prop · GY031d22 · 2010-10-12 00:00:00 — I propositionen Ny kollektivtrafiklag (prop. 2009/10:200) som beslutades gör regeringen bedömningen om att Rikstrafikens verksamheter i sin helhet bör föras över till . Som en konsekvens därav bör också Rikstrafiken avvecklas. Regeringen föreslår med anledning av detta att tidigare ställningstaganden rörande inrättande av en särskild myndighet för rikstrafikfrågor - Rikstrafiken - inte längre ska gälla. Vidare föreslår regeringen att det uppförda anslaget 1:11 Rikstrafiken: Administration ska upphöra och att medel motsvarande det som anvisats detta anslag tillförs anslag 1:3 . att en del av finansieringen av den verksamhet som överförs från Rikstrafiken kommer att kunna ske med befintliga medel i . Anslag 1:3 beräknas därför minskas med . (dir. 2008:90) hade i uppdrag att kartlägga och analysera vissa verksamheter och funktioner hos myndigheterna inom transportsektorn, däribland ansvarsområde. Utredningen gjorde bedömningen att generellt bedriver en effektiv verksamhet med ytterst begränsade resurser och under hög arbetsbelastning. Utredningen ansåg att den aktuella verksamheten kunde fortsätta att ligga på , men framhöll att om regeringen ändå anser att uppgifterna bör kunna övertas av en annan myndighet så är en lämplig hemvist (Effektiva transporter och samhällsbyggande - en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg, SOU 2009:31). Regeringen anser att småskalighet innebär en sårbarhet för verksamheten och gör bedömningen att det är lämpligt att överföra verksamheten till , som också har vissa uppgifter inom sjöfartsområdet. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att förändra ordningen med en särskild nämnd med uppgift att pröva frågor om statligt bidrag till svensk sjöfart. Regeringen avser därför inrätta motsvarande beslutande funktion inom . Verksamhet som bedrivs inom bör ingå i från . Regeringen föreslår därför att det uppförda anslaget 1:9 : Administration ska upphöra och att medel motsvarande det som anvisats detta anslag tillförs anslag 1:3 . Detta innebär att anslag 1:3 föreslås utökas med . Förslag och beräkningar 20112014 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:3 . och 2014 beräknas anslaget till 1 468 804 000 Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sker internt inom verksamheten där de huvud- sakliga intäkterna är avgifter och anslag. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. har ett räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) för perioden 2013 om . Vidare ska verket ha en soliditet om . Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . De senaste två årens nedgång i världskonjunkturen har fått stor negativ återverkning på ekonomiska resultat. bedömning är dock att en viss återhämtning sker och därefter torde följa en mer normal tillväxt. beräknas rörelseresultatet bli en förlust på . Styrelsen för har tagit fram och fastställt en ekonomisk handlingsplan som syftar till att förbättra resultatet med . investeringar finansieras utan extern upplåning. Investeringarna uppgick till . Finansieringen skedde helt med egna medel. Likvida medel uppgick till vilket innebär en minskning med jämfört med föregående år. planerar investeringar för för . Större investeringar planeras i avseende åtgärder för att säkerställa dammsäkerheten och planerade farledsförbättringar i farleden in till hamn. Vidare fortsätter arbetet med att förlänga livstiden för isbrytare i Atle-klassen under hela investeringsperioden till en kostnad på sammantaget . Detta innebär att isbrytarna ska kunna utnyttjas . Investeringar kommer också att ske i arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, IT-system samt lotsbåtar där en översyn av hela lotsbåtsflottan ska genomföras . Syftet är att belysa de utvecklingsmöjligheter som finns avseende miljöanpassade lotstransporter. Sjötrafikinformation (VTS) 1 -1,8 Sjögeografisk information (Sjökortsproduktion) 1 Det negativa beloppet 2009 beror på att redovisningsmässigt justerat för ett för högt investeringsutfall . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav, om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, är motiverat som ett långsiktigt mål. Då soliditetsmålet på grund av den ökande pensionsskulden kommer att bestå över anser regeringen det motiverat att soliditetsmålet ligger på för att återgå till . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen. Regeringen föreslår att bemyndigande ges så att kan uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. Regeringen har tidigare angett att medlen från övertäckningsfonden för Estonia kan användas för att finansiera förvaltningen av Estoniasamlingen. I samband med att Estoniasamlingen nu förs över till är det regeringens avsikt att ge i uppdrag att föra över de kvarvarande medel som finns i övertäckningsfonden för Estonia till statsbudgeten. 3.8.51:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Vidare ingår kostnader för sjöräddnings- och farledsverksamhet, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte ska belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Anslaget får användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Bidraget ska exempelvis kunna användas för att kvalitetssäkra farleden genom sjömätning, täcka delar av kostnaderna för löpande drift och underhåll samt till sjösäkerhetsanordningar om det finns ett behov av sådana nyinvesteringar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.8.61:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 3.8.71:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Anslaget får användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning för viss kanaltrafik m.m. . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . Anslaget disponeras av och används till att finansiera delar av driftunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser. Regeringen gör bedömningen att driftbidraget till icke statliga flygplatser spelar en viktig roll för att hela landet ska ges en tillfredsställande transportförsörjning och att detta gäller särskilt för de regioner där det saknas goda alternativa transportmöjligheter. I behandlingen av regeringens proposition Framtidens resor och transporter har godkänt att användningen av driftbidraget ska ändras på några väsentliga punkter (prop. 2008/08:35, bet 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Beslutet innebär att driftbidraget ges med samma villkor som . Med början 2012 överförs delar av bidraget till 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 de regionala planerna. De på så sätt överförda medlen får användas för bl.a. driftbidrag till regionala flygplatser inom ramen för de transportpolitiska prioriteringar som regionen gör. Det kvarvarande driftbidraget ska ges till de flygplatser där Rikstrafiken upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik. Förslag och beräkningar 2011-2014 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser . , 2012 och 2014 beräknas anslaget till . Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/010:121, bet. 2009/10:FiU35 och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik. Vidare används anslaget för att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för vissa förvaltningskostnader som är direkt hänförliga till trafikavtal. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Vissa trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik, främst flygavtal och avtal om färjetrafik till och från , innehåller rörliga ersättningsvillkor. Framför allt handlar det om förändringar av t.ex. oljepris. Föreslag till bemyndigande behöver således ta hänsyn till denna rörliga komponent. Regeringen bör bemyndigas att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska förpliktelser i samband med tjänstekoncessioner, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.38 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -2 078 572 Erhållet/föreslaget bemyndigande kronor beroende på att oljepriset varit lägre än beräknat, och att anslaget varit utökat med för att hantera effekterna av det höga oljepriset 2008. Regeringen bedömer att anslaget för trafikavtal kommer att vara tillräckligt för åren 20112014, under förutsättning att det inte sker kraftiga avvikelser från de antaganden som regeringen gör gällande framtida oljepriser och valutakurser. Regeringen följer noga utgiftsutvecklingen för trafikavtalen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Trafikavtal . För 2012-2014 beräknas anslaget till . Tabell 3.39 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 Trafikavtal Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.8.91:8 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/010:121, bet. 2009/10:FiU35 och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget är avsett för kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Transportstyrelsen har på uppdrag av regeringen lämnat förslag till det internationella arbetets organisering inom transportområdet. I redovisningen från framhålls att medlemsavgiften för IMO borde hanteras av Transportstyrelsen med anslagsfinansiering. Medlemsavgiften för deltagande i OTIF (en mellanstatliga organisation för internationell järnvägstrafik) omnämns inte i rapporten men bör även den kunna administreras av Transportstyrelsen. För dessa uppgifter föreslås en omföring av anslagsmedel om från anslag 1:8 Viss internationell verksamhet till 1:12 Transportstyrelsen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2011. För 2012-2014 beräknas anslaget till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 20102012, för 1:8 Viss internationell verksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/010:121, bet. 2009/10:FiU35 och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 40 509 tkr prisnivå. 3Motsvarar 40 510 tkr prisnivå. 4Motsvarar 40 452 tkr prisnivå. Anslaget används till utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får också användas till forskning och medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstitutets deltagande i EU- projekt. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . beräknas anslaget till , till , och till . Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. 4Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 3.8.111:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget disponeras av och används för bidrag som EU beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) för investeringar i transportinfrastruktur. Det innebär att bidrag från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får inom ramen för TEN-T utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. Kommissionen har inlett arbetet med att revidera riktlinjerna för TEN-T. Ett nordisk-baltiskt samarbete har etablerats i frågan, med syfte att samarbeta och ta gemensamma initiativ. En viktig utgångspunkt för i revideringen är att TEN-T bidrar till skapandet av ett gemensamt europeiskt transportsystem. Arbetet med revideringen kommer att fortsätta . Regeringen anser att det är viktigt att deltar aktivt i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T och att projekt som tilldelats bidrag slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut från . Kommissionen har gjort utlysningar i både det s.k. ettåriga programmet och fleråriga programmet. har ansökt om medel i dessa program för följande projekt/studier: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -Västsvenska infrastrukturpaketet trängselskatt och västlänken (studier). -Förbifart (studier). -Haparandabanan (byggande). -(byggande). -Färdigställandet av den dokumentation och överenskommelser (mellan berörda stater, tillsynsmyndigheter och flygtrafiktjänstutövare) som erfordras 2012 upprätta ett Nordeuropeiskt luftrumsblock () i överensstämmelse med EUs SES II initiativ. -i som bland annat syftar till att förbättra sjösäkerheten. -Movits i som bland annat ska förbättra transportkorridoren mellan Göteborg- . -som syftar till att effektivisera och förbättra transportkorridoren in och ut från . Förslag och beräkningar 20112014 Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.8.12 1:11 Trängselskatt i 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Anslaget redovisar både administrationskostnaderna och överskottet från trängselskatten i . Överskottet från trängselskatten i redovisades fram under anslag 1:1 Väghållning. redovisas detta överskott under anslag 1:11 Trängselskatt i . Detta förklarar den stora skillnaden i belopp . Anslaget används för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten. Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten samt kostnader för uppföljning. förs ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i upp på statsbudgeten. Regeringen avser att föra över medel avseende den del av anslagsposten Överskott från trängselskatt under anslag 1:1 Väghållning som trängselskatten i genererat till det nya anslaget. Anslag 1:17 Trängselskatt i : Administrationskostnader m.m. förs bort från statsbudgeten. Trängselskatt införs i . Den beräknade intäkten från trängselskatten i som börjar genereras redovisas tills vidare under anslag 1:1 Väghållning. Senast kommer ett särskilt anslag för trängselskatten i att föras upp på statsbudgeten och överskottet från trängselskatten i kommer från detta år att redovisas under detta anslag. Detta i enlighet med tillkännagivande i frågan (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Kostnaderna för driften av trängselskattesystemet har med ökad erfarenhet kunnat sänkas. Ett kontinuerligt arbete pågår i syfte att effektivisera driften. De stora kostnaderna för systemet är systemdriften, transfereringskostnader i samband med betalningar samt driften av kundtjänsten. hanteras betalningar m.m. samordnat med fordonsskatten vilket har gett en halvering av kostnaderna för driften av systemet och också en reducering av kostnaderna för transfereringar i samband med betalningar. Tabell 3.48 Beräknat överskott från trängselskatten i Förslag och beräkningar 2011-2014 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.49 Härledning av anslagsnivån 20112014, för Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Budget och ekonomiska mål för avgiftsbelagd verksamhet Stora delar av Transportstyrelsens verksamhet finansieras med olika former av avgifter. Det gäller t.ex. avgifter för registerhållning, registreringsskyltar, körkortstillverkning, delar av den s.k. farledsavgiften samt direkta avgifter och myndighetsavgift inom luftfarten. Transportstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet inom vägtrafikområdet finansieras med offentligrättsliga avgifter och avgifter från uppdragsverksamhet. ska samtliga intäkter från offentligrättsliga avgifter redovisas på inkomsttitel. Tabell 3.51 Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom vägtrafikområdet som Transportstyrelsen disponerar 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 109 056 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 132 864 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 182 003 tkr prisnivå. Anslaget används till Transportstyrelsens verksamhet som inte finansieras med avgifter som myndigheten disponerar, andra anslag eller övriga intäkter. Anslaget används även till vissa transfereringar och vissa medlemsavgifter för deltagande i internationella organisationer m.m. Transportstyrelsens intäkter från uppdragsverksamhet inom vägtrafikområdet disponeras av myndigheten och omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Direktregistrering via terminal. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Certifikat till digitala färdskrivare. -Administration av farligt gods. Tabell 3.52 Intäkter från uppdragsverksamhet inom vägtrafikområdet som Transportstyrelsen disponerar beräknas Transportstyrelsens avgiftsintäkter inom sjöfartsområdet uppgå till ca . Dessutom erhåller Transportstyrelsen en del av den farledsavgift 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som tas ut av . avser regeringen låta Transportstyrelsen erhålla högst av intäkterna från farledsavgiften. Samtliga avgiftsintäkter ska redovisas på inkomsttitel . Tabell 3.53 Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom sjöfartsområdet som Transportstyrelsen disponerar 1Varav 143 400 tkr avser Transportstyrelsens del av intäkter från farledsavgiften 2Varav 16 500 tkr avser Transportstyrelsens del av intäkter från farledsavgiften beräknas de sammanlagda avgiftsintäkterna inom luftfartsområdet att uppgå till ca . Vissa avgifter kommer att redovisas på inkomsttitel. Avgifter av transfereringskaraktär ska dock även fortsatt disponeras av myndigheten. Tabell 3.54 Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom luftfartsområdet som Transportstyrelsen disponerar Transportstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet inom järnvägstrafikområdet finansieras delvis med offentligrättsliga avgifter. Samtliga intäkter från offentligrättsliga avgifter ska redovisas på inkomsttitel. Tabell 3.55 Intäkter från offentligrättslig verksamhet inom järnvägstrafikområdet som Transportstyrelsen disponerar Reformering av Transportstyrelsens finansiering beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som syftar till att möjliggöra ett nytt finansieringssystem i Transportstyrelsen.