragsfördelningen och dialogen med landstingen. För dessa uppgifter bör ha en god och nära samverkan med berörda statliga aktörer. Ett samverkansråd avses därför inrättas inom . Rådet bör bestå av representanter för statliga aktörer vars verksamhet berörs av den nya modellen. Landstingen ska, enligt föreskrifter som regeringen kommer att meddela, följa upp de statliga medlens användning och redovisa detta till . ska dessutom genomföra en övergripande nationell uppföljning av samverkansmodellen och medlens användning. Den kulturpolitiska analysmyndighet som avses inrättas ska utvärdera modellen och dess effekter. Regeringen kommer att i förordning utfärda föreskrifter med riktlinjer för de regionala kulturplanerna samt för genomförande av samverkansmodellen. Inriktningen är att modellen successivt ska byggas ut. Insatserna inom musikområdet reformeras De statliga insatserna inom musikområdet behöver reformeras och regeringen bedömer att en ny struktur för den centrala musikorganisationen bör införas. Syftet är att ge ökat inflytande åt musiklivets aktörer och ökad transparens. Statens insatser för musiklivet blir i huvudsak stödjande och rådgivande och inte producerande. Reformen innebär att resurser omfördelas från den centrala administrationen till det fria musiklivet. Statens musiksamlingar får i uppdrag att skapa en ny plattform för musiken som ska bidra med nationell överblick och kompetensuppbyggnad samt främja internationell samverkan och hålla musikens kulturarv levande. I samband med detta utvidgade uppdrag ska myndigheten byta namn till . Regeringen har beslutat att förstärka Statens kulturråds bidragsgivning till musikområdet med totalt . utifrån behovet av att säkerställa att musiklivet får goda förutsättningar som utvecklar och konsoliderar sin verksamhet. Regeringen beräknar även att bidraget till musiksatsningar inom anslag 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål förstärks med för bl.a. samverkan med tonsättare och för fonogram. Stabilare förutsättningar för den fria scenkonsten Den fria scenkonsten har behov av långsiktiga förutsättningar för att kunna anställa kulturskapare och för planeringen av sina produktioner. har på förslag av regeringen infört en bemyndiganderam på anslag 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål som fördelas av . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen ska öka till 2011. En analysmyndighet inom kulturområdet Regeringen bedömde i Tid för kultur att det är viktigt att förstärka oberoende analys och uppföljning inom kulturområdet. Det har fram tills nu inte funnits någon fristående myndighet med ett övergripande ansvar för analys av hela kulturområdet. Regeringen avser därför att bilda en ny myndighet, Myndigheten för kulturanalys (dir. 2010:81). Den huvudsakliga uppgiften för myndigheten ska vara att, med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen, utvärdera, analysera och redovisa effekterna av föreslagna och genomförda åtgärder inom hela kulturområdet, såväl den offentligt finansierade som den ideella och kommersiella. Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd. Regeringen har till förordnat en särskild utredare som ska förbereda och genomföra bildandet av Myndigheten för kulturanalys. Mot den bakgrunden beräknar regeringen att tillförs verksamheten . Därutöver beräknas för kulturpolitisk forskning överföras från anslag 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet till den nya myndigheten. Det finns enligt regeringens bedömning behov av en ny bidragsordning för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. En ny aktör bör ta över uppgiften att fungera som komplement och alternativ till de övriga statliga myndigheternas bidragsgivning och ta tillvara de 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 positiva erfarenheter som bidragsgivningen genom Stiftelsen gett. Regeringen ser det som mycket viktigt att bidragsgivningen ger incitament till finansiering från flera parter. Regeringen har gett en kommitté i uppdrag att lämna förslag till vilken verksamhetsform som är ändamålsenlig för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Kommittén ska även etablera en försöksverksamhet som fördelar medel till nyskapande kulturprojekt. Regeringen beräknar att avsätts för ändamålet . Regeringen bedömde i Tid för kultur att museisektorn bör stärkas och utvecklas bl.a. vad gäller samverkan. Regeringen gav därför i uppdrag till de centrala museerna och till att utveckla samarbetet inom museisektorn och med andra samhällsområden. Uppdraget till syftar till att förbundet ska utveckla sin roll som en främjande och samlande aktör i museisektorn och hantera frågor såsom utbildning, kompetensutveckling och internationellt samarbete inom museisektorn. har, med sin breda verksamhet där olika museer är representerade, en tydlig intention att vara en gemensam plattform. Uppdraget till de centrala museerna syftar till att museerna ska utveckla samarbetet inom sektorn, när det gäller såväl administration som kärnverksamhet, men också mellan museisektorn och resten av samhället. I uppdraget ingår även att lämna förslag på hur den framtida samverkan mellan de centrala museerna, de regionala museerna och övriga museisektorn kan utformas. Samråd i frågan ska ske med bland annat de regionala museerna, , och . Båda uppdragen ska redovisas . Förvaltning av värdefulla kulturmiljöer I den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur aviserade regeringen en översyn av de ändamål som bidraget till kulturmiljövård får användas till. En ny förordning om bidrag till värdefulla kulturmiljöer har beslutats och träder i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att de nya kulturpolitiska målen ska få genomslag i kulturmiljöarbetet. Dessutom innebär förändringarna, förutom en generell modernisering, att tillgänglighet, bättre kunskapsunderlag och ökad helhetssyn betonas ytterligare. Ett samlat ansvar för statens stöd och samordning inom biblioteksväsendet (KB) ska svara för nationell överblick, främja samverkan och driva på utvecklingen inom biblioteksväsendet och, tillsammans med länsbiblioteken, följa upp bibliotekslagens praktiska tillämpning. KB bör mot den bakgrunden överta ansvaret för biblioteksstatistiken samt vissa utvecklingsmedel från . KB beräknas vidare disponera och fördela ca inom utgiftsområde 17 för bidrag till verksamhet för nationella strukturer: lånecentraler, depåbibliotek och Internationella . Dessa medel har tidigare fördelats av . Regeringen beräknar att avsätts som ett steg i KB:s nya uppdrag, varav avser bidragsgivning till vissa lånecentraler och depåbibliotek. Strategisk utveckling av myndigheter och institutioner på kulturområdet översyn av De statliga kulturinstitutionernas strategiska utveckling är en av kulturpolitikens huvudfrågor. Att se över och utvärdera myndigheternas verksamheter och uppdrag är nödvändigt och avgörande för en effektiv förvaltning som gynnar kulturens utveckling. Att myndigheterna har förutsättningar och förmåga att möta omvärldsförändringar inom kulturområdet är avgörande för kulturpolitikens genomförande. En ökad samverkan mellan olika områden och kulturinstitutioner är en förutsättning för detta. Exempel på detta förhållningssätt är det samverkansuppdrag som getts till och , introduktionen av en analysmyndighet på kulturområdet, inrättandet av samt det gemensamma uppdraget till , och om utvecklingsmöjligheter för och den professionella dansen. Den nya modellen för fördelning av statliga bidrag till regional kulturverksamhet innebär nya arbetsförutsättningar för . Det är viktigt att Statens kulturråds uppdrag är utformat så att verksamheten kan bidra till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Regeringen avser därför att genomföra en översyn och pröva verksamheten vid . För en positiv utveckling av myndigheterna och institutionerna inom kulturområdet är det nu viktigt att särskilt uppmärksamma chefs- och ledarskapsfrågor inom kulturområdet. Ett arbete kommer att genomföras med företrädare för sektorn med inriktning mot att gemensamt uppmärksamma olika aspekter kring chefs- och ledarskapsfrågor, t.ex. hur det kan utvecklas och stärkas, former för utvärdering m.m. Dialog med det civila samhället Kulturpolitikens förutsättningar bygger på ett delat ansvar och engagemang, både från det offentliga och från civilsamhället. Som ett första steg har fyra dialogsamtal med representanter för det civila samhället genomförts i , , och . Syftet med dialogerna har bland annat varit erfarenhetsutbyte och samarbete på kulturområdet mellan den ideella sektorn, landstingen, kommunerna och staten. Arbetet kommer att gå vidare med en fortsatt dialog. Frågor som rör bland annat den nya samverkansmodellen för fördelning av bidrag till regional kulturverksamhet och det civila samhällets roll i denna har diskuterats. Arbetet med digitaliseringsfrågor inom kulturområdet knyter an till regeringens arbete med e-förvaltning och samlade handlingsplan för digitalisering En digital agenda för . Med en samlad handlingsplan för digitalisering kan behoven inom områden som säkerhet, infrastruktur, kompetens, tillgänglighet, standarder, entreprenörskap och innovation hanteras på ett resurseffektivt sätt (se utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4.6). Digital tillgång till kulturarvet I regeringens proposition Tid för kultur (prop. 2009/10:3) aviserades en nationell strategi för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande. Strategin kommer att behandla bl.a. överväganden kring digital tillgänglighet, samarbete mellan institutionerna samt vidareanvänd- ning av digitaliserat material och samlingar. Regeringen gav i uppdrag åt 23 statliga institutioner att bidra till utformningen av denna strategi. Ytterligare 27 institutioner inbjöds att bidra. Det inkomna materialet är en viktig utgångspunkt i arbetet med att formulera den nationella strategin. Det finns flera exempel på privata initiativ, projekt och företag som medverkar i arbetet med att tillgängliggöra kulturarvet digitalt, exempelvis genom digitala arkivtjänster och interaktiva virtuella museilösningar. Det är angeläget att även dessa erfarenheter och möjligheter beaktas i det fortsatta arbetet. För att samordna arbetet inom kulturarvsområdet avser regeringen att inrätta ett samordningssekretariat som även ska stå för utveckling och kompetensuppbyggnad. Regeringen avser att ge detta uppdrag till . Digitaliseringen av biografer på den kommersiella marknaden har börjat komma igång, driven av framgångar för 3D-teknik. Genom den digitala tekniken kan biografer över hela landet erbjuda inte bara aktuella filmer snabbt, utan även ett betydligt mer varierat utbud av film än vad som är möjligt. Därutöver får biograferna möjlighet att visa opera-, musik- och teaterföreställningar, t.ex. direktutsändningar från Metropolitan i , , och . Verksamheten är mycket efterfrågad. Även stora idrottsevenemang eller dataspelstävlingar skulle kunna göras tillgängliga på motsvarande sätt. Den digitala visningstekniken ger även nya möjligheter till ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, exempelvis synskadade, för vilka teknik med i förväg inspelade syntolkningsljudspår skulle kunna utvecklas. Inom kommer den övervägande delen av filmdistributionen sannolikt att vara digital. Biografer, främst på mindre orter, riskerar dock att slås ut på grund av omställningskostnaderna. Därför avser regeringen att tillföra Stiftelsen sammanlagt för en satsning på digitalisering av biografer. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förslagen i betänkande Några begravningsfrågor (SOU 2009:79) har remissbehandlats. I betänkandet behandlas bl.a. länsstyrelsernas tillsyn och begravningsombudens roll. Utredningen fick också genom tilläggsdirektiv i uppdrag att se över frågan om eventuell tidsbegränsning mellan dödsfall och gravsättning eller kremering. Remissinstansernas svar har sammanställts. Regeringen avser att återkomma till med förslag som tar utgångspunkt i betänkande. Ny myndighet på medieområdet Utvecklingen på medieområdet går fort. Radio- och tv-utbudet har ökat kraftigt när det gäller nya kanaler och sändningsplattformar. Såväl nationellt som inom Europeiska unionen och i annat internationellt samarbete sker ett fortlöpande arbete för att anpassa gällande regelverk till utvecklingen på medieområdet. Den eller de myndigheter som på nationell nivå ansvarar för mediefrågor måste ha en organisation som kan möta de krav och behov förändringarna medför och möjliggöra en effektiv och ändamålsenlig förvaltning. En större och mer samlad organisation medför en stärkt och breddad kompetens på medieområdet. Mot denna bakgrund bildades Myndigheten för radio och tv . avvecklades och TV liksom Radio- och . Aktörer på mediemarknaden möter konkurrens i allt större utsträckning, bland annat eftersom det nu är möjligt att ta del av radio, tv och tidningar på fler sätt . De ekonomiska förutsättningarna för olika medier skiljer sig emellertid åt. Till skillnad från andra aktörer betalar de som har tillstånd att sända kommersiell radio höga avgifter för att sända. Regeringens ambition är att skapa goda förutsättningar för en livskraftig kommersiell radio och ökad konkurrens på hela radioområdet. Med den nya radio- och tv-lagen (2010:696) tas bety- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 dande steg i denna riktning. Med lagen införs åttaåriga tillståndsperioder, tillståndsgivning med slutet anbudsförfarande för analog kommersiell radio och ett nytt regelverk som ger möjlighet till rikstäckande digital kommersiell radio. Slopad innehållsreglering och bättre möjligheter till sponsring är en del av förbättringarna. De ekonomiska förutsättningarna för de olika medieslagen bör emellertid bli mer likvärdiga. För vissa tillståndshavare kan den nuvarande avgiften reducera deras möjlighet att utveckla verksamheten. Regeringen avser därför att sänka avgifterna . Avgiftssänkningen berör de befintliga tillståndshavare som har fått sina tillstånd genom auktionsförfarande och som genom den nya radio- och tv-lagen får fortsatt rätt att sända . betalar de berörda tillståndshavarna sammanlagt ca för rätten att sända kommersiell radio. Avgiftssänkningen om innebär att avgiften för varje enskilt tillstånd reduceras med . Radio och tv i allmänhetens tjänst Uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst handlar i vid mening om att programföretagen självständigt och oberoende av utomstående ekonomiska, politiska och andra intressen ska erbjuda ett programutbud som är tillgängligt för alla, speglar hela landet och kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre. Kvalitetskraven gäller även den tekniska standarden på produktion och utsändning. Regeringen har därför beslutat att ge () och () tillstånd att sända två hdtvkanaler i marknätet. () och SVT har ett särskilt kulturansvar och det är därför viktigt att företagen erbjuder ett mångsidigt kulturutbud av hög kvalitet. Företagen spelar en viktig roll både som kulturskapare och kulturförmedlare, exempelvis genom att skapa egna dramaproduktioner av hög kvalitet och tillgängliggöra föreställningar och konserter som producerats av andra kulturinstitutioner. Mot denna bakgrund ska företagen, enligt de sändningstillstånd som regeringen beslutade , fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud. Bland annat för detta ändamål har programföretagen fått extra medel . Sändningstillstånden för , SVT och UR gäller . För att ge företagen en möjlighet att påtala behov av förändringar i villkoren och regeringen en möjlighet till fördjupad uppföljning ska det ske en avstämning i form av en så kallad kontrollstation. Regeringens avsikt är att återkomma till med förslag till eventuella förändringar av villkoren i samband med budgetpropositionen . Mervärdesskattesituationen för , SVT och UR innebär att det kan bli billigare för företagen att utföra tjänster i egen regi än att upphandla motsvarande tjänster på marknaden. Regeringen avser att se över vilka möjligheter det finns för ökad konkurrensneutralitet och avser att återkomma i frågan. Enligt beslut (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61) ska nya permanenta tjänster eller andra tjänster av större betydelse som SR, SVT och UR vill lansera anmälas till regeringen för godkännande. Ett förslag på en modell för hur prövningar av sådana anmälningar ska ske bereds i (dnr Ku2009/1674/MFI). En särskild utredare har fått regeringens uppdrag att analysera om det finns behov av ett generellt eller sektoriellt undantag från kravet på att bl.a. staten ska vara skyldig att tillämpa lagen (2007:1091) om offentlig upphandling vid anskaffande av varor eller tjänster från företag som staten helt eller delvis innehar eller är medlem i (dir. 2009:81). Frågan påverkar även SR:s, SVT:s och UR:s verksamheter. Uppdraget ska redovisas . Nya villkor för presstödet beslutade om nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199, bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308). Ändringarna träder i kraft och innebär bl.a. att driftsstödet till storstadstidningarna ska sänkas och kopplas tydligare till de extra kostnader som tidningarna har för att de ges ut i storstäderna samt att tidningarna ska redovisa vilka kostnader som driftsstödet täcker. Därtill kommer att presstödsförordningen tidsbegränsas till . Regeringen avser att ta initiativ till en översyn av stödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen inför beredningen av eventuella ändringar av pressstödssystemet efter 2016. Förutsättningarna för att få presstöd bör också utredas för att säkerställa att ett statligt bidrag uppnår syftet med ökad mediemångfald och kan motiveras ur demokratisk synpunkt. Tillgänglighet till medier är väsentligt ur ett demokratiperspektiv och nödvändigt för att kunna följa händelser och debatter i det dagliga livet. En övergång från inläsning till talsyntes som produktionsmetod för samtliga taltidningar kan leda till markanta förbättringar för den berörda målgruppen, bl.a. genom att i princip hela dagstidningen och inte som görs tillgänglig. För att öka tillgängligheten för målgruppen till dagstidningarnas material samt för att effektivisera utnyttjandet av statliga medel har regeringen gett Talboks- och (TPB) och () i uppdrag att intensifiera ett utvecklings- och förändringsarbete för taltidningsverksamheten. I uppdraget ingår även att ta fram ett fördjupat underlag till det beredningsarbete som pågår inom av förslag som lämnats i tidigare rapporter och som kräver regeringens och ställningstaganden. Uppdraget ska delredovisas halvårsvis med början och slutredovisas . Övergången från inläsning till talsyntes möjliggör även en mer effektiv användning av statliga medel då kostnaderna om ca för taltidningsverksamheten kan komma att minska. Verksamheter för synskadade förs över till Talboks- och Regeringen bedömer att stöd för främjande av möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att ta del av samhällslivet bör hanteras inom respektive utgiftsområde. Därför har regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100) aviserat att Talboks- och bör överta verksamhet som tidigare hanterats inom ansvarsområde. Den verksamhet som berörs syftar till att stimulera intresset för, användning av och utveckling av punktskrift som skriftspråk för gravt synskadade barn, unga och vuxna samt att erbjuda synskadade barn, unga och vuxna kompletterande information i lämpligt format 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och på tillgängliga medier för att ge dem jämlika förutsättningar att följa trender och skeenden i samhället. För verksamheten överförs till Talboks- och anslag . Statens stöd till idrotten har under den senaste mandatperioden ökat med . Regeringen anser att den särskilda satsningen Idrottslyftet som inleddes bör få en fortsättning. Folkhälsomålen ska vara det centrala i fördelningen av Idrottslyftets medel. Den fortsatta satsningen bör ha en ännu närmare koppling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. Satsningen bör breddas till att även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, till exempel genom samverkan med friluftsorganisationer, och syfta till att nå fler barn och ungdomar, särskilt flickor samt barn med invandrarbakgrund. Regeringen avser att återkomma med närmare uppgifter om satsningens fortsatta utformning och hur resultaten ska följas upp. För den fortsatta satsningen Idrottslyftet avsätts inom ramen för idrottsanslaget. Anslaget tillförs motsvarande belopp. Medel för satsningen kommer fortsättningsvis inte att betalas ut från AB . Fortsatt uppföljning av statens stöd till idrotten Gymnastik- och fick i uppdrag av regeringen att genomföra regelbundna och långsiktiga uppföljningar av statens stöd till idrotten. Syftet är att bedöma om verksamhetens resultat och effekter är i enlighet med stödets mål och syften. Uppdraget kommer att fortsätta. Fler internationella idrottsevenemang till har bland annat tilldelats värdskapet för för herrar 2013, för herrar 2011 och i nordiska grenar 2015. Den internationella konkurrensen när det gäller att bli värd för mästerskap har blivit allt hårdare varför regeringen ställer resurser till förfogande för ett nationellt för idrottsevenemang. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 centrumet samlas kunskap om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrottsevenemang till . Centrumet ska bistå idrottens organisationer främst inför och under en kandidatur för att få internationella evenemang till . Regeringen anser att den kunskap och erfarenhet som finns såväl inom idrotten som i andra organisationer, kommuner, myndigheter och företag bör användas för att skapa bättre förutsättningar för att framgångsrikt få fler internationella idrottsevenemang till . Internationellt samarbete på kulturområdet