prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — främjande av de positiva kopplingarna mellan migration och utveckling. Partnerskap ingås mellan unionen, de deltagande medlemsstaterna och tredjeland, på frivillig basis och med hänsyn till kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Innehållet i partnerskapen varierar beroende på förutsättningarna och prioriteringarna i varje enskilt fall. deltar i partnerskapen för rörlighet med och Genomförandet av EU:s två s.k. pilotpartnerskap för rörlighet (mobility partnerships) med och har fortskridit undertecknades även ett partnerskap för rörlighet presenterade kommissionen en första utvärdering av instrumentet på basis av erfarenheterna från pilotpartnerskapen för rörlighet med och . Med utgångspunkt i denna utvärdering förhandlades rådsslutsatser om instrumentet partnerskap för rörlighet under det svenska ordförandeskapets ledning. bekräftar värdet av partnerskapen som samarbetsinstrument samt fastställer kriterier för identifieringen av tredjeländer med vilka EU skulle kunna ingå nya partnerskap för rörlighet före utgången av 2010. Regionala och bilaterala samarbetsprocesser organiserade det tjeckiska ordförandeskapet en minister- konferens i under rubriken i syfte att intensifiera och konkretisera samarbetet på migrationsområdet med ursprungs- och transitländer i , , södra , västra samt och . Vid konferensen an- togs en deklaration med huvudlinjerna för det fortsatta samarbetet. påbörjades arbetet med att genomföra mål- sättningarna i deklarationen inom ramen för tre tematiska arbetsgrupps- möten och ett högnivåmöte. deltog i samtliga möten. 20.2.4 Migrationsdialogen mellan och och I enlighet med slutsatser från toppmötet mellan och och lanserades en heltäckande och strukturerad migrationsdialog mellan de två kontinenterna . inbegriper tematiska högnivåmöten och Brysselbaserade arbetsgrupps- Under det svenska ordförandeskapet organiserades ett Skr. 2009/10:150 högnivåmöte med fokus på de positiva synergierna mellan migration och utveckling, samt ett uppföljande arbetsgruppsmöte med samma tema. Ett allt viktigare inslag i det utrikespolitiska arbetet på migrations- området är integreringen av migrationspolitiken i den europeiska utvecklingspolitiken, där migrationens positiva effekter ges en central betydelse. Kopplingen mellan migration och utveckling kommer även fortsättningsvis vara en viktig del av EU:s politik, och det påbörjade arbetet konkretiseras inom ramen för genomförandet av EU:s övergripande strategi för migration (Global Approach to Migration). En konferens hölls i på temat arbetskrafts- invandring och dess utvecklingspotential i av rörlighet. Konferensen bidrog till policyutveckling inom EU genom att skapa en faktabaserad och öppen dialog vad gäller EU:s behov av arbetskraftsinvandring samt begreppet cirkulär migration och dess koppling till utveckling. Särskilda rådsslutsatser antogs på teman som bl.a. ger EU:s kommission i uppdrag att undersöka möjligheter för att öka samarbetet mellan olika aktörer, medlemsstater och tredjeländer för att skapa bättre matchning på arbetsmarknaden. Kommissionen gavs även i uppdrag att göra en studie om cirkulär migration och dess utvecklingseffekter. Ett parallellt spår är den fortsatta internationella dialogen genom det globala forumet för migration och utveckling, GFMD (uppföljning av FN:s högnivådialog på samma tema 2006), i vilket EU deltar aktivt. Det tredje ägde rum i . Under det svenska ordförandeskapet i EU förhandlades en EU-gemensam ståndpunkt på de områden som diskuterades vid det tredje mötet med GFMD. Den gemensamma ståndpunkten ämnar bidra till att stärka EU som global aktör i frågor rörande internationell migration, samt i frågor om kopplingen mellan migration och utveckling. Som ett bidrag till EU:s fortsatta arbete med samstämmighet för utveckling förhandlades särskilda rådsslutsatser om samstämmig politik för utveckling på migrationsområdet under det svenska ordförandeskapet. Rådsslutsatserna som antogs ger kommissionen i uppdrag att titta närmare på en rad migrationsrelevanta områden som har bäring på hur migration kan bidra till utveckling. 20.3.1Utveckling av EU-samarbetet på det integrationspolitiska området trädde Lissabonfördraget i kraft. En ny rättslig grund för EU-samarbetet på integrationsområdet har därmed införts. att åtgärder får vidtas på europeisk nivå, i enlighet med ordinarie Skr. 2009/10:150 lagstiftningsförfarande, för att stimulera och stödja medlemsstaternas verksamhet för att främja lagligen bosatta tredjelandsmedborgare. EU- samarbetet som sker främst genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte kan förstärkas och bidra till en mer effektiv integrationspolitik i medlemsstaterna. I det fleråriga handlingsprogram på området för frihet, säkerhet och rättvisa, Stockholmsprogrammet, som antogs ingår ett integrationsavsnitt som utgör en grund för den framtida utvecklingen av EU-samarbetet på området. Främst pekar Stockholmsprogrammets integrationsavsnitt på behovet av stärkt kunskaps- och erfarenhetsutbyte och ökad samordning med andra för integration relevanta politikområden, såsom sysselsättning, utbildning och social delaktighet. 20.3.2Indikatorer för att förstärka kunskaps- och erfarenhetsutbyte åtog sig att bidra till genomförandet av EU:s elva gemensamma grundprinciper för integration, och mer specifikt rådsslutsatser om integration (15251/08), genom att verka för utvecklingen av gemensamma indikatorer för uppföljning av integrationspolitikens resultat. arrangerade en konferens om indikatorer som blev startskottet för det svenska ordförandeskapets arbete. Detta arbete ägnades åt att identifiera ett fåtal kärnindikatorer på ett begränsat antal för integration relevanta politikområden: sysselsättning, utbildning, social delaktighet och aktivt medborgarskap. Syftet med indikatorerna är att öka jämförbarheten mellan medlemsstaternas erfarenheter och förstärka det europeiska kunskapsutbytet. Arbetet skedde primärt i nätverket av nationella kontaktpunkter och med stöd av Europeiska kommissionen. Resultatet presenterades vid det expertmöte som det svenska ordförandeskapet arrangerade i . Expertmöte om incitament för nyanländas etablering Det svenska ordförandeskapet arrangerade ett expertmöte i om incitament för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Syftet med mötet var att fördjupa kunskapen om faktorer som påverkar förutsättningarna för nyanländas invandrares inträde på arbetsmarknaden. Vid expertmötet presenterades också resultatet av processen med att identifiera gemensamma indikatorer på integrationsområdet. Integrationsfonden ingår i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar, det så kallade SOLID-programmet, tillsammans med Flyktingfonden III, Återvändandefonden och Gränsfonden. Integrationsfondens fleråriga program sträcker sig . förvaltas fonden av Svenska och disponerar Skr. 2009/10:150 c:a i projektmedel. projekt som förbättrar systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i . Målgruppen är nyanlända tredjelands- medborgare som får uppehållstillstånd på grund av så kallade humanitära/synnerliga skäl, ömmande omständigheter och anhöriga till dessa samt anhöriginvandrare och arbetskraftsinvandrare. Ett centralt mål är att bidra till att EU:s elva gemensamma grundprinciper för integration introduceras, vidareutvecklas och tillämpas i . Prioriterade områden är: genomförande av åtgärder för att praktiskt tillämpa de gemensamma grundprinciperna för integration, utveckling av indikatorer och utvärderingsmetoder samt utbyte av information och erfarenheter av integration mellan medlemsstater. I den första utlysningen godkändes totalt 22 projekt som omfattade i beviljat belopp. I en andra ansöknings- omgång utlystes totalt . Nya ansökningsomgångar sker löpande. 21Grundläggande rättigheter och medborgarskap EU vill främja utvecklingen av ett europeiskt samhälle baserat på respekt för de grundläggande rättigheterna och bekämpa rasism och främlingsfientlighet. EU stödjer insatser som verkar för att stärka det civila samhället och uppmuntrar en dialog om mänskliga rättigheter. ser fortsatt positivt på ramprogrammet 20072012 för för grund- läggande rättigheter och ordnande exempelvis en konferens med fokus på diskriminering av marginaliserade grupper i samhället. 21.1EU:s byrå för grundläggande rättigheter för grundläggande rättigheter blev operativ . Byråns sammansättning, mål, uppgifter, m.m. regleras i rådets förordning (EG) nr 168/2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grund- läggande rättigheter. Byråns mål är att ge unionens och medlemsstaternas berörda institutioner och organ stöd och sakkunskap i frågor om grund- läggande rättigheter i samband med genomförandet av unions- lagstiftningen. Byrån ska utföra sina uppgifter inom de temaområden som anges i ett flerårigt ramprogram för åren 20072012 (Rådets beslut av ). Regeringen ser positivt på ramprogrammets innehåll och anser att temaområdena diskriminering, rasism och främlingsfientlighet är särskilt viktiga. Inom dessa områden är det också angeläget att byrån Skr. 2009/10:150 kan arbeta med frågor om homofobi. Konferensen a Reality for All var den andra ordförandeskapskonferensen i sitt slag som anordnades av för grundläggande rättigheter i samarbete med det svenska ordförandeskapet. Konferensen fokuserade på diskriminering av marginaliserade grupper i samhället med särskild fokus på romers situation. En av utgångs- punkterna för konferensen var den stora undersökningen EU MIDIS (EU Minorities and Discrimination Survey) som arbetat med under 20082009. 21.2Programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap fattade rådet beslut om att inrätta programmet Grund- läggande rättigheter och medborgarskap för perioden 20072013. Detta är en del av ramprogrammet Grundläggande rättigheter och rättvisa (se faktapromemoria 2005/06:FPM6). En programkommitté är etablerad i vilken ett möte hölls . Vid mötet redogjordes för årets ansökningsprocess för projektmedel. 132 ansökningar hade inkommit och samtliga medlemsstarter, förutom , var representerade. 112 av ansökningarna uppfyllde minimi- kraven och 26 ansökningar beviljades finansiering. Ansökningarna fokuserade framför allt på motverkandet av rasism och på barnets rättig- heter. Totalt fem ansökningar med en svensk organisation som huvud- sökande inkom, varav en beviljades finansiering. Vid mötet diskuterades även arbetsprogrammet . Följande tematiska prioriteringar föreslogs : bekämpande av rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, arbete mot homofobi, aktivt deltagande i det demokratiska systemet inom unionen, utbildning, kontaktskapande verksamhet mellan tjänstemän och praktiker samt skydd av personuppgifter och den personliga integriteten. Civilskyddssamarbetet inom EU syftar till att skydda befolkningar, miljö, egendom och kulturarv i händelse av en naturkatastrof eller katastrof orsakad av människan. Utgångspunkten för civilskydds- samarbetet är EU:s interna krisberedskap och EU-medborgarnas säkerhet. EU genomför katastrofinsatser såväl innanför som utanför unionen. Civilskyddssamarbetet inkluderar insatser vid en kris liksom förebyggande och förberedande åtgärder. ordförandeskapet har EU tagit initiativ för att höja medlemsstaternas förmåga att förebygga stora kriser och katastrofer. EU har fattat beslut om att utarbeta ett gemensamt ramverk för att stärka unionens förmåga att förebygga sådana situationer. Lissabonfördragets ikraftträdande innebär att civilskyddsområdet blir ett område för delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna. befogenhet att stödja, samordna och komplettera de åtgärder som vidtas på nationell nivå. Röstningsförfarandet i rådet övergår från enhällighet till Civilskyddsområdet får en egen artikel i fördraget och blir därmed ett formellt politikområde i EU. Under det tjeckiska ordförandeskapet vidtogs arbete för att stärka allmänhetens medvetenhet och kunskap, dels om hur olika krissituationer ska kunna förebyggas, dels om hur man hanterar olika krissituationer. enades rådet om slutsatser på området. Under det svenska ordförandeskapet gavs särskild prioritet till två frågor, nämligen stärkt CBRN-säkerhet inom EU samt förebyggande av katastrofer inom EU. CBRN betyder kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Kommissionen lade fram ett meddelande om ett policy- paket för CBRN (faktapromemoria 2008/09:FPM147). utgör en del av EU:s terrorismförebyggande arbete och det övergripande målet med paketet är att öka CBRN-säkerheten i EU och minska risken för terroristattacker med CBRN-ämnen. handlingsplan samt rådsslutsatser på området. Handlingsplanen innehåller åtgärder inom huvudområdena; förebyggande åtgärder, detektion och hantering av CBRN-händelser. Åtgärderna syftar bl.a. till att höja säkerhetsmedvetandet hos personer som hanterar dessa ämnen samt att minska tillgängligheten av CBRN- ämnen inom produktion, under transport och inom forskarmiljöer. presenterade kommissionen ett meddelande om före- byggande av katastrofer (faktapromemoria 2008/09:FPM124). byggande åtgärder ökar effektiviteten, medvetenheten och motstånds- kraften hos såväl den enskilda individen som samhället i stort. Förebyggande åtgärder skapar också bättre förutsättningar för att rädda liv vid katastrofer. Rådet enades om en strategi för att höja den gemensamma förmågan att förebygga katastrofer. I strategin uppmanas såväl kommissionen som medlemsstaterna att vidta olika åtgärder. ska utvecklas mellan medlemsstaterna genom erfarenhetsutbyte, utbildningar, övningar och forskning. Riktlinjer ska utvecklas för bl.a. kartläggning av hot och risker. Det förebyggande perspektivet ska inkluderas i relevanta nya och reviderade EU-initiativ och kopplingar till åtgärder för anpassning till klimatförändringarna ska stärkas. DEL 5 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Inom det sysselsättningspolitiska området uppmuntras medlems- länderna att utbyta erfarenheter och inleda gemensamma diskussioner för att försöka hitta lösningar och bästa praxis som kan leda till ett minskat utanförskap, strukturellt starkare arbetsmarknader och höga sysselsättningsnivåer inom EU. Med anledning av den ekonomiska krisen och dess effekter på arbetsmarknaderna inom unionen, har arbetet på sysselsättningsområdet intensifierats i syfte att finna de bästa lösningarna och att undvika att misstag från tidigare konjunkturnedgångar begås på nytt. Den årliga uppföljningen av medlemsländernas vidtagna åtgärder inom Lissabonstrategin och den integrerade sysselsättningsstrategin är viktigt för att medlemsländerna ska stimuleras att genomföra nödvändiga reformer så att EU kan få långsiktigt högre sysselsättning genom mer välfungerande och inkluderande arbetsmarknader, vilket är något som gagnar alla; individen, ekonomin och samhället. 23.1Den ekonomiska krisens effekter på sysselsättningen Mycket av arbetet på sysselsättningsområdet har kretsat kring hanteringen av den ekonomiska krisens effekter på sysselsättningen. Med anledning av denna negativa sysselsättningsutveckling har arbetsmarknadsministrarna och socialförsäkringsministrarna inom diskuterat hur kortsiktiga åtgärder för att möta arbetsmarknadsläget bäst kan förenas med de nödvändiga långsiktiga strukturella reformerna. Mot bakgrund av den ekonomiska nedgången anordnades ett socialt trepartsmöte om effekterna på sysselsättningen. Vid trepartsmötet deltog representanter från i egenskap av ordföranden, och i egenskap av då inkommande ordföranden, kommissionen samt arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Vid mötet representerades av statsminister och arbetsmarknadsminister . Representanter från , syssel- sättningskommittén, kommittén för social trygghet och kommittén för ekonomisk politik deltog också. Mötet syftade främst till att utvärdera den finansiella och ekonomiska krisens effekter på sysselsättning och till att involvera arbetsmarknadens parter i diskussionen för att skapa en enad syn vad gäller de viktigaste åtgärderna i EU och i den nationella politiken för att motverka effekterna av krisen på sysselsättningen och genom detta bidra till Europeiska Skr. 2009/10:150 rådets möte . Resultatet av mötet blev ett dokument med huvudbudskap där tre prioriterade områden slogs fast; att behålla människor i sysselsättning och att skapa nya arbetstillfällen, att skapa mer inkluderande arbets- marknader (och ett minskat utanförskap) framför allt vad gäller unga, samt att investera i utbildning för att bättre möta arbetsmarknadens behov och en ökad rörlighet. Huvudbudskapen pekade ut ett antal konkreta åtgärder som skulle kunna hjälpa till att lindra effekterna av den finansiella och ekonomiska krisen samt försätta EU i ett bättre läge när den ekonomiska konjunkturen förbättras. Kommissionen presenterade efter trepartsmötet meddelandet Ett gemensamt åtagande för sysselsättning (KOM(2009) 257 slutlig) i vilken kommissionen föreslog en rad gemensamma åtagande för sysselsättning i syfte att stärka samarbetet mellan EU och dess medlemsstater samt mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå. I syfte att bättre kunna följa upp de snabba förändringar som skedde på arbetsmarknaden, har kommissionen också på månadsbasis presenterat en rapport om arbetsmarknadsläget i unionen. Mot bakgrund av tidigare diskussioner och i syfte att föra diskussionerna vidare inom unionen om betydelsen av mer inkluderande arbetsmarknader, anordnade det svenska ordförandeskapet en högnivå- konferens om utanförskapet . Konferensen gav experter och berörda aktörer från hela EU möjlighet att diskutera på vilket sätt vi bäst kan hantera krisens effekter på sysselsättningen utan att negativt påverka möjligheterna att skapa mer inkluderande och strukturellt starkare arbetsmarknader. En fördjupad diskussion fördes bl.a. kring betydelsen av en aktiv arbetsmarknads- och socialförsäkrings- politik för att öka möjligheten för alla att delta på arbetsmarknaden och därigenom bidra till att säkra välfärden. Den europeiska sysselsättningsstrategin har utformats för att uppmuntra medlemsländerna till att utbyta information och inleda diskussioner för att försöka hitta lösningar eller bästa praxis som kan bidra till att det skapas fler och bättre jobb i alla medlemsländer. Sysselsättnings- strategins tre övergripande prioriteringar är att få in och behålla fler människor på arbetsmarknaden, öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen, att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga och att öka investeringarna i humankapital genom bättre utbildning och färdigheter. Denna strategi kan sägas bygga på fyra delar: Integrerade riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, de nationella handlings- programmen, kommissionens och rådets gemensamma sysselsättnings- rapport (inom ramen för kommissionens årliga framstegsrapport) och eventuella rekommendationer av rådet. Den europeiska sysselsättnings- kommittén har en central roll i genomförandet och uppföljningen av strategin. , då Lissabonstrategin reviderades lades ramverket för den europeiska sysselsättningsstrategin om, och utgör en integrerad del i Lissabonstrategin (se kap. 4 ovan om Lissabonstrategin). Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik utgör en av de tre pelarna i de integrerade riktlinjerna för 20082010 och kompletterar därmed de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ger en ram för makroekonomisk politik och de nationella mikroekonomiska 2008 bekräftades vid att de integrerade riktlinjerna 20082010 skulle vara giltiga och att de under de mellanliggande åren bör uppdateras i strikt begränsad Mot bakgrund av detta beslut, och på grundval av artikel 128.2 i EG-fördraget, lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2008) 869 slutlig), där det föreslogs att sysselsättningsriktlinjerna borde förbli oförändrade . Efter det att bekräftat riktlinjernas giltighet, kunde rådet nå en politisk överenskommelse om förslaget den 8 Rådet beslutade att riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik enligt bilagan till rådets beslut av om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik fortsatt skulle gälla och skulle beaktas i medlemsstaternas sysselsättnings- ståndpunkt var att riktlinjerna skulle ligga fast även då kontinuitet i genomförandet av strategin var viktig. informerades om frågan och samråd med hölls . Skriftligt samråd med EU- På grundval av kommissionens och rådets granskning av de nationella handlingsprogrammen för tillväxt och sysselsättning ska en gemensam sysselsättningsrapport tas fram. Den av kommissionen i föreslagna rapporten (del av kommissionens strategi rapport om (KOM(2009) 34 Volym II del III)) präglades av uppmaning till åtgärder för att på kort sikt mildra effekterna av den ekonomiska nedgången och betoning på att inte förlora de strukturella problem som fortfarande leder till ojämna resultat för de europeiska arbetsmarknaderna Vidare borde flexicurity samt matchning och stärkandet av individers kompetens vara prioriterade i medlemsstaternas genomförande av den europeiska sysselsättningsstrategin. bakom rapporten för antagande vid rådsmötet . informerades om frågan och samråd med hölls . I enlighet med artikel 99 och 128 i EG-fördraget ges rådet möjlighet att, på basis av rekommendationer från kommissionen, anta enskilda rekommendationer till medlemsstaterna om utformningen av den Skr. 2009/10:150 nationella politiken. presenterade kommissionen sitt förslag till länderspecifika rekommendationer (KOM(2009) 34 Volym I). fick inga rekommendationer. Däremot noterades det att , på sysselsättningsområdet, vidtagit en rad åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet. Det noterades dock att om lyckas få in fler långtidsarbetslösa, personer som varit sjukskrivna och ungdomar med invandrarbakgrund på arbetsmarknaden skulle det kunna leda till ökad tillväxt och skapa ökad hållbarhet i de offentliga finanserna. välkomnade kommissionens och rådets rekommendationer. informerades om frågan och frågan var uppe för samråd i inför råds- mötet vid vilken en politisk överenskommelse nåddes. Dessa antogs sedan av rådet , se även kap. 4. handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning presenterade regeringen en uppföljningsrapport av nationella handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20082010 (skr. 2009/10:34). I rapporten redogör regeringen bl.a. för de nationella åtgärder som vidtagits mot bakgrund av de integrerade sysselsättnings- riktlinjerna (se även kap. 4 om Lissabonstrategin). I och med och rådets förordning ((EG) nr 1927/2006 av ) upprättades den Europeiska fonden för justering för globaliseringens effekter (nedan kallad fonden). Syftet med fonden är att ge aktivt stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av globaliseringen. Mot bakgrund av den finansiella krisen liksom det låga resurs- utnyttjandet , 2007, antog kommissionen ett förslag till revidering av förordning (se faktapromemoria 2008/09:FPM67). Kommissionens förslag behandlas under medbeslutandeproceduren av och rådet . Regeringen motsatte sig de expansiva förslagen i förhandlingen men välkomnade de ändringar som syftade till att förtydliga förordningen. Den viktigaste svenska ståndpunkten innebar att en ökning av EU:s stödandel skulle begränsas. Överläggning hölls med arbetsmarknadsutskottet , samråd med och skriftligt samråd med . En förstaläsningsöverenskommelse nåddes om ett kompromissförslag i slutet av det tjeckiska ordförandeskapet. röstade igenom kompromissförslaget . Rådet antog rättsakten med kvalificerad majoritet . Den reviderade förordningen trädde i kraft , men de reviderade reglerna blev tillämpbara . Den antagna reviderade förordningen innebär att kravet på nödvändiga Skr. 2009/10:150 uppsägningar sänks och att ersättningsperioden för stödåtgärder förlängs.