prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — har uttryckt en förvåning över att det införs en anmälningsplikt när bygganmälan av- skaffas. Skälen för regeringens förslag: Förändringen av syftade till att renodla de olika momenten i bygglovsförfarandet. I samband med bygglovet prövas den sökta åtgärdens lämplighet och över- ensstämmelse med detaljplanen. Efter att en bygganmälan har lämnats in diskuteras de tekniska frågorna vid ett byggsamråd. Den nuvarande ord- ningen har dock i många avseenden inte gett avsett resultat. Den höjning av kvaliteten i byggandet som man tänkte sig har inte uppnåtts. Att man både måste ansöka om lov och lämna in en bygganmälan innan man får börja att bygga har av många, framför allt av engångsbyggherrar, upp- levts som märkligt och besvärligt. Enligt tyder mycket på att åtskilliga ärenden som borde ha prövats endast via en bygganmälan aldrig har nått . De nuvarande bestäm- melserna har skapat osäkerhet både bland byggherrar och byggnads- nämnder. har föreslagit att bygganmälan ska slopas och inord- nas i bygglovsprövningen. Kommitténs förslag i denna del har mötts i huvudsak positivt av remissinstanserna. Även enligt Byggprocessutred- ningen finns det skäl att ta bort bygganmälan ur lagstiftningen. Utred- ningen är dock skeptisk till att, som kommittén har föreslagit, slå ihop prövningarna till en gemensam bygglovsprövning, bl.a. eftersom den nu- varande bygganmälan markerar att de tekniska egenskapskraven hanteras på ett särskilt sätt. Utredningen har därför föreslagit att den tekniska be- dömningen fortsatt ska göras i samband med byggsamrådet (som i avsnitt 16.4 föreslås byta namn till tekniskt samråd) som en naturlig följd av bygglovet samt att prövning av de tekniska egen- skapskraven ska framgå i ett särskilt startbesked. Först därefter ska det, enligt förslaget, vara möjligt att påbörja åtgärden. Utredningen har före- slagit att det för åtgärder som inte är bygglovspliktiga utan endast kräver bygganmälan ska införas en bygglovsplikt. Regeringen delar slutsats att byggherren, för bygglovspliktiga åtgärder, endast ska behöva lämna in en ansökan om bygglov till kommunen och att det därefter är som får besluta om bygglov och i samband med detta får tydliggöra för bygg- Prop. 2009/10:170 dels vilka ytterligare uppgifter som behövs inför det tekniska sam- rådet, dels vilka ytterligare uppgifter som behövs för att byggherren ska kunna få ett startbesked. Processen från ansökan om bygglov fram till startbesked bör hänga ihop och vara tydlig för byggherren. Nuvarande krav på att byggherren ska lämna in en bygganmälan till kommunen senast före byggstart bör därför tas bort. För sådana åtgärder som endast kräver bygganmälan enligt nuvarande bestämmelser är det enligt regeringens bedömning lämpligt att även fort- satt kräva en anmälan. Detta innebär att bygg-, rivnings- och markåt- gärder delas in i tre kategorier åtgärder som är lovpliktiga, anmälnings- pliktiga eller helt befriade från lov- eller anmälningsplikt. Ett särskilt för- farande bör gälla för anmälningspliktiga åtgärder vid sidan om de lov- pliktiga. Även om de anmälningspliktiga åtgärderna inte kräver lov bör när en anmälan kommer in ta ställning till behovet av ett tekniskt samråd innan startbesked kan lämnas. Ett tydligt exempel på när ett tekniskt samråd kan behövas, trots att fråga endast är om en an- mälningspliktig åtgärd, är vid anmälan om uppförande av sådant vind- kraftverk som inte ska bygglovprövas. För att inte i onödan tynga den nya lagen bör regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om vilka åtgärder som ska vara anmälningsplik- tiga. Vid bedömningen av vilka åtgärder som bör vara anmälningsplik- tiga bör en begränsning göras till sådana där det verkligen finns ett all- mänintresse av att åtgärderna anmäls. Av den nya lagen bör det framgå att, även om en åtgärd inte kräver bygglov, rivningslov eller marklov, så får inte åtgärden påbörjas i strid mot föreskrifter om skyldighet att anmäla åtgärden. Regeringens förslag: Om den som avser vidta en byggåtgärd begär det, ska redovisa sin bedömning om åtgärden kan bli föremål för villkor för att uppfylla kraven på byggnadsverk i ett Lagtextpromemorians förslag överensstämmer delvis med reger- I promemorian föreslogs också att ett nytt pliktbesked skulle in- föras för uppgift om en åtgärd är lovpliktig eller inte. föreslogs dessutom att prövningen i nuvarande förhandsbesked skulle kunna utökas på så sätt att besked skulle kunna lämnas om alla de åt- gärder som en ansökan om förhandsbesked avser. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har yttrat sig är fler- talet tveksamma eller negativa till att ett s.k. pliktbesked införs. har anfört att det är svårt att se fördelar för den enskilde med dessa be- sked då kommunens bedömning inte är bindande samt att det blir en ökad kostnad för enskilda för information som de kan få gratis av kommunen. Kommuner och Landsting har frågat om man inte i någon mening måste vara saklegitimerad för att ha rätt att kräva ett pliktbesked. Lantmäteriet har anfört att pliktbesked, förhands- besked och villkorsbesked tangerar varandra och anser att det skulle kun- na övervägas att låta förhandsbeskedet innefatta alla tre fallen. 2009/10:170 elsen i och har undrat om det är mo- tiverat att införa de föreslagna beskeden då dessa inte kan överklagas och anfört att kommunerna riskerar att drunkna i administrationen. Lantbru- karnas har efterfrågat en fullvärdig prövning av ett besked om bygglovsplikt och kan inte se varför en sådan lagändring inte skulle kunna genomföras i stället för pliktbeskedet. Kommuner och Landsting och har tillstyrkt villkors- och förhandsbeskeden. Flera instanser, däribland och Länsstyr- elsen i , har anfört att de är tveksamma till att öka omfatt- ningen av det som kan prövas i ett förhandsbesked. Flera remissinstanser, bland annat Byggherrarna , har anfört att villkors- och förhandsbeskeden bör vara bindande. Länsstyrel- sen i m.fl. har anfört att de befarar att främst villkorsbe- skedet kommer att medföra en omfattande och resurskrävande prövning. Stadsarkitekter har anfört att alla former av besked bör kunna innefattas i kommunens skyldighet att lämna information och upplys- ningar. Skälen för regeringens förslag I lagtextpromemorian föreslogs att ett s.k. pliktbesked skulle införas. Bakgrunden till förslaget är de synpunkter som har kommit in till om att det kan vara svårt för den sökande att avgöra om en åtgärd är lovpliktig, anmälningspliktig eller helt befriad från lov- eller anmälningsplikt. Genom förslaget avsågs att underlätta för företag och enskilda att få sådan information som kan vara avgörande för dem inför beslut om en byggåtgärd. Flera remissinstanser har dock uttryckt en tveksamhet till förslaget och ifrågasatt varför de som önskar denna typ av information ska behöva be- tala för den när de kan få den helt gratis från kommunen. Dessutom kan det varken bedömas som tidsödande eller komplicerat för kommunen att ge sådan information. Regeringen delar i allt väsentligt den framförda kritiken. Regler om pliktbesked bör inte införas. Byggnadsnämnderna får vara beredda att på vanligt sätt ge besked i denna typ av frågor från allmänheten. har föreslagit att ett bindande förhandsbesked om bygg- lov ska kunna ges för alla de krav som kan aktualiseras vid en bygglovs- prövning. Förhandsbeskedet ska således enligt kommittén kunna avse inte bara, som , om en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas på den avsedda platsen utan också det avsedda utförandet med hänsyn till ett eller flera av de tekniska egenskapskraven. Kommitténs förslag hänger nära samman med kommitténs förslag om en sammanhållen bygglovs- process. Vid en sådan kan det anses rimligt att förhandsbesked ska kunna ges avseende alla de frågor som kommer att prövas om än bara i prin- cip inom ramen för bygglovsprövningen. Mot bakgrund av att regeringen inte föreslår en sådan sammanhäng- Prop. 2009/10:170 ande bygglovsprocess som kommittén har gjort, skulle en utökad pröv- ning i förhandsbeskedet, på sätt som föreslagits i lagtextpromemorian, innebära en omfattande och komplicerad prövning i ett läge i processen när alla omständigheter som skulle behövas för en sådan prövning ofta inte finns. Prövningen skulle ofta behöva vara minst lika omfattande som den efterföljande bygglovsprövningen. Detta särskilt då förhandsbeske- den är bindande. Eftersom avsikten med förhandsbeskedet just är att få till stånd en enkel prövning i ett tidigt läge av processen gör regeringen bedömningen att nuvarande bestämmelser om förhandsbesked är lämp- liga och bör gälla även enligt den nya lagen. I lagtextpromemorian föreslogs en möjlighet att söka ett villkorsbesked. Bakgrunden till förslaget är att det i vissa fall kan vara svårt för en bygg- herre att bedöma om en åtgärd kommer att bedömas som en ombyggnad eller annan bygglovspliktig ändring av . Eftersom en ombyggnad kan medföra att ställer krav på exempel- vis tillgänglighetsanpassning av hela byggnaden kan det vara av intresse för den som vill vidta en byggåtgärd huruvida bedö- mer åtgärden som en ombyggnad eller inte. Till skillnad från de föreslag- na pliktbeskeden är denna information oftast inte sådan som kan lämnas av kommunen utan en närmare genomgång av förutsättningarna i ären- det. kan denna information vara helt avgörande för den en- skilde och viljan att vidta den aktuella åtgärden. Remissinstanserna har inte framfört någon kritik mot förslaget. Enligt regeringens bedömning bör en bestämmelse om möjlighet att begära ett villkorsbesked införas. bör således, på begäran av den som avser vidta en bygglovspliktig åtgärd, i ett s.k. villkorsbesked ge besked om nämnden bedömer att åtgärden kan komma att bli föremål för särskilda följdvillkor för att uppfylla de s.k. utformningskraven (jfr av- snitt 14). För att inte försvåra prövningen och mot bakgrund av att det inte är ovanligt att förutsättningarna i det enskilda ärendet ändras bör ett lämnat villkorsbesked dock inte vara bindande för . Regeringens förslag: En ansökan om lov ska innehålla byggherrens förslag om vem eller vilka som ska vara kontrollansvariga. kan om lov ska dessutom innehålla de övriga handlingar som krävs för beslut om startbesked, om ansökningen avser tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus. Innan frågor om lov eller förhandsbesked avgörs ska, utöver sökan- den, även fastighetsägaren underrättas. Om det inte finns särskilda skäl emot det, ska meddela sitt beslut om bygglov Om det är nödvändigt, får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga . ska informeras om förlängningen och skälen för den innan den ursprungliga tidsfristen gått ut. förslag överensstämmer med regeringens i den del Prop. 2009/10:170 det avser ett upphävande av möjligheten att ansöka om lov muntligen. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens avseende vad en ansökan bör innehålla. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i allmänhet positiva till för- Flera kommuner liksom Kommuner och Landsting är dock tveksamma eller direkt negativa till förslaget om en tidsfrist för be- slut om bygglov. Fastighetsägarna och tekniska hög- skola har anfört att införandet av en tidsfrist förhoppningsvis kan leda till att tidsskillnader i ärendehanteringen mellan kommuner försvinner. Några, bl.a. , Bostadsrättscentrum, Byggherrarna och Länsrätten i , har anfört att regeln bör förknippas med någon form av sanktion. Enligt Byggindustrier är tids- gränsen för lång. Skälen för regeringens förslag Ansökan om lov eller förhandsbesked En ansökan om lov bör vara skriftlig. Den möjlighet som finns enligt nu- varande bestämmelser att muntligen ansöka om lov för enkla åtgärder bör tas bort. Skälet för detta är att muntliga ansökningar varken kan hanteras enkelt eller säkert. Av en ansökan om lov bör vidare framgå vem eller vilka personer som byggherren vill ha som kontrollansvariga. Anledningen till detta är att redan i beslut om lov bör besluta om kontrollansvarig eftersom den kontrollansvarige, enligt regeringens bedömning, bör finnas med i processen vid en så tidig tidpunkt som möjligt. Vid små tillbygg- nader och andra små ändringar av en- eller tvåbostadshus bör det dock i normalfallet inte krävas någon kontrollansvarig och ansökan behöver då inte heller innehålla uppgift om sådan. Vid ansökningar om lov som avser tillbyggnader eller andra ändringar av en- eller tvåbostadshus bör ansökan om lov även innehålla de övriga handlingar som krävs för beslut om startbesked. Det kan handla om exempelvis handlingar med uppgifter om bärande stomme, brandskydd, energihushållning, bullerskydd och fuktsäkerhet. Av handlingarna bör kunna göra en bedömning av behovet av att ändå hålla ett tekniskt samråd. Underrättelse till fastighetsägaren m.fl. Prövningen enligt rör normalt förändringar när det gäller markanvändning och byggande samt tillåtligheten av och kraven på olika åtgärder som innebär sådana förändringar. Berörd av prövningen är i första hand den som vill genomföra en åtgärd som prövningen avser, dvs. sökanden i ärendet. Också den som t.ex. bor eller äger mark i ome- delbar anslutning till den plats där en åtgärd avses genomföras är dock ofta berörd på ett sådant sätt det bör finnas möjlighet att tillvarata sina intressen i samband med prövningen, s.k. sakägare. Det innebär att den enskilde behöver kunna få framföra synpunkter innan beslut fattas, att han eller hon bör kunna få information om att beslut har fattats och ha en möjlighet att kunna överklaga i de delar som berör honom eller henne. Förvaltningslagen (1986:223) reglerar generellt frågor av det slag som senast har berörts. I 16 och 17 §§ regleras parters rätt att få del av uppgifter och att få tillfälle att framföra sina synpunkter innan beslut fattas. I 21 § finns bestämmelser om parts rätt att få underrättelse om det beslut som har fattats och som berör honom. Dessa bestämmelser gäller inte om det finns särskilda avvikande bestämmelser och det gör det i detta fall i 8 kap. 22 § i den nuvarande . I 8 kap. 22 § finns vissa särskilda bestämmelser om vem som ska höras vid handläggningen av lovärenden. Bestämmel- serna innebär i vissa avseenden en inskränkning i förhållande till vad som gäller enligt förvaltningslagen. I bestämmelsens första stycke anges först vilka som ska höras innan lov lämnas. I det sammanhanget anges kända sakägare och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boen- de som berörs samt sådan känd organisation eller förening som anges i 5 kap. 25 § första stycket 2. Så långt kan bestämmelsen delvis ses som en utvidgning av den krets som ska höras enligt förvaltningslagens ge- nerella bestämmelser, även om begränsningen till kända personer och organisationer närmast innebär en inskränkning. I första styckets fortsättning innebär bestämmelsens utformning emel- lertid att underrättelseskyldigheten begränsas till vissa situationer. Un- derrättelse behöver således endast ske om åtgärden (1.) innebär en av- vikelse från detaljplan eller områdesbestämmelser, eller (2.) ska utföras i ett område som inte omfattas av detaljplan och åtgärden inte är en komp- letteringsåtgärd och inte heller är reglerad i områdesbestämmelser. I andra fall behöver således inte höra en part även om det i det enskilda fallet är uppenbart att parten berörs av den åtgärd som ärendet gäller. I andra stycket anges att underrättelse i vissa fall får ske genom kun- görande på särskilt angivet sätt. I tredje stycket anges att ärenden om lov inte får avgöras utan att sökanden har underrättats om det som har till- förts ärendet genom andra än sökanden själv och sökanden har getts till- fälle att yttra sig över det. Också i det senast angivna avseendet innebär bestämmelsen en inskränkning i förhållande till förvaltningslagens regler på så sätt att andra parter än sökanden inte behöver underrättas och ges tillfälle att yttra sig över vad som har tillförts ärendet, även om det berör dem och innebär att ärendet går dem emot. I förarbetena till lagen (prop. 1985/86:1 s. 730 f.) redovisades utgångs- punkterna för den valda regleringen. Där framgår att avsikten var att den särskilda regleringen i 8 kap. 22 § ska gälla exklu- sivt och således ersätta förvaltningslagens allmänna regler. Vidare fram- går att syftet med regleringen är att förfarandet inte ska bli alltför tungrott och resurskrävande. En tanke är vidare att, när det gäller åtgärder som stämmer överens med detaljplan eller områdesbestämmelser, har sak- ägarna redan haft tillfälle att vid planens eller områdesbestämmelsernas tillkomst tillvarata sina intressen. Den nuvarande regleringen i 8 kap. 22 § innebär i många fall att den som vid en normal bedömning är att betrakta som part i ett lovärende inte hörs innan ett beslut som berör honom eller henne fattas. Eftersom perso- nen enligt 8 kap. 27 § inte heller behöver underrättas om beslutet när han eller hon inte har yttrat sig kommer han eller hon normalt inte att få Prop. 2009/10:170 kännedom om beslutet innan det börjar verkställas. Han eller hon kan dock fortfarande ha rätt att överklaga. Eftersom parten inte har delgetts, börjar någon besvärstid inte att löpa och ett överklagande kan därför komma sent till nackdel för både berörda enskilda parter och för prövande myndigheter. För att undvika senare problem hör många byggnadsnämnder också sakägare i större utsträck- ning än vad bestämmelserna kräver. Skäl talar för att huvudprinciperna i förvaltningslagen ska gälla också för lovärenden enligt . Ett sätt att åstadkomma detta är att helt ta bort bestämmelsen i 8 kap. 22 § , vilket innebär att förvaltningslagens regler automatiskt kommer att gälla. Be- stämmelsen i 8 kap. 22 § innehåller emellertid särregler också i vissa andra avseenden. Det gäller dels vilka som ska höras vid sidan om sak- ägarna, dels formerna för underrättelse i vissa fall. Det har inte fram- kommit skäl att ändra bestämmelserna i dessa avseenden. Den aktuella bestämmelsen bör ändras så att den stämmer överens med förvaltningslagens regler när det gäller att part ska få del av det som tillförs ärendet och möjlighet att yttra sig över det. Till skillnad från det som gäller ger det fastighetsägaren möjlighet att få kännedom om ansökan om lov i de fall denne inte är sökande. Att detta inte sker enligt nuvarande bestämmelser får anses vara en stor brist. Tidsfrister i ärenden om lov I nuvarande 8 kap. 23 § finns en bestämmelse om att under vissa förutsättningar får besluta om anstånd med avgörande av ett ärende om lov i högst från det att ansökan kom in till . Någon annan bestämmelse som tvingar nämnden att fatta beslut finns inte. förde ett allmänt resonemang kring frågan om hand- läggningstider men stannade för att inte lämna något förslag i den delen. föreslår däremot att beslut i ärenden om lov ska, om inte särskilda skäl talar emot det, meddelas från den dag då en fullständig ansökan kom in till nämnden. Ett överskrid- ande av tidsfristen bör enligt utredningen inte leda till någon sanktion mot nämnden. konstaterade att det finns kom- muner som internt har infört tidsgränser för hand- läggning av ärenden om lov. Utredningen konstaterade att det finns talrika exempel på att byggnadsnämnderna dragit ut med avgöranden i ärenden om lov och förhandsbesked oacceptabelt . Den grundläggande principen i 7 § förvaltningslagen att varje ärende där någon enskild är part skall handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts har enligt utredningen inte fått genomslag, i vart fall inte när det gäller kravet på snabbhet i processen. har undersökt förhållandena internationellt och har funnit att flera länder i i lag har föreskrivna och även sanktio- nerade tidsfrister för kommunernas avgöranden i ärenden om lov (jfr avsnitt 22 om nya krav på handläggningstider med anledning av tjänste- direktivet. Regeringen delar i allt väsentligt utredningens uppfattning att det är Prop. 2009/10:170 möjligt och lämpligt att införa en tidsfrist för byggnadsnämndernas hand- läggning av ärenden om lov. En tidsfrist är rimlig. En be- stämmelse om detta bör utformas som ett krav på att ärendena ska vara avgjorda inom . Om det är nödvändigt på grund av utredningen i ärendet får tiden förlängas en gång med högst utöver de ursprungliga . Med den lagstiftningstekniken får man en klar huvudregel försedd med ett undantag som kan tilläm- pa om det är nödvändigt. Om det blir aktuellt med en förlängning av handläggningstiden bör sökanden informeras om förlängningen och skä- len för den innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut. I lagtexten bör vidare informeras om att det i 8 § lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden finns bestämmelser om att ett mottag- ningsbevis ska skickas till sökanden när en fullständig ansökan har kom- mit in och om innehållet i ett sådant bevis. Förslag till nya bestämmelser som en följd tjänstedirektivet behandlas i avsnitt 22. När det gäller frågan om sanktion mot en kommun som inte uppfyller tidsfristen bedöms det inte nödvändigt att koppla några sanktio- ner till tidsfristen. Målet om en ökad effektivitet i beslutsprocessen bör kunna nås ändå. 15.8Samordning av bygglovsärenden enligt och anmälningsärenden enligt Regeringens förslag: ska underrätta miljönämn- den i fråga om åtgärder som också måste anmälas till kommunen en- ligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § miljöbal- ken. Myndigheterna ska samordna handläggningen av ärendena dels så att berörda myndigheter, organisationer och enskilda parter ges till- fälle att i ett sammanhang yttra sig i båda ärendena, dels så att beslut i båda ärendena meddelas i ett sammanhang. Om det finns särskilda skäl, får nämnderna besluta att samordning inte ska ske. Innan de fat- tar ett sådant beslut ska de ge den andra nämnden och de berörda part- erna tillfälle att yttra sig. förslag överensstämmer i huvudsak med regering- ens. Kommittén föreslog dock en ännu mer omfattande samordning. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har anslutit sig i huvudsak till överväganden, men har gjort vissa invändningar mot förslagen. Ett antal remissinstanser anser att det finns anledning att fortsätta utreda en ytterligare samordning mellan och . och Kammarrätten i har anfört att det finns skillnader mellan lagarna som beror på deras olika syften och utgångspunkter. i har an- fört att det finns ett fortsatt behov av samordning och förenkling i tillämpningen av bl.a. miljökonsekvensbeskrivningar. Riksantikvarieäm- betet har framhållit vikten av att även kulturminneslagen analyseras vid en fortsatt utredning av samordningen mellan och byggnadsinspektörer har anfört att sam- Prop. 2009/10:170 ordningen är bristfälligt i materialet. generellt ska höra miljönämnden vid bygglovspröv- ning. kommun har anfört att kravet på samordnad handlägg- ning och ett gemensamt beslut i ärenden som kräver både bygglov enligt och anmälan enligt är svårt att tillämpa i praktiken. I svaren på lagtextpromemorians förslag har ett antal remissinstanser efterfrågat en mer långtgående samordning mellan och än den som har föreslagits. har an- fört att den bestående bristen på samordning mellan och är så allvarlig att det bör övervägas att låta lagförslaget vila tills bristen har eliminerats. har anfört att ett problem är att det är oklart vilka förändringar i som följer av ställningstagande till den s.k. havs- miljöpropositionen (prop. 2008/09:170). Enligt Lo- kaltrafik är det beklagligt att ingen samordning har skett avseende plan- och bygglagens och bestämmelser om buller. Skälen för regeringens förslag Den samordningsfråga som behandlas här avser andra anläggningar än byggnader som kräver prövning hos kommunen enligt såväl som . Enligt handlar det om en lovprövning och enligt balken om en prövning av en anmälan enligt 9 kap. finns det inga regler om samordning av förfarandena. Enligt 8 kap. 19 § är det som svarar för prövningen av en ansökan om bygglov.