prop · GX03148 · 2010-03-22 00:00:00 — Dessa informella ägarkapitalplacerare brukar ofta kallas för affärsänglar (business ). studiemedel, regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidrag eller Prop. 2009/10:148 regionalt bidrag för företagsutveckling. strukturfonder och EU:s miljö- och landsbygdsprogram spelar också en viktig roll i det offentliga finansieringssystemet för företag. Marknadskompletterande finansiering via de statliga organisationerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Prissätt- ningen för sådan finansiering bör alltid överstiga den som erbjuds för finansiering på den privata marknaden. Den högre prissättningen är ett uttryck för att risknivån i varje enskild finansieringsinsats är högre jäm- fört med vad som finansieras av en privat aktör. Principen för prissätt- ning och samverkan med privata aktörer säkerställer att finansieringsin- satser inte konkurrerar med finansieringsinsatser som tillhandahålls av privata aktörer. Detta innebär att de statliga organisationerna fokuserar på en förbättrad finansieringssituation i de skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Det näringspolitiska inslaget befästs också genom att det avkastnings- krav som ställs på statliga aktörer sätts på en låg nivå. Denna typ av marknadskompletterade finansiering bör genom sin riskbegränsande karaktär medverka till och underlätta för privata aktörer att erbjuda finan- siering från sin sida. När det gäller finansiering av investeringar i före- tags egna kapital består statens marknadskompletterande roll främst i att öka utbudet av riskkapital i tidiga investeringsfaser där privata aktörer inte medverkar i tillräcklig utsträckning. Detta bidrar till att ge förutsätt- ningar för ett uthålligt utbud av sådan finansiering över konjunkturcyk- ler. Genom riskdelning på lika villkor med privata aktörer kan det sam- lade finansieringsutbudet också orienteras mot tidiga eller känsliga inve- steringsfaser i en större utsträckning till följd av det statliga engage- manget. Till följd av utvecklingen av nya tjänster, nya idéer och en ökad grad av internationalisering behöver staten kunna tillhandahålla ett tydligt och enhetligt utbud av finansieringsprodukter i alla delar av landet. Det krävs härvidlag organisationer med kapacitet att bedöma och förutse såväl särskilda behov som finansiella risker. De statliga finansieringsaktörerna ska vara föregångare när det gäller att ställa krav på att företagen tar ett samhällsansvar. Detta innebär att miljö-, etik- och jämställdhetsaspekter bör beaktas i samband med ett investeringsbeslut. 4.1.1Tydligare insatser för kapitalförsörjning Regeringens bedömning: För att uppnå en mer enhetlig och effektiv verksamhet anpassad till, och tillgänglig för alla typer av företag, behö- ver de statliga kapitalförsörjningsinsatserna utvecklas och förtydligas. Det befintliga utbudet av lån och liknande insatser bör kartläggas och analyseras. I uppdraget bör ingå att bedöma i vilken utsträckning verk- samheterna är marknadskompletterande, den inbördes ansvarsfördel- ningen samt verksamheternas kapitalbehov. Regeringen avser att åter- komma med närmare riktlinjer kring framtida uppdrag. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. i är positivt till förslaget. och Verket för näringslivsutveckling, (nu- mera ) ställer sig negativa till förslaget. i påtalar att en ökad tydlighet är en grundförutsättning för att åstadkomma en väl fungerande samarbetsstruktur. De negativa remissinstanserna påtalar att det inom finansiering av innovationsutveck- ling och företagsutveckling är en fördel om det finns en mångfald av finansieringskällor. Därför förespråkar de, till skillnad från utredningen, en viss överlappning bland de statliga företagsfinansiärerna. Skälen för regeringens bedömning: För olika typer av företag i olika utvecklingsskeden krävs helt olika typer av finansieringsformer som t.ex. mindre bidrag i form av förstudiemedel, olika former av lån och likvidi- tetsstöd samt eget kapital. För att främja nyföretagande och tillväxt i befintliga företag bedömer regeringen att det är angeläget att ge företag bättre och effektivare möjligheter att kunna finansiera sina verksamheter. Det är angeläget att tydliggöra vilken aktör som erbjuder vilka pro- dukter och till vilka kunder, och att säkerställa att organisationen i sam- band med introduktion av nya finansiella produkter i ökad utsträckning planeras gemensamt av de statliga marknadskompletterande finansie- ringsaktörerna utifrån gällande och kommande behov. Statens styrning sker primärt genom styrdokument som t.ex. instruktioner, regleringsbrev, bolagsordning och ägardirektiv. Regeringen anser att det är angeläget att denna styrning kompletteras med en bedömning av i vilken utsträckning de statliga verksamheterna är marknadskompletterande, den inbördes ansvarsfördelningen samt verksamheternas kapitalbehov. Detta för att aktörerna i större utsträckning kan ta ett gemensamt ansvar för att för- bättra det statliga erbjudandet till företag inom finansieringsområdet. 4.1.2Samarbetet mellan stiftelsen och Regeringens bedömning: Det är angeläget att Stiftelsen den och att hittar samarbetsvägar och minimerar överlappningar i verksamheten, i syfte att maximera företagsnyttan av insatserna och säkerställa en effektiv användning av offentliga medel. Utredningens förslag: , Stiftelsen och de regio- nala ägarna till i och bildar gemensamt ett nytt operativt bolag; AB, för företagsfinansiering, behovsrelaterad rådgivning och andra tjänster i , , och . föreslås inte omfattas. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna lämnar förslaget utan erinran. , Företagarna, , i Jämt- lands län, i , i , i , i , i , i , Läns- styrelsen i , Stiftelsen , Samver- kansorganet i , Samverkansorganet i , och Kommuner och Landsting är negativa till hela eller delar av förslaget och anför att konsekvenserna av förslaget och en majoritet av dem anför att det regionala inflytandet urholkas genom förslaget. Vidare påpekar remissinstanser på länsnivå att förslaget brister i logik, då det innebär en särlösning för kontra resterande . Flera remissinstanser motsätter sig också en lösning som utesluter och pekar också på juridiska hinder för utredningens förslag och menar att den underliggande analysen är otill- räcklig. i , i , Region , samt föreslår vi- dare att en förhandlingsman utses. Både och fonden konstaterar att det finns överlappningar i verksamheterna. och SmåKom är positiva och anser att en fusion av kan skapa ett mer effektivt instrument för att främja finansiering av små och medelstora företag i norra , och man anser vidare att förslaget kan ge organisatoriska och finansiella skalför- delar. Skälen för regeringens bedömning: och fyller viktiga funktioner för företagsfinansieringen i , , , och . De kompletterar delvis varandra och har olika stark roll i länen. Norrlands- fonden verkar framför allt inom segmentet företag med mer än lokal marknad (dvs. något större företag) medan även verkar mot företag med fokus på en mer lokal marknad. Det finns dock en viss överlappning av verksamheterna och denna tycks har ökat något . Detta konstateras av flera remissinstanser, som flera instanser påpe- kar att detta inte nödvändigtvis är av ondo, utan kan gynna företagen i de berörda länen. Det finns betydande legala svårigheter i att omorganisera verksamheterna i enlighet med utredningens förslag, som den ökade nyttan för företagen i form av ökad tillgång till kapital är oklar. Regeringen anser därför att och bör fokusera på att utveckla sin dialog för att hitta en tydligare samarbetsmo- dell som säkrar god tillgång till kapital i de fem nordligaste länen och en effektiv användning av offentliga medel. Det är angeläget att aktörerna gemensamt arbetar för att minska överlappningar och istället skapar ytterligare mervärde för företagarna i berörda län. En utgångspunkt bör vara att resurserna i Stiftelsen ska användas på ett så- dant sätt att företagen i de fem nordligaste länen får ytterligare tillgång till lånefinansiering utöver det som tillhandahålls via . Ett första steg kan vara en gemensam analys av behoven i regionen, som sedan kan ligga till grund för en tydligare arbetsuppdelning och samarbeten. Målet är att öka kapitaltillgången för små och medelstora företag och stärka tillväxtkraften i landets norra delar. Ett råd för att följa kapitalmarknadens utveckling Regeringens bedömning: Ett råd, med uppdrag att vara rådgivande till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxt- analys), bör inrättas som stöd för myndighetens uppdrag att följa kapi- talmarknadens utveckling och dess påverkan särskilt på små och medel- stora företags tillgång till kapitalförsörjning. Syftet med rådet är att till- föra marknadsnära kompetens till myndighetens arbete inom detta om- råde. Tillväxtanalys bör ges i uppdrag att tillsätta och sammankalla rådet. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att AB på eget initiativ inrättar ett marknadsråd för en objektiv och sakkun- nig prövning av finansieringsverksamhet beträffande marknads- komplettering och undanträngning av privata aktörer. I detta syfte bör rådet utveckla policyrekommendationer för de statliga aktörernas verksamhet beträffande marknadskomplettering och undan- trängning av privata aktörer. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna lämnar förslaget (Företagarna), Länsstyrel- sen i , , Samverkansorga- net i och Verket för innovationssystem () är posi- tiva till förslaget. Företagarna anser att det är mycket viktigt att detta marknadsråd får ett rejält mandat att påverka och att de får genomsyra all totala verksamhet och inte bara vad gäller samverkan med pri- Företagarna menar vidare att det är viktigt att inte mark- nadsrådet endast besätts av företrädare för etablerade spelare så att nya aktörers synpunkter inte kommer fram. En majoritet av de positiva remissinstanserna påpekar dock att för att det föreslagna rådet ska få legitimitet är det viktigt att många olika aktörer representeras i rådet. Bland de remissinstanser som är negativa anser en majoritet att mark- nadsrådet bör tillsättas av en oberoende part. anser vidare att ut- redningen är otydlig i sin beskrivning av marknadsrådet samt att detta är en central fråga för näringspolitiken, och eftersom det saknas en aktör som har såväl uppdrag som mandat att samordna näringspolitikens insatser bör detta vara en fråga för regeringen att i sina ägardirektiv ge tydliga riktlinjer till (och till andra aktörer) om hur verksamheten Vidare bör regeringen se till att det sker en ordentlig upp- följning av samtliga insatser. själv inrättar ett eget marknadsråd, och vill i stället peka på FBA- rapportens förslag om att ett konkurrens- och samverkansråd bör in- rättas på nationell nivå. Skälen för regeringens bedömning: Tillgång till goda analyser är ett viktigt redskap för såväl regeringen som för samtliga statliga aktörer inom kapitalförsörjning, och uppgiften bör därför inte begränsas till en Målet är att ha en följsam statlig organisation som kan anpassa dimensionering och verktyg efter marknadsutvecklingen, så att man fortlöpande i möjligaste mån säkerställer att företag med bär- kraftiga affärsidéer har tillgång till det kapital som behövs för att ut- veckla sina verksamheter. Det är viktigt att statliga insatser på området är ett komplement till den privata kapitalmarknaden och inte blir ett substitut för densamma. Rådet bör bestå av personer från finanssek- torn, näringslivet samt myndigheter och relevanta aktörer som är centrala Prop. 2009/10:148 för det finansiella systemet och för näringslivsfrämjande. rådet bör vara att, utifrån sina kunskaper om utvecklingen på den finansi- ella marknaden, och företagens finansieringsbehov, tillföra kompetens och fungera som rådgivande organ till Tillväxtanalys i myndighetens arbete med att analysera och utvärdera de statliga finansieringsinsatserna riktade till företag. Rådet ska rapportera till Tillväxtanalys, som ges i uppdrag att tillsätta och sammankalla rådet. Regeringen anser att Till- växtanalys bör ansvara för rådets arbete då myndigheten bland annat har i uppdrag att analysera och utvärdera de statliga finansieringsinsatserna. Rådet bör tillsättas för en tidsbegränsad period med möjlighet till för- längning. 4.1.4Uppföljning av insatser för kreditgarantier Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att följa upp och se över förutsättningarna för de nuvarande insatserna för kredit- garantier. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att (f.d. ) tillsammans med i och repre- sentanter för de regionala operativa kreditgarantiföreningarna, bl.a. mot bakgrund av den internationella finanskrisen, gemensamt utvärderar verksamheten och förutsättningarna för ett framtida program för kredit- Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna lämnar förslaget Bland de remissinstanser som kommenterat förslaget är Arbetsförmedlingen, , läns Landsting, Kommuner och Landsting positiva till förslaget och påpekar att Kreditgarantiföreningarna fyller en viktig roll för mikroföre- tag, samt för företag i glesbygd och deras möjligheter att skapa finansie- ring till sin utveckling. De positiva remissinstanserna påpekar vidare att kreditgarantiföreningarna står inför stora utmaningar, men att deras verksamhet har varit framgångsrik. och ställer sig negativa till förslaget och påpekar att det är viktigt att finna en lösning så att kreditgarantiföre- ningar fortsättningsvis ska ha möjligheten att öka sin kapitalbas. vidare att utredningen försuttit sin möjlighet att ge ett mer offensivt för- slag angående kreditgarantiföreningarna, i form av ett kraftfullt startstöd från statens sida. De understryker vidare betydelsen av att kreditgaranti- föreningar och andra lokala och regionala lösningar som växt fram ut- ifrån särskilda regionala behov ges reella förutsättningar att lösa sina i föreslår att man parallellt med en utvärdering av kreditgarantiföreningarnas verksamhet hittar en lösning så att kreditgarantiföreningar ska ha möjligheten att öka sin kapitalbas med hjälp av strukturfondsmedel kombinerat med regionala utveck- lingsmedel då en . utökad kapitalbas initialt skulle öka förutsättningarna betydligt för att verksamheten blir framgångsrik, vilket kan leda till att ytterligare privat kapital kan komma in i finansieringen av företag. ditgarantiföreningen i (SKGF) anser att staten, genom ett ut- vecklat samarbete med SKGF, har en möjlighet att få en betydande upp- Prop. 2009/10:148 växling på insatt kapital under förutsättning att kapital i form av statliga medel och EU-medel kan tillföras. SKGF anser att kreditgarantiverksam- heten ska bedrivas i ett särskilt företag och förordar en omstart i ett för- nyat och kapitaliserat SKGF. Skälen för regeringens bedömning: Kreditgarantiföreningarnas verk- samhet har haft en förhållandevis lång uppbyggnadsfas. Detta beror bl.a. på de formella kraven på en operativ verksamhet, en underfinansiering av driften samt en brist på kapitalinsatser i föreningarna. Svårigheten att bygga upp en ny verksamhet av denna karaktär har också underskattats, även om engagemanget regionalt ändå generellt måste betecknas som relativt starkt. Vissa kreditgarantiföreningar har dock haft en verksamhet som har stärkt möjligheterna för småföretag att få finansiering. Statens stöd för bl.a. uppbyggnad, utveckling och samordning av kreditgaranti- föreningar har utgått . För att avgöra om, och i så fall hur, ett fortsatt offentligt stöd bör utgå till kreditgarantiverksamhet inom ramen för kreditgarantiföreningarna avser regeringen att ge i uppdrag att följa upp de nuvarande insatserna. Det s.k. informella riskkapitalet är troligen mer omfattande än såväl det formella riskkapitalet som den statliga finansieringen riktat mot tidiga Tillgången till informellt riskkapital är beroende av att det finns riskvilliga förmögna individer med entreprenöriell kompetens. digheter som hämmar förmögenhetsuppbyggnad minskar därmed till- gången på informellt riskkapital. Venture capital är en form av riskka- pital till onoterade företag. Det kännetecknas av att riskkapitalföretag och affärsänglar (privatpersoner) investerar i lovande företag. är tidsbegränsade och kompletteras i stor utsträckning med aktiv med- verkan i företaget. Syftet med investeringarna är att generera hög tillväxt i företaget och att ge investeraren hög avkastning när denne säljer sitt Vid en internationell jämförelse har en väl utvecklad För många av de nystartade företagen är formellt riskkapital inte avgörande, men för utvecklingen av nya och växande företag med mycket hög utvecklingspotential är tillgången till denna form av riskkapital ofta avgörande för framgång. tentialen i den enskilda investeringen bör dock vara mycket hög. svenska kapitalmarknaden är som tidigare nämnts väl utvecklad och endast i vissa fall kan behov av statliga insatser finnas. misslyckanden som kan betecknas som mest prioriterade att åtgärda är finansiering av nya företag, tidiga utvecklingsskeden för innovationer och brist på kapital i vissa regioner. Bristen på kapital är särskilt stor i fasen efter tidig såddfinansiering men innan företagen når marknaden. Det kan innebära att affärsidéer med hög utvecklingspotential inte tas till Sådana misslyckanden beror främst på informationsasymmetrier vilket innebär en hög risk för investerarna. Statliga åtgärder kan i vissa fall vara motiverade om förutsättningarna för privata finansiärer att investera är alltför osäkra ur ett finansiellt per- spektiv och det finns ett samhälleligt intresse av att investe- Det går emellertid inte alltid att dra en skarp gräns Prop. 2009/10:148 mellan de investeringar som är kommersiellt gångbara och de som är bärkraftiga men förknippade med så höga osäkerhetsfaktorer att de inte attraherar kommersiellt kapital. Ofta gör olika investerare olika bedöm- ningar och i enskilda fall sker det ofta en samfinansiering mellan offent- liga insatser och kommersiellt kapital. ställer EU:s statsstöds- regler krav på att riskkapitalinsatser med statligt stöd ska gå att skilja från sådana som sker på strikt kommersiella villkor på en konkurrensut- satt marknad. Ett grundproblem som har uppmärksammats av finansiärer är att svenska företag ofta har ett för litet eget kapital i förhållande till det ex- terna kapitalet. Det är därför viktigt att arbeta med insatser som förbättrar möjligheterna att stärka det egna kapitalet. Formerna för det statliga engagemanget i regionala riskkapitalbolag är svåröverskådliga. De statliga insatserna bör därför kunna samordnas i större utsträckning. Att kunna hantera tillväxtbolags utveckling från tidiga skeden till dess att de nått framgång på en nationell eller internationell marknad kräver en mängd olika kompetenser. 4.2.1Tydligare insatser på riskkapitalområdet Regeringens bedömning: Regeringen bedömer att det finns skäl att tydligare definiera statens insatser på riskkapitalområdet. Därför bör en kartläggning och analys av utbudet av riskkapital genomföras i syfte att förtydliga den inbördes ansvarsfördelningen särskilt vad gäller produktutbud och olika investeringsskeden. I uppdraget bör ingå att bedöma i vilken utsträckning de statliga verksamheterna är mark- nadskompletterande samt verksamheternas kapitalbehov. Regeringen avser att återkomma med närmare riktlinjer. Utredningens förslag: Styrelsen och ledningen för Industrifonden bör genomföra en översyn vad gäller investeringsinriktningen i portföljbolag och andra placeringar för att komma fram till vilka områden Industrifon- den ska fokusera sina investeringar till . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har lämnat föreslaget utan erinran. , (numera ), Kommuner och Landsting, SmåKom och Samverkansorganet i län är positiva till förslaget om en översyn av Industrifondens anser att Industrifondens verksamhet bör bli föremål för en översyn och att man i denna särskilt bör överväga ett utökat upp- drag och en önskvärd utveckling vore att Industrifonden skulle engagera sig mer aktivt i tidiga skeden med en väsentligt utökad regional närvaro. Enligt skulle det medföra att Industrifonden skulle kunna bli huvudaktör för statlig verksamhet inom riskkapitalområdet. också att Industrifondens verksamhet bör ses som en del av den natio- nella näringspolitiken, och att det därför inte enbart bör vara en fråga för Industrifondens ledning och styrelse att bestämma vilken inriktning och vilket syfte verksamheten ska ha. Industrifonden påpekar att man gör gjordes dessutom en större utvärde- ring av dels fondens verksamhet, dels strategiförutsättningar inom Life Industrifonden håller med utredningen om att det gäller att hitta Prop. 2009/10:148 en bättre balans mellan marknadskomplettering och finansiell avkast- () anför att Industrifondens investeringar är särskilt viktiga under konjunkturlägen när privata ven- ture capital-investerare dras till senare skeden. Skälen för regeringens bedömning: Stiftelsen Industrifonden har en mycket viktig roll på den svenska riskkapitalmarknaden. Genom att vara en av de mest stabila investerarna i tidiga skeden i snabbväxande företag har fonden haft en betydelsefull roll i näringspolitiken. Industrifonden har även varit aktiv i uppbyggnaden av regionala riskkapitalbolag. Industrifondens roll är att vara en nationell aktör med ett tydligt fokus på investeringar i unga snabbväxande företag med mycket hög utvecklings- potential, inom såväl varu- som tjänsteproduktion. Avkastningen med en sådan riskfylld inriktning kan komma att bli negativ, men i enskilda fall kommer nya internationellt konkurrenskraftiga företag att skapas. Industrifondens ledning bör göra en översyn av insatserna med denna inriktning. De statliga insatserna inom riskkapital har förändrats avsevärt . En ny statlig finansiär, , för investeringar i utveckling av fordonsindustrin, har bildats och nya insatser har genomförts både med nationella medel och struktur- fondsmedel. Detta har inneburit att det numera finns regionala insatser för riskkapital till små och medelstora företag. För att förtydliga den inbördes ansvarsfördelningen särskilt vad gäller produktutbud och olika investeringsskeden samt redogöra för verksamheternas kapitalbehov bör det statliga utbudet av riskkapitalinsatser kartläggas och analyseras. En möjlig lösning skulle kunna innebära att bl.a. och Innova- tionsbron hanterar de tidiga skedena och i detta sammanhang mindre belopp och att Industrifonden investerar i bolag som har något större investeringsbehov och är på väg att nå en internationell marknad. För att långsiktigt hitta lämpliga samarbetsformer bör de offentliga riskkapitalaktörerna även skapa ett investeringsforum som kan diskutera gemensamma frågeställningar och andra samordningsfrågor. Industrifon- dens styrelse och ledning bör tillsammans med , Innovations- bron m.fl. ta initiativ till detta. Kommersialisering av idéer med kunskapshöjd och Människor med idéer till nya kunskapsintensiva tjänster eller produkter, vare sig dessa är forsknings- eller erfarenhetsbaserade, behöver ibland stöd i form av affärsutvecklingskompetens och finansiering. beskrivits finns forskning som bekräftar tidigare erfarenheter, dvs. inom dessa tidiga skeden av företagsutveckling finns ett marknadsmiss- lyckande som medför att det privata kapitalet inte investerar på grund av För att möta och utveckla den potential som finns i dessa idéer finns ett marknadskompletterande innovationssystem för De offentliga insatsernas uppdrag är att möta och utvär- dera affärsidéer med kunskapshöjd och internationell marknadspotential oavsett innovatörens organisatoriska hemvist. Detta innebär att uppdraget gäller såväl idéer uppkomna vid universitet och högskolor, industriforsk- ningsinstitut, näringslivet och offentlig sektor som från enskilda innova- Prop. 2009/10:148 törer.