prop · GX03232 · 2010-06-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter i Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller ett förslag till strategi för att stärka barnets rät- Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska tillförsäkras enligt internationella överenskommel- ser, särskilt de åtaganden som följer av konventionen om barnets rättig- heter (). Principerna i strategin uttrycker grund- läggande förutsättningar för att stärka barnets rättigheter. strategin ska vara en utgångspunkt för offentliga aktörer på statlig och nivå som i sina verksamheter ska säkerställa de rättigheter Den vänder sig således till riksdag, regering, statliga myndig- heter, landsting och kommuner. Rättsväsendet har i detta sammanhang en viktig roll i att säkerställa barnets rättigheter utifrån gällande lagstiftning. I propositionen lämnar regeringen även en redogörelse av barnrättspo- Regeringens politik för barnets rättigheter syftar till att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångs- För att tydliggöra detta syfte beslutade reger- ingen i budgeten att rubricera politiken inom detta område som barnrättspolitik, istället för som tidigare barnpolitik. politiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till ut- veckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. de grundläggande principerna i . gör regeringen för de insatser som har genomförts inom ett antal priorite- Utifrån förslaget till strategi presenterar regeringen ett antal initiativ som är av strategisk betydelse för att stärka barnets rättigheter i . De har också bäring på de områden som regeringen särskilt prioriterar utifrån ett barnrättsperspektiv. 1 Förslag till riksdagsbeslut................................................................. 2 Ärendet och dess beredning.............................................................. 3 Strategi för att stärka barnets rättigheter i ............................ strategi för att förverkliga i Behovet av en ny strategi ................................................... Utgångspunkter för en ny strategi ...................................... Strategi ...........för att stärka barnets rättigheter i All lagstiftning som rör barn ska utformas i Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i sitt föräldraskap Beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om barnets rättigheter och omsätta denna kunskap i berörda verksamheter Aktörer inom olika verksamheter som rör barn ska stärka barnets rättigheter genom Aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas utifrån ett 4 Regeringens barnrättspolitik redovisning av genomförda 4.1Det strategiska arbetet med att genomföra Ökad kunskap om barnets rättigheter.............. Insatser för att stärka barnets rättigheter Stöd i föräldraskapet ........................................................ Bekämpa våld mot barn ................................................... Främja barns psykiska hälsa............................................. 5 Regeringens barnrättspolitik prioriteringar och initiativ.............. Regeringens initiativ för att stärka barnets rättigheter ..... Handslaget en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting om att stärka barnets rättigheter..... 39 Uppdrag till att sprida och kommunicera den nya strategin ............... Tematiska dialoger för ökad samsyn och samordning i barnrättsfrågor utifrån Ett nytt uppföljningssystem för Insatser för att bekämpa våld mot barn........... Bilaga 1 Samlad bild av regeringens insatser för att bekämpa våld mot barn ....................................................... Bilaga 2 Uppföljning av åtgärderna i den nationella handlingsplanen 2007 mot sexuell exploatering av barn .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ................ Regeringen föreslår att godkänner den av regeringen före- slagna strategin för att stärka barnets rättigheter i (avsnitt 3.4). Ärendet och dess beredning I denna proposition föreslår regeringen en strategi för att stärka barnets rättigheter i som ska ersätta den av godkända strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171) som gällt . Propositionen är indelad i två delar. I kapitel 3 redogör regeringen för förslaget till strategi. Denna del har underhand beretts med Barnombuds- mannen. Kommuner och Landsting (SKL) har blivit informe- rade om strategin. I kapitel 4 redogör regeringen för genomförda insatser inom de prioriterade områden som presenterades i regeringens skrivelse Barnpolitiken en politik för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111). I kapitel 5 presenterar regeringen sina prioriteringar och initiativ inom barnrättspolitiken. I bilaga 1 redovisar regeringen en samlad bild av genomförda och på- gående insatser för att bekämpa våld mot barn i olika sammanhang. I bilaga 2 redovisar regeringen en uppföljning av åtgärderna i den na- handlingsplanen mot sexuell exploatering av barn. 3Strategi för att stärka barnets rättigheter i 3.11999 års strategi för att förverkliga i godkände en Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Bakgrunden var de överväganden och förslag som den parlamentariskt sammansatta lämnade i sitt slutbetänkande Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116). Kommittén föreslog att en nationell strategi skulle tas fram och bl.a. utbildningsinsatser och utveckling av statistik om barn bedömdes som viktiga komponenter. hade ratificerats av och utgångspunkten för förslag var re- geringens ansvar att leva upp till de åtaganden som ratificeringen av konventionen innebar. beslutade, i enlighet med den dåvarande regeringens för- slag, att följande strategi skulle användas för att förverkliga barnkonven- tionen i : ska vara ett aktivt instrument och genomsyra allt beslutsfattande inom som berör barn. Statligt anställda vars arbete har konsekvenser för barn och ungdomar ska erbjudas fortbildning för att kunna stärka sin barnkompetens och sina kunskaper om . Barnkonsekvensanalyser ska göras vid statliga beslut som berör barn. verksamhet och organisation ska ses över i Prop. 2009/10:232 syfte att stärka dess roll vid genomförandet av i Barnperspektivet ska i lämplig omfattning finnas med i utredningsdi- rektiv. Barnstatistiken ska utvecklas. Barns och ungdomars inflytande och delaktighet i samhälls- och trafikplanering ska utvecklas. bör på olika sätt tas upp i utbildningar för de yrkesgrupper som ska arbeta med barn. Kommuner och landsting bör på samma sätt erbjuda sin personal fortbildning. Kommuner och landsting bör inrätta system för att kunna följa hur barnets bästa förverkligas i det kommunala arbetet. strategi riktar sig till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. Den består både av åtgärder och målsättningar, som dels är formulerade som krav riktade till den statliga nivån, dels som rekommendationer riktade till den kommunala nivån. I anslutning till strategin föreslogs i propositionen flera åtgärder, baserade på de över- väganden och förslag som lämnat i sitt betänkande. När strategin godkändes av 1999 blev den ett viktigt medel för att förmedla innebörd. beslut tydlig- gjorde att ratificeringen av ställer krav inte bara på regeringens arbete utan också på olika verksamheter på statlig och kom- munal nivå där barn är berörda. Genom strategin betonas att efterlevna- den av inte enbart handlar om att lagstiftningen ska överensstämma med konventionen utan också om att tillämpningen av lagstiftningen ska vara i överensstämmelse med konventionen. Det i sin tur kräver att det finns kunskap om hur barnets rättigheter ska omsättas i olika verksamheter. Regeringen har utifrån strategi genomfört åtgärder för att öka kunskapen om barnets rättigheter och stödja kommuner, landsting och myndigheter i att tillämpa i sina verksamheter. Barn- ombudsmannen har haft en strategiskt viktig roll och ett särskilt ansvar att förmedla strategins innehåll och att utifrån denna både stödja och driva på myndigheters, kommuners och landstings arbete. Det har skett bl.a. genom särskilda informationsinsatser, kunskaps- och erfarenhetsut- byte mellan olika aktörer samt genom metodstöd och spridning av goda exempel. har också regelbundet följt upp hur strate- gin tolkas och används på statlig och nivå. 3.2Behovet av en ny strategi Strategin har funnits och har fokus i stor utsträckning legat på att sprida kunskap om barnets rättigheter och hur kan tillämpas i berörda verksamheter på statlig och nivå. Strategin har fyllt en viktig funktion i att lyfta fram strategiskt betydelsefulla områden i arbetet med barnets rättigheter. handlar bl.a. om att sprida kunskap om barnets rättigheter bland berörda yrkesgrupper på statlig och nivå och att utveckla metoder och arbetssätt som utgår från ett barnperspektiv. granskade 2004 huruvida den tidigare regeringen och myndigheterna följt strategin (RiR 2004:30). Även regeringens informa- tion till omfattades av granskningen. konstate- rade att regeringen, myndigheterna och kommunerna inom granskade områden inte helt följt kraven och infriat målen i strategin och att det fanns vissa brister i regeringens information till . Av granskningen framgår att den tidigare regeringens skrivelser till främst omfattat regeringens egna åtgärder samt allmänna redo- görelser över politiska förändringar med otydlig koppling till strategin och . Detta har enligt påverkat riksda- gens möjligheter att följa och bedöma arbetet med att genomföra strate- gin. Med anledning av granskning lämnade Riksrevisio- nens styrelse en framställan till (framst. 2004/05:RRS19). har utifrån denna framställan lämnat ett tillkännagivande. Enligt detta ska regeringen återkomma till med förslag till mer precisa mål knutna till strategin för förverkligande av och förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin (bet. 2005/06:SoU5, rskr. 2005/06:137). Även Statskontoret har i sin rapport om barnpolitikens myndighets- struktur och styrning (Statskontoret 2007:15) pekat på problem förknip- pade med strategin. Både Statskontoret och har låtit representanter för kommuner, landsting och myndigheter ge sin syn på strategin. Uppföljningarna visar bl.a. att kravet i strategin på barnkonse- kvensanalyser har upplevts som otydligt och svårt att omsätta i praktiken i olika verksamheter. Oklarheter kring hur strategins moment ska tolkas och konkretiseras i verksamheter på statlig och nivå bekräftas också i de enkätundersökningar som regelbundet har genomfört. har också uppmärksammat rege- ringen på att strategin behöver förtydligas. Sedan strategin antogs har kunskapen om och bar- nets rättigheter utvecklats i samhället. Detta avspeglas också i politiken inom området. mandat förstärktes genom lagänd- ringar som trädde i kraft . budgetproposition fastställdes det nuvarande målet som anger att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till trygghet och utveckling samt delaktighet och inflytande. Politikområdet omfattar huvudsakligen insatser för att förverkliga barn- konventionen i . presenterade den förra regeringen en skrivelse till med en vidareutvecklad strategi, Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2003/04:47). Skrivelsen innehöll utvecklingsområden med utgångspunkt i den gällande strategin, bl.a. förbättrad uppföljning av barns levnadsvill- kor. Regeringen har i sin skrivelse , Barnpolitik en politik för barnets rättigheter (skr. 2007/08:111), tydliggjort politiken för barnets rättigheter där områden som anses viktiga för att stärka barnets rättighe- ter och intressen ska prioriteras. benämns området barnrätts- politik för att signalera detta, istället för som tidigare barnpolitik. Utifrån strategin och den vidareutvecklade strategin har regeringen ge- Prop. 2009/10:232 nomfört åtgärder som regelbundet har följts upp och redovisats till riks- dagen i skrivelser och i budgetpropositionen. Regeringen anser att ännu en vidareutveckling av strategin i form av en skrivelse till kan skapa oklarheter kring vilken status den ur- sprungliga respektive den vidareutvecklade strategin har. Det löser inte heller de problem som finns förknippade med den ursprungliga strategins upplägg och innehåll och som har lyfts fram i granskningar och rappor- ter. En av bristerna i strategin, som bl.a. tas upp i tillkännagi- vande, är att den saknar tydliga mål. Regeringen ställer sig dock tveksam till om formulering av mål kopplade till den nuvarande strategin under- lättar förståelsen av denna. Det är inte heller oproblematiskt att efter så pass formulera mål utan att uppdatera och förtydliga strategins innehåll och upplägg i sin helhet. Det samhälle barn lever i förändras och barns levnadsvillkor utvecklas ständigt liksom kunskapen om hur barnets rättigheter och intressen ska förverkligas. Det ger avtryck i såväl verksamheter som i lagstiftning. Att förverkliga barnets rättigheter är en pågående process där det är viktigt att alla berörda aktörer på statlig och nivå utgår från gemen- samma principer. Det finns därför enligt regeringen ett fortsatt behov av en strategi med syfte att stärka barnets rättigheter i . Regeringen presenterar i nästa avsnitt utgångspunkterna för en sådan strategi. Utgångspunkter för en ny strategi Förslaget till strategi för att stärka barnets rättigheter i utgår från konventionen om barnets rättigheter () med dess två tilläggsprotokoll; det fakultativa protokollet om barn i väpnade konflikter och det fakultativa protokollet om försäljning av barn, barnprostitution Genom ratificering av dessa traktat har som stat blivit bunden att respektera barnets rättigheter. ansvarig men även , kommuner, landsting och statliga myndig- heter har fullt ansvar för att inom sina befogenheter främja och skydda barnets rättigheter enligt de internationella åtaganden som finns. ringen har föreslagit att en bestämmelse om att det allmänna ska verka för att barns rätt tas tillvara förs in i 1 kap. 2 § regeringsformen (prop. 2009/10:80). är den internationellt folkrättsligt bindande över- enskommelse som ger alla barn särskilda rättigheter. ventionen har därmed en särställning i förverkligandet av barnets rättig- utgår från de principer som fastställts i FN:s stadga och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och innehåller medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella De olika rättigheterna är lika viktiga och ska ses som en hel- för barnets rättigheter () ska granska de framsteg som har gjorts av staterna i fråga om förverkligandet av skyldigheter enligt konventionen. ende expertorgan inom FN. Kommittén antar så kallade General ments som stöd för staterna i deras arbete med att leva upp till skyldig- heterna enligt konventionen. Vidare lämnar kommittén landsspecifika rekommendationer utifrån bl.a. den rapport som varje konventionsstat ska lämna om de framsteg som har gjorts för att förverkliga de rättigheter som anges i konventionen. Barnets rättigheter uttrycks också i andra traktat, bl.a. Europeiska kon- ventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt i Konventionen om rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning. Lissabonfördraget som trädde i kraft behandlar även barnets rättigheter. I artikel 3 i anges att ett av unio- nens mål är att främja skyddet av barnets rättigheter. Genom Lissabon- fördraget har Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättig- heterna blivit rättsligt bindande. Av artikel 24 framgår att barn har rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för deras välfärd. De ska fritt kunna uttrycka sina åsikter och dessa ska beaktas i frågor som rör barnen i förhållande till deras ålder och mognad. Vidare ska vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller pri- vata institutioner, barnets bästa komma i främsta rummet. Det slås också fast att varje barn har rätt att regelbundet upprätthålla ett personligt för- hållande till och direkta kontakter med båda föräldrarna, utom då detta strider mot barnets bästa. Dessa och andra internationella överenskommelser om mänskliga rät- tigheter för barn är utgångspunkt i arbetet med barnets rättigheter. De är också utgångspunkt för regeringens förslag till strategi, som således inte anger några nya rättigheter eller skyldigheter. De internationella överenskommelserna reglerar förhållandet mellan statsmakten och enskilda människor och utgör en begränsning av statens makt över individen som de slår fast vissa skyldigheter för staten gentemot individen. Artikel 4 i förpliktigar staten att vidta alla lämpliga lagstiftnings-, administrativa och andra åtgärder för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen. Strategi för att stärka barnets rättigheter i Regeringens förslag: För att stärka barnets rättigheter i ska All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sam- Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i Beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om bar- nets rättigheter och omsätta denna kunskap i berörda verksamhe- Aktörer inom olika verksamheter som rör barn ska stärka barnets rättigheter genom samverkan. Aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas ut- ifrån ett barnrättsperspektiv. Regeringens förslag till strategi syftar till att stärka barnets rättigheter i och föreslås ersätta den av godkända strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i som gällt Förslaget till strategi består av ett antal principer. grundläggande förutsättningar för att stärka barnets rättigheter i . Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn upp till 18 år ska tillförsäkras enligt internationella överenskommelser, särskilt de åtaganden som följer av konventionen om barnets rättigheter (barnkon- Rättigheterna ska tillförsäkras alla barn oavsett bl.a. ålder, kön och funktionsnedsättning (artikel 2). Avsikten är att strategin ska vara en utgångspunkt för offentliga aktörer på statlig och nivå som i sina verksamheter ska säkerställa Den vänder sig således till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. Rättsväsendet har i detta sam- manhang en viktig roll i att säkerställa barnets rättigheter utifrån gällande Strategin syftar till att stärka barnets rättigheter inom alla berörda om- Prop. 2009/10:232 råden och verksamheter på statlig och nivå. genomförs utifrån strategin kommer att se olika ut för olika aktörer och förändras i takt med samhällsutvecklingen, omvärldsförändringar och kunskapen om barns levnadsvillkor. Det är också i berörda verksamheter som uppföljningar och omprövningar vid behov sker av de prioriteringar, beslut och åtgärder som genomförs. De insatser som regeringen initierar och genomför inom barnrättspoli- tiken kommer att utgå från strategin och följas upp och redovisas till . Strategin kommer också att ses över och följas upp med jämna mellanrum för att säkerställa att den är effektiv och användbar för att stärka barnets rättigheter i . uttrycker ett förhållningssätt till barn som sätter barnet i fokus vid beslut eller åtgärder som kan beröra ett enskilt barn eller en grupp barn. Detta barnperspektiv innebär att inför ett beslut eller en åtgärd ska ansvarig beslutsfattare överväga om det berör barnet eller barnen och i så fall på vilket sätt. Att anamma ett barnperspektiv handlar både om attityder, kunskap och arbetssätt. Det speglar synen på barn som fullvärdiga medborgare och kompetenta individer som ska bemötas med respekt i alla sammanhang. Om åtgärden eller beslutet bedöms få konse- kvenser för barnet eller barnen ska hänsyn tas till de mänskliga rättighe- ter som barn har enligt bl.a. . Att på så sätt säkerställa barnets rättigheter i åtgärder eller vid beslut som rör barn innebär att ha ett barnrättsperspektiv. Det krävs tydlig styrning på alla nivåer i samhället för att säkerställa att barnets rättigheter genomsyrar arbets- och beslutsprocesser. Det innebär att lagar och andra författningar och deras tillämpning måste vara i sam- klang med och att kunskap om barnets rättigheter sprids till barn, föräldrar och relevanta yrkesgrupper. Vidare måste kun- skap om barns levnadsvillkor ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. Beslut och åtgärder som har konsekvenser för barn måste också följas upp ur ett barnrättsperspektiv. För att stärka barnets rättig- heter krävs också samverkan mellan de olika aktörerna. 3.4.1All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstäm- melse med Enligt ska staten vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgär- der för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen (arti- kel 4). , som har till uppgift att granska staternas genom- förande av konventionen, har både i sina s.k. General och i sina periodiska rekommendationer till bl.a. påpekat vikten av att relevanta lagar stämmer överens med (General 5, 2003). Lagstiftningen är statens främsta instrument för att garantera att barnets rättigheter tillgodoses i verksamheter, beslut och åtgärder som rör det enskilda barnet och barn som kollektiv. All lagstiftning som rör barn ska därför utformas i överensstämmelse med normerna i och andra internationella traktat som reglerar barnets rättigheter. finns inget hinder för att den svenska lagstiftningen går längre än de internationella åtagandena när det gäller barnets rättigheter (artikel 41). Det är viktigt att hela lagstiftningskedjan, från utredningsdirektiv till beslut i , präglas både av ett barnperspektiv och ett barnrätts- perspektiv. Även remissförfarandet är en viktig del av lagstiftningsarbe- tet och involverar såväl offentliga aktörer som det civila samhället. Re- missinstanserna har på så sätt ett ansvar att utifrån sina verksamhetsom- råden beakta barnets rättigheter i sina yttranden över olika lagförslag. har en särskild roll i att uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med och till regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs. Lagstiftningen ska främja och skydda barnets rättigheter på ett effektivt sätt. grundläggande principer bör iakttas i utforman- det av all relevant lagstiftning, föreskrifter och allmänna råd, oavsett sakområde. Dessa grundläggande principer är förbudet mot diskrimine- ring av barn, kravet på att vid alla beslut som rör barn ta särskild hänsyn till barnets bästa, barnets rätt till liv och utveckling samt barnets rätt att uttrycka sina åsikter i alla frågor som berör honom eller henne (artiklarna 2, 3, 6, 12). Centralt för lagstiftningsarbetet är dessutom statens skyldig- het att respektera och främja föräldrarnas och andra vårdnadshavares rättigheter och skyldigheter (bl.a. artiklarna 3, 5, 9, 14, 18). Myndigheter, kommuner och landsting ska tolka och tillämpa lagar och förordningar så att åtagandena enligt och andra inter- nationella överenskommelser som rör barnets rättigheter respekteras i praktiken, i beslut och åtgärder. 3.4.2Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang och andra internationella instrument för mänskliga rättigheter tillerkänner barnet rätt till trygghet och skydd, mänsklig vär- dighet och fysisk integritet.