prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — Men eftersom volymutveck- lingen även påverkas av en förändrad kvalitet t.ex. högre betyg i skolan eller förbättrade lokaler inom äldreomsorgen så avviker kon- sumtionen enligt volymmåttsmetoden, histo- riskt sett, från befolkningsutvecklingen. Produktivitetsutvecklingen kan också bidra till denna avvikelse. Flera av kommunsektorns större verksam- hetsområden har haft en ganska återhållen utveckling . Exempelvis har elevunderlaget i minskat . Även äldreomsorgen visar på en negativ volymutveckling , trots att de äldre blivit fler. Att volymerna trots det minskar inom äldreomsorgen förklaras sannolikt av att de äldre är friskare och i mindre utsträckning bor i äldreboende. Eftersom hemtjänstvården är mindre kostsam än vården i särskilt boende, så innebär en ökad andel hemtjänstvård, allt annat lika, att den totala volymutvecklingen blir lägre. Däremot har hälso- och sjukvården haft en positiv volymutveckling , som inte till fullo kan förklaras av förändringar i den demografiska utvecklingen. På kort sikt är det framförallt andra faktorer som förefaller spela roll för hur mycket hälso- och sjukvård som produceras. Konsumtionen i kommunsektorn enligt volymmåttsmetoden väntas öka med 2010.100 Under återstoden av prognos- perioden väntas konsumtionen öka med . I landstingen väntas konsumtionstillväxten bli ganska stark under hela prognosperioden, medan en ganska svag utveckling väntas i primärkommunerna. Bland de individuella ändamålen är det enbart hälso- och sjukvården som väntas utvecklas starkt. Diagram 8.3 Utvecklingen av skolan, äldreomsorgen och hälso- och sjukvården 20012014 Index (2001=100). Utfall 20012009, prognos 20102014. Källor: och egna beräkningar. Prognosen för konsumtionen enligt volym- måttsmetoden bygger i hög grad på demo- grafiska framskrivningar och kan därigenom sägas spegla vilken konsumtionsutveckling som krävs för att bibehålla befintlig standard. Kommuner och landsting har emellertid att förhålla sig till ett i kommunallagen stadgat balanskrav, som innebär att de måste balansera sina budgetar varje enskilt år. Av detta skäl är det inte rimligt att ensidigt beakta den demografiska utvecklingen när konsumtionen enligt kostnads- metoden prognostiseras. I stället är det i hög grad utvecklingen av inkomsterna som sätter ramen för prognosen avseende konsumtionen enligt kostnadsmetoden. har kon- sumtionen enligt kostnadsmetoden i kommun- sektorn ökat relativt starkt (se diagram 8.4). utvecklades kostnaderna svagare. Under 20102012 förväntas konsumtions- utvecklingen, enligt kostnadsmetoden försvagas ytterligare, men de tillfälligt höjda statsbidragen 2010 bidrar sannolikt till att hålla uppe nivån. väntas konsumtionstill- växten enligt kostnadsmetoden åter tillta. 100 I prognosen antas kvaliteten vara oförändrad. drivs, med andra ord, konsumtionsutvecklingen till stor del av den demografiska utvecklingen. Diagram 8.4 konsumtion, 20022014 Index (2002=100). Utfall för 20022009, prognos för 20102014. Anm.: I BNP ingår konsumtion enligt volymmåttsmetoden. Källor: och egna beräkningar. De stora utgiftsposterna inom den kommunala konsumtionen utgörs av löner, förbrukning och sociala naturaförmåner. Löner och arbetsgivarav- gifter uppgår till av konsumtions- utgifterna. Förbrukning av varor och tjänster uppgår till . Sociala naturaförmåner, konsumtion av skattefinansierade tjänster som produceras i näringslivet, har successivt ökat som andel av den kommunala konsumtionen och utgjorde (se diagram 8.5).101 Diagram 8.5 Sociala naturaförmåner, 19932014 Procentuell andel av total konsumtion i kommuner och landsting. Utfall , prognos för 20102014. Anm.: Sociala naturaförmåner är beräknade exkl. läkemedelsförmånen. Källor: och egna beräkningar. 101 Kostnadsposterna summerar inte till eftersom vissa minusposter, som försäljning, inte finns angivna. Av övriga utgifter utöver konsumtionsutgifter svarar investeringar för den största enskilda posten, av de totala utgifterna . Denna utgift har ökat kraftigt . Utvecklingen väntas dock avta . Under 20112014 beräknas investeringarna öka relativt måttligt, dock snabbare än konsumtions- utgifterna. Tabell 8.3 Utgifter för kommuner och landsting Löpande priser, procentuell utveckling om annat ej anges. Utfall , prognos för 20092012. -0,4 -31,4 Källor: och egna beräkningar. Transfereringar till hushåll består främst av ekonomiskt bistånd och avtalspensioner. Utgiften för ekonomiskt bistånd ökade kraftigt till följd av det försämrade läget på arbets- marknaden. Allteftersom konjunkturen stärks väntas utgifterna för ekonomiskt bistånd minska. I transfereringar ingår dessutom subven- tioner till näringslivet samt nettot av mark- och fastighetsköp. Detta netto väntas minska i takt med konjunkturåterhämtningen, vilket förklarar att transfereringarna minskar 2013. Till följd av det låga ränteläget som följer av den finansiella krisen minskar ränteutgifterna kraftigt. halverades nästan dessa utgifter. Nedgången planar ut och ränteutgifterna vänder därefter uppåt. beräknas utgifterna öka kraftigt i takt med att ränteläget normaliseras. Statens utgifter, inklusive ränteutgifter, uppgick till , eller av BNP. Utgifterna ökade med , trots den kraftiga nedgången i ekonomin. Till den relativt svaga ökningen bidrog att ränteutgifterna på stats- skulden minskade med till följd av lägre marknadsräntor. beräknas utgifterna öka med . anslagen till rättsväsendet, utbildning och infra- struktur bidrar till att den statliga konsumtionen och investeringarna sammantaget ökar relativt starkt 2010. Bidragen till kommunsektorn höjs tillfälligt med . Den stigande arbetslösheten leder till en ökning av trans- fereringarna till hushållen. Lägre räntor leder till att ränteutgifter fortsätter att minska, trots att statsskulden ökar (se tabell 8.4). En stabilisering och därefter en förbättring på arbetsmarknaden samt låga pris- och löneök- ningar bidrar till i stort sett oförändrade utgifter 20112014. Därtill kommer att det tillfälliga statsbidraget till kommunsektorn faller bort 2011. Ränteutgifterna ökar 20112013 till följd av höjd ränta trots att statsskulden minskar. Tabell 8.4 Statens utgifter Löpande priser, procentuell utveckling. Utfall , prognos för 20102014. -0,3 -5,9 -1,6 -2,1 -0,5 -0,7 -29,4 -7,3 -4,6 -0,2 Källor: och egna beräkningar. Statens utgifter i nationalräkenskaperna och i statsbudgeten Enligt redovisningen i nationalräkenskaperna (NR) var statens utgifter exklusive ränteutgifter 2009 medan statsbudgetens utgifter exkl. ränteutgifter (Utg. omr. 125 och utg. omr. 27) uppgick till (se tabell 8.5). Skillnaden beror till största delen på avvikelser i redovisningsprinciper, som motsvaras av lika stora differenser på inkomstsidan. Den största skillnaden beror på att mervärdesskatt på den offentliga sektorns förbrukning ingår i utgifterna för den statliga konsumtionen och de statliga investeringarna samt i statsbidragen till kommunerna i NR. På statsbudgeten redovisas dessa utgifter exklusive mervärdesskatt, medan mervärdesskatten för staten och kommun- sektorn redovisas som en negativ post på stats- budgetens inkomstsida. I statsbudgeten redovisas EU-finansierade bidrag, medan de i NR redovisas som bidrag direkt från EU till mottagaren. Därtill finns avvikelser i redovisningen och periodiseringen av medlemsavgiften till EU. Bland skillnaderna ingår också redovisningen av vissa bidrag till kommunerna. De statsbidrag som utbetalas och avser 2010 periodiseras i NR till 2010. Tabell 8.5 Statens utgifter i statsbudgeten och i nationalräkenskaperna Utfall , prognos för 20102014. Staten i NR exkl. Källor: och egna beräkningar. Kalkylmässiga kostnader för pensionsavgifter och kapitalförslitning är högre i NR än i statsbudgeten. De skattekontokrediteringar, som enligt NR är att likställa med utgifter, redovisas i NR på utgiftssidan. Dessa kredi- teringar har tidigare uppgått till ganska stora belopp, men flera av dem redovisas numera på budgetens utgiftssida medan andra fasats ut. Infrastrukturinvesteringar som lånefinansieras redovisas inte på statsbudgetens utgiftsområden, men däremot ingår amorteringar på lånen. I NR redovisas däremot även dessa investeringar, men inte amorteringar, som utgifter. Vissa kapital- tillskott till statliga bolag ingår i statsbudgeten, men belastar inte utgifterna i NR. Utgifterna i NR ökar betydligt mer 2010 och mindre 2011 än utgifterna i statsbudgeten. periodisering av bidragen till kommunerna bidrar till skillnader i utvecklingen . 8.2Statsbudgetens utgifter och takbegränsade utgifter I detta avsnitt redovisas statsbudgetens utgifter för 20092014. Statsbudgetens utgiftssida delas in i 27 utgiftsområden och minskning av anslagsbehållningar. Till statsbudgetens utgifts- sida hör även myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt den kassa- mässiga korrigeringen (se även avsnitt 9). I avsnittet redovisas även utvecklingen av de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, som omfattar utgiftsområde 125, 27 samt ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med (se tabell 8.6). Ungefär en tredjedel av den ökningen, , förklaras av utgifterna på statsbudgetens utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor. Uttryckt som andel av BNP beräknas dock dessa utgifter vara väsentligt lägre 2014 än 2009. Återstoden av ökningen av de takbegränsade utgifterna förklaras av ålderspensionssystemets utgifter. De beräknas öka med . Uttryckt som andel av BNP motsvarar dock detta en minskning . minskar utgifterna för statsskulds- räntor kraftigt. Jämfört med 2009 är utgifterna lägre. Därefter ökar de igen och bedöms de ligga på ungefär samma nivåer som 2009. Uttryckt som andel av BNP är nivån 20122014 något lägre än nivån 2009. Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, beräknas uppgå till 2010 och till 53 respektive 2011 och 2012. beräknas budgeteringsmarginalen uppgå till 64 respektive , under förut- sättning att utgiftstaken fastställs i enlighet med regeringens bedömning i avsnitt 10.5.2. Budgeteringsmarginalen ska i första hand fungera som en buffert om ut- gifterna utvecklas annorlunda än beräknat. riktlinje som regeringen använder är att margi- nalen bör vara av de tak- begränsade utgifterna (2010), för år t+1 (2011), för år t+2 (2012) och för år t+3 (2013). Tabell 8.6 Utgifter på statsbudgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter 20092014 Miljarder kronor om inget annat anges. 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statsbudgeten (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 3Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 10.5.2). I tabell 8.8 redovisas för varje utgiftsområde: ut- fall , anvisade medel per utgiftsområde inklusive förslag på tilläggsbudget,102 utgiftsprognos samt beräknade utgifts- ramar för 20112014. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde och i beräkningen av utgiftsramarna för 20112014 har hänsyn tagits till tidigare beslu- tade och aviserade utgiftsreformer och bespa- ringar (se tabell 8.10). I de beräknade utgifts- 102Avser förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) samt av tidigare beslutad tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). ramarna för 20112014 har hänsyn även tagits till de aviseringar om utgiftsförändringar 2014 som redovisas i avsnitt 9.5. Vidare har de makroekonomiska förutsätt- ningarna, volymantaganden inom vissa trans- fereringssystem samt den pris- och löne- omräkning som ligger till grund för beräkningar- na uppdaterats jämfört med de beräkningar som presenterades i budgetpropositionen . Förbrukning av anslagsbehållningar på raman- slag för förvaltnings- och investeringsändamål för 20112014 redovisas under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar103 (se tabell 8.8). De takbegränsade utgifterna beräknas öka med . Ökningen förklaras främst av de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna som stiger till följd av ökande volymer i öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska program. Utveck- lingen väntas plana ut och därefter antas de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna falla i takt med att läget på arbetsmarknaden successivt förbättras. Parallellt med denna utveckling uppvisar de ohälsorelaterade trans- fereringssystemen en kontinuerligt fallande utgiftsprofil främst till följd av allt lägre volymer i sjuk- och aktivitetsersättningen. Sammantaget innebär den förbättrade situa- tionen på arbetsmarknaden tillsammans med fallande utgifter för ohälsan att de takbegränsade utgifterna som andel av BNP minskar med . ökar de takbegränsade utgifterna med och 2012 uppgår ökningen till . ökar utgifterna med 17 respektive , vilket huvudsakligen förklaras av en snabbare utgiftsutveckling i ålderspensionssystemet. Transfereringssystemen för arbetslöshet och ohälsa Utvecklingen av antalet personer som försörjs i olika ersättningssystem är central för utgifts- utvecklingen. Som framgår av tabell 8.7 ökade antalet personer mätt som helårsekvivalenter som får ersättning inom system som rör ohälsa, arbetslöshet och ekonomiskt bistånd med 46 000 under 2009.104 Ökningen ägde rum i de arbetsmarknadsrelaterade ersättningssystemen samt inom det ekonomiska biståndet, medan antalet personer med sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning minskade. Volymuppgången i de arbetsmarknadsrelaterade systemen väntas fortsätta även till följd av situationen på arbetsmarknaden. faller volymerna tillbaka efterhand som konjunk- turläget förbättras. Antalet helårsekvivalenter med sjuk- och aktivitetsersättning förväntas minska . planar volymerna i sjuk- penningen ut och nivån 2014 bedöms endast bli marginellt lägre än nivån 2010. Tabell 8.7 Helårsekvivalenter, , i vissa ersättnings- system Utfall för 20082009 samt prognos för 20102014. 1 Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. Läget på arbetsmarknaden och 2011 medför att de arbetsmarknadsrelaterade ut- gifterna ökar kraftigt jämfört med nivåerna före finanskrisen. Den största utgiftsökningen på arbetsmarknadsområdet sker i de arbets- marknadspolitiska programmen. Jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ung- domar ger de arbetslösa möjlighet att delta i insatser som syftar till att stärka deras position på arbetsmarknaden i arbetslöshet. Dessutom är programvolymerna utanför garan- tierna tillfälligt höga . Deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program beräknas öka med nästan 140 000 helårsekvivalenter . 103 Förändring av anslagsbehållningar är skillnaden mellan anvisade medel och beräknade faktiska utgifter, dvs. nettot mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. 104 Med helårsekvivalenter avses det antal personer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis motsvarar två personer som varit heltidssjukskrivna var en helårsekvivalent. programdeltagandet vara högt framför allt till följd av att volymerna i garantierna ökar med viss eftersläpning i förhållande till arbetslösheten. Även antalet personer med arbetslöshets- ersättning har ökat kraftigt och fort- sätter att öka . Det beror främst på att antalet öppet arbetslösa ökar, men även på att en större andel av de nytillkomna arbetslösa väntas uppfylla kraven för ersättning. Ökningen av de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna sker från en förhållandevis låg nivå. Antalet öppet arbetslösa minskade rejält , och skedde en markant minskning av andelen öppet arbetslösa som var ersättningsberättigade. De ohälsorelaterade utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas falla betydligt . beräknas utgifterna vara lägre än 2009. Den samlade volymen i sjukförsäkringen (sjuk- penning samt sjuk- och aktivitetsersättning) har fallit . minskade antalet sjukpenningdagar, medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. faller volymerna i båda systemen. Både antalet nya sjukpenningfall och längden på sjukfallen har minskat. fortsätter antalet sjukpenning- dagar att minska men i långsammare takt. Ned- gången inom sjuk- och aktivitetsersättningen förklaras i första hand av att inflödet från sjuk- penningen minskar. Vidare förstärks minsk- ningen 2010 och 2011 av att den tidsbegränsade sjukersättningen upphör. En viktig orsak till att antalet personer i sjukförsäkringen minskar är de reformer som trädde i kraft . Sjukförsäkringen har blivit tydligare och uppmuntrar till återgång i arbete, bl.a. genom en rehabiliteringskedja med tydliga hållpunkter, en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning och permanent nedsatt arbets- förmåga som grundprincip för att bevilja sjuk- ersättning. De tidigare besluten om nationella försäkringsmedicinska riktlinjer som stöd för läkaren i dennes sjukskrivningsbedömning och en sammanhållen och statlig socialförsäkrings- administration har sannolikt också bidragit till den minskade sjukfrånvaron. Diagram 8.6 Arbetslöshet och sjukpenningdagar (inkl. sjuklön) Sjukpenningdagar (vänster) Arbetslösa (höger) Anm.: Åren fram används en länkad serie över arbetslösheten från . Perioden till avser länkade serie över arbetslösheten. Källor: , , och egna beräkningar. Det har fram till omkring 2004 funnits ett tydligt samband mellan sjukfrånvaron och läget på arbetsmarknaden. Sjukfrånvaron har varit hög när arbetslösheten varit låg och tvärtom (se diagram 8.6). Sambandet kan förklaras dels med att anställda i goda tider kunde ha en högre sjukfrånvaro eftersom risken var liten att deras ställning i arbetslivet försvagades till följd av sjukfrånvaro, dels med att personer med relativt hög sjukskrivningsrisk anställs i större utsträckning när sysselsättningen är som högst under en konjunkturcykel. har sjukfrånvaron och arbetslösheten minskat parallellt. Det är dock osäkert om den stigande arbetslösheten kommer att minska sjukfrånvaron konjunk- turellt i samma utsträckning som enligt tidigare noterade samband. De genomförda reformerna på området, bland annat rehabiliteringskedjan, bör medföra att sjukfrånvaron stabiliserar sig på en historiskt låg nivå och att fluktuationerna blir mindre. För att dämpa fallet i den kommunala syssel- sättningen och för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen har fattat beslut om flera åtgärder . Efter förslag proposition om vårtilläggsbudget fattade beslut om ett tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting på (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311). Medlen utbetalades och var avsedda att Efter förslag i hösttilläggs- budgeten fattade beslut om att öka det tillfälliga konjunkturstödet med , varav avsåg att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till influensapandemin (prop. 2009/10:2, bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:43). ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en permanent ökning av det generella stats- bidraget med . Efter förslag i budgetpropositionen fattade beslut om att tillfälligt öka det generella statsbidraget med (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU3, rskr. 2009/10:166). Sammantaget har tillfälligt ökat statsbidragen till kommunsektorn med 2010.105 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för ålderspensionssystemet, som ingår under utgiftstaket för staten, ökar , från ca 2010 till 2014. beräknas inkomst- och tilläggspensionerna minska, men de totala utgifterna i ålders- pensionssystemet beräknas trots detta öka jämfört med på grund av att antalet pensio- närer ökar och att nytillkomna pensionärer får en i genomsnitt högre inkomstrelaterad ålders- pension än nuvarande pensionärer. ökar utgifterna snabbt, både till följd av högre tilläggs- och inkomstpensioner och till följd av ett stigande antal pensionärer. 105 Eftersom det generella statsbidraget höjs med blir den temporära effekten . Tabell 8.8 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner3 Avgiften till Europeiska unionen 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . 2Inklusive förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) samt av tidigare beslutad tilläggsbudget med anledning av propositionen Nyemission i (publ) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr 2009/10:220). 3Skattesänkningen för pensionärer som aviseras i denna proposition medför att kommunernas och landstingens skatteunderlag blir mindre. För att förslaget ska vara neutralt för kommuner och landsting kompenseras de med högre statsbidrag. I budgetpropositionen kommer anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 att höjas med 5 miljarder. Åtgärden föranleder även en teknisk justering (höjning) av utgiftstaket i budgetpropositionen . 4Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 10.5.2). 8.2.2Förändring av takbegränsade utgifter 20092014 De takbegränsade utgifterna ökar med ca . och framför allt 2012 beräknas utgifterna öka i en betydligt långsammare takt för att därefter mot slutet av prognosperioden börja närma sig mera normala ökningstal. De huvud- sakliga faktorerna bakom förändringen av de takbegränsade utgifterna framgår av tabell 8.9. Tabell 8.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer, tekniska 1 Beräkningarna baseras huvudsakligen på känslighetsberäkningar för hur utgifterna påverkas av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål I den inledande fasen av budgetprocessen han- teras anslag för förvaltningsändamål i fasta pri- ser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräk- ningen används separata index för prisutveck- lingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Vid omräkningen av löner används ett arbets- kostnadsindex () som baseras på utveck- lingen av lönekostnaden för tjänstemän i den konkurrensutsatta sektorn med avdrag för ett genomsnitt av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner 2011 är omräkningstalet . Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löne- omräkningen om med ett index som motsvarar av den årliga förändringen av konsumentprisindex före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2011 är omräkningstalet -1,för hyresavtal som inte kan omförhandlas. Om- räkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades eller senast kunnat tecknas om. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltningskost- nader används samma index för alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För om- räkningen av övriga förvaltningskostnader 2011 är omräkningstalet . Pris- och löneomräkningen av anslag för för- valtnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med 2010 och med 2011. Perioden 20122014 förväntas omräkningen öka i förhållande till 2011. De statliga utgifterna påverkas av den svaga ekonomiska utvecklingen i och om- världen. ökar de tak- begränsade utgifterna med till följd av makroekonomiska förändringar vid sidan av dem som följer av pris- och löneomräk- ningen.