prop · GY0320 · 2010-10-18 00:00:00 — Beslut av får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol om beslutet gäller 1. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §, 2.avslag på en ansökan om lärar- eller förskollärar- legitimation enligt 2 kap. 16 §, 3.avslag på en ansökan om komplettering av legitimation enligt 2 kap. 16 §, eller 4.avslag på en ansökan om ut- nämning till lektor enligt 2 kap. 24 §. Beslut av får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol i fråga om utfär- dande av behörighetsbevis enligt 2 kap. 15 §. Beslut av Lärarnas ansvars- nämnd får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Lärarnas ansvarsnämnds beslut får överklagas endast av 1.Statens skolinspektion för att tillvarata allmänna intressen, och 2.den lärare eller förskollärare som beslutet riktar sig mot. Beslut av Lärarnas ansvars- nämnd som inte innebär att ett ärende avgörs, får överklagas Prop. 2010/11:20 endast i samband med över- klagande av det slutliga beslutet i ärendet. Ett beslut som inte är slutligt får dock överklagas sär- skilt när nämnden 1.ogillat en invändning om jäv mot en ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns hinder mot prövningen, 2.avvisat ett ombud eller ett biträde, 3.förelagt någon att genomgå läkarundersökning, eller 4.förordnat om ersättning för någons medverkan i ärendet. ska vara motpart till den lärare eller förskollärare som överklagat ansvarsnämnds eller en domstols slutliga beslut enligt denna lag. Beslut av Lärarnas ansvars- nämnd gäller om inte annat anges i beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om 1 kap. 12 §, 2 kap. 1616 b, 23 och 24 §§, 27 kap. 418 §§ samt 28 kap. 3 och 4 §§ . Övriga paragrafer ska tillämpas först . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 33 § lagen (2010:801) om införande av skol- lagen (2010:800) ska ha följande lydelse. I fråga om lärare eller förskol- lärare som saknar utbildning för att bedriva undervisning i skol- väsendet enligt 2 kap. 13 eller 15 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritids- pedagog före ska styckena eller 2 a kap 3 § andra stycket skollag till- lämpas istället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare som uppfyller kraven i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning som lärare för att be- driva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om lärare eller förskol- lärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skol- väsendet enligt 2 kap. 13 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före ska för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag tillämpas i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till ut- gången av . Lärare som saknar legitimation besluta om betyg enligt 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om an- ställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före ska för anställ- ningen vara behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av . Första och andra styckena gäller inte lärare som uppfyller kraven i 2 kap. 17 § andra stycket i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning som lärare för att avses i samma paragraf. 2 kap. 16 § gäller inte lärare eller förskol- lärare som 1. har avlagt behörighets- givande examen eller har fått ett behörighetsbevis av , och arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningen inte får ha upphört mer än han eller hon ansökte om legitimation. Denna lag träder i kraft . Sekretess gäller hos Skol- väsendets överklagandenämnd i ärenden som uppkommit där till följd av överklagande av beslut samt i tillsynsverksamhet hos och Myndigheten för för uppgift om en enskilds person- liga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon när- stående till denne lider men om uppgiften röjs. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 23 kap. 7 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 23 kap. 7 a och 7 b §§, av följande lydelse. Sekretess gäller hos Skolväsen- dets överklagandenämnd i ärenden som uppkommit där till följd av överklagande av beslut samt i tillsynsverksamhet hos och Myndigheten för samt hos i ärenden om legitimation, för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos i ärende om legi- timation för uppgift om den legiti- merades hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att denne eller någon närstående till denne lider bety- dande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos i ärende om legi- timation för uppgift om den legi- 1 Senaste lydelse 2009:676. timerades eller den sökandes Prop. 2010/11:20 hälsotillstånd eller andra person- liga förhållanden, om det kan antas att denne eller någon när- stående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning förordnade chefen för efter bemyndigande av regeringen en särskild utredare för att bedöma behovet av ett system med auktorisation av lärare i syfte att främja förskolans, förskoleklassens, fritidshemmets, skolans och vuxenutbildningens ut- veckling. Genom beslut utsågs en ny ut- redare och fick utredningen nya direktiv (dir. 2006:140). Utredningen fick i uppdrag att lämna förslag till nya behörig- hetsregler och ett statligt auktorisationssystem för lärare. Förskollärare och fritidspedagoger skulle också ingå i utredarens överväganden. Utredaren redovisade sina förslag till nya behörighetsregler och ett system för auktorisation av lärare och förskollärare i betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen behandlade utredarens förslag till nya behörighetsregler i propositionen Den nya skollagen för kunskap, val- frihet och trygghet (prop. 2009/10:165). Under beredningen av de förslag som framgår av betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) och remissinstansernas synpunkter visade det sig att de befintliga förslagen till ett legitimationssystem behövde kompletteras. Därför utarbetades remisspromemorian Legitimation för lärare och för- skollärare (/2818/S) inom . I prome- återfinns en sammanfattning av ovan nämnda betänkande och där redovisas också remissinstansernas synpunkter på betänkandet. Prome- har remissbehandlats. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga i (dnr U2010/2818/S). En sammanfattning av promemorian återfinns i bilaga 1 och dess lag- förslag i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.2 och författnings- kommentaren. 4Förslag om legitimation för lärare och förskollärare 4.1Legitimation som visar behörigheten ett krav för att få undervisa Regeringens förslag: Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning ska få bedriva undervisningen. Bestämmelserna om behörighetsbevis utmönstras ur den nya skol- lagen (2010:800). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilken utbildning som krävs för att vara be- hörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. En legitimerad lärare eller förskollärare ska ha ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver med vissa undantag. utan legitimation ska få vara ansvariga för undervisningen i tvåsprå- kiga skolor, vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inrikt- ning, modersmål, yrkesämnen i gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. Detsamma ska gälla lärare som undervisar på individuella kurser eller orienteringskurser i Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av remissinstanserna är 52 positiva till att ett legitimationssystem införs medan 15 är uttalat negativa till ett sådant Elva instanser har inte tydligt uttryckt om de är positiva eller Införandet av legitimation för lärare och förskollärare välkomnas bl.a. av , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten pekar bl.a. på att ett legitima- tionssystem kan bidra till en högre och mer likvärdig undervisnings- kvalitet i den svenska skolan. bedömer att en legitimation tillsammans med starkare behörighetskrav kommer att stärka läraryrket som profession och pekar särskilt på vikten av att en legitimation utgår från det individuella yrkesansvaret. Även flertalet lärosäten och kommuner är i huvudsak positiva till att ett anför t.ex. att ett legitima- tionssystem för lärare och förskollärare kan underlätta för skolhuvudmän eller rektorer att anställa rätt person på rätt plats, vilket är kvalitets- höjande och innebär en kvalitetssäkring för elever och föräldrar. universitet anser att ett legitimationssystem kan medverka till större säkerhet för elever och föräldrar om undervisningen sköts av en De remissinstanser som är positiva har emellertid även lämnat kritiska är kritiskt till att det enligt förslaget ska finnas en legi- timation för lärare och en för förskollärare och anser att det endast bör finnas en legitimation som omfattar alla lärargrupper. pekar också att legitimationen ska vara personlig och gälla vid lärares yrkesutövning oavsett inom vilken skolform läraren tjänstgör. universitet är positivt till intentionerna att höja läraryrkets status, men menar att de kostnader och det arbete som systemet medför gör att effekterna blir svaga. är positivt till ett legitimationssystem som en del i kvalitetsutvecklingen av skolan och anser att det är ett bra sätt att lyfta fram lärarnas viktiga roll för elevers resultat och rektorernas och förskolechefernas övergripande pedagogiska ansvar. Förbundet önskar Prop. 2010/11:20 dock att regeringen överväger att avvakta ytterligare . Bl.a. , Kommuner och Landsting, Landsorga- nisationen (LO) och Statskontoret avstyrker helt att ett legitima- tionssystem införs. anser att förslaget har stora brister och inte kommer att få önskad effekt. Kommuner och Landsting anger att ansvaret att utbilda och kvalitetssäkra lärare ska ligga på universitet och högskolor och att förslagen medför stora svårigheter att planera och bemanna verksamheten, särskilt i mindre skolor och kommuner. har i stort sett samma uppfattning. Kommuner och Landsting framhåller därutöver att rektorn och förskolechefen är avgörande för elevernas resultat och att rektorns och förskolechefens utrymme att leda och ta ansvar inte ska begränsas av detaljerade föreskrifter. kommun framför att en lärarlegitimation inte med automatik förbättrar elevernas resultat eller löser dagens problem med brist på be- höriga lärare. avvisar förslaget om legitimation, men ser t.ex. positivt på att nyutexaminerade lärare får mentorsstöd. Kammarrätten i ifrågasätter om det behövs en särskild be- stämmelse som rör legitimationens koppling till lärares och förskol- lärares yrkesansvar. Kammarrätten menar att detta framgår redan av en annan bestämmelse. och Waldorfhögskolan anser att Riksföre- ningen Waldorfskolornas Samråd och ska få utfärda legitimationer för Waldorfförskollärare och Waldorflärare. Skälen för regeringens förslag Regeringens övergripande motiv för att införa ett legitimationssystem Regeringens mål är att alla elever och barn i skola och förskola ska undervisas av väl kvalificerade och lämpliga lärare och förskollärare. En lärar- eller förskollärarutbildning är ett steg på vägen mot det målet och ska ge såväl teoretiska som mer praktiska kunskaper och färdigheter. Regeringen bedömer dock att det behövs en ytterligare prövning av lärare och förskollärare. Det måste efter lärar- eller förskollärarexamen finnas möjlighet att avgöra om en lärare eller förskollärare är lämplig att självständigt utöva yrket. Regeringen anser att ett legitimationssystem för lärare och förskollärare är en åtgärd som leder till att det syftet kan uppfyllas. Regeringens bedömning är att ett legitimationssystem bör kunna öka rättssäkerheten för barnen och eleverna och möjligheterna att komma i åtnjutande av rätten till utbildning, förbättra kvalitetssäkringen av lärare och förskollärare och därmed höja kvaliteten på den samlade lärarkåren och tydliggöra det individuella yrkesansvar som legitimerade lärare och förskollärare har. En majoritet av remissinstanserna håller med om detta. Legitimationen innebär att en lärare eller förskollärare har prövats och befunnits lämplig för yrket. Legitimationen kan därmed ses som en deklaration av lärarens eller förskollärarens behörighet och lämplighet. Ett legitimationssystem kommer som en följd av detta också sannolikt att kunna höja statusen på yrkena och bidra till en bättre rekryteringsbas där Prop. 2010/11:20 fler väl motiverade personer söker sig till lärar- eller förskolläraryrket. Denna uppfattning delas av många remissinstanser, men t.ex. Kommuner och Landsting, och LO anser att systemet knappast kommer att leda till sådana effekter. Regeringen anser dock att om det ställs höga krav för att få utöva ett yrke, blir yrket attraktivare för personer som är väl motiverade att anta utmaningen att nå upp till dessa krav och också vidmakthålla dem i sin professionella yrkesutövning. Det kan däremot bli mindre attraktivt för personer som kanske inte kommit in på önskad alternativ utbildning eller har valt läraryrket för att det inte alltid ställts så stora krav (se t.ex. Examination med kvalitet, Högskole- verket 2006). Ett legitimationssystem är ett medel för att kvalitetssäkra verksam- heterna och se till att elever och barn undervisas av lärare eller förskol- lärare som har fått visa att de klarar yrkesrollen. Läraren respektive för- skolläraren får på sig att visa sin lämplighet är läraren eller förskolläraren inte lämplig får en legitimation inte meddelas. För att lämplighetsprövningarna ska bli likvärdiga bör det finnas kompetens- profiler för lärare och förskollärare. Detta utvecklas i avsnitt 4.3. Bl.a. framhåller i sitt remissvar att det bör finnas en särskild legitimation för Waldorfförskollärare och Waldorf- lärare. Regeringens bedömning är att detta av likvärdighetsskäl inte är lämpligt. Däremot lämnar regeringen förslag om undantag från kravet på legitimation för lärare i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen vill emellertid framhålla att det är önskvärt att även lärare i skolor med Waldorfinriktning går en lärarutbildning som leder till en högskoleexamen och också ansöker om legitimation. Det är vidare önskvärt att en sådan utbildning för Waldorflärare inrättas. Legitimationen kan även bidra till att synliggöra yrkesansvaret genom att de krav som ställs på lärares respektive förskollärares kompetens blir tydligt formulerade. Det bör särskilt understrykas att systemet uppmuntrar lärare och förskollärare att utvecklas i sitt arbete. De ska exempelvis genom kompletterande kurser kunna vidga sin behörighet för att kunna undervisa i ytterligare årskurser och ämnen. Regeringen är som framgått av uppfattningen att det i några hänseenden ska finnas möjlighet att göra undantag från kravet på legitimation. Detta utvecklas i avsnitt 4.4 och 4.5. Behörigheten anges på legitimationen I den nya skollagen (2010:800) har bestämmelserna om vem som får anställas och användas för undervisningen skärpts. När regeringen nu lägger förslag om legitimation är det naturligt att skärpa regelverket ytterligare. För att få undervisa ska det som huvudregel krävas en legiti- mation. Några remissinstanser har påpekat att det kan försvåra tjänstetill- sättningar om legitimationen knyts till behörighet i t.ex. ämnen och års- kurser. Regeringen vill därför klargöra att själva legitimationen är mer generell, eftersom man blir antingen legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare. För att underlätta för huvudmännen i samband med tjänstetillsättningar Prop. 2010/11:20 är det emellertid lämpligt att också lärarens respektive förskollärarens behörighet anges på legitimationen. Regeringen avser att i förordning meddela sådana bestämmelser. Det är således inte legitimationen i sig, utan lärarens eller förskollärarens behörighet, som styr var i skolväsendet han eller hon får undervisa. Regeringen vill också understryka att legitimationen är personlig och gäller oavsett var i skolväsendet läraren eller förskolläraren undervisar. Lärare eller förskollärare med utländskt behörighetsbevis Även lärare eller förskollärare som har ett utländskt behörighetsbevis, t.ex. en utländsk lärarexamen eller legitimation, ska kunna ansöka om legitimation för att utöva läraryrket i det svenska skolväsendet. Be- stämmelserna om behörighetsbevis för lärare med utländsk lärarexamen i den nya skollagen (2010:800) kan därmed tas bort. Regeringen återkommer i bl.a. avsnitt 4.2 med mer detaljerade överväganden om lärare och förskollärare med utländskt behörighets- bevis. I anslutning till regeln om vem som får bedriva undervisningen föreslås en ny bestämmelse som innebär att den som är legitimerad lärare eller förskollärare också är den som ska ansvara för den undervisning han eller hon bedriver. Detta har mottagits positivt av bl.a. . Rektorn respektive förskolechefen har enligt den nya skollagen (2010:800) ett övergripande ansvar för den inre organisationen och det pedagogiska arbetet, men det är inte tydliggjort vem som ska vara direkt ansvarig för undervisningen. Genom legitimationen och bestämmelsen om ansvar för undervisningen förtydligas den legitimerade lärarens respektive förskollärarens individuella yrkesansvar. Möjligheterna till utkrävande av ansvar från legitimerad personal blir därmed större. Att ansvara för undervisningen är en viktig uppgift som handlar om att ta ansvar för många elevers och barns utveckling och lärande. Detta har även tydliggjorts i förskolans läroplan (U2010/4442/S) som regeringen beslutat om förändringar i. Undervisningen ska bedrivas utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet, i enlighet med lagar, förordningar och övriga styrdokument. Lärare och förskollärare måste kunna leva upp till detta. Regeln om ett individuellt yrkesansvar ska även gälla icke legitimerade lärare som under vissa förutsättningar kan anställas utan tidsbegränsning, dvs. lärare i tvåspråkiga skolor, lärare i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning och lärare som ska undervisa i yrkesämnen, modersmål eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Har en person bedömts vara så kompetent och lämplig för uppgiften att han eller hon har anställts utan tidsbegränsning bör med det fullt ut följa ett individuellt yrkesansvar. När det gäller övriga lärare och förskollärare som bedriver undervisning, trots att de inte är legitimerade, har dessa självfallet ett ansvar för att bedriva en så bra undervisning som möjligt, men det är rektorn eller Prop. 2010/11:20 förskolechefen som ytterst bär ansvaret. Kammarrätten i saknar en närmare analys av varför det be- hövs en särskild bestämmelse om lärares yrkesansvar. Regeringen anser, i likhet med , att legitimationssystemet ska betona det individuella yrkesansvaret. Därför är det viktigt att detta tydliggörs i en särskild bestämmelse. 4.2Statens skolverk meddelar lärar- och förskollärarlegitimation beteckningar som bara får användas i skolväsendet Regeringens förslag: ska pröva frågor om medde- lande av legitimation. Legitimation ska efter ansökan meddelas en lärare eller förskollärare som har avlagt en behörighetsgivande examen, med tillfredsställande resultat har genomfört en introduk- tionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom under- visning som i huvudsak svarar mot examen och i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. En legitimerad lärare som genom vidareutbildning blivit behörig för att få undervisa i ytterligare verksamheter, skolformer, årskurser eller ämnen, ska efter ansökan till få sin legitimation kompletterad med ytterligare behörighet. Detta ska också gälla lärare och förskollärare som fått en speciallärarexamen. Beteckningen legitimerad lärare respektive legitimerad förskollärare ska i skolväsendet bara få användas av den som har fått legitimation som lärare eller förskollärare. Beslut av om att avslå ansökan om lärar- eller för- skollärarlegitimation eller komplettering av legitimation ska få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Regeringens bedömning: En fritidspedagog eller motsvarande med en examen som enbart är inriktad mot arbete i fritidshem bör efter an- sökan få legitimation, under förutsättning att han eller hon genom vidareutbildning har blivit behörig som någon typ av lärare eller förskollärare och har tjänstgjort som i huvudsak fritidspedagog eller inom ramen för sin nya behörighet minst ett läsår eller motsvarande på heltid. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna har inget att in- vända mot att ska meddela lärar- och förskollärarlegi- timationer. De som är positiva till legitimationssystemet ställer sig också bakom att det ska gå att göra kompletteringar på legitimationen så att ytterligare behörighet framgår. anser dock att om legitimation införs, bör denna ut- färdas av lärosätena i samband med lärarexamen, eftersom den som exa- minerats har prövats och visat kompetens för yrket. och anser att även de som Prop. 2010/11:20 enbart är fritidspedagoger bör kunna få legitimation. anför att regeringen i vilket fall som helst bör uppdra åt att ange hur kompletterande utbildningar bör se ut. ställer sig tveksamt till att personal på fritidshem som blir behöriga som lärare ska kunna övergå till en lärartjänst utan krav på en ny introduktionsperiod. framför att lärare och förskollärare som varit verksamma i yrket bör ha möjlighet att få legitimation och pekar på ett antal frågor om vem som i så fall ska göra en lämplighetsbedömning. Skälen för regeringens förslag och bedömning prövar ansökningarna om legitimation Regeringen anser att det av likvärdighetsskäl måste vara en instans som prövar ansökningar om legitimationer. Denna instans måste ha särskild kompetens för att kunna göra riktiga bedömningar av lärares och för- skollärares lämplighet och det måste också finnas en fungerande organi- sation för detta. I betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) redovisas andra länders system, exempelvis och (), där det finns särskilda organisationer som svarar för lärares registrering, utnämningar till auktoriserade lärare m.m. Regeringen bedömer emellertid att det är lämpligare att får en sådan uppgift än att en ny myndighet inrättas. handhar vissa frågor som rör lärares och förskollärares kompetens, t.ex. genomförandet av lärar- och förskolelyftet. har i sitt remissyttrande lyft fram att lärosätena bör utfärda legitimationer, men regeringen anser att det varken är lämpligt eller möjligt för den som utbildat lärare och förskollärare att meddela en legitimation som visar att läraren eller förskolläraren är lämplig och kapabel att självständigt utöva yrket och ta det ansvar som följer av detta. Lärarens eller förskollärarens förmåga att ta detta ansvar kan inte be- dömas förrän läraren eller förskolläraren utövat yrket .