prop · GX03140 · 2010-07-02 00:00:00 — Utgångspunkten för undersökningen har varit huruvida totalersättningen varit konkurrenskraftig men ej lönele- dande, som det uttrycks i regeringens riktlinjer. TOTAL ERSÄTTNING LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE ning avses alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. De delägda börsnoterade företagen och ingår inte i undersökningen. LÄGRE UTVECKLING ÄN MARKNADEN har totalersättningen till VD:ar ökat , vilket är lägre än marknadens . Löneutvecklingen för de statligt ägda företagen har legat under marknadsgenomsnittet, och nivåmässigt ligger majoriteten av VD:arna runt marknadens nedre kvartil. Övriga ledande befatt- ningshavare ligger också i genomsnitt runt den nedre kvartilen, men spridningen är större. Variationen är dock mycket stor mel- lan företag och mellan olika år. Avseende övriga ledande befatt- ningshavare skiljer sig totalersättningen mellan olika befatt- ningar. Lönespridningen inom enskilda företag är relativt stor, men mindre i jämförelse med privata företag. utbe- talades ingen rörlig lön till ledande befattningshavare. Två före- tag avviker (Arbetslivsresurs och ), där ett fåtal indivi- der hade utfall på rörlig lön, vilket redovisats i respektive årsredovisning . PENSIONENS ANDEL AV TOTAL ERSÄTTNING MINSKAR har andelen pension minskat något som andel av totalersättning bland de statligt ägda företagen, största föränd- ringen kunde noteras 2004 och 2005 då andelen pension ökade i samband med att möjlighet till rörlig lön begränsades. Jämfört med den privata marknaden är pensionens andel av total ersätt- ning något större. Drygt hälften av alla VD:ar och ledande befattningshavare har fortfarande förmånsbestämd pension. I många fall är detta baserat på tillämpliga kollektivavtal och alltså inte i strid med riktlinjerna. I andra fall är det gamla avtal som ännu inte omför- handlats, men det går inte att ge en exakt uppgift om hur många det handlar om utan en vidare undersökning. På samma sätt förekommer också uppsägningstider , och avgångsvederlag motsvarande mer än 18 månader, men dessa fall är i minoritet och gäller tidigare ingångna avtal. RESPEKTIVE TOTAL ERSÄTTNING VD Tusental kr/år Tusental kr/år har i uppdrag att aktivt följa och förvalta statens tillgångar så att värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och i de fall det är aktuellt de särskilt belutade samhällsuppdragen utförs. Detta sker genom fastställande, uppföljning och utvärdering av ekonomiska mål, samhällsekonomiska mål samt andra särskilda mål. Beroende på vad målen avser fastställs de i styrelsen, på bolagss- stämman, via lag, genom regeringsbeslut eller avtal mellan sta- ten och företaget. Målen följs upp regelbundet och utvärderas i samband med den löpande förvaltningen. Rapporter om utfall jämfört med uppsatta mål utgör beslutsunderlag för åtgärder och förändringar i företaget samt eventuella förändringar av målen. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av både företa- get och ägaren innebär det att de också kommuniceras och följs upp på båda dessa nivåer. Hos ägaren sker det genom Verksam- hetsberättelsen för företag med statligt ägande och hos företa- get i årsredovisningen och i företagets interna uppföljning. Syftet med de ekonomiska målen ur ett ägarperspektiv är att: F|^Xefg|Ti|eWXf^TcTaWXZXab`TggfgleX_fXbV[Y eXgTZf ledning arbetar mot ambitiösa och långsiktiga mål. Hcca~XǁX^g\iTai|aWa\aZTi^Tc\gT_ZXab`TggglW_\ZZ eT kostnaden för eget kapital. ;~TY eXgTZXgf|aTaf\XTe\f^c~Xae\`_\Za\i~!G\Y ef|^eT|ZTeXa[~UTeTbV[Y ehgf|ZUTeThgWX_a\aZTe med hänsyn tagen till företagets framtida kapitalbehov och @ ]_\ZZ eTbV[haWXe_|ggT`|ga\aZ hccY _]a\aZbV[hgi|eWX- ring av företagens lönsamhet, eektivitet och risknivå. De ekonomiska målen denieras i huvudsak inom följande kategorier: afT`[Xgf`~_ g\XkX`cX_Ti^Tfga\aZc~XZXg^Tc\gT_ eller rörelsemarginal) >Tc\gT_fgeh^ghe g\XkX`cX_fb_\W\gXgXXee|agXg|V^a\aZfZeTWHgWX_a\aZf`~_ g\XkX`cX_TaWX_TiaXggbi\afgXXeXZXg kapital) Vilket mål och vilken denition som används i varje specikt företag kan variera. Skillnaden beror bland annat på företagets branschtillhörighet, verksamhetens struktur, företagets nan- siella situation och i vilken mognadsfas företaget sig. Generellt sett ska företaget sträva efter att få en balans mellan verksamhetsrisken och den nansiella risken i företaget. Dessa ska tillsammans ge en rimlig total risk i företaget. Kortfattat bestäms målen enligt följande: =h[ ZeXe\f^Xa\Y eXgTZXg|eWXfgb[ ZeX|e^Tc\gT_^bfgaTWXa! Ju högre kapitalkostnaden är desto högre läggs golvet för lönsamhetsmålet. =h[ ZeXe eX_fXe\f^WXfgb[ ZeXTaWX_XZXg^Tc\gT_^e|if!=h_|ZeXg\i|kg\Y eXgTZXgWXfgb[ ZeX^TahgWX_a\aZfTaWX_Xa vara. För alla företag bör ägaren och företaget ta ställning till det enskilda företagets behov av kapital och kapitalstruktur. Företaget bör vara så eektivt kapitaliserat som möjligt för att med hänsyn till företagets rörelserisk kunna bedriva sin verk- samhet. Hänsyn måste också tas till framtida kapitalbehov. Flera av de statligt ägda företagen med särskilt beslutade sam- hällsuppdrag saknar lån, det vill säga är i princip helt nansie- rade av eget kapital. Även i denna typ av företag måste dock ställning tas till hur stort totalt eget kapital företaget bör ha för att så eektivt som möjligt kunna bedriva sin verksamhet. Det nns ingen anledning för ägaren/staten att ha mer kapital bun- det i verksamheten än som behövs för att nå de mål som ställts upp. Vid bedömningen av en lämplig kapitalstruktur måste även hänsyn tas till möjligheten för ägaren att lämna kapitaltillskott. För att kapitalet i ett företag ska användas så eektivt som möj- ligt måste ägaren beräkna en kostnad för kapitalet. Kapitalkostnaden ger motiv för företaget att sträva efter ett eektivt kapitalutnyttjande samt att, utifrån begränsade resurser, prioritera företagets kapital till exempel när det gäller investe- ringar. Kapitalkostnaden måste minst motsvara den riskfria Bedöms genom hur mycket verksamheten avkastar och variationen i avkastningen mellan olika år. Bedöms genom kapitalstrukturen och då främst genom andelen eget kapital. KAPITALKOSTNAD FÖR EGET KAPITAL 4,815, 1) Risken i denna bransch är högre än marknaden. räntan, annars har företaget inte något incitament att nansiera sin verksamhet med något annat än ägarens kapital, det vill säga genom lånat kapital. Kostnaden för eget kapital måste överstiga den risk- fria räntan tillräckligt mycket för att motsvara risken i företaget och skapa rätt ekonomiska signaler i verksamheten. De ekonomiska målen beslutas på årsstämman. Målen bör revideras då bestående förändringar sker, till exempel att lön- samheten i en bransch långsiktigt sjunker eller att ränteläget långsiktigt har förändrats. De konkurrensutsatta statligt ägda företagen ska ges samma för- utsättningar och ha samma krav på sin verksamhet som andra aktörer på marknaden. Därigenom säkerställs långsiktig konkurrenskraft, värdeutveckling samt eektiv användning av kapital. Dessutom minimeras risken för snedvridning av kon- Av dessa skäl är fastställandet och uppföljningen av ekonomiska mål för företagen som verkar under marknads- mässiga villkor en grundläggande del i bolagsstyrningen. FÖRETAG MED I HUVUDSAK SÄRSKILT BESLUTADE SAMHÄLLSUPPDRAG För företag med i huvudsak särskilt beslutade samhällsuppdrag sätts främst samhällsekonomiska mål varför kraven på ekono- miska mål kan avvika från vad som är gängse i verksamheter som bedrivs helt på marknadsmässiga villkor. Dessa företag strä- var oftast istället efter ett eektivt kapitalutnyttjande samt att skapa största möjliga samhällsnytta. Ett ertal av de statligt ägda företagen har en målkonikt mellan de ekonomiska målen och målen för det särskilt beslu- tade samhällsuppdraget. Exempelvis kan det nnas krav att en verksamhet ska ha en viss geogrask spridning över landet, trots att det inte är helt aärsmässigt befogat. Genom att fastställa ekonomiska mål tydliggörs dessa konikter och ägaren och före- tagsledningen kan lättare göra prioriteringar. Ägaren och före- taget bör därmed ställa upp ekonomiska mål för att mäta företa- gets eektivitet som ett komplement till de samhällsekonomiska målen. SAMHÄLLSEKONOMISKA OCH SÄRSKILDA MÅL De samhällsekonomiska målen kan variera betydligt mellan de olika företagen. Målen kan vara fastslagna i lag, men de kan även vara fastslagna i regeringsbeslut eller avtal mellan företaget och staten. Utvärderingen och uppföljningen baseras bland annat på: ^iTag\gTg\iTcTeT`XgeTe[|e_XWWThefT`[|fX^bab`\f^TXXe sektorpolitiska mål och XǁX^g\i\gXgf "eXfh_gTg^eTi! Kraven på till exempel kostnadseektivitet kan vara högt ställda även om andra mål har stor betydelse. För att mäta företagets eektivitet kan mått som relaterar de olika kostnadsposterna (till exempel personal- och lokalkostnader) till varandra eller till företagets intäkter användas. Även operativa-, produktivitets- och/eller kostnadsmått som relaterar intäkter eller kostnader till antal anställda, eventuella anslag eller andra mått härledda ur samhällsekonomiska eller sektorspolitiska mål (till exempel antal anställda med arbetshandikapp i ) kan användas. I de fall utfallen inte kan jämföras med andra företag görs jämförelse mellan åren och mot uppsatta mål. Avseende särskilda mål är det en viktig del i den statliga ägar- politiken att de statligt ägda företagen har en genomtänkt stra- tegi för att hantera och informera om miljöhänsyn, sociala frågor, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mångfald, etik och icke-nansiella risker, så kallad hållbarhetsinformation. Se respektive företagssida för en utförligare beskrivning och denition av de olika målen (sid. 49 f.). EKONOMISKA MÅL MÅL OCH UTFALL 2009 Ett bra år för de statligt ägda företagen Fortsatt omsättningsökning för företag med statligt ägande; den sammanlagda omsättningen ökade , ökningen förklaras främst av att flera nybildade företag numera ingår i den statliga företagsportföljen och gjorda förvärv . Det sammanlagda resultatet efter skatt uppgick till 34,7 (43,4) miljarder kronor, en minskning jämfört med . Den totala utdelningsnivån minskade, , främst på grund av lägre resultat i företagen. BIDROG MED ÖKAD OMSÄTTNING Utvecklingen för de statligt ägda företagen fortsatte positivt ; den sammanlagda omsättningen ökade med 13 pro- cent och totalt uppgick omsättningen till 352,8 (312,5) miljarder kronor. stod för den största omsätt- ningsökningen bland samtliga statligt ägda företag och ökade sin omsättning med , från 164,5 miljarder till . andel av omsättningen uppgick till och av total omsättning (inklusive intressebolagen). omsättningsökning för- huvudsakligen av förvärvet av Nuon, men också valutaef- fekter påverkade omsättningen positivt. omsättning minskade på grund av lägre priser och lägre produktion. TeliaSonera, Apote- ket och Systembolaget stod för stora absoluta omsättningsök- ningar. Rymdbolaget, och stod för procentuellt stora omsättningsökningar jämfört med föregå- ende år. De nybildade företagen sulting har påverkat den totala omsättningen positivt med respektive . LÄGRE RESULTAT FÖR MÅNGA FÖRETAG Det sammanlagda resultatet efter skatt för de statligt ägda före- tagen minskade , från 43,4 till 34,7 miljarder kro- nor . Resultatet före skatt uppgick till 42,4 (51,8) mil- jarder kronor . resultat efter skatt minskade med från till 13,5 mil- jarder kronor. lägre resultat förklaras främst av lägre rörelseresultat och högre räntekostnader på grund av större net- toskuld. redovisade lägre resultat efter skatt jämfört med föregående år, vilket är en minskning från till , minskningen förklaras främst av lägre priser och en minskad efterfrågan. SEK och stod för stora resultatförbättringar i absoluta tal [utveckla med förklaringar. x företag med statligt ägande kunde redovisa förbättrat eller oförändrat resultat jämfört med föregå- ende år. Kassaödet från den löpande verksamheten exklusive företagen inom den nansiella sektorn (och ) uppgick till 62,9 (59,5) miljarder kronor. , och redovisade förbättrade kassaöden jämfört med . , och redovisade för- sämrade kassaöden jämfört med föregående år. OMSÄTTNINGSFÖRDELNING FÖR DE STÖRSTA FÖRETAGEN PER DEN 31 DECEMBER 2009 1) Omsättningen är omräknad till att motsvara ägarandelen. Bruttoinvesteringarna ökade , från med till , exklusive Resultat från andelar i intresseföretag investeringar i aktier uppgick investeringar i el- och värmepro- duktion uppgick till . kraftproduktion ökade med till 8 miljarder Av totala investeringar utgjorde 18,2 (17,3) miljarder kronor förnyelseinvesteringar i anläggningar och 84,3 (25,1) miljarder kronor var tillväxtinvesteringar, 56,2 (11,8) mil- jarder kronor av dessa utgjordes av investeringar i aktier. Resultat från avvecklad verksamhet Ökningen av förnyelseinvesteringar är främst hänförlig till för- Hänförbart till aktieägare i moderbolaget värvet av av aktierna i . Nuon Energy om 52 mil- bidrog av de totala , Jernhusen och Rymdbolaget bidrog med ökade investeringar jämfört med föregående , och redovisade lägre investe- ringar jämfört med . &HFU LBQJUBMBWTÊUUOJOHBS PDI TLVMEFS Eget kapital hänförbart till Eget kapital hänförbart till TeliaSonera (37,) SAS (21,) Långfristiga skulder (inkl. avsättningar) Kortfristiga skulder (inkl. avsättningar) 5PUBMB TLVMEFS PDI FHFU LBQJUBM Kassaflöde från löpande verksamhet Omsättning som avser anslag från staten Medelantal anställda, inkl. intresseföretag Avkastning på eget kapital, % 1)Sammanställningen visar företag vars bruttoinvesteringar överstiger . Intresseföretagens investeringar ingår ej i sammanställningen. (Intressebolagen är exkluderade då omsättning för dessa bolag ej ingår i konsolideringen) För uppgick statens andel av utdelning- arna till 20,8 (23,2) miljarder kronor. TeliaSonera, , Aka- demiska Hus och SEK har ökat sin utdelning jämfört med före- gående år. Bland de företags som har minskat utdelningen jämfört med märks , , , Sys- tembolaget och . Läs mer om företagens utdelningspo- licy i respektive företagspresentation (sid. 49 f.). UTDELNING FÖR 2008 OCH 2009 FÖR FÖRETAG MED UTDELNINGSPOLICY 1)Gäller utdelning . 2)Avser föreslagen utdelning från till staten. 3)Avser samtliga statens aktier i . Växelkurs SEK/EUR är bolagets bok- slutskurs. Statens ägande i är uppdelat mellan svenska staten och stabilitetsfonden . Utdelningen hänförlig till stabilitetsfon- den utbetalas till Riksgälden. 4)I samband med fullföljandet av samgåendet mellan lämnades en extra utdelning om . 5)Av till utdelning tillgängliga vinstmedel ska inget belopp utbetalas till aktieägaren i . Alla vinstmedel tillgängliga för utdelning ska disponeras som regeringen föreskriver, fördelas till . STATENS ÄGANDE I BÖRSNOTERADE FÖRETAG ökade marknadsvärdet på det statliga börsnoterade aktieinnehavet , från till . Marknadsvärdet på det börsnoterade innehavet ökade till jämfört med . har nyemissioner genomförts i och , ägarande- larna är oförändrade. OMX PI index ökade . Marknadsvärdet på det börsnote- rade innehavet uppgick till vilket motsvarar en ökning jämfört med . OMX PI index ökade . genomfördes en ytterligare nyemission i SAS med ägarandelarna oförändrade. NYEMISSIONER I SAS OCH NORDEA BANK 2009 Mot bakgrund av SAS utveckling och de utmaningar som nns på ygmarknaden presenterade styrelsen för SAS en ny strate- gisk inriktning och aärsplan kallad . I samband med detta beslutade styrelsen om en nyemission med företrä- desrätt för bolagets aktieägare på totalt varav högst föll på svenska statens del. Regeringen uttryckte sitt stöd för emissionen och beslutade om propositionen . Extra bolagsstämman beslutade om att genomföra nyemissionen. Efter nyemissionen äger svenska staten 528 750 000 aktier mot- svarande oförändrad ägarandel om . Nordea presenterade ett förslag om nyemission i syfte att stärka företagets kapitalbas. Bolagsstämman fattade beslut om nyemissionen och svenska staten deltog med sin pro-rata andel som nansie- rades genom det kapitaltillskottsprogram som regeringen BÖRSVÄRDE STATENS NOTERADE AKTIEINNEHAV, MNKR TOTALAVKASTNING STATENS BÖRSNOTERADE INNEHAV 2004JUNI 2010 Grafen ovan visar totalavkastning (kursutveckling och återinvesterad utdelning) för statens börsnoterade innehav . inrättat med stöd av medel från stabilitetsfonden. Nyemissi- onen övertecknades . Efter nyemissionen äger svenska staten 799 181 711 aktier motsvarande oförändrade ägarandel om . NYEMISSION I SAS 2010 tillkännagavs att styrelsen i SAS i samband med en extra bolagsstämma skulle komma att föreslå ytterligare en nyemission uppgående till . över- lämnade regeringen en proposition till med förslag om att svenska staten ska delta i SAS nyemission. Regeringen begärde också mandat från om att vid lämplig tid- punkt minska statens ägande i SAS. beslutade i enlighet med regeringens proposition. Staten deltog i nyemissionen med sin pro rata andel och erlagd likvid uppgick till . Teckningstiden löpte ut och utfallet visade att nyemissionen blev övertecknad . På SAS årsstämma beslutades att genomföra en aktiesammanläggning av aktier i . Sammanläggningen innebär att 30 aktier läggs samman till en aktie. för handel i bolagets aktier före sammanläggningen blir och för handel efter sammanläggningen blir . #ÚSTWÊSEF QFS 'ÚSÊOESJOH TFEBO #ÚSTWÊSEF QFS sedan #ÚSTWÊSEF QFS 1)Nyemission i 2009, antalet aktier ökade från 515 601 104 aktier till 799 181 711. Statens ägande i är uppdelat mellan svenska staten och stabilitetsfonden . 2)Nyemissioner i SAS . Antalet aktier ökade från 35 250 000 aktier till 528 750 000 aktier efter nyemissionen 2009. Efter nyemission ökade anta- let aktier till 2 115 000 000 aktier. genomfördes en aktiesammanläggning till 1:30 vilket ger nytt antal aktier uppgående till 70 500 000. A/O DOM SHVETSII AKTIEBOLAGET SVENSK EXPORTKREDIT, (SEK) AKTIEBOLAG (PUBL) KUNGLIGA DRAMATISKA TEATERN AKTIEBOLAG LUOSSAVAARA-KIIRUNAVAARA AKTIEBOLAG, () BOSTADSFINANSIERINGSAKTIEBOLAG, () SWEDISH NATIONAL ROAD CONSULTING AKTIEBOLAG, () A/O Dom Shvetsii beslutade att och St stad skulle bilda ett aktiebolag, A/O Dom Shvetsii. Syftet var att företaget skulle förvalta fastigheter i för etablering av ett Sverigehus med officiella, kulturella och kommersiella funktioner. Etableringen av ett Sverigehus i skulle ses som ett led i utvecklingen av relatio- nerna mellan och där har ett särskilt intresse av att utveckla förbin- delserna med St Petersburgsområdet. Det an- sågs angeläget att svenska myndigheter och svenskt näringsliv gavs en naturlig bas för sin verksamhet i . Projektet skulle genomföras på kommersiella villkor och med en långsiktig egen finansiell bärkraft. Företaget bildades genom ett trepartsavtal mellan svens- ka staten, St stad och . Dom Shvetsii förvaltar en fastighet och är ett ryskt aktiebolag som ägs av , ett dotterbolag till , till , svenska staten till och av staden till . Dom Shvetsii har dispositionsrätten till Sveri- gehuset och till marken under , cirka 5 000 kvm uthyrningsbar yta. Största hyresgäs- ter är Generalkonsulat, , RBS, och Exportrå- det. sålde sina i Dom Sh- vetsii till . St Pe- tersburg stad har annonserat att de avser att sälja sina aktier i . Dom Shvetsiis verksamhet är helt beroende på hur stor efterfrågan på lokaler är beläggningen i . STYRELSE OCH REVISORER 2010/2011 VD: Ett managementbolag Ordf: : , , , , (valdes och avgick vid extrastämma , val- des och avgick vid stäm- ma) Revisor: , sulting . Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 0 (0) USD. Arvode till stämmovalda ledamöter uppgår till 0 (3 400) USD. Arvode utgår inte till ledamot som är anställd i . reg nr P 4401.16.4 t " 0 %0. 4)7&54** Eget kapital, avsättningar och skulder Ej räntebärande kortfristiga skulder Totala skulder och eget kapital AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, % Rapportering enligt GRI:s riktlinjer STATENS ÄGARANDEL, % "# (½5" ,"/"-#0-"( t PSH t XXX HPUBLBOBM TF kanalbolaget bildades i samband med att byggandet av kana- len påbörjades. Bygget stod klart och invigdes . är ett av de största byggnadsprojekt som genom- förts i . Kanalen sträcker sig från vid till Mem vid och är och har 58 slussar. Syftet med kanalen var att skapa en transportled för såväl varor som passagerare. Staten övertog ägan- det av företaget 1978 och svarar för förvaltningen. Företaget ansvarar för att kanalen rustas upp, underhålls och drivs så att kanalens värde som kultur- historiskt byggnadsverk och attraktivt turistmål vidmakthålls. Företaget bedriver kanal- och fastighetsrörel- se. Kanalrörelsen omfattar fritids- och passa- gerarbåtstrafik samt slussning, båtupplägg- ning, brounderhåll och museiverksamhet. I fastighetsrörelsen ingår förvaltning av skog, mark och fastigheter som såväl historiskt som praktiskt är kopplad till kanalen. Företaget bedriver också omfattande underhålls- och upprustningsverksamhet av kanalen och fast- igheterna för att bevara och förbättra dess skick. Verksamheten sker i nära samarbete med kommuner och landsting, länsstyrelser och näringslivet längs kanalen. omsatte företaget cirka 57 (58,3) mnkr och redovisade ett resultat på 109 (976) tkr. Totalt uppgick intäkterna från kanal- och entreprenadrörelsen till 25,8 mnkr, oförändrat i förhållande till föregående år. Intäkterna från skogs- och fastighetsrörel- sen uppgick till 12,2 (12,1) mnkr. Företagets soliditet uppgick till 77,8 (80,4) procent. Statens bidrag ökade från tidigare 14,9 mnkr till 19,9 mnkr för upprustning av kanalen. Bidrag om 1,4 mnkr erhölls från kommuner och övriga samarbetspartner. beslutade att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att STYRELSE OCH REVISORER 2010/2011 Ordf: : , , , , (valdes och av- gick vid årstämman 2010) Arb rep: , Hå- kan suppl: , visor: , Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 59 (59) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 40 (40) tkr. Arvode utgår inte till ledamot som är anställd i . rustas upp och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attrak- tivt turistmål kan vidmakthållas. Med hänsyn till företagets uppdrag och med hänsyn till att staten ger ett årligt bidrag har ägaren inte be- slutat om några specifika ekonomiska mål el- ler krav. Generellt ska företaget genom egna medel och genom bidrag verka för en stabil finansiell ställning och en positiv ekonomisk utveckling av verksamheten. Utdelningspolicy saknas då företaget inte har några utdelningskrav från ägaren. är i gott skick. Behov av mer omfattande reparationer av kajer har dock identifierats. Reparationer kommer att pågå kontinuerligt . Företagets verksamhet har fortsatt bidra till att öka kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attrak- tivt turistmål. Företaget har fortsatt att möta utvecklingen av den växande båt- och landtu- rismen längs med kanalen genom ökad till- gänglighet och utökad service. Utbud och standard avseende boende, restauranger, toa- letter och duschar har fortsatt förbättrats un- der året. Den ägda skogsmarken förvaltas ef- fektivt och är miljöcertifierad enligt FCS. Samarbets- och marknadsföringsprojekt med andra intressenter har bidragit till att öka upplevelsen på och utmed kanalen. Företaget har en sund ekonomisk utveckling och bedri- ver ett aktivt jämställdhets- och miljöarbete. Eget kapital, avsättningar och skulder Eget kapital hänförbart till Minoritetens andel av eget kapital Ej räntebärande kortfristiga skulder Totala skulder och eget kapital Kassaflöde från löpande verksamhet Re (genomsnitt), % Antal anställda i medeltal Rapportering enligt GRI:s riktlinjer STATENS ÄGARANDEL, % t PSH tAB SVENSKA SPEL AB bildades ge- nom en sammanslagning av och AB Tipstjänst. Svenska Spels tillstånd att anordna lotterier, nummerspel och vadhållning på idrottstävlingar, spel på värdeauto- mater, kasinospel och pokerspel över Internet lämnas av regeringen. Nuvarande tillstånd för verksamheten löper ut för- utom tillståndet för kasinospel som gäller till utgången av 2011. Svenska Spels uppdrag från staten är att efter tillstånd av regeringen på ett socialt ansvarsfullt sätt anordna spel- och lotterier.