prop · GY031d01 · 2010-10-12 00:00:00 — Årets genomgång av de riksdagsbeslut från /09 som berör statsförvaltningen visar att samtliga har beaktats av riksdagsförvaltningen. har ett arbete inletts med att inarbeta regler för intern kontroll i riksdagsmyndigheternas styrdokument. arbetar redan strukturerat med bl.a. riskanalyser, vilket är en viktig del i arbetet med intern styrning och kontroll. arbetar kontinuerligt och med hög ambition för ökad effektivitet, höjd kvalitet och en löpande verksamhetsutveckling. har initiativ tagits bl.a. i syfte att se över och modernisera riksdagsförvaltningens instruktion, förbättra myndighetens kris- och beredskapsplanering och genom certifiering säkerställa ett väl fungerande miljöledningssystem. De åtgärder som vidtagits i syfte att uppfylla förvaltningens treåriga miljömål har medfört att riksdagsförvaltningens miljöarbete fortskrider i enlighet med beslutade handlingsplaner. bedömer att åtgärderna ovan har gett effekt genom en, generellt sett, ökad kvalitet i verksamheten. I tabellen nedan framgår riksdagsförvaltningens kostnader, intäkter och transfereringar för stöd till den parlamentariska processen. Tabell 5.1 Intäkter, kostnader och transfereringar 1Utom intäkter av anslag Utöver de nedlagda kostnaderna, , har utbetalats i form av stöd och bidrag, främst som stöd till partigrupperna i (, varav ca avseende politiska sekreterare) samt som stöd till politiska partier (). Intäkterna kan främst hänföras till uthyrning av lokaler i riksdagsförvaltningens fastigheter, försäljning av riksdagstryck samt prenumerationsintäkter från tidningen . kommer att behandla riksdagsförvaltningens årsredovisning . Vid behandlingen av årsredovisningen (2009/2010:KU1) hade utskottet inget att erinra. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har bedömt att riksdagsförvaltningens årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. 5.4.12:1 ledamöter och partier m.m. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 831 969 tkr prisnivå. 3Motsvarar 831 969 tkr prisnivå. 4Motsvarar 831 969 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader som till största delen är lagbundna, bl.a. arvoden och reseersättningar till ledamöter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter och EU-parlamentariker. Anslaget används även för stöd till partigrupperna i , bidrag till interparlamentariskt samarbete samt för klimatkompensation. Bidrag till Rikskommittén Nationaldag och till föreningen riksdagsmän och forskare () finansieras även från anslaget. I samband med val ökar normalt kostnaderna för riksdagsförvaltningen. Ökningens storlek är dock svår att beräkna eftersom det bl.a. föreligger osäkerheter avseende kostnader för pensioner och inkomstgarantier. Kostnaderna påverkas av det antal ledamöter som inte ställer upp eller återväljs i samband med valet och är oftast högre året efter ett valår för att därefter sjunka gradvis. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Stödet till partigrupperna i avseende politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett schablonbelopp per mandat i enlighet med lag (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Stödet är avsett att täcka kostnaderna för handläggarhjälp åt ledamöter och beräknas efter en politisk sekreterare per riksdagsledamot. En uppräkning av schablonbeloppet för stödet till politiska sekreterare föreslås med från nuvarande till fr.o.m. . De internationella förbindelserna utgör en viktig och växande roll i verksamhet. Många av de internationella åtagandena för ledamöter ryms inom arbetet i de interparlamentariska församlingarna, varav delegationer till , och parlamentariska församlingar väljs av och rapporterar till kammaren. deltar också i Interparlamentariska unionen (IPU), (), Natos och f.d. VEU:s parlamentariska församlingar, vilka utses genom beslut av riksdagsstyrelsen och rapporterar till densamma. Ett hundratal riksdagsledamöter ingår i delegationer till de interparlamentariska församlingarna, där arbetet fortsätter att öka i omfattning och intensitet. Flera svenska ledamöter medverkar aktivt i olika utskott, arbetsgrupper eller med särskilda uppdrag, däribland ledningen för en arbetsgrupp för () och rapportör för Kosovo (). Riksdagsledamöternas närvaro vid valövervakningar har prioriterats, med ett ökat och breddat deltagande som följd. har gjort bedömningen att det preliminärt tilldelade anslaget i huvudsak bör kunna rymma den ordinarie verksamheten. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . , 2013 och 2014 bör anslaget beräknas till bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 ledamöter och partier m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 681 907 tkr prisnivå. 3Motsvarar 690 417 tkr prisnivå. 4Motsvarar 680 864 tkr prisnivå. Anslaget används för riksdagsförvaltningens förvaltningskostnader, bidrag till föreningar i samt för fastighetsförvaltning. Avgiftsfinansierad verksamhet vid riksdagsförvaltningen får, enligt 9 § lagen (2000:419) om instruktion för riksdagsförvaltningen, utföra uppdrag och tillhandahålla varor och tjänster samt inom fastigheter upplåta lägenheter och lokaler. bestämmer avgifternas storlek och disponerar intäkterna. planeras för verksamhet inom de uppdragsområden som anges i den strategiska planen för riksdagsförvaltningen 20112014 (Dnr 250-1640-09/10). Nedan redogörs för några större satsningar inom respektive uppdragsområde. Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Som en följd av Lissabonfördragets ikraftträdande har antalet inkommande EU-dokument ökat. Lissabonfördraget ger också de nationella parlamenten nya uppgifter i EU-samarbetet. ska bl.a. bevaka att subsidiaritetsprincipen följs. Ett ökat dokumentflöde och de nya uppgifterna som fått leder till att det därmed ställs högre krav på riksdagsförvaltningens hantering av EU-dokument. avser därför att utveckla ett nytt datasystem för hanteringen av EU-dokument. Stöd och service till ledamöter och partigruppskanslier planerar för nödvändiga åtgärder avseende mottagande och service till de nya ledamöter som tillkommit efter valet . Det arbete som påbörjats avseende moderniseringen av kommer att fortsätta , bl.a. kommer satsningar att göras avseende tekniken i första- och andrakammarsalen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Inom säkerhetsområdet bedrivs arbetet med inriktningen att ska vara en öppen arbetsplats där det är lätt för ledamöter att under säkra former möta väljare och olika intressenter. Kunskap om och dess arbete ska fortsatta arbetet med att vidareutveckla både den externa och interna kommunikationen. En öppen och tillgänglig riksdag som ger möjlighet till insyn och kommunikation ska bidra till ett ökat förtroende för och kunskaper om arbete och beslut samt den demokratiska processen. Som ett led i detta planeras bl.a. för en ambitionshöjning avseende den löpande utvecklingen av den nya externa webbplatsen för , som planeras vara klar . Vård och bevarande av byggnader och samlingar står inför ett antal omfattande underhålls- och renoveringsåtgärder avseende fastighetsbeståndet. Det kan redan nu konstateras att kostnaderna förknippade med underhålls- och renoveringsarbetena kommer att bli betydande framöver. Riksdagsstyrelsen fattade vid sammanträdet vissa för förvaltningen vägledande beslut avseende detta. kommer den första etappen, renoveringsarbeten i fastigheten (B-delen) följt av fastigheten , att påbörjas. Utgiften för dessa renoveringsåtgärder kommer att uppgå till ca . Totalt beräknas kostnaderna för denna första etapp uppgå till totalt . De åtgärder som planeras genomföras i fastigheterna är att betrakta som värdehöjande, bl.a. genom en betydande förbättring av inomhusmiljö, tillgänglighet och kvalitetsnivå vilket innebär att renoveringsutgifterna kommer att aktiveras, redovisas som anläggningstillgång, och därmed finansieras genom lån i . En ökad lånevolym innebär ökade kostnader för avskrivningar och räntor, vilka kommer att belasta anslaget framöver. Som en följd av renoveringen, och behovet av evakueringsmöjligheter, kommer också kostnaderna för kontorslokaler att öka. Förutom de renoveringsåtgärder som redogjorts för ovan har också stora skador på ledamotshusets fasad uppkommit /2010. I princip innebär det att fasaden i sin 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 helhet måste renoveras. Omedelbara åtgärder har vidtagits för att säkra fasaden. Utöver ledamotshuset behövs också ytterligare fasadarbeten genomföras på flera av riksdagsförvaltningens fastigheter, varför de löpande underhållskostnaderna för fasadarbeten kommer att öka utöver det som måste anslås till det långsiktiga underhållsprogrammet. planeras också för en översyn av riksdagsrestaurangen för att utröna vilka åtgärder som behöver göras vid en ombyggnad av restaurangköket. Översynen omfattar även en total översyn av logistiken av restaurangverksamheten samt vilken verksamhet som går att driva under den eventuella ombyggnaden av restaurangköket. kommer resurser att läggas på att utveckla riksdagsförvaltningens interna webbplats (Helgonät). Utvecklingsarbetet kommer att ske med utgångspunkt från den omfattande utvärdering som har genomförts avseende struktur, navigering, interaktionsdesign och innehåll. Helgonät ska också utvecklas till att bli tillgängligt i mobiltelefoner. Inom kris- och beredskapsområdet fortsätter arbetet med att säkra verksamhet i händelse av svår kris eller annan typ av prövning för verksamheten. Ett nytt dokumenthanteringssystem kommer att upphandlas . Syftet är att bättre samordna riksdagsförvaltningens hantering av inkomna, upprättade och utgående handlingar. Ett antal åtgärder planeras också med syfte att ytterligare säkra infrastruktur, servermiljöer och nätverk så att en godtagbar nivå finns när det gäller den strukturella informationssäkerheten. Den information som finns i riksdagsförvaltningens IT-system är åtråvärd ur många aspekter och bör ha ett gott skydd. Framöver kommer detta att ställa krav på specialistkompetens både avseende egen personal men också i form av konsultinsatser. Inom miljöområdet ska riksdagsförvaltningen vara ett föredöme genom att aktivt arbeta för att minimera negativ miljöpåverkan, ställa tydliga miljökrav vid inköp av varor och tjänster samt kontinuerligt utveckla miljökompetensen hos personalen. Under planerar därför riksdagsförvaltningen för fortsatta åtgärder för att förbättra energieffektivisering samt utreda alternativa energikällor. avser fortsätta ett målinriktat arbete för mångfald. Åtgärder kommer att vidtas för att fortsätta öka tillgängligheten till , arbete och dokument. Inom förvaltningen kommer arbetet med att öka kunskapen om de mervärden som kan uppnås genom en diversifierad personalgrupp att fortsätta. har gjort bedömningen att det preliminärt tilldelade anslaget i huvudsak bör kunna rymma den ordinarie verksamheten och de extra satsningar som redogörs för ovan, med undantag för de ökade kostnader som kan kopplas till de omfattande underhålls- och renoveringsåtgärder som planeras och ska genomföras . För kostnader relaterade till nya kontorslokaler samt löpande underhåll av fasader föreslås i ett första skede en utökning av anslaget med 2011, , 2013 och 2014 i jämförelse med nivå. Vidare minskas anslaget med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Riksdagsstyrelsen föreslår att ett anslag på anvisas . , 2013 och 2014 bör anslaget beräknas till , respektive . Riksdagsstyrelsen föreslår att riksdagsförvaltningen bemyndigas att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten samt investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar inom en ram av högst . bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget 2:2 förvaltningsanslag finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. bör det enligt riksdagsstyrelsen beviljas en räntekontokredit på högst av myndighetens totala anslagsutrymme. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för Förändring till följd av: till/från andra Nivån på de investeringar som föreslås genomföras kommer med anledning av planerade underhålls- och renoveringsåtgärder av riksdagsförvaltningens fastigheter att öka betydligt. För görs dock bedömningen att planerade investeringar ryms inom nuvarande låneram. För kommer låneramen dock att behöva utökas med sammanlagt ca . Övriga investeringar som planeras 2011 avser i huvudsak riksdagsförvaltningens övriga verksamhet. 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner den investeringsplan som finns i tabell 5.7. Underhåll och renoveringsplan, fastigheter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har låneramar avseende investeringar i fastigheter () och andra anläggningstillgångar (). Riksdagsstyrelsen föreslår att bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av , och att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Mål för ombudsmän 2011 Uppgifter och övergripande mål JO:s uppgift är att, enligt 12 kap. 6 § regeringsformen samt lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän (), utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. JO:s övergripande mål för verksamheten är i enlighet därmed följande. Att genom tillsyn över efterlevnaden av lagar och andra författningar hos dem som utövar offentlig verksamhet främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. Tillsynen bedrivs genom prövning av klagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar, som ombudsmännen finner påkallade. Att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner samt att medverka i internationellt samarbete mellan sådana institutioner. Mål har satts upp för klagomålsprövningen, rättslig tillsyn på eget initiativ, besvarande av lagstiftningsremisser, verksamheten som NPM samt övrig internationell verksamhet. -Rättslig tillsyn baserad på klagomål: Att med bibehållen kvalitet i ärendehanteringen fullgöra uppgifterna enligt instruktionen. Härvid ska särskild vikt läggas på att minska ärendebalansens totala omfattning och andelen ärenden i balans som är äldre än . -Rättslig tillsyn på eget initiativ: Att bedriva inspektionsverksamhet, som har en betydelsefull rättssäkerhetsfrämjande effekt, i minst samma omfattning som under närmast föregående år. -Besvarande av lagstiftningsremisser: Att genom yttranden över förslag till lagstiftning framföra synpunkter i rättssäkerhetsfrågor och andra rättsliga frågor som det ankommer på JO att uppmärksamma. -Verksamheten som National Preventive Mechanism (NPM): Att genomföra regelbundna inspektioner och besök vid institutioner där människor hålls frihetsberövade samt att rapportera till internationella kontroll- och samarbetsorgan, allt på ett sådant sätt och i en sådan omfattning att åtaganden enligt tilläggsprotokollet till (OPCAT) uppfylls. -Övrig internationell verksamhet: Att i omvärlden främja kunskapen om och förståelsen för konstitutionell kontroll genom parlamentariska ombudsmän. Dessa mål motsvarar, med undantag av det nya målet för JO:s verksamhet som NPM, de som satts upp . I jämförelse med de mål som föreslås (se föregående avsnitt) fanns det en målsättning att öka omfattningen av inspektionsverksamheten. En sådan ökning är emellertid med nuvarande tillströmning av klagomål inte realistisk inom ramen för JO:s ordinarie verksamhet. När JO ges möjlighet att fungera som en svensk NPM kan dock inspektionsverksamheten inom ett viktigt område utökas kraftigt. Även målet som avser klagomålsprövningen har reviderats i jämförelse med 2009 då det angavs att den genomsnittliga handläggningstiden borde förkortas. JO saknar emellertid möjlighet att följa utvecklingen av genomsnittliga handläggnings- kommer dock ett nytt ärendehanteringssystem att tas i drift. Det kommer att möjliggöra mätning och uppföljning av handläggningstiderna. Antalet inkomna ärenden har ökat jämfört med . Totalt har 7 267 nya ärenden registrerats . Antalet oavgjorda ärenden i balans var 1 119, vilket är 196 färre än . Antalet ärenden äldre än minskade i jämförelse med läget från 107 till 56. Andelen ärenden i den utgående balansen som var äldre än utgjorde 2009 jämfört 2008. genomfördes att jämföras med 41 . En stor händelse var firandet av 200-års jubileum. I anslutning till detta stod JO värd för International Ombudsman nionde världskonferens med 340 deltagare från 90 länder. JO är förebild för de liknande institutioner som finns i ca 130 länder över hela världen och betraktas därmed som en viktig kunskaps- och inspirationskälla för främst mera nyetablerade ombudsmannainstitutioner liksom för stater som överväger att inrätta en sådan. JO:s anslagsutfall uppgick till . har inströmningen av ärenden ökat i förhållande till . Sammanlagt har 1 963 nya ärenden registrerats . registrerades 1 851 nya ärenden och 2008 var siffran 1 835 ärenden. nyregistrerades 7 267 ärenden. En försiktig bedömning är mot bakgrund av utvecklingen att antalet nyregistrerade ärenden kan komma att uppgå till mellan 7 500 och 7 700. har samtliga mål uppnåtts förutom målet att bedriva inspektionsverksamhet i större omfattning än . konstitutionsutskott har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med JO:s verksamhet i stort. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För ytterligare resultatinformation hänvisas till JO:s ämbetsberättelse för verksamhetsåret 2008-07-012009-06-30 samt till årsredovisningen för . har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. 5.4.32:3 ombudsmän () 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 79 037tkr prisnivå. 3Motsvarar 80 299 tkr prisnivå. 4Motsvarar 80 900 tkr prisnivå. Anslaget används för ombudsmäns förvaltningskostnader och anskaffningar av anläggningstillgångar. beräknas ett investeringsbehov om , vilket föreslås finansieras genom att en del av anslagssparandet tas i anspråk. JO:s överväganden avseende förslag till anslag för 20112014 JO som nationellt besöksorgan enligt JO bör tilldelas nödvändiga resurser för att kunna fullgöra rollen som nationellt besöksorgan (National Preventive Mechanism, NPM) enligt det fakultativa protokoll till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (OPCAT) som anslutit sig till. En NPM-enhet med särskild personal avdelad för uppgiften knyts till ombudsmannaexpedition. Enheten avses av respektive ombudsman ges i uppdrag att verkställa 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 inspektioner vid de inrättningar inom ombudsmannens ansvarsområde där enskilda hålls frihetsberövade. Det innebär, så som ansvarsområdena nu är avgränsade, att samtliga fyra ombudsmän kommer att ha ett visst ansvar för verksamheten. Det är emellertid givet att det huvudsakliga ansvaret kommer att vila på den ombudsman som ansvarar för tillsynen över kriminalvården. Det finns i vårt land 55 fängelser, med ca 5 000 intagna, 31 häkten med 7 filialer, ett stort antal arrestlokaler vid olika enheter inom polisen, ca 3 000 vårdplatser för sluten psykiatrisk vård (dvs. vård enligt såväl lagen om psykiatrisk tvångsvård som lagen om rättspsykiatrisk vård) fördelade på inemot 80 enheter inom samtliga landsting, ett 40-tal institutioner för vård av unga och missbrukare i regi samt inemot 200 platser vid fem olika förvarsenheter. Det är mot denna bakgrund givet att NPM- enheten väsentligen bör ägna sig åt inspektionsverksamhet. Medarbetarna kommer således att ha som främsta uppgift att planera och genomföra regelbundna inspektioner, att sammanställa rapporter eller protokoll efter genomförd inspektion och att delta i det internationella samarbetet på området, inbegripet att sammanställa rapporter till i första hand The UN Subcommittee on Prevention of Torture, SPT. Inrättandet av en sådan NPM-enhet fordrar åtskilliga överväganden i fråga om organisation och logistik, t.ex. när det gäller hur den bör bemannas, hur den kan integreras med JO:s övriga verksamhet och på vilket sätt dess lokalbehov bör lösas. Det innebär att flera av de uppskattningar rörande kostnader som ligger till grund för detta budgetäskande är tämligen osäkra. Det är självfallet möjligt att den relativt begränsade omfattning som föreslås i det följande kan komma att visa sig otillräcklig. NPM-enheten bör bemannas med en chef och en biträdande chef samt två handläggare /föredragande. Chefen och den biträdande chefen bör ha sådana kvalifikationer att de var för sig kan ges i uppdrag av ombudsman att verkställa inspektioner. Mot bakgrund av de förberedande åtgärder som fordras kan JO knappast fullt ut ta sig an uppgiften förrän . Åtgärder för att säkra måluppfyllelsen har antalet nyregistrerade ärenden kontinuerligt ökat. För att möta den ökande ärendetillströmningen finns ett stort behov av att effektivisera JO:s arbetsformer. Därför har JO och tagit ett initiativ som lett till att beslutat ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att tillsätta en utredning för en översyn av JO:s instruktion i syfte bl.a. att undersöka om det bör införas en möjlighet för justitieombudsmännen att delegera beslutsrätt i vissa enklare ärenden till annan befattningshavare inom JO. En sådan förändring bedöms, , inte i sig fordra en utökning av bemanningen. Den ökande ärendetillströmningen fordrar emellertid att i vart fall en ytterligare föredragandetjänst inrättas. JO:s äskande för åren 20112014 rymmer därför kostnaderna för 30 föredragandetjänster. Enligt löne- och förmånsavtalet för sakkunniga hos ombudsmän ges de föredragande tidsbegränsade förordnanden, vilket leder till en förhållandevis stor personalomsättning. Rekryteringsläget medför risk för löneglidning. Ingångslönerna och löneutvecklingen måste anpassas till vad som i övrigt gäller inom rättsväsendet, eftersom JO huvudsakligen anlitar domarkompetenta föredragande. kommer en informatör att anställas för att utveckla JO:s informations- och kommunikationsverksamhet och för att förbättra JO:s kompetens på detta alltmer betydelsefulla område. JO har ingen medarbetare för sådan verksamhet. Detta innebär utökning av personalstyrkan med ytterligare en befattning. JO:s hyresavtal med riksdagsförvaltningen har anpassats till marknadsmässiga hyresnivåer vilket medför en ökning av lokalhyran. Sammanfattning av anslagshöjande förändringar Sammantaget leder ovanstående förändringar till ett behov av att utöka JO:s anslag med , , och , i jämförelse med nivå. JO har fått använda anslagsmedel för att finansiera sina anläggningstillgångar, bl.a. med hänsyn till att dessa investeringar normalt är av ringa omfattning.