prop · GX03158 · 2010-03-23 00:00:00 — Detsamma gäller för statens bidrag enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (partistödslagen) samt det kommunala partistödet. Krav på revisorer och årsredovisning har dock ställts upp som villkor för stöd enligt partistödslagen. infördes en bestämmelse i 14 § partistödslagen med följande lydelse. Till ansökan skall bifogas partiets årsredovisning för det senast avslutade räkenskapsåret. Räkenskaperna skall ha granskats av en auktoriserad eller godkänd revisor. Granskningen skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Stöd får inte beviljas om ansökan brister i de avseenden som sagts (SFS 2002:70). I förarbetena till bestämmelsen (prop. 2001/02:53, s. 93) uttalades bl.a. att övervägande skäl talar för att det inte bör införas någon offentlig kontroll av partistödet. Rent principiellt ingav det betänkligheter att införa en reglering som skulle kunna leda till att statsmakterna kom att ställa övergripande krav på de politiska partiernas agerande som villkor för ekonomiskt bistånd. Dessutom skulle svåra tillämpningsproblem kunna uppstå, t.ex. då det gäller att avgöra om ett parti har bedrivit sådan verksamhet som ska medföra att partiet uppfyller villkoren för stöd. Däremot ansågs det rimligt att kräva att partier som tar emot statsbidrag av den omfattning som här gäller har sådana administrativa rutiner som normalt gäller i större organisationer och att detta uppställs också som ett formellt krav för att partistöd ska kunna erhållas. Därför ställdes två villkor för att få partistöd beviljat. Det ena villkoret är att partiet har utsett en auktoriserad eller godkänd revisor med uppgift att granska partiets räkenskaper samt att dennes granskning ska vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Det andra villkoret är att partiet ger in en årsredovisning eller motsvarande till . I anslutning till detta uttalades att syftet med dessa båda villkor inte är att på något sätt försöka kontrollera partiernas verksamhet utan att avsikten är att få till stånd en regel som bidrar till att varje politiskt parti som tar emot statligt partistöd vinnlägger sig om att ha sådana rutiner som måste anses normala för större organisationer. Samma skäl som låg till grund för införandet av nya villkor i 14 § andra stycket partistödslagen gör sig gällande avseende för stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Partistöd lämnas visserligen med betydligt högre belopp men det är ändå rimligt att kräva att även mottagare av statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer uppfyller samma krav som ställs för att ett parti ska beviljas partistöd, dvs. att de har sådana administrativa rutiner som normalt gäller i större organisationer. Motsvarande krav ställs även enligt förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. I propositionen om statligt stöd för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4) anfördes att staten har ett ansvar, såväl mot organisationerna som mot samhället i övrigt, för att det ställs vissa krav på bidragsmottagarna eftersom statsbidraget finansieras med skattemedel. Mot denna bakgrund är det rimligt att lagen innehåller en bestämmelse om att en ideell förening som är ansluten till ett politiskt parti till ansökan ska foga kvinnoorganisationens årsredovisning för det senast avslutade räkenskapsåret. Om ansökan avser en sammanslutning inom ett politiskt parti ska till ansökan fogas partiets årsredovisning för det senast avslutade räkenskapsåret. har föreslagit att en kompletterande bestämmelse bör införas för organisationer som saknar civilrättsligt skyldighet att upprätta årsredovisning eller ett årsbokslut som innebär att organisationen, för att komma ifråga för stöd, ska vara skyldig att bifoga en ekonomisk redovisning motsvarande ett förenklat Prop. 2009/10:158 årsbokslut. Regeringens har inte för avsikt att inom ramen för nu föreslagen lag ålägga kvinnoorganisationer någon utökad skyldighet att upprätta årsredovisning eller årsbokslut. Regeringen bedömer att det kan vara lämpligt att tydliggöra detta genom att komplettera bestämmelsen på så sätt att det tydligt framgår att organisationer som inte är skyldiga att upprätta en årsredovisning enligt årsredovisningslagen (1995:1554), men ändå omfattas av bokföringslagen (1999:1078), till ansökan ska foga ett årsbokslut samt att organisationer som inte är bokföringsskyldiga enligt bokföringslagen ska bifoga en handling motsvarande ett årsbokslut. Årsredovisningen, årsbokslutet eller motsvarande handling ska ha granskats av en auktoriserad eller godkänd revisor. Granskningen ska vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Stöd får inte beviljas om årsredovisning, årsbokslut eller motsvarande handling inte inkommit eller om dessa inte har granskats av en auktoriserad eller godkänd revisor så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. har påpekat att bestämmelsen innebär att om en auktoriserad eller godkänd revisor inte har utsetts och granskat räkenskaperna, saknar en sådan organisation möjlighet att beviljas stöd för . Detta är inte regeringens avsikt med bestämmelsen. För att undvika en sådan konsekvens av kravet på revisorsgranskning kan, såsom föreslagits av , en övergångsbestämmelse införas avseende ansökningstillfället . Regeringen återkommer till detta i avsnitt 6. Regeringens förslag: Stöd räknas ut en gång för varje stödår. Stödår sammanfaller med kalenderår. Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning i i fråga om stöd ska föreskrifterna i 16 kap. om omröstning i tvistemål tillämpas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Partistöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (partistödslagen) räknas ut en gång . Den period för vilken partistödet beräknas är fr.o.m. ett kalenderår t.o.m. nästföljande kalenderår. Tidsrymden för beräkningen av stödet är således samordnad med reglerna om valperiod och årliga sammanträdesperiod. Stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer avses dock inte vara en del av det statliga stödet till de politiska partierna. Det bör vara ett självständigt stödsystem som har ett annat ett syfte än partistödet, nämligen att främja kvinnors deltagande i den demokratiska beslutsprocessen och att stärka kvinnors ställning i det politiska beslutsfattandet. Således finns det inte några skäl att samordna tidsperioden för beräkning av stödet med valperiod och årliga sammanträdesperiod. Stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer föreslås lämnas i mån av tillgång på medel. Tidsperioden för beräkning Prop. 2009/10:158 av stödet bör därför samordnas med budgetår. Ett stödår kommer därmed att utgöras av ett kalenderår. Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning i i fråga om stöd enligt partistödslagen ska föreskrifterna i 16 kap. om omröstning i tvistemål tillämpas. Detta innebär i korthet att vid omröstning ska den mening gälla, som stöds av mer än hälften av nämndens ledamöter. Om någon mening har fått hälften av rösterna och ordförandens röst är bland dem, ska dock den meningen gälla. Det är lämpligt att detsamma gäller om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning i fråga om stöd enligt den föreslagna lagen om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Regeringens förslag: Grundstöd och mandatstöd betalas om möjligt ut av riksdagsförvaltningen under stödåret. Utbetalning sker direkt till en sådan kvinnoorganisation som är en ideell förening som är ansluten till ett politiskt parti. För en sådan kvinnoorganisation som är en sammanslutning inom ett politiskt parti ska utbetalning ske till det politiska partiet. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås emellertid att grundstöd och mandatstöd ska betalas ut kvartalsvis med en fjärdedel varje gång. Remissinstanserna: påpekar att eftersom stödåret följer kalenderåret och inte riksdagsåret, kan en kvinno- organisation, som är ansluten till eller ryms inom ett politiskt parti, få utbetalt stöd avseende det stödår när ordinarie val hålls, trots att partiet efter valet och vid utbetalningstillfället är representerat i . Förhållandet skapar enligt Partibidrags- nämndens uppfattning inga särskilda tillämpningsproblem men kan vara värt att uppmärksamma. Även vid extra val torde liknande situationer kunna uppkomma. Därför vill peka på möjligheten att, särskilt mot bakgrund av stödets storlek, begränsa utbetalningarna till en eller två gånger per stödår. Skälen för regeringens förslag: betalar ut partistöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (partistödslagen) för perioden till och med nästföljande år. Partistödet betalas ut kvartalsvis med en fjärdedel varje gång till respektive partis riksorganisation. På begäran av partiet kan kanslistödet betalas till riksdagsgruppens kansli. Utbetalningarna görs av riksdagsförvaltningen. Partistöd och kanslistöd betalas såvitt möjligt ut . har, mot bakgrund av att stödåret följer kalenderåret och inte riksdagsåret, pekat på möjligheten att begränsa utbetalningarna till en eller två gånger per stödår. Regeringen instämmer i att det kan vara lämpligt att avvika från reglerna om utbetalning enligt partistödslagen på så sätt att färre utbetalningar föreskrivs enligt den nu Prop. 2009/10:158 föreslagna lagen. Det kan härvid konstateras att stödet till kvinnoorganisationer är väsentligt mindre än partistödet enligt Regeringen anser att utbetalning lämpligen kan göras av riksdagsförvaltningen en gång med hela det beslutade beloppet. Eftersom tidsrymden för beräkning av stödet samordnas med budgetår, och då stödår därmed kommer att utgöras av ett kalenderår, bör utbetalning ske efter det att ansökningstiden har gått ut, dvs. Utbetalning kan ske direkt till en sådan kvinnoorganisation som är en ideell förening som är ansluten till ett politiskt parti. För en sådan kvinnoorganisation som är en sammanslutning inom ett politiskt parti bör utbetalning lämpligen ske till det politiska partiet. Regeringens förslag: beslut i ärenden om stöd får inte överklagas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: beslut får inte överklagas enligt 13 § lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (partistödslagen). Det är lämpligt att detsamma gäller för Parti- bidragsnämndens beslut om stöd enligt den föreslagna lagen om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagen om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om stöd för . Bestämmelsen om att årsredovisningen, årsbokslutet eller motsvarande handling ska ha granskats av auktoriserad eller godkänd revisor tillämpas inte vid ansökningstillfället , om organisationen då ännu inte utsett någon revisor. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag innehåller emellertid inte någon övergångsbestämmelse avseende revisorskravet. Remissinstanserna: har i princip inget att invända mot tidpunkten för lagens ikraftträdande och den tid som därmed ges för att förbereda handläggningen av stödet. Det förutsätter emellertid, enligt nämnden, att påpekade åtgärder vidtas och att vissa justeringar av lagtexten görs. Skälen för regeringens förslag: Den nya lagen bör träda i kraft så snart som möjligt. Hänsyn måste dock tas till att behöver för att förbereda handläggningen av det statliga stödet. 2009/10:158 uppgifter ingår att pröva ansökningar om stöd. ansökan om stöd ska ha kommit in året före stödåret. Med ett ikraftträdande kan lagen tillämpas första gången för . torde därmed ges tillräcklig tid för att förbereda handläggningen av det statliga stödet. I avsnitt 5.6 redogörs för synpunkt att en övergångsbestämmelse bör införas med innebörden att kravet på revisorsgranskning inte ska gälla vid ansökningstillfället . Regeringen instämmer i att detta är en lämplig lösning för att undvika att utesluta kvinnoorganisationer som saknar en auktoriserad eller godkänd revisor från möjligheten att beviljas stöd för . En övergångsbestämmelse bör därför utformas med utgångspunkt i vad föreslagit. Att medel avsätts långsiktigt för statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer, samt att stödet och dess fördelning lagregleras, såsom sägs i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utgiftsområde 17), innebär att ett stödsystem införs som ger stabilt stöd för organiseringen. Förutsebarhet och långsiktighet för mottagande organisationer gynnas av att stödet författningsregleras. På så sätt kan kvinnors deltagande i den demokratiska beslutsprocessen främjas och kvinnors ställning i det politiska beslutsfattandet stärkas, vilket också bör gynna jämställdheten mellan kvinnor och män. I denna proposition görs bedömningen att det är lämpligt att frågor om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer beslutas av genom lagstiftning och att bestämmelser om stödet bör tas in i en särskild lag (avsnitt 5.1). Handläggningen av stödet bedöms lämpligen skötas av , som handlägger det statliga partistödet enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Utbetalningarna föreslås göras av riksdagsförvaltningen. För att möjliggöra beslut om och utbetalning av stöd i nära anslutning till ansökningstidens utgång och före statsbudgetens slutliga antagande, behövs ett bemyndigande från till regeringen att under innevarande budgetår besluta om bidrag, som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag till visst belopp under nästkommande år. Regeringen har för avsikt att begära sådant bemyndigande ekonomiska vårproposition. Statligt stöd enligt lagen föreslås lämnas i mån av tillgång på medel. Några ökade kostnader för stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer till följd av att stödet författningsregleras uppkommer inte. De ökade kostnader för administration som kan komma att uppstå hos bedöms vara så begränsade att de kan finansieras inom riksdagsförvaltningens ram. 8.1Förslaget till lag om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om statligt stöd till kvinnoorganisationer inom eller i anslutning till politiska partier som är representerade i . Stödformerna är grundstöd och mandatstöd. Stöd lämnas i mån av tillgång på medel. Ärenden om stöd enligt denna lag prövas av . I paragrafen anges att lagen innehåller bestämmelser om statligt stöd till kvinnoorganisationer inom eller i anslutning till politiska partier som är representerade i . Ärenden om stöd enligt lagen prövas av . Efter påpekande från har bestämmelsen om att det är som prövar ärenden om stöd enligt lagen flyttas från förslagets 7 § till 1 §. Stödet lämnas i mån av tillgång på medel. Någon rätt till statligt stöd enligt lagen finns således inte. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.2. 2 § Med en kvinnoorganisation avses i denna lag 1. en ideell förening som a)är ansluten till ett politiskt parti, b)har som ändamål att stärka kvinnors ställning i samhället, och c)har en demokratisk uppbyggnad, eller 2. en sammanslutning som a)finns inom ett politiskt parti, b)arbetar för att stärka kvinnors ställning i samhället, och c)har en demokratisk uppbyggnad. I paragrafen anges vilka kvinnoorganisationer som kan få statligt stöd enligt lagen. För att garantera att samtliga riksdagspartiers kvinnoorganisationer ska kunna få stöd oavsett organisationsform omfattas dels ideella föreningar som är anslutna till politiska partier, dels sammanslutningar som finns inom politiska partier. För att stöd ska kunna lämnas krävs att organisationen arbetar för att stärka kvinnors ställning i samhället och har en demokratisk uppbyggnad. Lagen innehåller inte någon definition av begreppet politiskt parti. Någon sådan definition återfinns inte heller i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (partistödslagen). Frågan om vad som ska förstås med parti får bedömas med utgångspunkt i den definition som ges i 3 kap. 7 § första stycket regeringsformen. Med parti avses där varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild Prop. 2009/10:158 beteckning. Eftersom stöd föreslås kunna lämnas endast till kvinnoorganisationer inom eller i anslutning till politiska partier som är representerade i torde några gränsdragningsproblem inte uppstå. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.2. 3 § Ett stödår enligt denna lag avser ett kalenderår. Stöd som avses i lagen räknas ut en gång för varje stödår. I paragrafen föreskrivs att ett stödår enligt lagen avser ett kalenderår. Stöd enligt lagen räknas ut en gång för varje kalenderår. Detta avviker från vad som föreskrivs i partistödslagen enligt vilken stödet beräknas fr.o.m. ett kalenderår t.o.m. nästföljande kalenderår. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.7. 4 § Endast en kvinnoorganisation för varje politiskt parti som är representerat i kan få stöd. Om flera sådana kvinnoorganisationer ansöker om stöd, ska det parti till vilket de är anslutna eller verkar inom ange vilken av organisationerna som ska vara berättigad till stödet. I paragrafen fastställs att endast en kvinnoorganisation för varje politiskt parti som är representerat i kan få stöd. Om flera sådana kvinnoorganisationer ansöker om stöd ska det parti till vilket kvinnoorganisationerna är anslutna eller verkar inom ange vilken av dem som ska vara berättigad till stödet. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.2. 5 § En kvinnoorganisation som är berättigad till stöd enligt denna lag får ett årligt grundstöd. De sammanlagda grundstöden utgör av anslagna medel och fördelas lika mellan de kvinnoorganisationer som är berättigade till stöd. I paragrafen anges att de sammanlagda årliga grundstöden utgör av anslagna medel och fördelas lika mellan de kvinnoorganisationer som är berättigade till stöd. Ett förtydligande av att det är det sammanlagda grundstöden till kvinnoorganisationerna som avses har införts på förslag av . Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. 6 § En kvinnoorganisation som är berättigad till stöd enligt denna lag får mandatstöd. Varje mandatstöd utgör 1/349 av av anslagna medel. Varje kvinnoorganisation får ett mandatstöd för varje mandat som det politiska partiet vunnit i det senaste valet. I paragrafen anges att det årliga mandatstödet utgör 1/349 av av anslagna medel. Fördelning av stödet sker på så sätt att varje partis kvinnoorganisation får ett mandatstöd för varje mandat som det politiska partiet vunnit i det senaste valet. Fördelningen av mandatstödet baseras således helt på de politiska partiernas storlek. Vid beräkningen av stödet görs ingen skillnad mellan ordinarie val och extra val. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.4. 7 § Ansökan om stöd enligt denna lag görs skriftligen hos Ansökan ska ha kommit in senast den 31 oktober året före stödåret. Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av en behörig företrädare för den kvinnoorganisation som ansöker om stöd. För en sådan kvinnoorganisation som avses i 2 § 2 ska ansökan vara egenhändigt undertecknad av en behörig företrädare för det politiska parti som kvinnoorganisationen tillhör. Enligt paragrafen ska en ansökan om stöd göras skriftligen hos I likhet med vad som föreskrivs i 14 § partistödslagen ska ansökan ha kommit in året före Särskilda ansökningsblanketter kan lämpligen fastställas av Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av en behörig företrädare för den kvinnoorganisation som ansöker om stöd. kvinnoorganisationer som är sammanslutningar inom politiska partier ska ansökan vara egenhändigt undertecknad av en behörig företrädare för det politiska parti som kvinnoorganisationen tillhör. I dessa fall är det det politiska partiet som i egenskap av juridisk person ansöker om och Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5. 8 § Avser ansökan en sådan kvinnoorganisation som anges i 2 § 1, ska kvinnoorganisationens årsredovisning för det senast avslutade räkenskapsåret fogas till ansökan. Är organisationen inte skyldig att upprätta en årsredovisning enligt årsredovisningslagen (1995:1554), men ändå omfattas av bokföringslagen (1999:1078), ska ett årsbokslut fogas till ansökan. Är organisation inte bokföringsskyldig enligt bokföringslagen ska en handling motsvarande ett årsbokslut fogas till Avser ansökan en sådan kvinnoorganisation som anges i 2 § 2, ska partiets årsredovisning för det senast avslutade räkenskapsåret fogas Årsredovisningen, årsbokslutet eller motsvarande handling ska ha granskats av en auktoriserad eller godkänd revisor. vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. I paragrafen föreskrivs vad en ansökan om stöd ska innehålla. förening som är ansluten till ett politiskt parti ska till ansökan foga kvinnoorganisationens årsredovisning för det senast avslutade Är organisationen inte skyldig att upprätta en årsredovisning enligt årsredovisningslagen (1995:1554), men ändå omfattas av bokföringslagen (1999:1078), ska ett årsbokslut bifogas. organisationen inte är bokföringsskyldig enligt bokföringslagen ska en handling motsvarande ett årsbokslut bifogas. sammanslutning inom ett politiskt parti ska till ansökan fogas partiets årsredovisning för det senast avslutade räkenskapsåret. eller godkänd revisor ska ha granskat årsredovisningen, årsbokslutet eller motsvarande handling så ingående och omfattande som god revisionssed Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. 9 § Stöd får inte beviljas om ansökan brister i de avseenden som anges i 7 eller 8 §. kan dock pröva en ansökan som kommit in efter året före stödåret, om det inte fördröjer nämndens handläggning. Paragrafen innebär att stöd inte får beviljas om ansökan inte kommit in i rätt tid, inte är egenhändigt undertecknad av behörig företrädare, om årsredovisning, årsbokslut eller motsvarande handling inte inkommit eller om årsredovisningen, årsbokslutet eller motsvarande handling inte har granskats av en auktoriserad eller godkänd revisor så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. välja att pröva en ansökan som kommit in efter året före stödåret om detta inte innebär att handläggningen fördröjs. revisorer och årsredovisning överensstämmer med de krav som ställs enligt 14 § andra stycket partistödslagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5 och 5.6. 10 § Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning i , tillämpas föreskrifterna i 16 kap. om omröstning i tvistemål. I paragrafen anges vilka omröstningsregler som ska tillämpas vid skiljaktiga meningar i . framkommer vid en överläggning i nämnden ska föreskrifterna i 16 kap. om omröstning i tvistemål tillämpas. förfarandet överrensstämmer med vad som gäller enligt 13 § andra Förslaget har behandlats i avsnitt 5.7 och 5.9. 11 § Grundstöd och mandatstöd betalas om möjligt ut . 2009/10:158 Utbetalningarna görs av riksdagsförvaltningen Utbetalning sker direkt till en sådan kvinnoorganisation som avses i 2 § 1. För en sådan kvinnoorganisation som avses i 2 § 2 sker utbetalning till det politiska partiet. Enligt paragrafen betalas grundstödet och mandatstödet om möjligt ut . Utbetalningarna görs av riksdagsförvaltningen en gång , . Utbetalningarna ska ske direkt till sådana kvinnoorganisationer som är ideella föreningar som är anslutna till politiska partier. För kvinnoorganisationer som utgör sammanslutningar inom politiska partier ska utbetalningarna ske till de politiska partierna. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.8. 12 § Beslut enligt denna lag får inte överklagas. I paragrafen anges att beslut enligt lagen inte får överklagas. Detsamma gäller beslut enligt 13 § partistödslagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.9. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om stöd för .