prop · GX03120 · 2010-04-01 00:00:00 — Båda förordningarna innehåller regler om samordning av bl.a. förmåner vid sjukdom och moderskap (samt faderskapsförmåner enligt förordningen 883/2004) liksom förmåner vid arbetslöshet och familje- förmåner. Reglerna om samordning innebär att vissa försäkringssitua- tioner som t.ex. krav på viss tids försäkring i en medlemsstats försäkring kan uppfyllas med motsvarande försäkringsperioder i en annan medlems- stat. Huvudregeln är att endast en medlemsstats försäkring ska gälla och att det är försäkringen i den medlemsstat där en person förvärvsarbetar. För rätt till sjukpenning och föräldrapenning med en viss nivå kan i vissa fall även inkomst i en annan medlemsstat tillgodoräknas under förut- sättning att den försäkrade personen påbörjat förvärvsarbete i . Förordning 883/2004, som är direkt tillämplig, innehåller bland annat nya regler i de delar som reglerar ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. En av de större förändringarna i förordningen är att egenföretagare kommer att omfattas av samma samordningsregler vid arbetslöshet som arbetstagare, det vill säga ovan nämnda artiklar 67, 68 och 71. Inför att förordning 883/2004 börjar tillämpas , pågår fortfarande diskussioner på EU-nivå om den praktiska utformningen och tillämpningen av de regler som berör egenföretagare. Så långt regeringen kan bedöma går det inte att närmare analysera de nya EU- reglernas eventuella konsekvenser för förslagen i denna proposition. 10.1Lagen (1962:381) om allmän försäkring Regeringens förslag: De nya reglerna i lagen om allmän försäkring ska träda i kraft . Äldre bestämmelser i 3 kap. 2 § ska fortfarande tillämpas i fråga om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst som avser tid före ikraftträdandet. Tid för sådan anmälan som anges i de nya bestämmel- serna i paragrafen räknas även före ikraftträdandet. För ersättningsfall som påbörjats före ikraftträdandet ska bestämmelserna i 3 kap. 4 § första stycket 1 och 3 kap. 11 § i dess äldre lydelse gälla. Vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 4 § nionde stycket ska, för försäkrade som gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestämmelserna i första stycket 1 enligt den äldre lydelsen av dessa bestämmelser, inom tolvmånaders- perioden även beaktas sjukperioder och dagar som infallit före ikraft- trädandet. För en försäkrad med sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete ska ett beslut som fattats före ikraftträdandet enligt 3 kap. 4 b § gälla i en sjukperiod. En försäkrad som vid ikraftträdandet har fyllt får till anmäla försäkring med kortare karenstid eller utan karenstid enligt de nya bestämmelserna i 3 kap. 11 § andra stycket. Vid beräkning av tillfällig föräldrapenning enligt de nya bestämmel- serna i 4 kap. 14 § ska hänsyn inte tas till dagar inom en sjudagars- period som infallit före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer i princip med regeringens. I promemorian föreslås dock att vid ikraftträdandet ska tidigare vald karenstid övergå till att gälla enligt 3 kap. 4 § första stycket 1. Vidare föreslås att en försäkrad som vid lagens ikraftträdande har fyllt får övergå till försäkring med kortare karenstid enligt de nya bestämmelserna i 3 kap. 11 § andra stycket . Remissinstanserna: anser att datumet för en försäkrad som har fyllt att senast kunna anmäla sänkt karenstid bör sättas till , istället för som föreslås i promemorian, . anför att, beroende på när beslut tas, det kan bli svårt för myndigheten att nå ut med information . Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft , dvs. Det är av vikt att det av aktuella bestämmelser framgår vad som ska gälla beträffande tidpunkten för när beräkningen av uppbyggnadsskedet tar sin början, när en egenföretagare har startat ett företag före ikraftträdandet. Rege- ringen föreslår därför en kompletterande övergångsbestämmelse av inne- börd att tid för sådan anmälan som anges i de nya bestämmelserna i 3 kap. 2 § tredje stycket lagen om allmän försäkring räknas även före Prop. 2009/10:120 ikraftträdandet. Detta innebär att för en försäkrad egenföretagare som har gjort eller borde ha gjort anmälan för registrering enligt 3 kap. 2 § skattebetalningslagen (1997:483) före ikraftträdandet , ska tiden räknas med utgångspunkt i denna tidpunkt. Regeringen anser att övergångsbestämmelserna om vad som ska gälla för en egenföretagare som före lagens ikraftträdande har valt en karenstid är obehövlig, eftersom det enligt de nya föreslagna bestämmelserna gäller att en grundläggande karenstid införs för dessa försäkrade. Detta innebär att för en egenföretagare som vid lagens ikraftträdande har valt en karenstid gäller den grundläggande karenstiden . Regeringen anser vidare det vara av vikt att försäkrade som fyllt vid lagens ikraftträdande får en rimlig tid på sig att sänka tidigare vald karenstid och föreslår därför att en sådan försäkrad ska ha möjlighet att göra detta . En utförligare beskrivning av innehållet i övergångs- bestämmel- serna återfinns i avsnitt 12.1. 10.2Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågan om Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna ändringen är en följd- ändring till förslagen i lagen (1962:381) om allmän försäkring och bör träda i kraft som dessa ändringar föreslås träda i kraft. 10.3Lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågan om Skälen för regeringens förslag: De föreslagna ändringarna är följd- ändringar till förslagen i lagen (1962:381) om allmän försäkring och bör träda i kraft som dessa ändringar föreslås träda i kraft. Lagen (1991:1047) om sjuklön Regeringens förslag: Reglerna om det generella högkostnadsskyddet enligt lagen om sjuklön ska träda i kraft . De nya bestämmelserna ska tillämpas i fråga om sjuklönekostnader som gäller sjukperioder som påbörjas efter utgången av juni månad 2010. ska endast arbetsgivarnas sjuklönekostnader och den genomsnittliga sjuklönekostnaden till utgången av beaktas och beräknas. Tecknande av försäkring mot kostnader för sjuklön, enligt den äldre lydelsen av 17 §, ska inte få göras efter utgången av juni månad 2010. Den äldre lydelsen av 17 och 28 §§ ska fortfarande tillämpas för beträffande försäkringar som tecknats före . Utredningens förslag: Utredningen föreslog som ikraftträdandedatum. Remissinstanserna: anser att tidpunkten för ikraftträdande bör flyttas fram, bland annat med hänsyn till behovet av IT-utveckling. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Regeringen föreslår därför att ikraftträdandet bör äga rum . Som en konsekvens av datumet för ikraftträdande kan för endast arbetsgivarnas sjuklönekostnader och den genomsnittliga sjuklönekostnaden till utgången av beaktas och beräknas. På samma sätt kan endast sjuklönekostnader som gäller sjuklöneperiod som påbörjas efter utgången av juni månad 2010 beaktas. Ingen teckning av försäkring mot kostnader för sjuklön, enligt den äldre lydelsen av 17 §, ska få göras efter utgången av juni månad 2010. Den äldre lydelsen av 17 och 28 §§ ska fortfarande, för , tillämpas beträffande försäkringar som tecknats före . De nya reglerna om ett generellt högkostnadsskydd för sjuklöne- kostnader innebär således att försäkring enligt dagens regler inte får tecknas efter utgången av juni månad 2010. För försäkringar som tecknats före föreslås reglerna om den frivilliga försäkringen alltjämt kunna tillämpas under det kvarvarande halvåret . I förordningen (1991:1395) om försäkring mot kostnader för sjuklön finns bestämmelser om den frivilliga försäkringen. Enligt 6 § i denna förordning förlängs försäkringens giltighetstid automatiskt med ett kalenderår, om försäkringstagaren eller inte säger upp försäkringen . Således kommer den frivilliga försäkringen mot sjuklönekostnader enligt förordningen om försäkring mot kostnader för sjuklön övergångsvis kunna gälla parallellt vid sidan av högkostnadsskyddet till utgången av . Regeringen förutsätter att informerar försäkringstagarna om vad detta inne- bär för deras del. Avgiften för den frivilliga försäkringen betalas, enligt 8 § i nämnda förordning, kvartalsvis i förskott. Enligt 11 § ska, om det inte finns särskilda skäl, försäkringen upphöra att gälla med verkan från ingången av det kvartal som avgiften avser, om inte en avgift betalas trots Prop. 2009/10:120 påminnelse. Regeringen förutsätter att även informerar försäkringstagarna om innebörden av denna bestämmelse, så att de kan göra ett medvetet val avseende avgifterna för tredje och fjärde kvartalet 2010. 10.5Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Regeringens förslag: De nya reglerna i lagen om arbetslöshets- försäkring ska träda i kraft . För ersättningsperioder för vilka karenstiden har börjat löpa före ikraftträdandet gäller vissa bestämmelser i sin äldre lydelse. Utredningens förslag: Utredningens föreslagna datum för ikraft- trädande var . Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågan om ikraftträdande särskilt. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Av praktiska skäl bör de föreslagna reglerna avseende arbetslöshetsförsäkringen träda i kraft och det föreslås därför att ändringarna i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring träder i kraft . När det gäller reglerna om vem som ska anses som företagare i lagen om arbetslöshetsförsäkring, när en företagare ska anses som arbetslös och när en verksamhet eller anställning ska utgöra bisyssla är det rimligt att dessa gäller i sin äldre lydelse för den som vid ikraftträdandet är inne i en ersättningsperiod eller som då har påbörjat men ännu inte hunnit uppfylla hela karensvillkoret. Syftet med övergångsbestämmelsen är att förutsättningarna för sökande som har rätt till arbetslöshetsersättning inte ska ändras under en löpande ersättningsperiod. Det föreslås därför att för ersättningsperioder för vilka karenstiden enligt 21 § lagen om arbetslös- hetsförsäkring har börjat löpa före ikraftträdandet gäller 34, 35 och 39 §§ i sin äldre lydelse. 10.6Socialavgiftslagen (2000:980) Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdan- det ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna ändringen är en konsekvens av förslagen till ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring och bör träda i kraft som dessa ändringar föreslås Prop. 2009/10:120 träda i kraft. En utförligare beskrivning av innehållet i övergångs- bestämmelsen finns i författningskommentaren, avsnitt 12.7. Regeringens förslag medför att det blir enklare för företagare att förutse vilka ekonomiska konsekvenser sjukdom, föräldraledighet och arbetslös- het får. För företag blir det enklare att förutse kostnader för sjukdom hos de anställda. Förslagen medför en tydligare koppling mellan den arbets- inkomst som företagaren redovisar i självdeklarationen och de förmåner som företagaren erhåller från de sociala trygghetssystemen. Det torde öka viljan att redovisa intäkter, vilket borde medföra att underlaget för skatte- och avgiftsintäkter ökar. Regeringen bedömer att förslagen medför ökad likabehandling av företagare och anställda. Några förslag ökar valfriheten för företagare och ökar flexibiliteten för dem som önskar kombinera företagande och anställning. Regeringen gör bedömningen att dessa förslag innebär att företagande blir mer attraktivt, vilket borde leda till att fler väljer företagande framför anställning eller att kombinera företagande med anställning. Inom såväl sjuk- och föräldraförsäkringen som i arbetslöshetsför- säkringen presenterar regeringen förslag som medför att tryggheten ökar under företagets första 24 månader. Förslagen innebär tydligare regler och ökad trygghet jämfört med . Förslagen innebär även att reglerna görs generella, dvs. gäller alla nystartade egenföretagare. Regeringen gör bedömningen att inga av de lämnade förslagen har några konsekvenser för miljön. Konsekvenser ur ett ILO-perspektiv Förslagen förväntas inte ha några konsekvenser som påverkar åtaganden enligt . I avsnitt 4.1 redogjordes för att kvinnor i större utsträckning än män anser att den ekonomiska osäkerheten förknippad med företagande och den minskade tryggheten jämfört med anställning är skäl att avstå från företagande. Denna skillnad mellan kvinnor och män återfinns hos såväl unga () som hos befolkningen i stort (). Regeringen gör därför bedömningen att de lämnade förslagen, som tillsammans bidrar till stärkt trygghet för företagare, särskilt kommer att främja kvinnors före- Prop. 2009/10:120 tagande. 11.2Konsekvenser av förslagen inom sjuk- och föräldraförsäkringen samt det generella högkostnadsskyddet Förslaget om begränsningsregeln för egenföretagare, i form av den s.k. jämförelseinkomsten: Förslaget medför att egenföretagare kan beviljas högre sjukpenninggrundande inkomst (SGI) jämfört med . Det är dock oklart hur många egenföretagare det gäller eftersom det saknas uppgifter om hur ofta begränsar den sjuk- penninggrundande inkomsten till jämförelseinkomsten. Uppgiftslämnandet för egenföretagare bedöms inte förändras jämfört med . Förslaget medför minskad administration hos , vilket borde medföra att hanteringen av SGI för egenföretagare kommer att ske snabbare. Det borde medföra kortare handläggningstider, vilket gynnar egenföretagarna som kan erhålla ersättning snabbare. Förslaget om generella regler om uppbyggnadsskede för egenföre- tagare: Förslaget innebär att egenföretagare ges , jämfört med vad som är praxis , att bygga upp sitt företag intäkter ska ligga till grund för SGI. Därför medför förslaget sannolikt högre ersätt- ning för en del egenföretagare . Det är dock oklart hur många egenföretagare det handlar om eftersom saknar uppgifter om hur många egenföretagare som vid start av företag omfattas av reglerna om uppbyggnadsskede samt uppgifter om hur länge eventuella uppbyggnadsskeden bedöms föreligga. Förslaget om ett generellt SGI-skydd innebär även att reglerna om SGI kommer att bli mer förutsägbara för den enskilde egenföretagaren. Förslaget är en form av grundläggande trygghet för personer som startar t.ex. enskild firma eller handelsbolag. Även den administrativa bördan bör minska för företagarna eftersom reglerna görs generella. Regeringen bedömer att egenföretagarnas uppgiftslämnande till borde minska. Förslagen om ändrade karenstider för egenföretagare i sjukför- säkringen och sänkta egenavgifter: kan en egenföretagare till anmäla att i stället för en dags karenstid ha en karens- tid på tre eller . Förslagen att införa sju dagars grundläggande karenstid och utöka antalet val i fråga om karenstidens längd, bedöms i sig inte påverka egenföretagarnas administrativa börda. Förslaget om den grundläggande karenstiden kan komma att medföra att egenföretagare mer sällan kommer att ha kontakt med , vilket medför en minskning av egenföretagarnas administrativa kostnader. Det är dock viktigt att den försäkrade även fortsättningsvis gör sjukanmälan till eftersom detta har stor betydelse om sjukperioden skulle komma att pågå än . Förslaget om allmänt högriskskydd bedöms inte påverka egenföre- tagares administrativa börda. Förslaget att sänka sjukförsäkringsavgiften i egenavgifterna påverkar inte själva avgiftsunderlaget. Då avgiftsberäkningen görs automatiskt av bedöms inte den administrativa bördan för företagen påverkas. anför att ett ikraftträdande under ett inkomstår kan medföra en viss ökning av de administrativa kostnaderna för egenföre- tagarna. Regeringen har förståelse för att ett ikraftträdande i några fall kan komplicera egenavgiftsberäkningarna, men att detta måste vägas mot att beräkningen i fråga blir aktuell endast . Förslaget om ett generellt högkostnadsskydd för sjuklönekostnader: Förslaget om högkostnadsskydd medför att det blir mindre riskfyllt att anställa genom att företagens ekonomiska ansvar vid sjukdom minskar. Förslaget gör det lättare att förutsäga och budgetera företagets kostnader för sjuklön. När det gäller förslagets administrativa konsekvenser för företagen vill regeringen påpeka att det är som kommer att fastställa vilka uppgifter företagen måste lämna för att erhålla ersättning för sjuk- lönekostnaderna. Regeringen saknar därmed möjlighet att i detta skede av processen fastställa storleken på den administrativa bördan som förslaget medför. Regeringen avser att följa hur tillämpningen av hög- kostnadsskyddet fungerar i dessa delar, för att vid behov återkomma med åtgärder. Förslaget om ändrad beräkningsmetod för egenföretagare vid uttag av tillfällig föräldrapenning: Förslaget innebär att de flesta egenföretagare får en högre ersättning per dag vid uttag av tillfällig föräldrapenning. Förslaget likställer därmed så långt som möjligt egenföretagares villkor med anställdas. Förslaget bedöms inte påverka egenföretagarnas uppgiftslämnande, dvs. företagens administrativa kostnader. Förslaget om begränsningsregeln för egenföretagare, i form av den s.k. jämförelseinkomsten: Eftersom det inte finns statistik tillgänglig för att mäta hur frekvent reglerna om den s.k. jämförelseinkomsten används är det svårt att bestämma hur mycket ett avskaffande av denna reglering medför i form av ökade kostnader för försäkringen. Regeringen har bedömt att försäkringskostnaderna för sjuk- och föräldraförsäkringen kan komma att öka med , med halvårseffekt . Förslaget om generella regler om uppbyggnadsskede för egenföre- tagare: Det saknas statistiska uppgifter om hur många egenföreta- gare som vid start av företag omfattas av reglerna om uppbyggnadsskede samt hur länge eventuella uppbyggnadsskeden bedöms föreligga. Efter- som reglerna blir generella innebär förslaget att försäkringsutgifterna kommer att öka. Regeringen har bedömt att försäkringskostnaderna för sjuk- och föräldraförsäkringen kan komma att öka med 44 kronor , med halvårseffekt . Förslagen om ändrade karenstider för egenföretagare i säkringen och sänkta egenavgifter: Förslagen föreslås träda i kraft . De offentliga finanserna påverkas därför enbart och effekterna på de offentliga finanserna blir därför lägre 2010 än . En sänkning av egenavgifterna medför en bruttoförsvagning av de offentliga finanserna på . De sänkta egenavgifterna leder dock till högre intäkter av näringsverksamhet. Dessa högre intäkter beskattas och därmed blir nettoeffekten lägre. Till detta kommer att utbetalningarna av sjukpenning minskar, eftersom karenstiden förlängs. Minskningen i utbetalningar beräknas till . Sammantaget beräknas nettoeffekten av förslagen innebära en försvag- ning av de offentliga finanserna med 2010 och med 2011 och 2012. Den varaktiga nettoeffekten är en försvagning av de offentliga finanserna med . Att den varaktiga nettoeffekten är något lägre än nettoeffekten 2011 och 2012 beror på att det antas att en del av sänkningen av egenavgifterna på kort sikt antas vältras över på lägre priser. På lång sikt antas att hela sänkningen vältras över på högre intäkter av näringsverksamhet, vilket leder till något högre skatteintäkter. Förslaget om ett generellt högkostnadsskydd för sjuklönekostnader: Inga kostnader uppstår 2010 eftersom det då övergångsvis inte kommer vara möjligt att begära ersättning i förskott. Regeringen bedömer att kostnaderna kommer att uppgå till 2011 och 2012, då högkostnadsskyddet hunnit träda i full funktion. finns ett överskott i den frivilliga försäkringen mot sjuklönekostnader. Överskottet bedöms minska , efter ikraftträdandet. Kvarvarande medel överförs /2011 till statens intäktstitel. Förslaget om ändrad beräkningsmetod för egenföretagare vid uttag av tillfällig föräldrapenning: Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna innebär att statens utgifter för den tillfälliga föräldrapenningen ökar med 2010, 2011 och 2012. Konsekvenser för berörda myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget om begränsningsregeln för egenföretagare, i form av den s.k. jämförelseinkomsten: Med hänsyn till att ett avskaffande medför minskat behov av administration, finns skäl att anta att hanteringen av sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare kommer att bli snabbare och billigare för och att de administrativa kostnaderna därmed kan komma att minska något. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget om generella regler om uppbyggnadsskede för egenföre- tagare: Förslaget om ett generellt uppbyggnadsskede bedöms innebära en viss administrativ besparing för . inte ha några konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslagen om ändrade karenstider för egenföretagare i sjukför- Prop. 2009/10:120 säkringen och sänkta egenavgifter: Förslaget om att införa sju dagars grundläggande karenstid kan komma att medföra minskade förvaltnings- kostnader för eftersom antalet anmälda korta sjukfall kan komma att minska något. Förslaget innebär dock ökade kostnader i form av engångskostnader om för utveckling av IT- system. Egenavgifterna till sjukförsäkringen bestäms med hänsyn till karens- tidens längd. ska precis som en gång ange avgifterna för de olika karensalternativen. Regeringen delar bedömning att förslagen om ändrade karenstider innebär att administrationskostnaderna för myndigheten kan komma att bli desamma som . En viss administrativ engångskostnad kommer att uppstå i samband med ikraftträdandet i form av de egenföretagare som vill byta karenstid, men kostnaden bedöms kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. uppger vissa kostnader till följd av bl.a. ändringar i IT- systemet. Ändringarna medför dock marginella förändringar i system o.dyl. och ingår normalt i den anpassning som görs på grund av förändrad eller ny lagstiftning. Eventuella ekonomiska konsekvenser för ska hanteras inom befintliga ramar. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget om ett generellt högkostnadsskydd för sjuklönekostnader: Eftersom ingen ansökan om ersättning kan göras uppstår inga administrationskostnader för detta år, utom vad gäller utbildning och information m.m. Förvaltningskostnaderna för den fri- villiga försäkringen mot kostnader för sjuklön var 2008. har uppskattat administrations- kostnaderna för högkostnadsskyddet till och därefter . Kostnaderna för utveckling av IT-stöd till handläggningen av det generella högkostnadsskyddet har uppskattats till , beroende på funktionalitet. Förslaget bedöms kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget om ändrad beräkningsmetod för egenföretagare vid uttag av tillfällig föräldrapenning: Förslaget innebär ökade kostnader för , vilka består av en engångskostnad om ca för utveckling av IT-system. I övrigt torde förslaget inte medföra några ökade administrationskostnader hos . Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för de allmänna förvaltnings- domstolarna. Mäns och kvinnors företagande skiljer sig åt. fanns det drygt 400 000 företagare i . Merparten av dessa var män, var kvinnor. Kvinnor anger i högre grad än män att ekonomisk osäkerhet och Prop. 2009/10:120 minskad trygghet avskräcker från att starta företag. Sammantaget innebär de förslag som läggs fram i propositionen, till exempel förslaget om ett generellt uppbyggnadsskede , en ökad ekonomisk trygghet.