prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Funktionsmål: Tillgänglighet ............................................................... Hänsynsmål: Säkerhet, miljö och hälsa ............................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. ................... 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m................................................ 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser.......................................... 1:8 Viss internationell verksamhet....................................................... 3.8.111:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk71 3.8.12 1:11 Trängselskatt i ............................................................ 3.8.15 Vissa tidigare ställningstaganden av .................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 (publ) ......................................................................... 3.9.4Ny organisation för vissa av de statliga aktiebolagen på 3.9.5Ny organisation för vissa av de tjänsteexporterande bolagen på Politiken för informationssamhället .................................................................... Analys och slutsatser............................................................................. 4.7.12:1 : Förvaltningskostnader för vissa 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade .............. 2:3 Grundläggande betaltjänster......................................................... 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ......................... 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation .............. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer............................... Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 22 Kommunikationer......... Ramnivå 2011 realekonomisk fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto .......................... Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik .................................................. Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto ........................................................ Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan............................................. Uppföljning av åtgärder i regionala planer.............................................................. Uppföljning av länsfördelning i regional plan......................................................... Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik ....... Projekt som beviljats medel för utlysningar.............................. Intäkter som disponerar.................................................................... Intäkter som inte disponerar ............................................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Beräknad nettoupplåning för vägar åren 20102021 ............................................ Beräknad låneskuld för vägar åren 20092021 ...................................................... Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för åren 20092021............... Anslag 1:1 Väghållning fördelat på anslagsposter och delposter......................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Väghållning............................... Intäkter som disponerar.................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Beräknad nettoupplåning för järnvägar åren 20092021...................................... Beräknad låneskuld för järnvägar åren 20092021................................................ 3.25 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar åren 2009 Anslag 1:2 Banhållning fördelat på anslagsposter................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Banhållning ............................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 ............................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Ersättning för sjöräddning, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Ersättning till viss Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Driftbidrag till icke statliga Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 Trafikavtal.................................. Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Viss internationell Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:9 Statens väg- och Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk .................................................... Beräknat överskott från trängselskatten i ........................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:11 Trängselskatt i ...... Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom vägtrafikområdet som Intäkter från uppdragsverksamhet inom vägtrafikområdet som Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom sjöfartsområdet som Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom luftfartsområdet som Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom järnvägstrafikområdet som Härledning av anslagsnivån 20112014, för Härledning av anslagsnivån 20112014, för 4.1 Utgiftsutveckling inom område politiken för informationssamhället................... 4.2 Indikatorer på måluppfyllelse................................................................................... 4.4 Offentligrättslig verksamhet .................................................................................. 4.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter..................................... 4.7 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... 4.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade............................................................................ 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:3 Grundläggande Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:4 Informationsteknik: Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ............................................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:5 Driftsäker och tillgänglig 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 41 under 20122063 (avsnitt 3.8.1), 7.godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.4), 2.godkänner att regeringen får be- 8. bemyndigar regeringen att ge sluta om en låneram i om högst 7 för prioriterade vägprojekt m.m. (avsnitt 3.8.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 80 under 20122050 (avsnitt 3.8.2), 4.godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 12 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. (avsnitt 3.8.2), 5.godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 18 till (publ) för fortsatt utbyggnad av (avsnitt 3.8.2), 6.godkänner att tidigare ställningstaganden rörande inrättande av en särskild myndighet för rikstrafikfrågor - Rikstrafiken - ska upphöra att gälla. (avsnitt 3.8.3), finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.4), 9.godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112013 (avsnitt 3.8.4), 10.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ge befogenheter att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20122022 (avsnitt 3.8.8), 11.godkänner att tidigare ställningstaganden rörande betalnings- och avgiftsvillkor för trafiken på den fasta förbindelsen över ska upphöra att gälla (avsnitt 3.8.15), 12.godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.16. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 13.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.16), 14.godkänner förslaget till investeringsplan för för 20112014 (avsnitt 3.8.16), 15.godkänner Statens järnvägars ekonomiska mål och finansieringsmodell samt bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.8.17), 16.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20112013 (avsnitt 3.8.17), 17.bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i till (avsnitt 3.9.4), 18.bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra överlåtelsen enligt punkt 17 (avsnitt 3.9.4), 19.bemyndigar regeringen att låta fusionera och (avsnitt 3.9.4), 20.bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra fusionen enligt punkt 19 (avsnitt 3.9.4), 21.godkänner att regeringen överför förvaltningen av statens aktier i till (avsnitt 3.9.5), 22.godkänner att regeringen överför förvaltningen av statens aktier i till (avsnitt 3.9.5), 23.bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i och till ett och samma statligt ägda aktiebolag (avsnitt 3.9.5), 24.bemyndigar regeringen att överföra samtliga tillgångar och skulder i och till ett och samma statligt ägda aktiebolag eller att fusionera bolagen (avsnitt 3.9.5), 25.bemyndigar regeringen att förvärva ett aktiebolag till vilka statens aktier eller samtliga tillgångar och skulder i och överlåts enligt punkterna 2324 (avsnitt 3.9.5), 26.bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i och eller det aktiebolag till vilket aktierna överförts enligt punkterna 2324 (avsnitt 3.9.5), 27.bemyndigar regeringen att som likvid vid en avyttring av aktierna i och eller det aktiebolag till vilket aktierna överförts enligt punkterna 2324, utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar (avsnitt 3.9.5), 28.bemyndigar regeringen att avyttra de andra tillgångar än kontanter som staten erhåller som likvid enligt punkt 27 (avsnitt 3.9.5), 29.bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra punkterna 21 28 (avsnitt 3.9.5), 30.godkänner att de kostnader som uppkommer för staten i samband med en avyttring av dess aktier i och eller det aktiebolag till vilket aktierna överförts enligt punkterna 23 24, får avräknas mot försäljningsintäkterna (avsnitt 3.9.5), 31.fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.7.1), 32.bemyndigar regeringen att för ramanslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 4.7.2), 33.bemyndigar regeringen att för ramanslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 anslag på högst under 34. för anvisar anslagen under 20122013 (avsnitt 4.7.5), utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsområde Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna för utgiftsområde Kommunikationer till . föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområdet. För transportpolitiken föreslås och för politiken för informationssamhället föreslås . , 2013 och 2014 beräknas de totala anslagen inom utgiftsområdet till , respektive . I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden 20112014 jämfört med statsbudgeten fördelat på olika komponenter. Den pris- och löneomräkning som görs av anslagen för förvaltningsändamål för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets ram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader och investeringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2011 realekonomisk fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2009/10:195). I tabellen nedan redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. I avsnitt 3.3 redovisas de enskilda skatteutgifterna inom transportpolitiken. För politiken för informationssamhället finns inga aktuella skatteutgifter att redovisa. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I transportpolitiken ingår områdena vägar, järnvägar, sjöfart och luftfart. Det övergripande målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. De myndigheter och affärsverk som verkar inom transportpolitiken är: , Trafikanalys, Transportstyrelsen, , , , , , , , Verket för innovationssystem och . Statligt ägda bolag som berörs i det följande är AB , , , , , , , , , , och . har länsstyrelsernas verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet överförts till Transportstyrelsen. avvecklades , och och inrättades och Trafikanalys. avses Rikstrafikens och verksamheter införlivas i . I konsekvens med detta kommer båda dessa myndigheter avvecklas. Inom transportpolitiken finns även ett antal mindre bolag inom bl.a. väg- och järnvägsområdena. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1:8 Viss internationell verksamhet 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till 1:11 Rikstrafiken: Administration 2003 36:05 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Totalt för område Transportpolitik 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till , vilket är i nivå med årets tilldelade medel. föreslår regeringen att anvisas för transportpolitiken. beräknas anslagen inom området till , till och till . Skatteutgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 2.3. I Tabell 3.2 följer en redovisning av de nettoberäknade skatteutgifter som kan hänföras till transportpolitikens område. I anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto Energiskatt på dieselbränsle i Energiskattebefrielse på bränsle för Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar Skattesatsen är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Skattesatsen för dieselolja i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transport-området. I praktiken utgörs nästan all bensin- och dieseloljeanvändning av miljöklass 1. motsvarar skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen /kWh medan dieselolja i den främsta miljöklassen, dvs. miljöklass 1, beskattas med motsvarande /kWh. Skatteutgiften utgörs av mellanskillnaden i skattesats. Skatteutgiften för dieselbränsle uppgår till /kWh. har beslutat att höja skatten på dieselolja till motsvarade /kWh och kWh . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Särskild energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Befrielsen gäller endast för naturgas och gasol som drivmedel. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel Befrielse gäller för koldioxidneutrala drivmedel. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Se även Nya och reviderade skatteutgifter nedan. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg och tunnelbana. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Bränsle i dieseldrivna järnvägsfordon beskattas inte. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart beskattas flygbränsle som förbrukas i luftfartyg, när luftfartyget används för privat ändamål. Yrkesmässig förbrukning av bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon är befriad från koldioxidskatt. utgörs av full koldioxidskattesats. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart beskattas flygbränsle som förbrukas i luftfartyg, när luftfartyget används för privat ändamål. Yrkesmässig förbrukning av bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. utgörs av full koldioxidskattesats. Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift. Nya och reviderade skatteutgifter Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar Extrautrustning i form av alkolås monterade i förmånsbilar ska undantas vid värderingen av bilförmån. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel Skälet till att den redovisade beräkningen för energiskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel 2011 skiljer sig från den som redovisades i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter /10:195 är att låginblandning av biodrivmedel föreslås öka . Målen för transportpolitiken fastställdes av i enlighet med regeringens förslag i propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). I enlighet med beslut ska det övergripande målet för transportpolitiken även fortsättningsvis vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I och med beslut har de tidigare sex delmålen ersatts med dels ett funktionsmål tillgänglighet, dels ett hänsynsmål säkerhet, miljö och hälsa. Resultatbeskrivningen i det följande görs i förhållande till de nya målen. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, det vill säga likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Precisering av målet: Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. har genomfört åtgärder inom bland annat investering, vägtrafikledning samt drift och underhåll för att öka tillförlitligheten, tryggheten och bekvämligheten för trafikanterna. Mått som används är bl.a. restider, kundnöjdhet och produktivitet. har genomfört förbättringar av vägnätet som ökar tillgängligheten för samtliga trafikanter genom att landsväg med mötande trafik, motorväg och 15 planskilda korsningar för biltrafik har öppnats. väg har försetts med mitträcke och gång- och cykelbana har byggts liksom 14 planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik. Andelen belagd väg på det statliga vägnätet har kontinuerligt ökat. Hur trafikanterna uppfattar transportkvaliteten beror huvudsakligen på det funktionella tillståndet för vägnätet. Tillståndet på ytskiktet på belagda vägar följs upp genom mätningar av ojämnheter. En typ av ojämnhet beskrivs med ett index (). På vägar med högt IRI-värde sänker bilföraren normal hastigheten, vilket påverkar restiden. En annan typ av ojämnhet är spårighet, som främst beror på att tung trafik och dubbdäck deformerar vägytan. Spårdjupet påverkar trafiksäkerheten genom försämrad avrinning och sämre effekt av insatserna i vinterväghållningen. Totalt är andelen ojämna vägar () i stort sett oförändrad medan andelen spåriga vägar (spårdjup) ökat 2009 jämfört med . har även genomfört mätningar av hur nöjda trafikanterna varit med framkomligheten vid vägarbeten och vid trafikstörningar. En mycket stor del av trafikanterna () är nöjda med hastighetssänkningar och en stor del () är nöjda med hanteringen av andra framkomlighetsstörningar vid vägarbeten. av trafikanterna uppger att de är nöjda med den information ger om trafikstörningar. Kvinnor är något mer nöjda än män.