prop · GY031d7 · 2010-10-12 00:00:00 — 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Anslagsposten Globala utvecklingsinsatser kommer att delas upp på tre: globala ämnesstrategiska utvecklingsinsatser, kapacitetsutveckling och samverkan samt särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer. 2010 ingår bilaterala och regionala forskningsinsatser i Sidas regionala anslagsposter. uppgår detta belopp till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.3 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD m.fl. Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet - Organisations- och temastöd - Konferenser, seminarier, utredningar och projekt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.4 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20082011 FN:s flyktingkommissarie () för Palestinaflyktingar (UNRWA) mot brott och narkotika (UNODC) FN:s program för boende och bebyggelse (UN-HABITAT) FN:s samlade program mot hiv/aids () 1 utbetalas bidrag till UNIDO från UO 24. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida Nedan följer en beskrivning av respektive anslagspost i tabell 3.2, Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida. Humanitära insatser och konflikthantering Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för humanitärt bistånd. Den samlade svenska humanitära biståndspolitiken vägleds av de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. Avgörande för huruvida insatser ska genomföras är den nödlidande människans behov. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för informations- och kommunikationsverksamhet. Målet för informations- och kommunikationsverksamheten är att den svenska allmänheten har god kunskap om situationen i utvecklingsländer, svenskt bistånd och dess resultat samt frågor som rör utvecklingens drivkrafter i utvecklingsländer. Regeringen avser låta genomföra en särskild utvärdering av verksamheten under anslagsposten. Medlen ska finansiera strategiska insatser på global nivå som uppfyller följande kriterier: 1) verksamhet som mer effektivt kan genomföras av en internationell organisation än av bilateralt, 2) insatser som kompletterar och stärker det bilaterala utvecklingssamarbetet och ger synergieffekter som ökar effektivitet, genomslag och kvalitet i det samlade svenska utvecklingssamarbetet, 3) insatser inom prioriterade områden som är underförsörjda eller arbetar i motvind. Globala utvecklingsinsatser kommer att delas upp på tre: globala ämnesstrategiska utvecklingsinsatser, kapacitetsutveckling och samverkan samt särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer. Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället. Det övergripande målet för stödet är ett livskraftigt och pluralistiskt civilt samhälle i utvecklingsländer som bidrar effektivt, med ett rättighetsbaserat arbete, till att minska fattigdom i alla dess dimensioner utifrån sin roll som röstbärare och organisatör av tjänster. , , , och För samtliga anslagsposter ska medlen användas i enlighet med gällande samarbetsstrategier eller motsvarande. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för forskningssamarbete. Det övergripande målet är att stärka och utveckla forskning av relevans för fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer. Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet. Insatserna ska syfta till att stärka förändringsaktörer, såväl individer som grupper, som verkar för demokratisering och yttrandefrihet. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för miljölån. Genom denna finansieringsform är avsikten att öka samarbetsländernas tillgång till kapital för investeringar riktade mot miljöproblem och effekter av klimatförändringar. Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD, RPS, SI, , FBA, Kammarkollegiet och Kriminalvården Nedan följer en beskrivning av respektive anslagspost i tabell 3.3, Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD, RPS, SI, , FBA, Kammarkollegiet och Kriminalvården. Stöd till Internationella valutafondens lånefaciliteter, Världsbanksgruppen, regionala utvecklingsbanker samt Nordiska utvecklingsfonden och Internationella jordbruksutvecklingsfonden. Europeiska utvecklingsfonden () Medel till Europeiska utvecklingsfonden, för stöd till länder i , och Stilla havsregionen. Fonden förvaltas av Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB). FN:s ekonomiska och sociala verksamhet Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet: Avser icke-öronmärkt stöd till budgeten i FN:s fonder och program. Stödet beslutas mot bakgrund av bl.a. regeringens politiska prioriteringar, bördefördelning bland givarna samt svensk bedömning av organisationernas effektivitet och relevans för de utvecklingspolitiska målen. Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet: Avser stöd till FN:s reformarbete uppföljning och genomförande av reforminitiativ som syftar till reformering av FN-systemets verksamhet inom det ekonomiska och sociala området och till individuella FN-organs pågående reformerings- och effektiviseringsprocesser. Finansiellt stöd till verksamhet och initiativ på området civil konflikthantering. Underlättande av fredsprocesser, säkerhetsfrämjande insatser inklusive genom främjandet av de mänskliga rättigheterna, insatser för säkerhetssektorreformer samt genomförande av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och nationella handlingsplan på området. Organisations- och temastöd: Avser organisations- och temastöd i enlighet med regeringens prioriteringar inom följande områden: demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter, miljö och klimat, jämställdhet och kvinnors roll i utveckling, ekonomisk tillväxt inklusive handel, social utveckling och trygghet (inklusive smittsamma sjukdomar, hiv och aids) och humanitärt bistånd. beräknas användas för kostnader och hyresavtal avseende IDEA:s nyttjande av lokaler. Konferenser, seminarier, utredningar och projekt: Medlen får användas för vissa temporära verksamheter inom prioriterade områden, exempelvis finansiering av tillfällig förstärkning i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samband med utredningar, seminarier, konferenser, information, projekt, uppdragsforskning, kompetensutveckling, internationella förhandlingar, tillfälligt upprättade internationella kommissioner, erfarenhets- och kompetensutbyte samt deltagande av personer från utvecklingsländer. i : i har till uppgift att främja ökade kontakter mellan och övriga länder i , samt övriga länder i . Institutet ska i sin verksamhet behandla frågor som är av betydelse för den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen inom regionen. Finansierar internationella åtaganden för skuldlättnader samt kompensationsanspråk från () med anledning av bilaterala skuldavskrivningar vilka överenskommits i (för vidare information se kapitel 2). Biståndsverksamhet genom och Kriminalvården Avser att med bred geografisk representation ställa svensk personal till förfogande för freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet, främst inom ramen för FN, och EU. Avser gäststipendier och expertutbyte samt ledarskapsprogram och utbytesprogram för unga ledare. inrättas ett särskilt stipendieprogram för avgiftsbelagda studier vid svenska universitet och högskolor för studenter från länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete. Biståndsverksamhet genom () Verksamhetsbidrag till som avser den nordiska samfinansierade verksamheten. Avser verksamhet i enlighet med förordningen (2008:1272) om AB:s stöd till små och medelstora svenska företags investeringar i samarbetsländer samt AB:s 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 administrationskostnader för dessa (Swedpartnership). Avser projekt och uppdrag inom bl.a. konfliktförebyggande och medling, personalförsörjning till internationella insatser och säkerhetssektorreform (SSR). Tabell 3.5 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för internationellt utvecklingssamarbete. Medlen från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Inom ramen för den del av anslaget som beslutar om finns möjlighet att använda medel för temporär verksamhet inom avgränsade projekt. För den del som Svenska beräknas 9 500 000 För den del som Kammarkollegiet disponerar (Startprogrammet). Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 51 under 20122028. Skälen för regeringens förslag: För att främja en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen behöver ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten kunna ingås. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 åtaganden beräknas uppgå till . Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är , och . För den del som beslutar om beräknas nya förpliktelser ingås 2011 till ett belopp om . Framförallt rör det sig om kapitalökningar i (), Afrikanska (AfDB) och () samt påfyllnad i det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet (Multilateral Debt Relief Initiative, MDRI). beräknas infriade åtaganden uppgå till mellan och för att därefter successivt minska till ca 2028. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2011 till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Nya verksamhetsmässiga förpliktelser och tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag . beräknas infriade åtaganden uppgå till , 2013 till ca , 2014 till . beräknas infriade åtaganden uppgå till . De angivna beloppen är osäkra. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal sluts senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2011 till ett belopp om ca . Åtagandena består framför allt av fleråriga stipendier. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 10 . Denna innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Efterfrågan på dessa nya garantier är stor, bl.a. på grund av stor osäkerhet på de internationella kapitalmarknaderna. möjliggör garantierna att risker delas med andra finansiärer och att betydande synergieffekter uppstår, vanligen uppgående till mellan två och fem gånger det utställda garantibeloppet. Regeringen anser därför att användningen av garantierna som biståndspolitiskt instrument bör öka. avser garantier för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst . Skälen för regeringens förslag: De nordiska regeringarna beslutade att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimen- höjning har bemyndigat regeringen att ställa ut garantier för dessa lån. Regeringen föreslår att godkänner investeringslån, motsvarande ca . Eventuella infrianden av garantier finansieras av garantireserv. Regeringen bedömer att inga inbetalningar av garantiavgifter kommer att behöva göras till garantireserven , varför något anslag för att finansiera sådana avgifter inte heller behöver föras upp på statsbudgeten. Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), som innebär att under 20112018 till AfDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AfDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 936 640 000 Units of Accounts (UA). Skälen för regeringens förslag: Den djupa globala ekonomiska nedgången innebar att den kraftiga tillväxt som åtnjutit vändes och att efterfrågan på lån från AfDB ökade markant. Detta påskyndade behovet av en kapitalhöjning och banken beslöt tidigarelägga en planerad kapitalhöjning med . Medlemsländerna beslöt att öka kapitalbasen från ca 24 miljarder UA till ca 68 miljarder UA. ägarandel i AfDB uppgår till och består till av garantier. kapitalandel förblir oförändrad efter höjningen. Regeringen anser att det är mycket angeläget att den aktuella kapitalhöjningen kan genomföras för att AfDB långsiktigt ska kunna bidra till utveckling och fattigdomsbekämpning i . Kapitalhöjningen i AfDB innebär att grundkapital i AfDB ökar från ca 302 290 000 UA 936 640 000 UA 40 490 000 UA. I svenska kronor innebär detta att garantiåtagande gentemot banken beräknas öka från ca till samt att till AfDB beräknas inbetala . Units of Account (UA), AfDB:s interna valuta motsvarar IMF:s särskilda dragningsrätter (SDR). Dagskursen för SDR har använts för beräkning till svenska kronor. Den del av kapitalet som ska betalas belastar anslag 1:1 Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i (), som innebär att under 20112015 till IDB ska inbetala , och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till IDB som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst . Skälen för regeringens förslag: Finanskrisen och den globala ekonomiska nedgången innebar en markant försämrad tillgång till finansiering för företag och offentliga aktörer i den latinamerikanska regionen. En starkt ökad efterfrågan på 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 lån från IDB märktes till en början främst i de mest handelsberoende länderna. I nästa fas av krisen drabbades de minst utvecklade och därför mest riskfyllda ekonomierna mycket hårt. har bankens verksamhetsländer drabbats av ett flertal naturkatastrofer, delvis till följd av klimatförändringarna. För att stärka IDB:s möjligheter att motverka såväl den ekonomiska nedgångens effekter som krishantering i beslöt medlemsländerna att öka kapitalbasen från till 170 miljarder US- dollar. ägarandel i IDB uppgår till och består till av garantier. kapitalandel förblir oförändrad efter höjningen. Regeringen anser att det är mycket angeläget att den aktuella kapitalhöjningen kan genomföras för att IDB ska kunna bidra till socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbar utveckling i den latinamerikanska regionen. Kapitalhöjningen skapar även möjligheter för IDB att bättre stödja regionens hantering av klimatförändringarna samt innehåller särskild finansiering av skuldlättnad och återuppbyggnad i . Kapitalhöjningen i IDB innebär att grundkapital i IDB ökar från 328 945 675 US- dollar till . Ökningen finansieras med garantier till och inbetalningar av kapital till . ska därmed öka garantiåtagandet gentemot banken från till samt 2015 till IDB inbetala . I svenska kronor innebär detta att garantiåtagande gentemot banken beräknas öka från ca till samt att till IDB beräknas betala . Den del av kapitalet som ska betalas belastar anslag 1:1 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Kapitalhöjning i Internationella återuppbyggnads- och () och stadgeändring i Internationella Finansieringsorganet (IFC) Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella återuppbyggnads- och (), som innebär att under 20122016 till ska inbetala och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till ett belopp av högst 2 . godkänner ändringen av () stadgar som ökar tilldelningen av basröster till medlemsländerna. Skälen för regeringens förslag: Världsbanksgruppens största institution, den Internationella återuppbyggnads- och (for Reconstruction and Development, ), inledde sin verksamhet 1944. Bankens syfte är att bekämpa fattigdom genom att tillhandahålla lån och utvecklingsstöd till medelinkomstländer och kreditvärdiga låginkomstländer. Internationella Finansieringsorganet (IFC), Världsbanksgruppens institution för investeringar i privat sektor, främjar hållbar ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer genom att stödja den privata sektorn, bl.a. genom att finansiera investeringar och erbjuda rådgivning till företag och stater. har till följd av den internationella finansiella krisen och den kraftiga nedgången i privata kapitalflöden till låg- och medelinkomstländer som denna inneburit upplevt en kraftigt ökad efterfrågan på lån. lånade ut ca och ca 40 miljarder, att jämföra med en årlig utlåning om ca innan krisen. Till följd av denna rekordhöga utlåning har finansiella kapacitet för nyutlåning försvagats. För att möjliggöra dels fortsatt höjd utlåning till följd av krisen, dels en årlig utlåning som är i nivå med utlåningen före krisen, fattade medlemsländerna beslut om en allmän kapitalhöjning till vid Den allmänna kapitalhöjningen omfattar totalt och samtliga medlemsländer förväntas bidra. Av detta belopp ska , motsvarande , betalas in av medlemsländerna från och med resolutionens antagande, dock . Resterande belopp, , utgörs av garantikapital. Medlemsländernas andel av den allmänna kapitalhöjningen baseras på respektive lands kapitalandel. kapitalandel uppgår till och förblir oförändrad om deltar i den allmänna kapitalhöjningen fullt ut (under förutsättning att samtliga ägare tecknar maximalt antal andelar, vilket förväntas ske). Regeringen anser att det är mycket angeläget att kapitalhöjningen kan genomföras för att ska kunna fortsätta att bidra till långsiktig och hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning även i efterverkningarna av den finansiella och ekonomiska krisen. Regeringen anser att agerade snabbt för att svara upp mot den ökade efterfrågan på krediter från medel- och kreditvärdiga låginkomstländer till följd av den kraftigt minskade tillgången till privat finansiering under krisen. har även bistått med lån till länder i direkta närområde, t.ex. , under finanskrisen. I diskussionerna som föregick beslutet om kapitalhöjningen var regeringen drivande för att kapitalhöjningen ska kopplas till en verksamhetsstrategi med bl.a. en tydlig resultatuppföljning. I samband med vårmötena i presenterade även en strategi för sin verksamhet i efterverkningarna av krisen som i stora delar uppfyller de svenska anspråken. Vid vårmöten beslutades det även om en engångsöverföring av röstandelar i från industriländer till tillväxt- och utvecklingsländer motsvarande som en del av den s.k. voice-reformen. Syftet med överföringen var att stärka tillväxt- och utvecklingsländernas inflytande i . Röstöverföringen genomförs genom en s.k. selektiv kapitalhöjning om totalt varav betalas in (1,) från och med resolutionens antagande, och resterande belopp (26,) Främst tillväxt- och utvecklingsländerna erbjuds att köpa flera röstandelar. På grund av relativt höga biståndsbidrag till verksamhet i låginkomstländer har dock även , liksom vissa andra industriländer, erbjudits att delta i den selektiva kapitalhöjningen till . har erbjudits att köpa 677 extra aktier à (betalas in). Även om detta erbjudande antas kommer röststyrka i att minska från till i och med röstöverföringen, till förmån för tillväxt- och utvecklingsländerna. Som en annan del av Världsbankgruppens voice-reform fattades det på vårmötena även beslut om en engångsöverföring av röstandelar i IFC från industriländer till tillväxt- och utvecklingsländer, motsvarande av den totala röststyrkan. Röstöverföringen genomförs genom en selektiv kapitalhöjning om 200 miljoner US- dollar riktad mot tillväxt- och utvecklingsländerna, samt genom en ökning av medlemsländernas basröster från till av den totala röststyrkan. Medlemsländernas röststyrka i IFC är summan av antalet basröster och respektive lands kapitalandel. Varje medlemsland i IFC har 250 basröster. Basrösternas andel har minskat sedan IFC bildades , då basrösterna uppgick till av den totala röststyrkan. Minskningen av basrösternas andel av den totala röststyrkan har skett främst på grund av att kapitalhöjningar har genomförts, därmed har basrösternas relativa värde minskat. Genom att fixera basrösterna till en procentsats av den totala röststyrkan undviks en framtida urholkning vid eventuella nya kapitalhöjningar. En ökning av basrösternas andel gynnar främst små ekonomier och utvecklingsländer, som exempelvis de afrikanska länderna söder om . Ökningen kräver en ändring av . En liknande ökning har redan genomförts för och godkänts av (prop. 2009/10:14, bet. 2009/10:FiU16, rskr. 2009/10:134). För del innebär den selektiva kapitalhöjningen och ökningen av basröster i IFC att totala röststyrka i institutionen minskar från till , varav höjningen av basrösterna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 motsvarar en minskning . Regeringen stödjer den pågående voicereformen och dess syfte att stärka tillväxt- och utvecklingsländernas representation och inflytande i och . är det viktigt att stora biståndsgivare som har inflytande över hur deras skattemedel används. Regeringen har därför även drivit linjen att röstandel inte bör minska mer än andra industrialiserade länders, särskilt med hänsyn till stora bidrag till Världsbanksgruppen. Regeringen stödjer därför beslutet om de selektiva kapitalhöjningarna som en del av voice-reformen, samt deltagande i den selektiva kapitalhöjningen till . deltar inte i den selektiva kapitalhöjningen till IFC eftersom denna är riktad till tillväxt- och utvecklingsländerna. För del innebär den allmänna och den selektiva kapitalhöjningen en ökning av kapitalinsatsen med totalt ca 586,2 miljoner , betalas in till . Den del av kapitalet som ska inbetalas belastar anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Resterande belopp, , motsvarande ca , utgörs av ökade garantiåtaganden. Ingen avsättning för garantin behövs, eftersom det är fråga om en internationell finansiell institution (se vidare under Utgiftsområde 2, avsnitt 12 Kapitalhöjningar i vissa internationella finansiella institutioner). Genom att teckna ytterligare garantikapital tar dock på sig mer risk. Denna risk är beroende av bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning, samt dess status som prioriterad fordringsägare. utlåningsportfölj kan betecknas som relativt riskabel eftersom den har en hög koncentration på stora tillväxtekonomier. har trots detta lyckats mycket väl med sin kreditgivning och haft ytterst begränsade kreditförluster. har institutionen kontinuerligt gått med vinst, vilken har använts för dels biståndsinsatser, dels att bygga upp reserver. Bankens reserver (ackumulerade vinster) uppgick per till , vilket motsvarar av de utestående lånen. Det finns därmed även en betydande 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 buffert som kan användas innan det blir aktuellt att begära infriande av ägarnas garantiåtaganden eller efterfråga ytterligare kapitaltillskott.