prop · GX03106 · 2010-03-16 00:00:00 — Som beskrivits ovan (avsnitt 3.3) är ett av de övergripande målen för den svenska ungdomspolitiken att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Att främja ungas inflytande är också ett av de gemensamma målen inom det ungdomspolitiska samarbetet i EU. I skrivelsen En strategi för ungdomspolitiken (skr. 2009/10:53) redogör regeringen för inriktningen på det framtida ungdomspolitiska arbetet. Strategin beskriver utgångspunkter för ungdomspolitiken samt ett antal utmaningar som är strategiska för att uppnå de ungdomspolitiska målen. I skrivelsen presenteras också ett handlingsprogram med åtgärder inom ungdomspolitikens fem huvudområden, bl.a. inom området inflytande och representation. Som en åtgärd i handlingsprogrammet har regeringen givit Ungdoms- styrelsen i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungdomars levnadsvillkor inom huvudområdet inflytande och repre- sentation. Analysen ska beröra flera aspekter av ungas inflytande, såsom inflytande i den representativa demokratin, det ideella engagemanget och känslan av att ha inflytande över sitt eget liv. Andra områden som analysen bör belysa är ungas känsla av delaktighet i samhället, attityden till och förtroendet för demokratin samt ungdomsorganisationernas arbete i utanförskapsområden. Slutligen ska analysen även beröra de formella rättigheter som unga har. Att vara aktiv i en förening kan fungera som ett stöd för den personliga utvecklingen och stärka förståelsen för demokratin. Ungas politiska intresse och engagemang väcks till liv genom diskussioner om politik och andra samhällsfrågor. Föreningslivet är en viktig arena för diskussion och dialog. tar nästan 100 nationella ungdoms- organisationer del av statens stöd till ungas egen organisering. delade 93 ungdomsorganisationer på sammanlagt i form av statsbidrag och från AB Svenska Spels överskott. kampanj All Different All Equal genomfördes i 42 länder mellan . Kampanjens tema var mångfald, mänskliga rättigheter och delaktighet. stod värd för Europarådskampanjens avslutningskonferens. tema var jämställdhet med utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna och med särskilt fokus på frågor som rör förtryck i hederns namn. Den svenska delen av kampanjen genomfördes under namnet Alla olika Alla lika. Kampanjen pågick mellan och kan beskrivas som en kampanj för alla ungas rätt att vara sig själva, mot fördomar och diskriminering. Kampanjen drevs av ungdomsorganisationer och koordinerades av för Ungdomsorganisationer (LSU). Kampanjens utbildningar om diskriminering och fördomar fick stor spridning. Inom ramen för kampanjen har skolturnéer genomförts där frågor om fördomar och likabehandling ventilerats i klassrum och personalgrupper, Skr. 2009/10:106 utbildningsmaterialet O/LIKA har tagits fram, en rad möten, utbildningar och events har genomförts och en webbplats har inrättats. Alla dessa delar av kampanjen var verktyg för dialog och reflektion. Begreppet värdegrund började framför allt diskuteras av i dess betänkande Skola för bildning (SOU 1992:94). I läroplanernas (Lpo 94, Lpf 94 samt Lpfö 98) inledande kapitel om skolans värdegrund och uppdrag slås det fast att skolan vilar på demokratins grund och att Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Skolan har genom skollagen, läroplanerna och kursplanerna ett tydligt demokratiuppdrag. Uppdraget innefattar att verksamheten i skolan ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värde- ringar, ge kunskap om demokratins innehåll och form samt verka för demokratiska arbetsformer. Alla som arbetar i skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Både skollagstiftningen och arbetsmiljölagstiftningen ger eleverna rätt till inflytande. Det är upp till varje skola att tillsammans med eleverna komma överens om hur elevernas inflytande ska organiseras och genomföras. Även om den svenska skolan ska ge alla elever en förståelse för de grundläggande värdena demokrati och mänskliga rättigheter, visar flera undersökningar att skolans värdegrundsarbete behöver stärkas. () har därför fått i uppdrag att främja, stärka och sprida kunskap om skolans värdegrund. I uppdrag ingår bl.a. att genomföra en uppföljande studie av skolornas värdegrundsarbete, att utveckla ett verksamhetsanpassat stödmaterial för skolornas värde- grundsarbete samt att utarbeta ett särskilt stödmaterial om diskriminering och kränkande behandling. Skollagen anger att skolan aktivt ska motverka alla former av kränkande behandling, bl.a. mobbning. I sitt arbete mot kränkande behandling behöver skolans personal kunskap, byggd på vetenskap och väl beprövad erfarenhet, om hur mobbning förebyggs, upptäcks och bemöts. har fått i uppdrag att utforma en utbildningssatsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Syftet med satsningen är att minska förekomsten av mobbning i skolan genom att sprida kunskap om förebyggande och åtgärdande metoder. för uppdraget ska även utvärdera effekterna av befintliga metoder mot mobbning som används i skolor. Uppdraget ska slutrapporteras . I läroplanerna för det obligatoriska och frivilliga skolväsendet beskrivs jämställdhet som en viktig del av skolans värdegrund. Av läroplanerna framgår även att skolan aktivt och medvetet ska främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter samt att skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Regeringens utgångspunkt för jämställdhetsarbetet i skolan är att alla elever ska få pröva och utveckla sina förmågor och intressen utan att hindras av stereotypa könsroller. I en jämställd skola är studie- och yrkesvalen individuella och inte könsbundna. inledde regeringen en satsning på jämställdhet i skolan. I satsningen, som pågår 20082010, ingår bland annat inrättandet av en jämställdhetsdelegation för skolan (dir. 2008:75) och ett uppdrag till att främja jämställdhetsinsatser i skolan. Delegationen ska utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan. Flickor och pojkar i skolan hur jämställt är det? (SOU 2009:64). Uppdraget ska slutredovisas . I uppdrag ingår att fördela utvecklingsmedel för jämställdhetsarbete i skolan och att erbjuda fortbildning för lärare och annan skolpersonal om bl.a. könsroller, hederstraditioner samt sex- och samlevnadsundervisning. Uppdraget ska slutrapporteras . En social sammanhållning som omfattar alla delar av befolkningen förutsätter att elever får kunskap om de nationella minoriteternas kultur som en del av den svenska kulturen och kulturarvet. I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklasser och fritidshemmet (Lpo 94, SKOLFS 1994:1) och läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94, SKOLFS 1994:2) anges att eleverna efter genomgången grundskola, gymnasieskola och gymnasial vuxenutbildning ska ha kunskap om de nationella minoriteternas kultur, språk, religion och historia. kommer att sända ut en uppdaterad version av broschyren Nationella minoriteter i skolan till kommuner och skolor. Myndigheten kommer vidare att ge ut en antologi riktad till barn från förskoleklassen till årskurs 6. Antologin innehåller texter på alla nationella minoritetsspråk och på svenska och speglar de nationella minoriteternas kulturer. har också tagit fram ett samtalsmaterial kring förskolebarn och skolbarn som tillhör den romska minoritetsgrupp som talar dialekten kaale. Integrationspolitiken en politik för lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter I regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration (skr. 2008/09:24) redovisas sju strategiska områden och frågeställningar som integrationspolitiken fokuserar på under mandat- perioden. Ett sådant område är arbetet med värdegrundsfrågor i ett samhälle som präglas av en tilltagande mångfald. Dialog om samhällets värdegrund kan bidra till integration och social sammanhållning. Den som bosätter sig i ett nytt land behöver kunskap om det nya sam- hället. Det kan t.ex. gälla kunskap om lagar, skrivna eller oskrivna regler, traditioner och värderingar, men också sådant som individens rättigheter och skyldigheter samt hur det demokratiska systemet fungerar. Det finns därför behov av att säkerställa kvaliteten i informationen. beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare som ska utarbeta förslag till utformning och reglering av kommunernas samhälls- orientering för nyanlända invandrare (dir. 2009:101). Samhällsoriente- ringen ska behandla frågor om samhällets grundläggande värden, såsom demokrati och alla människors lika värde, och bör ge utrymme för dialog och reflektion. Utredaren ska vidare bl.a. undersöka förutsättningarna att erbjuda samhällsorientering till andra nyanlända än dem som omfattas av den av regeringen föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (se prop. 2009/10:60). Detta skulle innebära att en större krets nyanlända än vad som är fallet skulle få del sådan information. Utredningen har lämnat ett delbetänkande (SOU 2010:16). Slutbetänkandet ska lämnas . Regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner rörande 38 stadsdelar där utanförskapet är utbrett. Avtalen gäller för perioden 20082010. Avtalen anger, tillsammans med innehållet i förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete, former och inriktningar för statliga myndigheters samverkan med kommunerna i syfte att minska utanförskapet i stadsdelarna. Som en del av det utvecklingsarbetet verkar kommuner som har tecknat lokala utvecklings- avtal för dialog om samhällets värdegrund i stadsdelarna. Detta arbete ska syfta till att främja sammanhållning och integration i stadsdelarna. Den nationella konferensen 2009 (), som nämnts ovan (avsnitt 4.5) var ett sätt att synliggöra goda exempel om hur värdegrundsfrågorna kan lyftas fram i det utvecklingsarbetet. Vidare genomförde (Integrations- och jämställdhets- departementet) den årliga revideringsdialogen med kommuner med lokala utvecklingsavtal. Som en del av denna dialog har arbetet med värdegrundsfrågor följts upp med fokus på hur man i stadsdelarna arbetar konkret med sådana frågor och hur det införlivats i det utvecklingsarbetet. låter regeringen genomföra flera utvärderingar av såväl formerna för som resultaten av det utvecklingsarbetet. Utvärderingarna kommer att utgöra en grund för regeringens ställningstagande om utformningen av det utvecklingsarbetet efter den nuvarande avtalsperioden. Det är en förutsättning för social sammanhållning att allmänheten känner förtroende för myndigheterna samt för att dessa behandlar enskilda rättvist och rättssäkert. Myndigheterna inom rättsväsendet bedriver ett värdegrundsarbete som behandlar anställdas förhållningssätt och attityder till individen. Poliser, åklagare och domare har långtgående maktbefo- genheter och fattar beslut som påverkar människors liv och tillvaro. Alla enskilda som kommer i kontakt med myndigheterna har rätt att bli bemötta med respekt och professionalism. Ett gott bemötande av Skr. 2009/10:106 enskilda är också viktigt för att förtroendet för myndigheterna ska upprätthållas och är även ett led i myndigheternas arbete med att på bästa sätt fullgöra sina samhällsuppgifter. Ytterst är det en rättssäkerhetsfråga att säkerställa att domstolarna och myndigheterna inom rättsväsendet får bästa möjliga underlag för sina domar och beslut. Medborgarnas förtroende för rättsväsendet i allmänhet och domstolarna i synnerhet är av central betydelse i en demokratisk rättsstat. Myndigheterna inom rättsväsendet arbetar kontinuerligt med värde- grundsfrågor. Formerna för detta arbete varierar och kan t.ex. omfatta utbildningar, seminarier och utvecklingsprojekt. Inom Polisen har ett arbete med att ta fram en nationell gemensam värdegrund bedrivits i projektform mellan . Bred delaktighet var ett ledord genom hela processen och samtliga medarbetare bjöds in att ge sitt bidrag till arbetet. Nästan 20 000 medarbetare deltog. Rikspolis- chefen fastställde Polisens värdegrund . Värdegrunden ska arbetas in i riktlinjer och styrande dokument så att den genomsyrar hela verksamheten. arbetar med att ta fram en vision för sin verksamhet, där diskussionerna rör åklagarrollen, omvärldens bild av och vilken värdegrund som gäller eller bör gälla. Arbetet beräknas bli klart . Vidare kan nämnas att regeringen gav i uppdrag att bl.a. initiera, understödja och hålla samman utarbetandet av strategier för Domstolars arbete med bemötande av parter och andra personer som kommer i kontakt med domstolarna. Dialoger för att stärka tilliten mellan befolkningen och myndigheterna på lokal nivå har det förekommit öppna konflikter mellan främst ungdomsgrupper och polis i bostadsområden i storstäderna. saknas i stor utsträckning kunskaper om de bakom- liggande orsakerna till dessa händelser. Bl.a. saknas tillräcklig kunskap om hur förbättrade relationer mellan myndighetspersoner och enskilda eller befolkningsgrupper kan skapas. Ett kunnande om hur man bygger relationer mellan individer eller grupper som känner misstro mot myndighetspersoner behöver utvecklas. Det finns även ett stort behov av att utveckla metoder för reflekterande dialoger med människor och befolkningsgrupper. Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap bedriver projektet för möten och dialoger i samarbete med Kommuner och Landsting. Arbetet bedrivs inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Projektets syfte är att analysera de föreställningar som finns om den andre hos befolkningsgrupper, räddningstjänst, polis och liknande organisationer, att utveckla och pröva olika former för dialog, samt att identifiera bakomliggande orsaker till möjliga krissituationer. Projektets tyngdpunkt ligger på att utveckla metoder för möten och Det bygger på aktiv medverkan av representanter, dels från olika delar av befolkningen, dels från räddningstjänst, närpolis och andra Skr. 2009/10:106 organisationer som är beroende av goda relationer med allmänheten. Offentligt etos i statsförvaltningen I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1) betonade regeringen behovet av att utveckla ett offentligt etos, dvs. en god förvaltningskultur, inom statsförvaltningen. Det framhölls bl.a. att det är angeläget att de statsanställda har kunskap om och förståelse för förvaltningens grund- läggande värden och rollen som statstjänsteman. Vidare sades att ett etiskt förhållningssätt som väcker respekt samt kännetecknas av integritet och gott omdöme måste värnas. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) anförde regeringen att ett tvåårigt projekt om offentligt etos i statsförvaltningen ska genomföras under 20102011. Frågan om en värdegrund i staten har även varit föremål för överväganden i ett antal utredningar. slutbetänkande En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- talet (SOU 2000:1) att det finns ett behov av att utveckla ett offentligt Frågan togs också upp i betänkande Styra och ställa (SOU 2008:118). Kommittén föreslog att regeringen ska utforma en gemensam värdegrund för alla anställda i statsförvaltningen och pekade på behovet av att diskussionen om värdegrunden hålls levande i förvaltningen. för utveckling i staten () har fått i uppdrag av regeringen att leda och samordna ett projekt om offentligt Utgångspunkten för projektet är en gemensam värdegrund i statsförvaltningen som utgår från demokrati och mänskliga rättigheter samt strävar mot rättssäkerhet, effektivitet och medborgarperspektiv. Denna värdegrund utgörs bl.a. av de författningar som är av grundläggande betydelse för statsanställda i deras yrkesroll. Målet för projektet är att stärka en god förvaltningskultur i statsförvaltningen genom att arbeta med dessa frågor i hela förvaltningen Projektet handlar om att stärka de anställdas kunskaper om och förståelse för grundläggande värden i statsförvalt- ningen och för rollen som statstjänsteman. Projektet vänder sig till alla medarbetare med särskilt fokus på chefer. Nationell värdegrund i äldreomsorgen Regeringen beslutade om propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/10:116). I propositionen föreslår regeringen att en bestämmelse införs i socialtjänstlagen (2001:453) om en nationell värdegrund för äldreomsorgen. Värdegrunden anger vad äldreomsorgens inriktning ska vara och kan vara vägledande för värderingar och förhållningssätt inom äldreomsorgen. Värdegrunden innebär att äldre- omsorgens verksamhet ska inriktas på att den äldre personen får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Värdighet har betydelsen att en person även vid hög ålder har rätt att leva sitt liv utifrån sin identitet och Begreppet värdigt liv kan innebära sådant som privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet, individanpassning, insatser av god kvalitet samt gott bemötande. Välbefinnande tar sikte på Skr. 2009/10:106 den subjektivt upplevda känslan av välbefinnande. och därefter bl.a. för att implementera värdegrunden i äldreomsorgen. Ett av målen för Försvarsmaktens säkerhetsarbete är att värna förmåga att upprätthålla samhällets grundläggande värden, såsom demokrati, rättssäkerhet och de mänskliga rättigheterna. Detta mål utgör en utgångspunkt för Försvarsmaktens värdegrundsarbete. Försvarsmakten har definierat värdegrunden som den myndighetskultur som är inom Försvarsmakten och som ska vara utgångspunkten för personalens beteende och värderingar. Alla som arbetar och verkar i Försvarsmakten måste förstå och dela värdegrunden. Det innebär också att vissa värderingar och beteenden inte accepteras, t.ex. en människosyn som medför diskriminering och kränkningar av medarbetare eller enskilda, i eller internationellt. Regeringen har framhållit i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) att arbetet med att främja jämlikhet och motverka diskriminering och trakasserier bidragit till att öka Försvarsmaktens förmåga att nå uppsatta mål i dessa frågor och till att synliggöra den problematik som finns. Det är en central uppgift för kulturpolitiken att tillgodose allas rätt till kultur och att se till att kulturlivet präglas av mångfald. Tid för kultur (prop. 2009/10:3) framhåller regeringen att en aktiv kultur- politik ger goda förutsättningar för en levande demokrati. främjas av att många olika erfarenheter, tankar och historier tillvaratas och speglas i ett mångfacetterat kulturutbud. innefattar många av de värden och kvaliteter som förknippas med ett gott samhälle, t.ex. yttrandefrihet, kreativitet, humanism, mångfald och Konsten kan också bidra till att ifrågasätta och problematisera invanda föreställningar och tankemönster. Det är en viktig och självklar uppgift för kulturpolitiken att skydda En mångfald av röster och en fri debatt är en förutsättning för en levande demokrati och en fri åsiktsbildning. teknik har medfört att öppna arenor med stor spridning har gjorts tillgängliga för breda grupper i samhället, inte minst via Internet. har stärkt mångfalden, men leder ibland till att viktiga diskussioner riskerar att drunkna i informationsflödet. tionerna och medierna spelar en nyckelroll som arenor och stöd för det gemensamma samtalet och yttrandefriheten. Kulturpolitiken har också en viktig roll när det gäller att främja jämställdhet och motverka alla former Trossamfunden erbjuder värdefulla mötesplatser där människor kan få ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska och existentiella frågor, medför ökad uppmärksamhet för och förväntningar på insatser från trossamfunden, både från enskilda och från samhället. 2009/10:106 Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosriktningar. Detta är av stor samhällelig betydelse, inte minst i integrationsprocessen. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Regeringen har fortlöpande dialog med trossamfunden genom ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, som består av representanter från stat och samfund. Det övergripande syftet med statens stöd till trossamfunden är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva långsiktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Ansökningar om bidrag prövas av stöd till trossam- fund (SST). Genom samverkan mellan SST och trossamfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt och tolerans. Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har även inneburit att SST i fortsatt stor omfattning är remissinstans när det gäller bl.a. utrednings- förslag. Vid ministermötet antog minister- kommitté en vitbok om interkulturell dialog som förberetts . Efter omfattande konsultationer, bl.a. en diskussion som Europarådsdelegation anordnade i , fick vitboken en inriktning som syftar till att interkulturell dialog ska främja de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer och därmed stärka social sammanhållning i samhällen med allt större kulturell mångfald. genomförde också Europeiska unionen det europeiska året för interkulturell dialog. bidrog med det nationella projektet not Home, som genomfördes i samarbete med bl.a. , Riksutställningar och Re:Orient. 4.8Arbete som utförs av organisationer inom det civila samhället och andra aktörer Arbete för den kommunala demokratin Som nämnts ovan (avsnitt 4.7) bedriver Kommuner och Landsting (SKL) ett IT-utvecklingsprojekt i syfte att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att stärka den medborgerliga förankringen. initierade SKL även projektet . Syftet med projektet, som pågår fram , är att varje kommun och landsting ska utveckla och pröva metoder för dialog och delaktighet för och med unga där resultaten från dessa dialoger på ett systematiskt sätt ingår som en naturlig del i styr- och beslutsprocessen. Detta för att minska risken för att dialogen med unga blir en särlösning utan möjlighet till reell påverkan. Inom ramen för projektet politikens roll bjöd SKL under 20072008 in sina medlemmar till diskussioner om hur den lokala och regionala demokratin kan förnyas. frågor om hur den representativa demokratin kan utvecklas för att både visa handlingskraft och skapa legitimitet samt hur demokrati och Skr. 2009/10:106 effektivitet ska kunna förenas. Som ett resultat av projektet har SKL bedrivit ett arbete för att utveckla den kommunala demokratin. Några av de idéer som diskuteras handlar om hur medborgarnas inflytande mellan valen kan ökas, t.ex. genom systematisk medborgarkonsultation, förstärkt folkinitiativ, och folkomröstningar. Ett annat förslag är direktvalda områdesstyrelser som syftar till att skapa ett forum för att medborgarna inom ett mindre område ska kunna mobilisera engagemang kring frågor som de upplever som viktiga men som är alltför lokala och specifika för att behandlas av fullmäktige. Intresset bland kommuner och landsting är mycket stort för att utveckla dialogen med medborgarna och att integrera denna i ett tidigare skede av kommunernas och landstingens styrprocesser. Detta har bl.a. fram- kommit genom att fler än hundra kommuner och landsting deltar i de kunskaps- och utvecklingsnätverk som bildats inom ramen för förbundets medborgardialogprojekt. Enligt SKL kan projekten medverka till att stärka kommunernas och landstingens medborgerliga förankring och därmed den kommunala demokratin.