prop · GY031d8 · 2010-10-12 00:00:00 — Det är en ökning med jämfört med . Av de cirka 7 900 asylmål som avgjordes beviljades prövningstillstånd i 201 mål varav 139 var avlägsnandemål. Antalet inkomna mål rörande uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning minskade 2009 till 877 jämfört med 1 038 mål 2008. avgjorde Migrationsöverdomstolen 871 sådana mål 2009 mot 1 067 mål 2008. Antalet inkomna mål avseende svenskt medborgarskap var 179, vilket är en minskning mot föregående år då antalet var 263. avgjordes 295 avlägsnandemål rörande asylsökande ensamkommande barns avvisnings- eller utvisningsbeslut. Ändringsfrekvensen var för samtliga mål som inkommit till Migrationsöverdomstolen (43 mål) och för asylmålen (21 mål). Mediantiden uppgick , vilket är en minskning jämfört med med 0,1 månad. Migrationsöverdomstolen har därmed uppnått målet om en handläggningstid . var mediantiden för avgjorda migrationsmål. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.27 Migrationsöverdomstolen, kostnad per mål inom olika kategorier Invandringen till fortsätter att öka. Det är positivt att människor vill flytta till för att arbeta och bo här i landet. Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring gynnar inte enbart ekonomi och arbetsmarknad utan utgör också en utvecklingspotential för de länder som arbetskraftsinvandrarna kommer från och för migranterna själva. flyttade drygt 100 000 personer med 168 olika medborgarskap till . fortsätter att vara ett av de länder i som ger flest människor skydd undan våld och förföljelse. var ett av de länder i till vilket flest asylsökande kom och finns det inget som tyder på att antalet asylsökande till kommer att minska i någon större omfattning . Bakgrunden till detta är bland annat den svåra situationen med våld och oroligheter som till exempel råder i och samt i dess närområden. Det nya arbetssättet inom asylprövningen som successivt började införa (Kortare väntan) har redan visat sig vara framgångsrikt. Arbetssättet leder till att handläggningstiderna inom asylprövningen förkortas, vilket även får ses som en del i arbetet med att stärka rättssäkerheten. Dessutom kan en snabbare prövning ge förutsättningar för en minskad psykisk press för den enskilde och vara gynnsam ur integrationssynpunkt för de som beviljas asyl. utgångspunkt är att i princip alla som söker asyl ska få sin sak prövad av . Det förutsätter bland annat att myndigheten arbetar på ett flexibelt sätt, särskilt när antalet ansökningar ökar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 minskning inom asylprövningen har skett som en konsekvens av utvecklingen av projektet men detta bedöms vara en övergångseffekt. Den övergripande utvecklingen inom utgiftsområdet är mot bakgrund av ovanstående positiv. Resultaten behöver emellertid förbättras för vissa delar av verksamheten, särskilt vad gäller att få till stånd en mer effektiv asylprocess. För att de förkortade handläggningstiderna vid ska få full effekt och leda till förkortade vistelsetider inom mottagandet, måste samtliga delar i asylprocessen fungera effektivt. Det ställer stora krav på kapaciteten hos samtliga involverade myndigheter och migrationsdomstolarna att minimera egna ledtider men också att samverka för att gemensamt bidra till en effektiv asylprocess. Av analys av asylansökningar som lämnades in 2009 framkommer bland annat att av ärendena avslutades , inklusive prövning i domstol där sådan varit aktuell. Ändringsfrekvensen av de beslut som överklagades till migrationsdomstol var . När det gäller asylansökningar som lämnades in och som senare resulterade i beslut om avslag som överklagades, avgjorde migrationsdomstolarna hälften av ärendena . av de personer som fått bifall på sin ansökan har tagits emot i en kommun inom en månad och . När självmant återvändande varit aktuellt återvände och bland dem som sökte asyl 2007 återvände . När det gäller tiden mellan att beslut om avvisning eller utvisning vunnit laga kraft till att återvändande med tvång har kommit till stånd, har den i genomsnitt varit mer än dubbelt så lång som tiden från beslut om avvisning eller utvisning till självmant återvändande. För att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart krävs det bland annat att de personer som efter en prövning bedöms sakna behov av skydd återvänder till sina hemländer. Den förstärkning som har gjorts av återvändandearbetet har medverkat till att fler personer återvände självmant 2009 jämfört med . , och Kriminalvården har därutöver fått regeringens uppdrag att samråda och samverka i syfte att öka effektiviteten i arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut, samt att vidta de åtgärder som krävs för att öka antalet avvisningar och utvisningar. Återetableringsstödet har bidragit till ett mer effektivt återvändandearbete och underlättat situationen för den enskilde som återvänder. Antalet inskrivna personer i mottagandet som ska återvända efter lagakraftvunnet avslagsbeslut ökade dock , trots genomförda insatser. Det är viktigt att effektiviteten i återvändandearbetet ökar och att samarbetet mellan berörda myndigheter utvecklas. Vistelsetiderna i mottagande har ökat, vilket indikerar att målet att tiden från ansökan till bosättning i kommun eller återvändande ska minska inte har uppnåtts. Förklaringar till det är bland annat att en högre andel av de asylsökande överklagat sina beslut till migrationsdomstolarna. En annan orsak är att en högre andel av de inskrivna personerna inom mottagandet har lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut. De förkortade handläggningstiderna vid och genomförandet av Kortare väntan har inneburit att mottagandepersonal nu utför en mer detaljerad utredning av den asylsökandes identitet . har även startat två så kallade ankomstboenden för att den sökande som inte väljer eget boende ska finnas geografiskt nära asylprövningen under den inledande utredningsfasen. Sammantaget innebär Kortare väntan att mottagandeverksamheten måste anpassas och kunna finna arbetsformer som överensstämmer med hur asylprövningen organiseras. I syfte att verka för att utbetalningar från bidrags- och transfereringssystem ska ske och till rätt personer är arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar fortsatt prioriterat. Den tekniska lösning som konstruerats för elektroniskt informationsutbyte är ett viktigt led i detta arbete. Se vidare förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.4. sluter överenskommelser med kommunerna om platser för ensamkommande asylsökande barn. har inte motsvarat behovet och det är mycket viktigt att antalet platser utökas. Åtgärder har också vidtagits för att minska belastningen på de ursprungliga fyra så kallade ankomstkommunerna. Regeringen bedömer att vidtagna åtgärder har varit verkningsfulla och bidragit till att förbättra systemet för mottagande av ensamkommande barn. Regeringen reformerade 2008 det regelverk som styr arbetskraftsinvandringen. Reformen har bidragit till att fler personer från länder utanför EU har fått en möjlighet att kunna komma till för att arbeta. Erfarenheterna av med de nya reglerna är positiva. Fler människor har sökt sig till den svenska arbetsmarknaden för att bidra med sin kunskap och kompetens. och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse kommer att medföra att den gemensamma viseringspolitiken, viseringssamarbetet och samrådet mellan medlemsstaternas viseringsmyndigheter förstärks. Vidare kommer VIS att underlätta identifiering och återsändande av personer som inte har rätt att vistas i samt tillämpningen av Dublinförordningen. Den förbättrade prövningen av viseringsansökningar kommer också att bidra till medlemsstaternas inre säkerhet och till att bekämpa terrorism. bedöms systemet kunna börja användas . Regeringen verkar för att ytterligare förseningar ska kunna undvikas. Det är angeläget att alla länkar i kedjan inom processerna på migrationsområdet fungerar väl. När utveckling sker på ett område, som exempelvis införande av nya arbetsmetoder, är det viktigt att konsekvenser för alla led i processen beaktas för att uppnå maximal effektivitet. konstaterar i Revisionsberättelsen för att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 beslut för myndigheten. Vidare bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. ska ha en human asylpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Särskild hänsyn ska tas till barns bästa. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . tar också ett stort ansvar för att i samarbete med () ge skydd genom vidarebosättning av personer som befinner sig på flykt utanför sitt hemland och som inte har tillgång till varaktigt skydd. Regeringen verkar för att fler EU-länder, i likhet med , ska erbjuda vidarebosättning. Regeringen vill se ett europeiskt vidarebosättningssystem som en del av det framtida gemensamma asylsystemet. En första utvärdering av den instans- och processordning som infördes visade att syftena med reformen i huvudsak har uppnåtts och att öppenhet och rättssäkerhet har stärkts. Regeringen fortsätter att följa praxisutvecklingen av vissa av de bestämmelser som infördes. En kartläggning av hur utlänningslagens undantagsbestämmelse om synnerligen ömmande omständigheter tillämpats, särskilt vad gäller barn, pågår. Skulle det visa sig, att bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter fått en annan effekt än vad lagstiftaren avsett, är regeringen beredd att vidta nödvändiga åtgärder. Genom förbättrade arbetsmetoder har kraftigt kunnat förkorta handläggningstiderna av asylansökningar i första instans. Vidare har migrationsdomstolarna genom omorganisationer och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 processkartläggningar med uppföljande åtgärder förbättrat sina balanser. Regeringen förutsätter att berörda myndigheter och domstolar med uppgifter inom asylprocessen fortsätter utveckla arbetet med att minska handläggningstiderna. För att asylsystemet ska vara väl fungerande, är det viktigt att en rättssäker asylprocess har ett tydligt avslut. De som beviljas uppehållstillstånd ska så snabbt som möjligt kunna påbörja etableringsprocessen i medan de som fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut som vunnit laga kraft är skyldiga att lämna landet. Ett väl fungerande återvändande är en av förutsättningarna för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. I syfte att underlätta återvändandet till hemlandet förlängs återetableringsstödet med . anslag förstärks med för arbete med stöd till personer som ska återvända. När det gäller återvändandearbetet är det viktigt att ansvariga myndigheter, det vill säga , Kriminalvårdens transporttjänst och polisen, fortsatt utvecklar samarbetet. Det civila samhällets organisationer gör viktiga insatser och bör fortsatt söka samarbete med dessa organisationer. Regeringen har uppmärksammat behovet av att se över användandet av förvarstagande och har därför tillsatt en utredning för att se över bland annat om dagens regler om förvar är ändamålsenligt utformade. Vidare är det viktigt att samverkan utvecklas mellan , Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna i fråga om bosättning för vissa personer som beviljas uppehållstillstånd. Regeringen avser att vidareutveckla styrningen av och regeringen kommer särskilt att följa de projekt som myndigheten har initierat inom prognos- och analysverksamheten samt inom asylområdet. Regeringen arbetar för en gemensam asylpolitik inom EU. Den övergripande målsättningen är att asylpolitiken inom EU ska vara human, rättssäker och effektiv. EU:s medlemsstater måste dela på ansvaret att erbjuda skydd, och regeringen prioriterar därför arbetet med en fortsatt harmonisering av asylpolitiken. Förutom fortsatt arbete med att vidareutveckla EU:s gemensamma lagstiftning på asylområdet är det viktigt att de gemensamma reglerna beträffande exempelvis mottagande, asylprövning och återvändande tillämpas på avsett sätt i medlemsstaterna. Skillnaderna i tillämpningen är fortsatt allt för stora. Regeringen verkar därför för ett fördjupat praktiskt samarbete mellan de nationella myndigheterna. I det arbetet kommer det Europeiska stödkontoret för asylfrågor att vara en viktig del. Antalet ensamkommande barn som söker asyl har ökat. Trots de insatser som gjorts finns det fortfarande ett stort behov av fler boendeplatser i kommunerna för mottagandet av barnen, såväl asylansökan prövas som efter det att ett eventuellt uppehållstillstånd har beviljats. Det är därför viktigt att fler kommuner tar ansvar för mottagandet av barnen. I syfte att öka antalet platser föreslås länsstyrelserna ges ett utvidgat uppdrag att under ledning förhandla lokalt och regionalt med kommuner, kommunalförbund och andra berörda aktörer om mottagande av ensamkommande barn. Reformen om kommunernas ansvar för mottagande av ensamkommande barn har varit i kraft . Regeringen avser att följa upp reformens genomförande . Det är även viktigt att återvändandet och mottagandet i hemlandet fungerar för de ensamkommande barn som fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Återvändandet ska ske med beaktande av och ta hänsyn till att barnet ska behandlas med humanitet, respekt och värdighet. Regeringen har medverkat till att frågan om ensamkommande barn uppmärksammas även inom EU-samarbetet. I sin handlingsplan för ensamkommande barn anger europeiska kommissionen exempel på åtgärder som kan vidtas för att stärka samarbetet med ursprungsländerna och underlätta barnens återvändande till sina ursprungsländer. Regeringen kommer noga att följa arbetet med genomförandet av kommissionens handlingsplan (KOM(2010) 213 slutlig). Flera viktiga EU-rättsakter har antagits inom det viseringspolitiska området, bland annat vad gäller införandet av biometri i viseringar samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar. förutses flera ändringar i svensk lag med anledning av EU:s viseringskodex. Harmoniseringen på EU-nivå av viseringshanteringen för att ytterligare förbättra servicen för viseringssökande fortsätter. Översynen av vilka tredje länders medborgare som ska vara viseringsfria respektive skyldiga att inneha visering vid inresa i Schengenområdet, utgör en viktig del i EU:s gemensamma viseringspolitik. Mellanfolkliga kontakter är av stor vikt för tredjeländers närmande till EU. har asylsökande fått en ökad möjlighet att arbeta som deras asylansökan prövas. Förändringen är viktig för att stärka arbetslinjen, och är positiv för den enskilde oavsett utgången av asylprövningen. I syfte att förbereda ikraftträdandet av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare har regeringen uppdragit åt att förstärka kartläggningen av asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund. Det är positivt att människor vill arbeta och bo i . Det ger enskilda möjligheter att förverkliga sina drömmar och förutsättningar för att utveckla den svenska välfärden. De nya reglerna för arbetskraftsinvandring som gäller och som ger människor större möjlighet att komma till för att arbeta är en mycket betydelsefull reform. Reformen är en viktig del i den framtida migrationspolitiken och har inneburit ett steg mot en ökad rörlighet liksom en ökad öppenhet mot omvärlden. och utveckling () genomför en tematisk genomgång av reformen för att belysa dess effekter. En rapport kommer att publiceras . Regeringen verkar för att EU:s migrationspolitik, i enlighet med vad som anges i Stockholmsprogrammet (det fleråriga programmet för 20102013 för rättsliga och inrikes frågor), ska utvecklas för att öka möjligheterna till en effektiv och flexibel behovsbaserad arbetskraftsinvandring till EU. Ökat globalt utbyte är positivt för såväl enskilda som för samhällen. Utgångspunkten för den framtida migrationspolitiken ska vara 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 att ta tillvara de positiva effekterna av mobiliteten och globaliseringen. Regeringen beslutade därför att tillsätta en parlamentarisk kommitté om cirkulär migration och utveckling. Kommittén ska utreda om och hur personers ökade rörlighet till och från kan bidra till positiva utvecklingseffekter, såväl i migranternas ursprungsländer som i . Ett delbetänkande överlämnades till regeringen och ett slutbetänkande kommer att överlämnas . Regeringen har fortsatt att stödja EU:s globala ansats för migration (EU Global Approach to Migration) som är det övergripande strategiska ramverket för EU:s gemensamma migrationspolitik i de yttre förbindelserna. Målsättningen är att med ett brett angreppssätt och genom ett samstämmigt agerande mellan berörda politikområden och i partnerskap med tredjeländer hantera migration och migrationsströmmar på ett effektivare och mer rättssäkert och humant sätt. I en globaliserad värld är migration och rörlighet naturliga inslag. En långsiktigt hållbar migrationspolitik måste beakta och utformas mot denna bakgrund. De ökade möjligheterna till arbetskraftsinvandring, utredningen om cirkulär migration och utveckling samt genomförandet av EU:s globala ansats för migration, är därför viktiga delar i den framtida migrationspolitiken. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 150 455 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 016 004 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 977 380 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för personal och lokaler, exklusive bostäder för asylsökande, samt övriga förvaltningskostnader. Anslaget används för samtliga kostnader för handläggning och prövning av ärenden, förvaltningskostnader förknippande med mottagande av asylsökande, genomförandet av organiserad sysselsättning, förvarsverksamhet respektive myndighetens uppgifter vid överprövning av utlänningsärenden i domstol. Antalet asylsökande bedöms bli fler än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . Regeringen bedömer att 2011 kommer att behöva fatta beslut i cirka 287 000 ärenden inom verksamhetsområdena Asyl, Arbete, besök och bosättning samt Svenskt medborgarskap . ska härutöver överlämna överklagade ärenden till migrationsdomstolarna, medverka som part i domstolsförhandlingarna samt avgöra verkställighetshindersärenden. För att handlägga denna mängd ärenden ökas anslaget med 2011. Anslaget ökas 2011 med för att förstärka arbete med återvändande i syfte att öka antalet personer med lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut som återvänder. Med anledning av beslut inom EU avseende återvändande, uppehållstillståndskort, arbetstillstånd för högkvalificerad arbetskraft och viseringar, avses vissa ändringar att göras av utlänningsförfattningarna. Dessa förändringar medför ökade förvaltningskostnader för bland annat . Anslaget ökas därför med ytterligare . Finansiering sker genom att anslaget 1:5 Kostnader vid domstolsprövning minskas med 16,8 miljoner samt genom avgiftsintäkter. När lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare träder i kraft övergår det huvudsakliga ansvaret för arbetet med bosättning från till Arbetsförmedlingen. Anslaget ökas vidare med för arbete med kartläggning av asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund. De ändamål och verksamheter som avser uppgifter inom migrationsområdet vid vissa utlandsmyndigheter och som finansieras från det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. flyttas till . Anslaget 1:1 ökas därför med . Anslaget minskas med för att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 4:1 m.m. i syfte att stärka arbetet med effektivitet och kvalitet i bl.a. rättskedjan och på migrationsområdet. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget beräknas minska med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltningsprojekt genomförs, (se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, anslaget 1:17 Gemensamma e-förvalt- ningsprojekt av strategisk betydelse). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 1:1 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 2 171 523 000, 2 064 142 000 respektive 2 . Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e- förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2.8.21:2 Ersättningar och bostadskostnader 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera stöd till asylsökande m.fl. samt ersättningar till kommuner och landsting. Exempel på stöd är dagersättning, särskilda bidrag, bostäder, mat och återetableringsstöd i samband med självmant återvändande. Ersättningar betalas ut till kommuner och landsting för i första hand 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 hälso- och sjukvård, skolgång och omsorg till asylsökande m.fl. Kostnaderna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande och de sökandes vistelsetider i mottagandet. Hur många människor som söker asyl i styrs av en mängd svårbedömda och föränderliga omvärldsfaktorer. Exempel på faktorer som påverkar vistelsetiderna är handläggningstiderna hos berörda myndigheter och domstolar, tiden från det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut har vunnit laga kraft till utresa alternativt tiden till kommunmottagande efter beslut om uppehållstillstånd. Ändringar i förutsättningar vad gäller praxis och nationella och internationella regelverk kan också påverka antalet asylsökande och vistelsetiderna. Handläggningstiderna hos för prövning av asylärenden har förkortats i genomsnitt. Trots det antas antalet genomsnittligt inskrivna personer i mottagandet inte minska i den takt som antogs i samband med beräkningar som låg till grund för budgetpropositionen . Den främsta anledningen till det är att antalet asylsökande nu bedöms bli fler. Bland annat EU:s införande av viseringsfrihet för medborgare i vissa länder i närområdet samt domar i internationella domstolar, bedöms leda till behov av förstärkning av de volympåverkade anslagen inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas under anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader . 2 492 014 000, 2 169 500 000 Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.31 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Anpassning av anslaget sker för att kompensera för volymförändringar under innevarande budgetår som hanterats genom höjning av anslagskrediten istället för ändring av anslagsnivån.