prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Svenska arbete baseras på den svenska Unescostrategin, som i sin tur utgör grunden för hela det svenska engagemanget i . äger beslutande församling, generalkonferensen rum. Under generalkonferensen drev att bör stärka sitt arbete med yttrande- och pressfrihet, att bör arbeta mer med jämställdhetsintegrering samt att bör integrera utbildning för hållbar utveckling i arbetet med utbildning för alla, som är ett av millennieutvecklingsmålen. Vidare var , tillsammans med de övriga nordiska länderna, drivande bakom förslag som syftar till en bättre målrelaterad styrning av organisationen. Svenska har bl.a. etablerat ett fördjupat samarbete med nationalkommissionen i , genomfört en nationell samt varit aktivt i arbetet med generalkonferensen. Samarbetet med (Sida) har ökats för att förbättra samstämmigheten mellan den svenska Unescopolitiken och de bidrag som utgår till från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Detta samarbete sker i enlighet med Unescostrategin och politik för global utveckling. hölls ett ministermöte i Leuven- Louvain la Neuve. Mot bakgrund av hur ojämnt målen i Bolognaprocessen hade uppnåtts och den bedömning som gjordes av de framtida stora utmaningarna för högre utbildning i beslutades processen fortsätta till 2020. Vid mötet hölls ett policy forum med inbjudna utbildningsministrar från länder utanför EU. Syftet var att tillmötesgå det intresse för processen som de inbjudna länderna visat och att öppna en dialog mellan och omvärlden. Besluten i kommunikén från Leuven-Louvain la Neuve låg till grund för det arbetsprogram för det fortsatta arbetet som beslutades under ledning av det svenska EU- ordförandeskapet. högtidlighölls vid ett ministermöte i av Bolognaprocessen och det gemensamma europeiska området för högre utbildning etablerades. Även samlades ett . Nästa ministermöte kommer att äga rum i . 3.5.2Svensk utbildning i internationell jämförelse I följande avsnitt redovisas utfallet för EU och i förhållande till de riktmärken som EU:s utbildningsministrar som en följd av Lissabonprocessen enats om att uppnå 2010. Motsvarande uppgifter lämnas även i relation till de nya mål och riktmärken som ministrarna enades om 2009 och som ska uppnås 2020. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 pågår ett arbete inom EU- kommissionen för att ta fram och föreslå ytterligare riktmärken som ska gälla . Ministrarnas överenskommelse om uppföljning och samarbetsformer inom utbildningsområdet har behandlats i avsnitt 3.5.1 under . 3.5.3Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål enades EU-ländernas utbildningsministrar om fem utbildningspolitiska riktmärken, som skulle uppnås inom unionen som helhet 2010. enades ministrarna om de riktmärken som ska vara vägledande . Riktmärkena är följande: -Andelen 1824-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte deltar i utbildning ska vara högst . Riktmärket gäller för såväl 2010 som 2020. -Andelen 15-åringar med svag läsförmåga ska minska till 2010. Riktmärket är att andelen lågpresterande i läsförmåga, matematik respektive naturvetenskap ska uppgå till högst . -av alla 2024-åringar ska ha fullföljt en gymnasieutbildning. Detta riktmärke gäller . -Antalet högskoleexaminerade inom ämnesområdena matematik, naturvetenskap och teknik ska öka som könsskillnaden ska jämnas ut. Detta riktmärke gäller . -Av alla vuxna i åldern ska ha deltagit i någon form av utbildning . Detta riktmärke gäller 2020. Riktmärket angav men var i övrigt identiskt med riktmärket . -Andelen barn i åldern fram till skolstart som går i förskola ska uppgå till . Detta riktmärke gäller . -Andelen personer i åldern med eftergymnasial utbildning (minst tvåårig) ska uppgå till . Detta riktmärke gäller . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I det följande presenteras utvecklingen i för vart och ett av dessa riktmärken samt förhållandena inom unionen som helhet. Unga med låg utbildning Andelen svenska 1824-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte befann sig i utbildning låg 2008 på , vilket är något sämre än EU:s riktmärke (diagram 3.1). De svenska värdena har försämrats , vilket till stor del förklaras av förändrade definitioner som orsakat tidsseriebrott. I EU som helhet har värdena förbättrats , men andelen uppgick trots det totalt sett till 2008. Män har genomgående sämre värden än kvinnor i detta mått såväl i som i EU. Diagram 3.1 Andelen 1824 åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte befinner sig i utbildning Riktmärke: högst 2010/2020 Anm.: Tidsseriebrott 2007. Unga med svag läsförmåga Enligt internationella kunskapsmätning , som genomförs , uppgick andelen svenska 15-åringar med svag läsförmåga till 2006, vilket är en försämring jämfört med resultaten 2000 (diagram 3.2). I kunskapsmätningen såväl 2000 som 2006 deltog 18 av de nuvarande EU- länderna. Andelen svaga läsare var i genomsnitt i dessa 18 EU-länder i den senare mätningen. I både och andra deltagande EU-länder är andelen svaga läsare betydligt större bland pojkar än bland flickor. 2010 offentliggörs resultat av PISA- mätning. Diagram 3.2 Andel 15-åringar med svag läsförmåga i lästest Anm.: Data för EU18 uppdelat på flickor och pojkar finns inte . Källa: / 2000, 2006. Lågpresterande i läsförmåga, matematik och naturvetenskap Andelen 15-åringar som presterar på låg nivå (nivå 01) i de tre olika PISA-mätningarna ska uppgå till högst 2020. I var av eleverna svaga i matematik 2006, vilket är sämre än EU:s riktmärke (diagram 3.3). Andelen svaga i matematik var i genomsnitt i de 25 EU- länder som deltog i undersökningen. Genomgående är andelen svaga i matematik större bland flickor än bland pojkar. Diagram 3.3 Andelen lågpresterande 15-åringar i matematik Riktmärke: högst 2020 Källa: /2006. När det gäller naturvetenskap var andelen svenska lågpresterande 15-åringar högre än EU:s riktmärke 2006 (diagram 3.4). de deltagande EU-länderna var 19,3. Genomgående var andelen lågpresterande i naturvetenskap lägre bland flickor än pojkar. Diagram 3.4 Andelen lågpresterande 15-åringar i naturvetenskap Riktmärke: högst 2020 Källa: /2006. Fullföljd gymnasieutbildning i åldern 2024 år I har andelen ungdomar i åldern med fullföljd gymnasieutbildning något överträffat riktmärket på . På EU-nivå var andelen lägre, 2008, vilket endast är marginellt bättre än 2000 (diagram 3.5). Något fler kvinnor än män har fullföljt en gymnasieutbildning såväl i som i EU. Diagram 3.5 Andelen 2024-åringar med fullföljd gymnasieutbildning 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik Antalet högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik ökade med i EU27 . Ökningen i var , vilket är lägre än EU:s riktmärke (diagram 3.6). Diagram 3.6 Ökning av antalet högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik mellan 20002007 I liksom i hela EU har ökningen varit störst för kvinnor men det är fortfarande långt kvar till en jämn könsfördelning bland de högskoleexaminerade i matematik, naturvetenskap och teknik (diagram 3.7). Endast en tredjedel är kvinnor, medan män står för två tredjedelar såväl i som i EU. Diagram 3.7 Andelen kvinnor och män bland examinerade inom matematik, naturvetenskap och teknik 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett annat EU-gemensamt riktmärke som gällt avser andelen vuxna i åldern som före mätningen har deltagit i någon form av utbildning. Riktmärket är minst 12,5 för . ligger långt över riktmärkena och trenden är stigande (diagram 3.8). Ökningen är speciellt kraftig bland kvinnorna. Män deltar i utbildning i betydligt lägre grad än kvinnor. Utvecklingen inom EU-området i sin helhet visar att det är en bit kvar innan målet om uppnås. Totalt deltog av den vuxna befolkningen i någon form av utbildning, kvinnor i något högre grad än män. Diagram 3.8 Andelen i åldern som deltagit i någon form av utbildning Riktmärke: 2010/2020 Anm.: Skattade värden för EU27 2000 och för 2007. I är av barnen i den aktuella åldersgruppen inskrivna i förskoleverksamhet vilket ligger strax under EU:s riktmärke som är (diagram 3.9). Motsvarande andel för EU27 är . Uppgifterna avser 2008. Deltagandet i förskola har ökat såväl i som i EU . Diagram 3.9 Andelen deltagande i förskoleverksamhet Källa: Progress towards the objectives in education and training. Andelen i åldersgruppen med uppnådd utbildning på minst tvåårig eftergymnasial utbildning uppgår i till , vilket innebär att redan passerat riktmärket på till 2020 (diagram 3.10). EU ligger betydligt under riktmärket med . Uppgifterna gäller 2008. har andelen med minst tvåårig slutförd eftergymnasial utbildning ökat i såväl som EU. Diagram 3.10 Andelen i åldern med slutförd Källa: Progress towards the objectives in education and training. När Lissabonprocessen inleddes hade ett bra utgångsläge inom de delar av utbildningspolitiken som täcks in av de fem riktmärkena. De svenska resultaten när det gäller deltagande i livslångt lärande och avslutad gymnasieutbildning har därefter generellt sett stärkts ytterligare något. Antalet högskoleexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik har ökat i ungefär samma snabba takt som EU-snittet med undantag . När det gäller andelen svaga läsare har utvecklingen i varit negativ och samma sak gäller inom EU som helhet. Vad gäller deltagande i förskoleverksamhet ligger nära riktmärket, medan EU-snittet ligger lägre. Här har betydande framsteg gjorts. hamnar över riktmärket i fråga om slutförd högre utbildning. EU-snittet ligger betydligt lägre. Flickor/kvinnor ligger i stort sett genomgående bättre till än pojkar/män i förhållande till riktmärkena. Det gäller i och inom unionen i sin helhet. granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. För alla myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdena, förutom för Försvarshögskolan, Kungl. och , har lämnat revisionsberättelser utan invändningar, dvs. har bedömt att myndigheternas årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. Försvarshögskolan fick för en revisionsberättelse med invändning. Av revisionsberättelse framgår att Försvarshögskolans årsredovisning innehåller brister som sammantaget innebär att årsredovisningen inte är upprättad enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och som därmed inte ger en rättvisande bild. och fick för revisionsberättelser med invändning. Av revisionsberättelser framgår att Kungl. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och lämnat årsredovisningar som inte är fullständiga, eftersom de vid inlämnandet inte var undertecknade av samtliga styrelseledamöter. Regeringen förutsätter att Försvarshögskolan, Kungl. och vidtar nödvändiga åtgärder med anledning av revisionsberättelser. RiR 2007:30 Så förvaltas förmögenheten fem stiftelsers kapitalförvaltning och regeringens roll som stiftare har granskat om kapitalförvaltningen i fem statligt bildade stiftelser har hanterats på ett kvalificerat sätt och om regeringen använt sina möjligheter att påverka kapitalförvaltningen i enlighet med intentioner. Granskningen visade enligt att stiftelsernas styrelser förvaltat förmögenheten så att riskerna begränsats och möjligheterna till god avkastning tagits till vara. De levde därmed upp till stiftelsernas föreskrifter. konstaterade dock vissa brister, till exempel otydlig arbetsfördelning mellan styrelse, rådgivande organ och kapitalförvaltning, överlåtelse av viktiga policybeslut till rådgivande organ, ingen regelbunden utvärdering av internkontrollen och placeringspolicy som avvek mot best practice. Vidare hade regeringen enligt i begränsad utsträckning påverkat kapitalförvaltningen i de granskade stiftelserna och hade otillräcklig kunskap om denna. Regeringen rekommenderades att förstärka utvärderingen av stiftelsernas kapitalförvaltning för att få dels ett mer kvalificerat underlag för att avgöra behovet av att ändra i stiftelsernas föreskrifter, dels ett mer kvalificerat underlag för att utse styrelseledamöter, bl.a. för att kunna säkerställa att stiftelsernas styrelser har relevant kompetens inom kapitalförvaltning. Stiftelsernas styrelser rekommenderades att arbeta utifrån best practice enligt rapporten. Regeringen föreslog i propositionen Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning (prop. 2009/10:136) att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i vissa stiftelser som finansierar forskning. För att tillgodose statens behov av insyn och kontroll i stiftelsernas verksamhet gjorde regeringen bedömningen att det är tillräckligt att regeringen hädanefter utser en eller två styrelseledamöter. Regeringen framhöll också att genom att stiftelsemodellen valts vid bildandet av stiftelserna så är den statliga kontrollen över de medel som tillförts stiftelserna begränsad efter det att stiftelserna har bildats. Mot bakgrund av bl.a. vad Rikrevisionen anfört i ovan nämnda granskningsrapport bedömde regeringen dock att en av de styrelseledamöter som utses av regeringen bör ha relevant ekonomisk kompetens och att det i kompetensen bör ingå erfarenhet inom kapitalförvaltning. Regeringen menar att på så sätt garanteras att styrelsen besitter relevant ekonomisk kompetens inom kapitalförvaltning, vilket är av stor betydelse mot bakgrund av att stiftelserna förvaltar ett ansenligt kapital. har beslutat i enlighet med regeringens föreslag i propositionen (bet. 2009/10:UbU17, rskr. 2009/10:254). Ärendet med ovan nämnda granskningsrapport är därmed slutbehandlat. RiR 2008:5 Högskolelärares bisysslor har granskat hanteringen av bisysslor vid 26 statliga universitet och högskolor. Bakgrunden till granskningen är att statliga högskolelärare har särskilda regler kring bisysslor inom forskning eller utvecklingsarbete. samlade bedömning är att det fanns brister i högskolornas kontroll. Enligt hade inte regeringen vidtagit tillräckliga åtgärder för att högskolorna ska följa regelverket om bisysslor och regeringen hade inte heller följt upp i vilken utsträckning bisysslor faktiskt har bidragit till att stärka samverkan mellan forskning och samhälle trots att detta var motivet till de särskilda reglerna. 2008/09:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 10.2.4 underströk regeringen dels att det är av avgörande betydelse att myndigheterna har rutiner för bisysslor så att en sådan möjlighet inte missbrukas, dels att varje myndighets ledning är skyldig att säkerställa att den interna styrningen och kontrollen fungerar på ett betryggande sätt. Det är som utövar tillsyn över universitet och högskolor och att de bestämmelser som finns följs. har 2009, i enlighet med rekommendation, genomfört en uppföljning av sin rapport (HSV 2009:31 R Högskolelärares bisysslor en uppföljning). Enligt var informationen om och kontrollen och uppföljningen av högskolelärarnas bisysslor mycket bättre 2009 än 2001. har för avsikt att följa upp de lärosäten som ännu inte lever upp till gällande regler om högskolelärares bisysslor. Ärendet med ovan nämnda gransknings rapport är därmed slutbehandlat. RiR 2008:13 Svenskundervisning för invandrare (sfi). En verksamhet med okända effekter har granskat om regeringen har initierat någon utvärdering av sfi vad gäller dess effekter på deltagarnas ställning på arbetsmarknaden. Granskningen syftade också till att identifiera och redovisa åtgärder som skulle kunna möjliggöra olika slags effektutvärderingar av sfi. drog slutsatsen att sfi:s effekter är okända vad gäller t.ex. deltagarnas möjligheter på arbetsmarknaden och deras språkutveckling. Sådana effekter kan inte heller mätas. I granskningen rekommenderades regeringen att möjligt låta genomföra utvärderingar av effekterna, bl.a. när det gäller deltagarnas ställning på arbetsmarknaden. För att möjliggöra sådana utvärderingar bör regeringen enligt förbättra och utvidga statistiken, såväl över de specifika uppgifterna för sfi som över andra relevanta statistiska uppgifter, men också initiera någon form av kontrollerade experiment vad gäller sfi. gav regeringen i uppdrag att utvärdera sfi. I uppdraget ingick att lämna förslag till indikatorer för att mäta måluppfyllelse i sfi. Inom ramen för utvärderingen deltog i en s.k. hearing anordnad av Statskontoret. Statskontoret avrapporterade utvärderingen . I Statskontorets rapport hänvisas till granskning. Statskontoret föreslog bl.a. att regeringen borde förbättra möjligheterna att följa upp sfi. Av budgetpropositionen 2010 (prop. 2009/10:1) framgår att har tagit fram ny officiell statistik över deltagare i sfi. nya statistiken ger en tydligare bild av deltagarnas resultat på olika studievägar. beslutade regeringen om en ny kursplan för sfi som syftar till att förbättra undervisningens innehåll. Den tillsyn och kvalitetsgranskning som genomförs av har också betydelse genom att granskningarna ökar förutsättningarna för att utbildningens kvalitet förbättras och säkerställs. överlämnade regeringen en proposition till med förslag om att införa försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning, s.k. sfi-bonus. Den föreslagna lagen syftar till att pröva i vilken utsträckning ekonomiska incitament för deltagare i sfi kan bidra till att de snabbare lär sig svenska och därmed förbättrar sina möjligheter att få ett arbete. Förslaget om försöksverksamhet bygger bl.a. på rekommendationer om ökade effektutvärderingar. beslutade enligt propositionen . Det föredragande utskottet hänvisar i sitt betänkande i flera fall till granskning (prop. 2008/09:156, bet. 2008/09:AU8, rskr. 2008/09:255). Försöksverksamheten permanentades och regleras i lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera försöksverksamheten. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska undersöka hur fler nyanlända ska kunna lära sig svenska snabbare genom att reglerna ändras för hur det är möjligt att delta i sfi. I direktiven hänvisas till de statistiska samvariationer som redovisades i (dir. 2009:117). RiR 2008:19 Hög kvalitet i högre utbildning? har granskat regeringens insatser för att säkerställa kunskap om kvalitetsläget i högre utbildning. I granskningen undersöktes dessutom kvaliteten vid ett antal högskoleutbildningar på grundnivå. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) redogjorde regeringen för rapportens iakttagelser och slutsatser och angav att frågan var under beredning. Regeringen hänvisade också till att man avsåg att återkomma till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen lämnade en proposition till om kvalitet i den högre utbildning, Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139). I propositionen presenterade regeringen ett nytt kvalitetssäkringssystem. Propositionen har behandlats av (bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320) Ärendet med ovan nämnda granskningsrapport är därmed slutbehandlat. RiR 2008:22 Rekrytering av internationella studenter till svenska lärosäten har granskat om regeringen och lärosätena styrt, genomfört och följt upp rekryteringen av internationella studenter i enlighet med och regeringens mål och intentioner. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) redogjorde regeringen för rapportens iakttagelser och slutsatser och angav att frågan var under beredning. Regeringen hänvisade också till att man avsåg att återkomma till . Regeringen aviserade i budgetpropositionen att avgifter ska införas för studenter utanför EES-området och , s.k. tredjelandsstudenter. lämnade regeringen propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65) som innehöll en sådan bedömning. Propositionen har behandlats av (bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Efter behandling beslutade regeringen förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. De granskade lärosätena har bl.a. angett att ambitionen är att utveckla samarbetsformer och avtal med utländska universitet samt att göra insatser för att öka integrationen mellan olika studentgrupper. skapades även ett forum för internationalisering i syfte att förbättra samordningen mellan myndigheter och organisationer som stöder universitets och högskolors internationaliseringsarbete. Ärendet med ovan nämnda granskningsrapport är därmed slutbehandlat. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 RiR 2009:10 Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet har granskat vissa statliga insatser som påverkat landstingens resurser för vården av psykiskt sjuka. Syftet var att få en tydligare bild av samspelet mellan staten och landstingen när det gäller resurserna till psykiatrin, både de tillfälliga statliga ekonomiska bidragen och tillgången på personal med högre utbildning, särskilt psykiatrer och andra läkare. De statliga aktörer som berördes av granskningen var främst regeringen och (Social-, Utbildnings- och Finansdepartementen) samt . Vidare berördes och de lärosäten som ger relevanta utbildningar, främst universitet med läkarutbildning. rekommenderade regeringen att överväga att omfördela stödet till utvecklingen av vården av psykiskt sjuka och förstärka läkarutbildningen i psykiatri. Tillfälliga resurstillskott bör ersättas med långsiktiga åtgärder som ligger inom det statliga ansvarsområdet och som stöder psykiatrin utan att försvaga landstingens ansvar. Regeringen rekommenderades också att se över läkarutbildningens organisation och finansiering för att skapa ökad tydlighet i ansvarsförhållanden, dimensionering, styrning och uppföljning. I regi hölls ett seminarium med särskilt fokus på utbildningsfrågor och prioriteringar i vården. Deltagare var ett trettiotal företrädare för bl.a. , , , , myndigheter, Kommuner och Landsting och läkarkåren. Dokumentationen vid seminariet skickades för kännedom till såväl som liksom till samtliga seminariedeltagare. höll och Utbildningsdepartementen ett seminarium om främst utbildningsfrågor inom psykiatrin. Underlag var dels , dels en rapport från som särskilt behandlade psykiatrins ställning i grundutbildningen för läkare respektive sjuksköterskor. Regeringen bereder frågan. RiR 2009:25 Resursstyrning i högskolans grundutbildning har granskat processer för en effektiv resursstyrning av grundutbildningen vid universiteten i , och . Granskningen visar att de tre lärosätenas kunskap om kostnader och resursanvändning behöver utvecklas. Förbättrad kunskap krävs för lärosätesledningens förmåga att effektivt fördela resurser. Dessutom skulle det stärka ledningens möjlighet att säkerställa ett utbildningsutbud i linje med lärosätets övergripande strategier. har i granskningen även undersökt intäkter, kostnader och undervisningsinsats för nio utbildningar. Resultatet synliggör stora skillnader mellan ämnen och mellan lärosäten. undersökning visar på en metod för att sammanställa information om hur mycket utbildning studenterna får för pengarna. rekommenderar lärosätena att stärka sin resursstyrning genom utvecklad kostnadsredovisning och uppföljning. Granskningen riktar inga rekommendationer till regeringen. Regeringen har vidarebefordrat granskningen till samtliga statliga lärosäten för kännedom. Ärendet med ovan nämnda granskningsrapport är därmed slutbehandlat. RiR 2009:28 Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser har granskat regeringens, samt universitets och högskolors insatser för att främja studenternas anställningsbarhet. Enligt högskolelagen (1992:1434) ska universitet och högskolor samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Ett krav på all högskoleutbildning är att den ska utveckla studenternas beredskap att möta förändringar i arbetslivet. En utgångspunkt för granskning var den s.k. Bolognaprocessen, där anställningsbarhet är ett av tre övergripande mål. Granskningen visar att det finns stora variationer mellan olika utbildningsprogram när det gäller i vilken utsträckning studenterna under utbildningen får möjlighet att etablera kontakt med arbetslivet.