prop · GX03135 · 2010-03-17 00:00:00 — till en sådan sjukvårdsinrättning som avses i 6 § första stycket lagen om Paragrafen, som motsvarar 37 § första stycket femte meningen och fjärde stycket lagen om kriminalvård i anstalt, innehåller bestämmelser om I första stycket hänvisas upplysningsvis till bestämmelserna i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. I andra stycket anges att vissa bestämmelser om tvångsåtgärder mot en intagen som genomgår psykiatrisk tvångsvård ska tillämpas även i fråga om en intagen som samtyckt till psykiatrisk vård och som har förts över Prop. 2009/10:135 till sådan sjukvårdsinrättning som avses i 6 § första stycket lagen om Avsikten med denna ordning är att ge praktiska möjligheter för en intagen att få psykiatrisk vård i frivillig form på sjuk- hus (jfr prop. 1990/91:58). 9 kap. 3 § Om en transport kan befaras skada den intagnes hälsa, ska läkares med- givande till transporten inhämtas. Paragrafen, som motsvarar 42 § tredje stycket lagen om kriminalvård i anstalt, innebär att läkares medgivande ska inhämtas så snart det före- ligger någon konkret omständighet som talar för att en transport av den intagne kan skada hans eller hennes hälsa. Det kan avse risk för såväl fysisk som psykisk skada. Permission och annan tillfällig vistelse utanför anstalt 10 kap. 1 § En intagen får, för att underlätta hans eller hennes anpassning i samhället, beviljas tillstånd att vistas utanför anstalt (permission) om 1.minst en fjärdedel av strafftiden, dock , har avtjänats, och 2.det inte finns en påtaglig risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt missköta sig. För en intagen som avtjänar ett livstidsstraff ska tiden enligt första stycket 1 bestämmas som om strafftiden är . Om det finns särskilda skäl får permission beviljas trots att den tid som avses i första stycket 1 inte förflutit. Paragrafen, som har viss motsvarighet i 14 § andra stycket och 32 § första stycket lagen om kriminalvård i anstalt, innehåller bestämmelser om till- fällig vistelse utanför anstalt i form av permission. En nyhet är att nuvarande särreglering om vistelse utanför delta i för- eningsverksamhet eller annan liknade verksamhet har utgått. Någon ändring i sak är inte avsedd. Motiven till bestämmelserna har redovisats i avsnitt 18.118.3. Enligt första stycket får en intagen, för att underlätta hans eller hennes anpassning i samhället, beviljas tillstånd att vistas utanför anstalt , s.k. permission. Normalt rör det sig om vistelser utanför anstalt som kan planeras (jfr 1 kap. 5 § andra stycket). Det kan, förutom regel- bunden permission, t.ex. helgpermission, avse annan tillfällig vistelse utanför anstalt som syftar till att underlätta den intagnes successiva utslussning. Permission kan t.ex. beviljas en intagen för att han eller hon ska kunna besöka frivården, eller Arbetsförmedlingen, delta i möten som arrangeras av Anonyma alkoholister eller Anonyma Prop. 2009/10:135 narkomaner eller utöva en viss fritidsaktivitet. För att bevilja en intagen permission krävs, enligt punkten 1, att den intagne har avtjänat minst en fjärdedel av strafftiden, dock , s.k. kvalifikationstid. Detta krav har i gällande rätt reglerats på lägre författningsnivå. Efter en individuell bedömning kan det i ett enskilt fall vara motiverat att förlänga kvalifikationstiden, t.ex. om den intagne misskött sig under verkställigheten eller bedöms vara i behov av en längre tids vistelse i anstalt innan han eller hon kan klara av de fria förhållanden som permission innebär. För att beviljas permission krävs också, enligt punkten 2, att det inte finns en påtaglig risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt missköta sig. En sådan risk- bedömning, som i sak överensstämmer med gällande rätt, måste göras i varje enskilt fall. Vid denna bedömning bör bl.a. beaktas vilken typ av brott som den intagne är dömd för och utfallet av tidigare straff- verkställighet. Hänsyn bör också tas till om den intagne har använt eller på annat sätt hanterat narkotika under verkställigheten eller utan giltigt skäl vägrat att lämna prov för kontroll av drogpåverkan. Kravet på att risken ska vara påtaglig innebär att permission kan beviljas trots att det föreligger en viss risk för misskötsamhet. Det kan också vara möjligt att hantera en risk som bedöms föreligga genom t.ex. villkor eller bevakning enligt 5 §. I ett enskilt fall kan utfallet av risk- bedömningen medföra att den intagne inte kan beviljas permission över huvud taget. Enligt andra stycket ska kvalifikationstiden för den som verkställer ett livstidsstraff bestämmas som om strafftiden är . Undantag från kravet på kvalifikationstid får, enligt tredje stycket, göras om det finns särskilda skäl. Sådana skäl kan vara den intagnes behov av att, innan kvalifikationstiden uppnåtts, t.ex. besöka social- tjänsten eller en tandläkare. En intagen för vilken det gäller särskilda villkor enligt 1 kap. 7 § får inte beviljas permission i strid med villkoren. 10 kap. 2 § En intagen får, om det finns särskilt ömmande skäl, beviljas tillstånd att vistas utanför anstalt (särskild permission) om 1.hans eller hennes behov av vistelse utanför anstalt inte kan till- godoses genom permission enligt 1 §, och 2.vistelsen utanför anstalt kan beviljas med hänsyn till den risk som finns för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt missköta sig. Paragrafen, som har viss motsvarighet i 32 § andra stycket lagen om kriminalvård i anstalt, innehåller bestämmelser om tillfällig vistelse utan- för anstalt i form av särskild permission. Motiven till bestämmelserna har redovisats i avsnitt 18.4. Bestämmelserna innebär att en intagen kan beviljas tillstånd att för viss Prop. 2009/10:135 vistas utanför anstalt om det finns särskilt ömmande skäl. särskilt ömmande skäl avses t.ex. besök hos en närstående som är all- varligt sjuk eller närvaro vid en närståendes begravning eller en viktig angelägenhet som rör en intagens barn. Det kan också avse en intagen som avtjänar ett långvarigt fängelsestraff och som till följd därav behöver vistas utanför minska skadeverkningarna av frihetsberöv- andet (s.k. lufthålspermission). I förhållande till gällande rätt har förutsättningarna för tillstånd till särskild permission förtydligats. I punkten 1 uppställs krav på att behovet av vistelse utanför anstalt inte kan tillgodoses genom permission enligt 1 §. Det krävs också, enligt punkten 2, att vistelsen utanför anstalt kan beviljas med hänsyn till den risk som finns för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt missköta sig. Till skillnad från permission enligt 1 § anges inte någon preciserad risknivå. I stället bör det i varje enskilt fall göras en avvägning mellan skälen för vistelsen utanför anstalt, å ena sidan, och den risk för misskötsamhet som bedöms föreligga, å andra sidan. kan den risk som bedöms föreligga neutraliseras genom t.ex. villkor eller bevakning enligt 5 §. En intagen för vilken det gäller särskilda villkor enligt 1 kap. 7 § får inte beviljas särskild permission i strid med villkoren. Inställelse vid domstol eller annan myndighet 10 kap. 3 § En intagen får tillfälligt vistas utanför anstalt om en myndighet begär att han eller hon ska inställa sig vid myndigheten. Sådan inställelse ska alltid ske om det är en domstol eller en övervakningsnämnd som begär att en intagen ska inställas. Paragrafen, som i sak motsvarar 43 § första stycket första och andra meningarna lagen om kriminalvård i anstalt, innebär att det endast är domstolar och övervakningsnämnder som med bindande verkan kan förordna att en intagen ska inställa sig. Inställelse vid annan myndighet kan dock medges av Kriminalvården. Lagrådet har väckt frågan om åklagare och polismyndigheter bör behandlas på samma sätt som domstolar och övervakningsnämnder. Det ligger i sakens natur att ett medgivande till inställelse bör lämnas om det är en åklagare eller en polismyndighet som begär att en intagen ska inställas. I förhållande till dessa myndigheter krävs dock att Kriminalvården har ett visst utrymme att pröva lämpligheten av att inställa den intagne. Det saknas därför skäl att i lag behandla åklagare och polismyndigheter på samma sätt som domstolar och övervaknings- nämnder. 10 kap. 4 § En intagen som ska genomgå en utredning om risk för återfall i brottslighet enligt 10 § lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid, får vistas utanför anstalt i den utsträckning som den myndighet som ansvarar för utredningen bedömer är nödvändig för att utredningen ska kunna genomföras. Paragrafen, som motsvarar 38 § första stycket lagen om kriminalvård i anstalt, innehåller bestämmelser om att en intagen får vistas utanför genomgå en utredning om risk för återfall i brottslighet enligt 10 § lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid. ansvarar för en sådan utredning. Utredningen ska innehålla ett utlåtande med en bedömning av risken för att den dömde återfaller i brottslighet och uppgifter om vilken typ av brottslighet som avses. 10 kap. 5 § Ett tillstånd till vistelse utanför anstalt enligt 14 §§ ska förenas med de villkor som behövs. Om det är nödvändigt av säkerhetsskäl, ska den intagne stå under bevakning. Vid vistelse utanför anstalt enligt 1 och 2 §§ får elektroniska hjälp- medel användas för att kontrollera meddelade villkor. Paragrafen, som till viss del motsvarar 14 § andra stycket tredje och fjärde meningarna, 32 § tredje stycket och 38 § andra stycket lagen om kriminalvård i anstalt, innehåller bestämmelser om villkor och bevakning vid vistelse utanför anstalt enligt 14 §§. Genom regleringen har bestämmelserna om villkor och bevakning samlats i en paragraf. Någon ändring i sak är inte avsedd. I första stycket anges att en vistelse utanför anstalt ska förenas med de villkor som behövs och att den intagne, om det är nödvändigt av säker- hetsskäl, ska stå under bevakning. En vistelse utanför anstalt ska normalt förenas med någon form av villkor. Villkoren ska vara individuellt utformade utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Villkoren kan t.ex. avse vistelseort, anmälningsskyldighet, krav på nykterhet och förbud mot att kontakta ett brottsoffer. En nyhet är att det i andra stycket har införts en möjlighet att kont- rollera ett villkor som har meddelats i samband med permission eller särskild permission med elektroniska hjälpmedel. Frågan har behandlats i avsnitt 18.5. 10 kap. 6 § I anslutning till vistelse utanför anstalt enligt 24 §§ och 9 kap. 1 § denna lag samt 4 kap. 29 och 31 §§ lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål får en intagen tillfälligt placeras i häkte, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl eller med hänsyn till transportförhåll- andena. Paragrafen, som till viss del motsvarar 43 § första stycket tredje men- ingen lagen om kriminalvård i anstalt, innehåller bestämmelser om placering av en intagen i häkte vid vissa vistelser utanför anstalt. Regle- ringen skiljer sig från gällande rätt på så sätt att en intagen kan placeras i häkte, inte bara i anslutning till inställelse vid domstol eller annan myndighet enligt 3 §, utan också i samband med särskild per- mission enligt 2 §, utredning om återfallsrisk enligt 4 §, vid hälso- och sjukvård enligt 9 kap. 1 § och vid vistelse utanför anstalt enligt 4 kap. 29 och 31 §§ lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Placering i häkte får endast ske om det är nödvändigt av säkerhetsskäl, t.ex. vid risk för rymning eller fritagning, eller med hänsyn till transport- förhållandena. Med hänvisning till transportförhållandena kan en intagen placeras i häkte i anslutning till t.ex. nattvila. Det kan avse en intagen som beviljats särskild permission och som på annan ort ska delta i en nära anhörigs begravning eller en intagen som på annan ort ska tas in på sjuk- hus för att genomgå en operation. Former av särskilda utslussningsåtgärder 11 kap. 1 § En intagen får, för att minska risken för att han eller hon återfaller i brott eller för att på annat sätt underlätta hans eller hennes anpassning i samhället, beviljas tillstånd till vistelse utanför anstalt genom följande utslussningsåtgärder: 1.frigång enligt 2 §, 2.vårdvistelse enligt 3 §, 3.vistelse i halvvägshus enligt 4 §, och 4.utökad frigång enligt 5 §. Vistelse utanför anstalt enligt första stycket 24 ska planeras så att den kan pågå fram till tidpunkten för villkorlig frigivning. Paragrafen, som motsvarar 54 § lagen om kriminalvård i anstalt, inne- håller bestämmelser om vilka särskilda utslussningsåtgärder som kan beviljas en intagen. Enligt första stycket finns fyra former av särskilda utslussnings- åtgärder: frigång, vårdvistelse, vistelse i halvvägshus och utökad frigång. Syftet med en sådan utslussningsåtgärd är att minska risken för återfall i brott och även i övrigt underlätta den intagnes anpassning i samhället genom att låta honom eller henne få vistas utanför anstalten under kont- En utslussningsåtgärd ska normalt förenas med villkor enligt 6 §. De olika utslussningsåtgärderna kan, utifrån den intagnes individuella behov och förutsättningar, kombineras med varandra i syfte att uppnå en ändamålsenlig utslussning i samhället. Den intagnes utslussning kan t.ex. inledas med frigång för att sedan övergå i en annan åtgärd. intagnes utslussning kan också inledas med en vårdvistelse för att sedan övergå i t.ex. en vistelse i halvvägshus. Olika åtgärder får emellertid inte kombineras på ett sätt som innebär att verkställigheten av straffet Som framgår av 25 §§ ska en utslussningsåtgärd alltid föregås av en individuell bedömning av risken för ny brottslighet, missbruk eller att den Riskbedömningen är en viktig del i prövningen, men är det viktigt att prövningen inte görs så restriktiv att möjlig- heten till utslussning i praktiken utesluts. Riskbedömningen ska göras uti- från den utslussningsåtgärd som är aktuell och de villkor och den kontroll som åtgärden förenas med. Det innebär att en intagen som inte uppfyller kraven för en viss åtgärd, t.ex. utökad frigång, kan beviljas t.ex. vistelse i halvvägshus eller vårdvistelse. Av andra stycket framgår att vårdvistelse, vistelse i halvvägshus och utökad frigång ska planeras så att de var för sig eller i kombination med varandra kan pågå fram till tidpunkten för villkorlig frigivning. krav på att frigång ska planeras så att den kan pågå fram till denna tid- punkt är inte uppställt. En intagen för vilken det gäller särskilda villkor enligt 1 kap. 7 § får inte beviljas utslussning i strid med villkoren. 11 kap. 2 § Frigång innebär att en intagen utanför anstalt utför arbete, får behandling eller deltar i utbildning eller särskilt anordnad verksam- Frigång får beviljas en intagen som har behov av introduktion i arbetslivet eller i annan verksamhet som kan främja en stabil tillvaro efter frigivningen, om det inte finns någon beaktansvärd risk för att han eller hon kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig. Paragrafen, som motsvarar 55 § lagen om kriminalvård i anstalt, inne- håller bestämmelser om frigång. I första stycket definieras vad som avses med frigång. att en intagen utanför anstalt utför arbete, får behandling eller deltar i utbildning eller särskilt anordnad verksamhet. åtgärder som förutom arbete ryms inom ramen för frigång är arbets- marknadsfrämjande åtgärder som arbetsträning och praktik samt deltag- ande i programverksamhet och studiecirklar. I andra stycket anges att frigång får beviljas en intagen som har behov av introduktion i arbetslivet eller i annan verksamhet som kan främja en stabil tillvaro efter frigivningen. Vid prövningen bör det särskilt beaktas Prop. 2009/10:135 om den intagne behöver inskolning i arbetslivet eller om frigång kan antas väsentligt förbättra hans eller hennes möjligheter att försörja sig efter frigivningen. Med hänvisning till behovet av att upprätthålla samhällsskyddet anges att frigång inte får beviljas om det finns någon beaktansvärd risk för att den intagne under frigången kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig. Den riskbedömning som avses motsvarar den riskbedömning som ska föregå övriga utsluss- ningsåtgärder. Till skillnad från vad som gäller vid utslussningsåtgärderna vistelse i halvvägshus och utökad frigång krävs det inte någon särskild kvalifika- tionstid för att frigång ska kunna beviljas. Däremot bör risken för att verkställigheten urholkas på ett sätt som inte är avsett beaktas (jfr JO 1993/94 s. 138 och 1999/2000 s. 160). Som framgår av 1 § uppställs inte något krav på att frigång ska planeras så att den kan pågå fram till tidpunkten för villkorlig frigivning. Det inne- bär att frigång kan beviljas såväl partiellt som för . Part- iell frigång kan avse t.ex. deltagande i programverksamhet eller annan sysselsättning utanför anstalten. 11 kap. 3 § Vårdvistelse innebär att en intagen är placerad i ett sådant hem som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Vårdvistelse får beviljas en intagen som har behov av vård eller behandling mot missbruk av beroendeframkallande medel eller mot något annat särskilt förhållande som kan antas ha samband med hans eller hennes brottslighet, om det inte finns någon beaktansvärd risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgör- ande eller på annat sätt allvarligt missköta sig. Paragrafen, som motsvarar 56 § lagen om kriminalvård i anstalt, inne- håller bestämmelser om vårdvistelse. I första stycket definieras vad som avses med vårdvistelse. Vårdvistelse innebär att den intagne är placerad i ett sådant hem som avses i 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Ett sådant hem är antingen ett familjehem eller ett hem för vård och boende. I andra stycket anges att en vårdvistelse får beviljas en intagen som har behov av vård eller behandling mot missbruk av beroendeframkallande medel eller mot något annat särskilt förhållande som kan antas ha sam- band med hans eller hennes brottslighet. Med det sistnämnda avses t.ex. behandling mot våldsbenägenhet, spelberoende eller sexualbrottsrelaterat beteende. Med hänvisning till behovet av att upprätthålla samhällsskyddet anges att en vårdvistelse inte får beviljas om det finns någon beaktansvärd risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets full- görande eller på annat sätt allvarligt missköta sig. som avses motsvarar den riskbedömning som ska föregå övriga utsluss- Prop. 2009/10:135 ningsåtgärder. Vid bestämmande av vårdtidens längd och den ska inledas måste, precis som vid övriga utslussningsåtgärder, hänsyn tas till att fängelsestraffet inte får urholkas. Vårdvistelse bör därför inte annat än i undantagsfall komma ifråga förrän av straffet har verkställts i Något krav på kvalifikationstid är dock inte föreskrivet. inträffa att det redan i början av verkställigheten är uppenbart att en vårdvistelse är lämplig. 11 kap. 4 § Vistelse i halvvägshus innebär att en intagen är placerad i ett av Kriminalvården kontrollerat hem som är anpassat för att ge intagna sär- skilt stöd och tillsyn. Vistelse i halvvägshus får beviljas en intagen som har behov av sär- skilt stöd eller tillsyn om 1. minst halva strafftiden, dock , har avtjänats, 2. det inte finns någon beaktansvärd risk för att han eller hon kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig, och 3. han eller hon utför arbete, får behandling eller deltar i utbildning eller särskilt anordnad verksamhet. Den intagne får inte vistas utanför halvvägshuset annat än på särskilt Paragrafen, som motsvarar 57 § lagen om kriminalvård i anstalt, inne- håller bestämmelser om vistelse i halvvägshus. I första stycket definieras vad som avses med vistelse i halvvägshus. sådan vistelse innebär att den intagne är placerad i ett av Kriminalvården kontrollerat hem som är anpassat för att ge intagna särskilt stöd och Personal med stödjande och kontrollerande funktion ska alltså finnas på plats. I andra stycket 13 anges vissa förutsättningar som måste vara upp- fyllda för att bevilja en intagen den friare verkställighetsform som en vistelse i halvvägshus innebär. I punkten 1 uppställs krav på kvalifikationstid. En intagen får således beviljas vistelse i halvvägshus först när han eller hon har avtjänat minst halva strafftiden, dock . Det innebär att sådan vistelse inte kan komma ifråga vid korta fängelsestraff. För att upprätthålla samhällsskyddet anges i punkten 2 att vistelse i halvvägshus inte får beviljas en intagen om det finns någon beaktansvärd risk för att han eller hon kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig. som avses motsvarar den riskbedömning som ska föregå övriga utsluss- Som ytterligare förutsättning för att vistelse i halvvägshus ska kunna beviljas anges i punkten 3 att den intagne ska utföra eller delta i någon form av sysselsättning. Det kan vara arbete, studier, särskilt anordnad verksamhet såsom praktik, behandling eller deltagande i brotts- och Prop. 2009/10:135 missbruksrelaterad programverksamhet. Ett krav är att sysselsättningen bedrivs regelbundet och är kontrollerbar. I tredje stycket anges att den intagne inte får vistas utanför halvvägs- huset annat än på särskilt bestämda tider. 11 kap. 5 § Utökad frigång innebär att en intagen under kontrollerade former avtjänar fängelsestraffet i sin bostad. Utökad frigång får beviljas om 1. minst halva strafftiden, dock , har avtjänats, 2. det inte finns någon beaktansvärd risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig, 3. han eller hon har tillgång till bostad, och 4. han eller hon utför arbete, får behandling eller deltar i utbildning eller särskilt anordnad verksamhet. Paragrafen, som motsvarar 58 § lagen om kriminalvård i anstalt, inne- håller bestämmelser om utökad frigång. I första stycket definieras vad som avses med utökad frigång. frigång innebär att den intagne under kontrollerade former avtjänar en viss del av fängelsestraffet i sin bostad. I kravet på att utökad frigång ska ske under kontrollerade former ligger att åtgärden normalt bör villkoras av att den intagne inte får lämna sin bostad annat än på särskilda tider och att han eller hon initialt alltid bör kontrolleras med elektroniska hjälp- medel enligt 6 §. I andra stycket 14 anges vissa förutsättningar som måste vara upp- fyllda för att bevilja en intagen utökad frigång. I punkten 1 uppställs krav på kvalifikationstid. En intagen får således beviljas utökad frigång först när han eller hon har avtjänat minst halva strafftiden, dock . Det innebär att utökad frigång inte kan komma ifråga vid korta fängelsestraff. För att upprätthålla samhällsskyddet anges i punkten 2 att utökad fri- gång inte får beviljas en intagen om det finns någon beaktansvärd risk för att han eller hon kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig. Den riskbedömning som avses motsvarar den riskbedömning som också ska föregå övriga utslussnings- I punkten 3 anges att en intagen som beviljas utökad frigång ska ha till- gång till bostad. Det förutsätts att bostaden har godkänts av Kriminal- vården och att den som bor ihop med den intagne samtyckt till att utsluss- ningsåtgärden verkställs där. Om brottet har riktat sig mot en familje- medlem, bör verkställigheten inte ske i den gemensamma bostaden. Hänsyn bör också tas till om det finns barn i hemmet och hur utsluss- ningsåtgärden påverkar deras situation. Enligt punkten 4 ska den intagne utföra eller delta i någon form av Det kan vara arbete, studier, särskilt anordnad verksamhet såsom praktik, behandling eller deltagande i Kriminalvårdens program- Prop. 2009/10:135 verksamhet. Ett krav är att sysselsättningen bedrivs regelbundet och är 11 kap. 6 §