prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — Utsättning av djur i vatten kan innebära spridning av arten ifråga och också spridning av sjukdomar och parasiter (t.ex. kräftpest). Fiskeri- verkets strategi för utsättning och spridning av fisk har inneburit framsteg i arbetet med att begränsa de negativa effekterna, men en revi- dering av strategin kan behövas för att delmålet ska kunna uppnås. Antalet registrerade fiskutsättningar har varierat under 19952002. Flest antal utsättningar sker med inhemsk öring men den största mängden utsatt fisk sker genom kompensationsutsätt- ningar av lax i utbyggda älvar. Av främmande arter dominerar regnbåge. Ett fåtal andra främmande fiskarter kan sättas ut i vatten där utsättning tidigare skett, men dessa utsättningar sker i mycket begränsad omfatt- ning. Delmål 5 om hotade arter Delmålet innebär att åtgärdsprogram ska finnas och ha in- letts för hotade arter och fiskstammar. Delmålet är uppnått. Utbredningen av flera hotade arter har vidgats och enskilda bestånd (stammar) har stärkts. Arbete pågår med att åter- skapa bestånd som utrotats både vad gäller fiskar och blötdjur. I flera fall har de ursprungliga åtgärdsplanerna kunnats utveck- las ytterligare. För bestånden av bl.a. i främst södra och , har minskningen troligen samband med klimatförändringen som missgynnar arter som trivs i kallt vatten. Det återstående beståndet av i har därför ett särskilt värde, varför fisket har begränsats. Ett antal bestånd av lax i främst mindre älvar är fortfarande hotade. fjällområdet är många bestånd av laxfiskar skadade av vattenregleringar Prop. 2009/10:155 och brist på vandringsvägar. Betydande satsningar har även gjorts för att bevara ett antal mussel- arter, varav flera är hotade. Situationen förbättras bara långsamt främst beroende på arternas långa generationstid. Både för musslor, andra rygg- radslösa djur och flera hotade fiskarter krävs åtgärder i reglerade vatten. Antalet uttrar ökar kontinuerligt i större delen av landet och utbredningen närmar sig den ursprungliga. Detta är mycket glädjande och aktualiserar behovet av åtgärder för att minska riskerna för att uttrar dödas i trafiken och av fisket. I proposition Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/ 05:150) fastslås att det fortsatta arbetet med att genomföra och utveckla åtgärdsprogram bör ske under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djur- liv. 14.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Regeringens bedömning: För att på ett effektivt sätt uppnå miljö- kvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och andra vatten- relaterade miljökvalitetsmål förutsätts att genomförandet av relevanta handlingsplaner och åtgärdsprogram så långt som möjligt samordnas och integreras. Den nya myndigheten för havs- och vattenmiljöfrågor kommer att få en viktig roll i detta arbete. Prioriterade frågor är att begränsa närsaltläckaget, restaurera ska- dade habitat inklusive försurade områden och skydda känsliga om- råden. bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. redovisar åtgärdsförslagen i strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Regeringen har valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta propositioner och under respektive miljökvalitetsmål. Remissinstanserna: och Skogs- ägarna stödjer, när det gäller ytvatten, förslaget att vattenförsörjnings- planer ska tas fram kommunalt och regionalt och att dessa bör omfatta all vattenanvändning och även hur effekter av översvämningar och brädd- ning ska minskas. i påpekar att främmande arter är ett problem i småvatten. i Västra Göta- lands län menar att åtgärderna bör kompletteras med riktlinjer för vem som är ansvarig att åtgärda arter som blir ett problem. Länsstyrelserna i , , och län ser ett behov av att öka takten i omprövning av vattendomar och lämnar olika förslag för detta. i instämmer i att länsstyrel- serna och kulturmiljövården måste tilldelas mer resurser i arbetet. Natur- historiska anser att bestämmelserna för vattenverksamhet bör jämföras med annan miljöfarlig verksamhet och omprövas med samma regelbundenhet. menar att förslagen om ändringar i miljö- balken för gamla tillstånd för vattenverksamhet kan leda till att vatten- kraftens produktion och reglerförmåga minskar. De anser att Miljöpro- Prop. 2009/10:155 cessutredningens förslag måste inväntas och efterfrågar även alternativa åtgärder till omprövning. Miljöproblem när småskalig vattenkraft an- läggs bör bedömas i varje enskild prövning och inte genom att utesluta dessa kraftverk från elcertifikatsystemet. i och stödjer Naturvårdsver- kets förslag att vattenkraften ska undantas från elcertifikatsystemet. Skälen för regeringens bedömning Det är viktigt att genom samordning åstadkomma ett effektivt åtgärds- arbete. Den nya myndigheten för havs- och vattenmiljöfrågor kommer att få en viktig roll i detta arbete. Centrala utgångspunkter för myndighetens arbete är ramdirektivet för vatten och ramdirektivet om en marin strategi. Direktivens genomförande kommer att få allt större inflytande på havs- och vattenarbetet . Arbetet medför behov av ytterligare åtgärder. Dagens vattendomar återspeglar inte alltid ett optimalt miljö- och energitänkande och behöver omprövas. Flödesmängderna förväntas öka, bl.a. beroende av klimatförändringarna, vilket möjliggör en ökad Därför finns behov av att samordna omprövningen av vattendomar så att både miljöns och kraftproduktionens behov kan Denna fråga avser vi att behandlas i den planerade skrivelsen Vidare bör skadade, fysiska miljöer restaureras och naturliga ekosystem och organismsamhällen återskapas och viktiga Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag är mycket nära kopp- lat till ramdirektivet för vatten (och rådets direktiv 2000/60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område). vatten omfattar inlandsvatten, dvs. sjöar, vattendrag och grundvatten samt kustvatten och vatten i övergångszon (ytvatten i närheten av flod- utlopp vid kusten. Huvudprincipen är att i dessa vatten upprätthålla eller uppnå God vattenstatus till 2015. När ramdirektivet för vatten införlivandes i svensk lagstiftning delades landet in i fem vattendistrikt med en länsstyrelse i varje vattendistrikt som ansvarig myndighet (vattenmyndighet). enligt ramdirektivet för vatten ta fram åtgärdsprogram som innehåller åtgärder i syfte att upprätthålla eller uppnå god ekologisk status i vatten. fattade vattendelegationerna vid de fem vatten- myndigheterna beslut om åtgärdsprogram. ännu utvecklas är dessa f.n. av generell karaktär. Vattnet rör sig från källan ned mot havet. Det innebär att åtgärder som vidtas i sjöar och vattendrag i de flesta fall kommer att få direkt eller indirekt effekt på havet. Därmed finns det vinster att göra i form av synergier och kostnadseffektivitet om arbetet med vattenmiljön även Prop. 2009/10:155 samordnas med åtgärder för havsmiljön. I detta arbete kommer den nya myndigheten för havs- och vattenmiljöfrågor att få en viktig roll. Att restaurera skadade, fysiska miljöer och återskapa naturliga ekosystem och djur- och växtsamhällen är en prioriterad uppgift. Vattenavledning, dammar, vägar och vattenkraftverk innebär betydande ingrepp i miljön. åtgärdsprogram för naturliga och kraftigt modifierade vatten visar på de åtgärder som måste vidtas. Behovet av att återskapa naturliga bestånd av djur och växter är stort och preciserat genom bl.a. miljökvalitetsmålen, Ramdirektivet för vatten, direktivet, EU:s ålförordning (Rådets förordning (EG) nr 1100/2007 av ) och Baltic Sea Action Plan (BSAP). Kommissionen arbetar f.n. med att ta fram förslag till fleråriga planer för olika fiskarter bl.a. för lax i har påtalat behovet av vandringsvägar för fisk (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299). Bestånden av självreproducerande lax är fortfarande svaga i vissa skogsälvar och bestånden av havsöring är svaga i många vatten från I vissa älvar finns en konkurrens mellan öring, lax och andra fiskarter, som kan behöva hanteras för att uppsatta mål för alla arter ska kunna nås. En av utgångspunkterna för detta restaureringsarbete är att det så långt som möjligt inte sker på bekostnad av befintliga kulturhistoriska värden. Ambitionen att återskapa naturliga ekosystem och organismsamhällen måste förenas med att kulturmiljön hanteras varsamt och hållbart. förutsätter mer kunskap om de kulturhistoriska värdena och ett utvecklat samarbete mellan natur- och kulturintressen vid bevarandearbetet i vat- Utifrån grundprincipen för ramdirektivet för vatten ska allt handhavande ske utifrån ett vattensystemperspektiv. som bevarande- och restaureringsarbetet bör därför ske med målet att optimera resultatet med hänsyn till vattensystemet som helhet. avseenden behövs en anpassning av dagens omprövningssystem inriktat på enskilda vattendomar till ett mer övergripande arbetssätt där större hänsyn tas till dagens miljökrav. Skyddet av den fysiska miljön i sötvatten har inte nått upp till de utsatta målen, varför detta arbete bör fortsätta. Beroende på mål och förutsättningar ska relevant lagstiftning användas. En förutsättning för att dessa mål ska kunna nås är mer kunskap om de värden som finns i vattenmiljöerna, såväl natur som kulturvärden. hjälp av länsstyrelserna tagit fram en förteckning över särskilt skydds- Denna förteckning bör efter eventuella kompletteringar kunna utgöra en viktig bas för att skapa nationella nätverk av skyddade områden av olika karaktärer. Arbetet med att nå uppsatta mål om fiske- fria områden i sötvatten bör slutföras för att därigenom skapa vatten- ekosystem särskilt värdefulla genom sin avsaknad av direkt mänsklig på- Prop. 2009/10:155 verkan. Dessa vatten bör vara typiska för respektive avrinningsområden och bör därför kunna identifieras med nuvarande kunskap och skyddas genom ex. inköp eller arrende av fiskerätten. Om möjligt bör befintliga skyddade områden eller mark ägd av staten användas. Vi bedömer att detta arbete kan behöva fortsätta . Cirka hälften av befolkning inklusive , och får sitt dricksvatten från ytvattentäkter. Skyddet av existe- rande och tänkbara framtida vattentäkter är viktigt bl.a. med hänsyn till den stigande havsytan med intrång i sötvatten som följd. Länsstyrelserna och andra myndigheter spelar en avgörande roll för att uppnå miljökvalitetsmålen för vatten och regeringens resursförstärkning av vattenförvaltningen i har påskyndat arbetet. Utsättning av främmande organismer Spridning av djur och växter kan innebära en risk för att dessa och medföljande sjukdomar och parasiter sprider sig till nya vatten. En följd kan bli ekologiska och i vissa fall genetiska störningar. Spridningen av smörbultar i och signalkräfta i sötvatten som kan bära på kräftpest utgör storskaliga exempel på ekologiska problem. Utsättning av vissa främmande arter, t.ex. regnbåge, har obetydlig inverkan på in- hemska fiskbestånd. Vissa främmande laxfiskar kan genom hybridisering skapa genetiska förändringar med ekologiska konsekvenser. strategi och föreskrifter för utsättning och spridning av fisk är styrande för denna verksamhet och den har lett till minskad utsättning av främmande arter i öppna vattensystem. Som påpekar kvarstår problem med bl.a. illegala och oavsiktliga utsättningar. Vi avser därför att ge i uppdrag att i samråd med se över strategin för utsättning och spridning av fisk och föreslå förbättringar för att bl.a. ytterligare minska de ekologiska och genetiska riskerna. Utsättning bör baseras på ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen liksom på de krav som ställs av EU:s olika direktiv för vatten. Härvid bör också prövas om informationsinsatser, tillsyn och kontroll kan förbättras. Åtgärder för att begränsa förekomsten av redan utsatta men för vattensystemet främmande arter och bestånd, bör under- sökas i de fall detta är befogat. Kalkning av sjöar och vattendrag Försurningen av sjöar och vattendrag beror ytterst på försurat atmosfä- riskt nedfall och på försurande effekter av skogsbruket. Sjöar och vatten- drag drabbas genom att försurat markvatten når ytvattnet. Utsläpp av för- surande ämnen till luften minskar kontinuerligt och ytterligare förbätt- ringar kan förväntas. Skogsbrukets försurande inverkan kommer därför att successivt få ett allt större, relativt inflytande på sjöar och vattendrag, vilket gör att återhämtningen av ytvatten inte sker i samma takt som den minskande depositionen och fördröjs även av biologiska och kemiska mark- och vattenprocesser. Kalkning av sjöar och vattendrag behöver därför fortsätta tills även vattensystemen återhämtat sig utifrån de krav som ställs av bl.a. vatten- direktivet och av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Inom stora områden kommer dock behovet av kalkning att successivt minska och till slut helt upphöra. I framförallt sydvästra är det försurande nedfallet störst och mark och vatten mest skadade. Här kommer det att finnas behov av kalk- ning under en lång tidsrymd. För dessa områden är det särskilt viktigt att undersöka om den nuvarande, kontinuerligt bedrivna kalkningen av yt- vatten långsiktigt är den bästa lösningen eller om exempelvis kalkning på mark kan vara ett alternativ. Vi avser därför att ge i uppdrag att efter samråd med berörda länsstyrelser och vattenmyndig- heter ta fram en plan för en långsiktig anpassning av kalkningsverksam- heten utifrån miljöns återhämtning som ett svar på det minskande ned- fallet. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finansi- eras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Vi har valt att även redovisa insatser för att nå miljökvalitetsmålet i en skrivelse om havs- miljö som vi avser att presentera . De samhällsekonomiska konsekvenserna av åtgärderna kommer även de att redovisas i den skri- velsen. Insatser som bidrar till att uppnå miljökvalitetsmålet kommer även att finnas i åtgärdsprogram enligt vattenförvaltningsförordningen (förord- ning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön). Någon nationell sammanfattning av dessa kostnader finns dock inte f.n. 15 Grundvatten av god kvalitet Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörj- ning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Bakgrunden redovisades i kapitel 14 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 102ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt tre delmål om grundvatten, grundvattennivåer samt dricksvattenkvaliteten (prop. 2004/05:150 s. 116ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). Precisering av miljökvalitetsmålet Grundvatten av Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet innebär att: - grundvattnets kvalitet inte påverkas negativt av mänskliga aktiviteter som markanvändning, uttag av naturgrus, tillförsel av - det utläckande grundvattnets kvalitet är sådant att det bidrar till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag, - förbrukning eller annan mänsklig påverkan sänker inte grund- vattennivån så att tillgång och kvalitet äventyras, - naturgrus endast nyttjas när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet och det inte är tekniskt möjligt eller ekonomiskt rimligt att använda ett annat material, - naturgrusavlagringar med stort värde för dricksvattenförsörjningen och för natur- och kulturlandskapet bevaras, och - grundvattnet har så låga halter av föroreningar orsakade av mänsk- lig verksamhet att dess kvalitet uppfyller kraven för god dricks- vattenkvalitet enligt gällande svenska normer för dricksvatten och kraven på God grundvattenstatus enligt EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- Miljöaspekter som rör naturgrus bör enligt regeringens bedöm- ning hanteras under miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet med tanke på den nära kopplingen mellan naturgrusavlagringar och grund- har dessa frågor hanterats som delmål under God bebyggd miljö. Remissinstanserna: Länsstyrelserna i , och län, och kommun tillstyrker i Några av dem framför särskilda kommun efterfrågar belysning av grundvattensitua- tionen i större städer och dricksvattenproduktion som sker genom in- filtration av ytvatten. Därutöver framförs ytterligare synpunkter utifrån andra aspekter, bl.a. Prop. 2009/10:155 i som anser att struktur och helhet skulle förbättras om mål för dricksvatten under Levande sjöar och vattendrag flyttades till Grundvatten av god kvalitet som omformuleras till ett mål för grundvatten och dricksvatten. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet framgår av propo- sitionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01: 130, s. 102 ff.). Uttaget av naturgrus är starkt kopplat till miljökvalitetsmålet Grund- vatten av god kvalitet. Genom minskad användning av naturgrus bevaras grusformationer av vikt för vattenförsörjningen. Därför anser vi att preci- seringarna om naturgrus som tidigare låg under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bättre hör samman med miljökvalitetsmålet om grund- vatten och är därför överfört. I övrigt kvarstår de tidigare preciseringarna av miljökvalitetsmålets innebörd. 15.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet om ytterligare åtgärder vidtas. Inget av delmålen om skydd av grundvattenförande geologiska formationer, om grundvattennivåer och om rent dricksvatten är möjligt att uppnå inom angiven tidsram. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- ingens. Remissinstanserna: De instanser som har svarat delar i huvudsak be- dömningen beträffande uppföljningen av delmål om skydd av grund- vattenförande geologiska formationer. Ingen remissinstans har kommen- terat uppföljning av delmål om grundvattennivåer och om rent dricks- vatten. Skälen för regeringens bedömning Det är möjligt att inom en generation från det att målet antogs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet om ytterligare åtgärder vidtas. Det går inte att se någon tydlig utveck- lingsinriktning för tillståndet i miljön. Belastningen på grundvattnet minskar dock, på grund av bl.a. en mer avpassad användning av vägsalt, större försiktighet i användningen av växtskyddsmedel, bättre avpassad gödsling och betydligt minskad försurningsbelastning. Kunskapsluckorna om föroreningar i grundvatten är fortfarande stora, men kommer att minska bl.a. genom vattenmyndigheternas arbete och genom att vatten- förvaltningen resursförstärkts. Tillkomsten av vattenmyndigheterna och genomförandet av ramdirektivet för vatten har ökat både länsstyrelsernas och kommunernas insatser och engagemang för grundvattenfrågor. berörda sektorer pågår arbete som bidrar till ett grundvatten av god kvali- Trögheterna i mark- och grundvattensystemen gör att det tar innan förbättringarna kommer att ha slagit igenom överallt i grundvatten- Delmål 1 om skydd av grundvattenförande geologiska formationer Delmålet innebär att ska grundvattenförande geologiska formationer av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning ha ett långsiktigt skydd mot exploatering som begränsar bildandet och använd- ningen av vattnet. Delmålet är inte möjligt att nå inom tidsramen. Takten med att inrätta skyddsområden för kommunala och andra större grundvattentäkter, lik- som för grundvattenförekomster som kan vara av betydelse för framtida vattenförsörjning, är fortfarande låg. Skyddsområden avgränsas numera i större utsträckning på hydro- logiska och hydrogeologiska grunder i stället för som tidigare schablon- mässiga, och ger därför ett mer relevant och säkrare skydd. upptar befintliga skyddsområden ännu en liten yta i förhållande till ytan av de betydande grundvattenförekomster som enligt EU:s ramdirektiv för vatten ska skyddas. Delmål 2 om grundvattennivåer Delmålet innebär att ska användningen av mark och vatten inte medföra sådana ändringar av grundvattennivåer som ger negativa konsekvenser för vattenförsörjningen, markstabiliteten eller djur- och växtliv i angränsande ekosystem. Vi bedömer att delmålet inte kan nås inom tidsramen. när det gäller att peka ut markområden som är känsliga för förändringar i grundvattennivå och flöde. De känsliga områdena förs i liten utsträck- ning in i översiktsplaner och detaljplaner. Dessutom utnyttjas inte möj- ligheterna att enligt (1987:10) eller (1998:808) införa restriktioner för inrättandet av nya vattentäkter. Därutöver saknas regionala vattenförsörjningsplaner för större delen av Underlag saknas även för att bedöma i vilken utsträckning växt- och djurliv påverkas av förändrade grundvattennivåer eller flöden. en för den svenska vattenförvaltningen utvecklas dock en metod för att peka ut grundvattenberoende ekosystem. Dessa och andra områden som är känsliga för förändringar i grundvattennivå och grundvattenflöde bör föras in i översiktsplaner och detaljplaner. Delmål 3 om rent dricksvatten Delmålet innebär att alla vattenförekomster som används för uttag av vatten som är avsett att användas som dricksvatten och som ger mer än i genomsnitt eller betjänar mer än 50 personer ska uppfylla gällande svenska normer för dricksvatten av god Prop. 2009/10:155 kvalitet. Delmålet kan inte nås inom tidsramen. Många vattenförekomster kom- mer även efter 2010 att uppvisa kvalitetsbrister. Effekterna på grund- vatten av åtgärder för att minska miljöpåverkan från jordbruk och andra verksamheter är till stor del okända eftersom inte tillräckligt med data finns för att avgöra trenden för att nå målet. Då omsättningen i mark- och grundvattensystemen är långsam påverkas vattenkvaliteten fortfarande av bl.a. växtskyddsmedelsrester från preparat som är förbjudna . Möjligheten att nå delmålet är också beroende av åtgärder inom andra miljökvalitetsmål, bl.a. Bara naturlig försurning, Giftfri miljö och Ingen övergödning. Även om arbetet med att förstärka skyddet genom att inrätta och upp- datera vattenskyddsområden kring befintliga vattentäkter och reserv- vattentäkter har tagit fart, saknar många kommunala grundvattentäkter fortfarande ett tillfredsställande skydd. Detta gäller särskilt de mindre vattentäkterna. 15.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Grund- vatten av god kvalitet krävs framför allt att samhällsplaneringen i större utsträckning väger in grundvattenaspekterna. Kommunerna är nyckelaktörer både när det gäller att nyttja och övervaka grund- vattnet. Som ansvariga för planering av markanvändningen har de en central roll när det gäller att förebygga negativ påverkan på grund- vattnet. Centralt är att kommunala grundvattentäkter inklusive grund- vattenförekomster som kan vara viktiga för framtida vattenförsörj- ning har ett fungerande skydd. Den nya vattenförvaltningen har stor betydelse för utvecklingen av åtgärder på området. Därutöver får inga fortsatta eller nya tillstånd ges till uttag av naturgrus i avlagringar som är betydelsefulla för dricksvattenförsörj- ningen i enlighet med de förändringar som gjorts i 9 kap. 6 b § miljö- balken. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- redovisar åtgärdsförslagen i strategin för hus- hållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Regeringen har valt att be- handla åtgärdsförslagen under respektive miljökvalitetsmål. föreslår Rådet att regionala vattenförsörjningsplaner ska tas fram, regeringen gör här delvis en annan bedömning. Remissinstanserna: De instanser som kommenterar förslagen tillstyr- ker i huvudsak bedömningar och förslag. materialindustri ser behov av bättre materialförsörjningsplanering och menar att skatten på naturgrus bör tas bort i och med den nya inrikt- ningen då den fördyrar byggandet utan att ha någon styrande effekt.