prop · GX03213 · 2010-05-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar vi det fortsatta åtgärdsarbetet för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . Fokus ligger på att uppfylla åtagandena i Helcoms aktionsplan för och att nå de miljökvalitetsmål som är av betydelse för havsmiljön. En central utgångspunkt är att arbetet med olika mål, processer och handlingsplaner som är styrande för havs- och vattenmiljöarbetet effektiviseras, sam- ordnas och integreras. Det krävs en större helhetssyn på vattenarbetet som sådant, varigenom havs- respektive övriga vattenfrågor bättre be- höver samordnas och integreras, liksom att havsmiljöfrågorna tydligare behöver integreras i andra politikområden. I skrivelsen presenterar vi en svensk handlingsplan för det interna- havsmiljösamarbetet samt åtgärder för minskad övergödning, ett rent och giftfritt hav och bevarande och hållbart nyttjande av havet och dess biologiska resurser. Ärendet och dess beredning.............................................................. Ett sammanhållet åtgärdsarbete för havsmiljön................................ En svensk handlingsplan för det internationella Stora framgångar inom det internationella framgång under det svenska EU- 3.2Från internationella överenskommelser till nationella 3.3Svensk handlingsplan 20102012 för prioriterade Genomförandet av det direktivet......... 3.3.3EU:s strategi för är viktig för att integrera miljöaspekterna djupare inom Aktivt deltagande i Ospar................................ Fortsatt svenskt engagemang inom det 3.3.12Internationellt och regionalt fiskerisamarbete.27 Åtgärder för minskad övergödning................................................. Mål och åtaganden ........................................................... Så har kväve- och fosforbelastningen minskat ...... På väg att uppfylla våra mål och åtaganden .... Regeringens havspolitik minskar utsläppen ytterligare.... Åtgärder för att minska övergödningen ........................... Minskade utsläpp från reningsverk ................. 4.4.2Beslutade åtgärder för att minska belastningen av kväve- och fosforföreningar från Effektiv miljötillsyn i jordbruket..................... 4.4.4Ytterligare möjligheter att minska utsläppen från 4.4.5Samarbete runt för att minska belastningen från jordbruket............................ Fosfatförbud i maskindiskmedel ..................... Tillämpning av lagstiftning för enskilda Minskade utsläpp från industrin ..................... Minskat läckage från skogsbruket .................. 4.5Kommer åtaganden i Helcoms aktionsplan att åtagande att minska kväve- och överenskommelser i Helcoms aktionsplan för att Fortsatt arbete mot hav utan övergödning ....................... Möjliga framtida åtgärder............................... Avgifts- och handelssystem för kväve- och som ett pilotprojekt enligt Framtida utveckling inom jordbrukssektorn... 5 Åtgärder för ett rent och giftfritt hav.............................................. Mål och åtaganden........................................................... Ytterligare åtgärder mot farliga ämnen........... Avfall från fartyg............................................................. Säker sjötrafik utan olycksrelaterade föroreningar.......... 5.5Minskade utsläpp av toalettavfall från fritidsbåtar och Miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss...... 6 Åtgärder för bevarande och hållbart nyttjande av havet och dess Mål och ...........................................................åtaganden Förutsättningar ......för en ekosystembaserad förvaltning Kunskap om historiska förhållanden Nationell .........................................plan för restaurering Hotade .................................icke kommersiella fiskarter Omprövning ...........................................av vattendomar Nätverk ............................av skyddade områden Hänsynsområden ..............................i kust och skärgård Ingen ...............spridning av främmande arter via fartyg Åtgärder för att minska interaktionen mellan säl, 6.11.1Fortsatt satsning på operativa programmet för 6.11.2Datainsamling och kunskapsuppbyggnad om svenskt fritidsfiske och fritidsfiskebaserat Fleråriga planer för ål och lax ....................... 6.11.4Långsiktig förvaltning av kustfisk som inte 6.11.5Utveckling av skonsamma fångstmetoder och minskning av utkast av fisk........................... 6.11.6Områdesbaserad fiskeriförvaltning med lokalt Utsättning av fisk .......................................... Kulturarv och kulturmiljö ............................................................. Konsekvenser för näringsliv .......................................... Konsekvenser för kommuner och hushåll...................... Konsekvenser för myndigheter ...................................... Konsekvenser för miljön................................................ Bilaga 1: Sammanfattningen ur åtagande i Baltic Sea Action Plan Förslag till nationell Bilaga 2: Förteckning över remissinstanserna avseende åtagande i Baltic Sea Action Plan Förslag till nationell handlingsplan.............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet ......... 1 Ärendet och dess beredning lade vi fram propositionen En sammanhållen svensk havs- politik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) med förslag om inriktningen på svensk havspolitik. I propositionen konstate- rade vi att havsmiljöarbetet behöver intensifieras och ambitionerna höjas ytterligare i syfte att säkerställa ett långsiktigt hållbart nyttjande av havets och kustområdenas resurser. Vi presenterade också konkreta insatser för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . I budgetpropositionen aviserade vi en fortsatt satsning på havsmiljön genom att den beräknade nivån för anslaget Havsmiljö bibehålls . antog (Helcom) en aktionsplan för (Baltic Sea Action Plan). gav vi i uppdrag att i samråd med och övriga berörda myndigheter ta fram ett komplett förslag till svenska nationella åtgärder för att uppfylla åtagandena i Helcoms aktionsplan. En delrapport lämnades (dnr M2008/2713/Na) och slutrapporten lämnades (dnr M2009/2768/Na). Slutrapporten har remiss- behandlats och en remissammanställning är under utarbetande i Miljö- departementet. Förslagen behandlas i kapitel 3-6. inom har på regeringens uppdrag lämnat ett underlag till regeringens fördjupade utvärdering av miljömålssystemet genom rapporten är det bråttom (dnr M2008/1443/Mk). Rapporten har remissbehandlats. En remissamman- ställning finns tillgänglig i . Förslagen behandlas delvis i kapitel 6. har på regeringens uppdrag del- redovisat ett uppdrag att fortsätta kartlägga utsjöbankar inklusive fågel och fisk (dnr M2009/4341/Na). Frågan behandlas i avsnitt 6.7. Transportstyrelsen har på regeringens uppdrag redo- visat ett uppdrag att föreslå hur införandet av ett förbud mot utsläpp av toalettavfall från fritidsbåtar kan genomföras samt hur förvaltning och ansvarsfördelning av systemet med sugtömningsanläggningar bör hanteras (dnr N2009/9395/TE). Ärendet har remissbehandlats och en remissammanställning finns tillgänglig i . Försla- gen behandlas i avsnitt 5.5. Länsstyrelserna i de fjorton kustlänen har på regeringens uppdrag redovisat ett uppdrag att etablera hänsynsområden i särskilt känsliga områden i kust och skärgård, där buller och andra störningar ska vara försumbara (dnr M2009/4988/Na). Frågan behandlas i avsnitt 6.8. redovisade sitt betänkande Prissatt vatten? (SOU 2010:17). Frågan behandlas delvis i avsnitt 4.6.2. har på regeringens uppdrag redovisat ett uppdrag att vidareutveckla förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor (M2010/1908/Na). 2009/10:213 behandlas delvis i avsnitt 4.6.2. 2Ett sammanhållet åtgärdsarbete för havs- miljön Regeringens bedömning: Ett effektivt havsmiljöarbete förutsätter ett samordnat genomförande av relevanta handlingsplaner och åtgärds- program. Den blivande myndigheten för havs- och vattenmiljö kommer att ha en viktig roll i detta arbete. Skälen för regeringens bedömning Havsmiljöarbetet har fortsatt hög prioritet. I propositionen En samman- hållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) konstaterade vi att havsmiljöarbetet behöver intensifieras och ambitionerna höjas och vi presenterade en rad åtgärder för att förbättra och återställa havsmiljön och för att förstärka det internationella samarbetet. I den havspolitiska propositionen föreslog vi vidare att inriktningen på svensk havspolitik bl.a. är att havets och kustområdenas resurser ska nyttjas hållbart så att ekosystemen bevaras och restaureras. ska havsanknutna näringar kunna utvecklas, växa och bidra till att stärka konkurrenskraft. Havspolitiken ska vara integrerad och sektor- sövergripande och utgå från en helhetssyn på nyttjande och bevarande av resurserna. Det är inte bara ekologiskt utan även samhällsekonomiskt viktigt att säkerställa ett långsiktigt hållbart nyttjande av havets resurser. godkände denna inriktning. Arbetet med havs- och vattenmiljöfrågor har ökat i omfattning och kommer fortsatt att öka, bl.a. till följd av Europa- parlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet för vatten), och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) och Helcoms aktionsplan för (Baltic Sea Action Plan, ). Av stor betydelse är även relevanta delar av för (Europeiska kommissionens meddelande om Europeiska unionens strategi för (COM (2009) 248 final) och EU:s havspolitik (kommissionens medde- lande om en integrerad havspolitik för Europeiska unionen (KOM (2007) 574 slutlig)) med tillhörande handlingsplan. De olika processerna och hur de samverkar beskrivs närmare nedan. Det omfattande arbetet ställer krav på att de olika mål, processer och handlingsplaner som är styrande för havs- och vattenmiljöarbetet effekti- , samordnas och integreras. Det krävs en större helhetssyn på vattenarbetet som sådant, varigenom havs- respektive övriga vattenfrågor bättre behöver samordnas och integreras, liksom att havsmiljöfrågorna tydligare behöver integreras i andra politikområden. I den havspolitiska propositionen (prop. 2008/09:170) konstaterade vi Skr. 2009/10:213 att det finns behov av en central förvaltningsmyndighet som kan arbeta kraftfullt och fokuserat med havs- och vattenmiljöfrågor och som har förutsättningar att ta ansvar för en effektiv och ändamålsenlig havs- och vattenförvaltning. tillsatte vi därför en utredning med uppdrag att föreslå vilka verksamheter inom i första hand Naturvårds- verket, och de fem vattenmyndigheterna som ska ingå i en ny myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor samt föreslå hur den nya myndigheten ska vara organiserad. Utredningen redovisade sitt be- tänkande En myndighet för havs- och vattenmiljö (SOU 2010:8). Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu i . Nästa steg är att tillsätta en organisationskommitté som ska förbereda och genomföra bildandet av myndigheten. Myndigheten kommer att ha en viktig och central roll i arbetet med att åstadkomma en utvecklad samordning och integrering av havs- och vattenmiljöarbetet i syfte att effektivisera arbetet. Förutsättningarna för att ytterligare stärka havsmiljöarbetet har förbätt- rats successivt . vårproposition avsattes till havsmiljösatsningar för perioden 20072010. I budgetpropositionen höjdes ambitionen ytterligare då ytterligare tillfördes för åren 20092011 för insatser för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . I budgetpropositionen aviserades en fortsatt satsning på havs- miljön genom att den beräknade nivån för havsmiljöanslaget bibehålls . En rad åtgärder har initierats och genomförts under dessa år eller pågår alltjämt. I denna skrivelse utvecklar vi hur anslagna medel kommer att användas. En central utgångspunkt är åtagandena i Helcoms aktionsplan för . I den havspolitiska propositionen beskrev vi vissa utgångspunkter och vägledande principer som gäller även för åtgärderna i denna skrivelse. De av antagna miljökvalitetsmålen uttrycker den miljömässiga dimensionen av politiken för hållbar utveckling. Inte bara miljö- kvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är relevant för havet, utan ett flertal andra, i första hand Ingen övergödning, och Giftfri miljö, men även Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Grunvatten av god kvaliet, God bebyggd miljö och Ett rikt odlingslandskap. I propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbetet (prop. 2009/10:155) presenterade vi en fördjupad utvärdering av miljö- kvalitetsmålen. Åtgärder för att nå målen som har bäring på havsmiljön presenteras dock till övervägande del i denna skrivelse. Ramdirektivet för vatten omfattar inlandsvatten, d.v.s. sjöar, vattendrag och grundvatten samt kustvatten och vatten i övergångszon. principen är att i dessa vatten upprätthålla eller uppnå god vattenstatus Vattnet rör sig från källan ner mot havet. Det innebär att åtgärder som vidtas för att nå god vattenstatus enligt ramdirektivet för vatten i de flesta fall kommer att få direkt eller indirekt effekt på havet. detta vara när det gäller exempelvis utsläpp av näringsämnen, där åtgärder som görs på land får effekter både på utsläppen i inlandsvatten och på belastningen på havsmiljön. Arbetet med ramdirektivet för vatten måste därför i hög grad samordnas med t.ex. Helcoms aktionsplan för och det direktivet. miljöministrar och Europeiska kommissionen be- slutade , inom ramen för (Helcom), om en gemensam åtgärdsplan, Helcoms aktionsplan för Syftet med planen är att uppnå god miljöstatus i till Varje land ska presentera nationella genomförandeplaner vid Helcoms ministermöte och vid ska planerna utvärderas för att se om ytterligare åtgärder behövs. Aktionsplanen utgör grunden för arbetet med att utse till ett pilotprojekt under det direktivet i enlighet med Östersjöstrategins direktivet trädde i kraft . Genom direktivet fastställs en ram inom vilken medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att uppnå eller upprätthålla en god miljöstatus i den miljön senast Varje medlemsstat ska för varje berörd marin region eller del- region utarbeta och genomföra en marin strategi för sina vatten enligt en För innebär det att strategier ska utarbetas för respektive inklusive . Om havets tillstånd är så kritiskt att det krävs omedelbara insatser bör, enligt direktivet, medlemsstater som gränsar till samma region tidigarelägga sina åtgärdsprogram samt eventuellt utforma striktare I sådana fall ska kommissionen informeras och upp- manas att överväga tillhandahållande av stöd för de förstärkta insatserna genom att göra den berörda regionen till ett pilotprojekt. aktionsplan för och de nationella genomförandeplanerna utgör ett bra underlag för att gå fram med som ett sådant pilotprojekt (se avsnitt 3.3.2). Det finns med andra ord en nära koppling mellan åtgärdsprogram enligt Helcoms aktionsplan och åtgärdsprogram enligt direktivet och därmed stora överlappningar och möjligheter att uppnå synergieffekter vid genomförandet av båda. Europeiska kommissionen lade fram ett meddelande om en integrerad havspolitik för Europeiska unionen, den s.k. . presenterade kommissionen en åtgärdsplan som syftar till att Skr. 2009/10:213 tydligt visa på länkar mellan olika politikområden. är att med stöd av olika verktyg utforma en gemensam havspolitik genom samverkan mellan medlemsstaterna. Havspolitiken tar sin ansats i dels ett antal övergripande frågor som förvaltning, sjö- övervakning, havsplanering samt data och information, dels ett antal sektorsvisa strategier. Den europeiska havspolitikens ekologiska dimen- sion utgörs av det direktivet. antog den föreslagna inriktningen på På uppmaning av lämnade kommis- sionen en återrapportering (Commission Progress Report on the EUs Integrated Policy (COM (2009) 540 final). antog allmänna rådet rådsslutsatser som anger inrikt- ningen på det fortsatta arbetet med havspolitiken. från kommissionen har begärts för behandling av vid utgången av 2012. överlämnade kommissionen sitt meddelande om för (KOM(2009) 248). Strategin är ett dokument som identifierar övergripande utmaningar, berörda politikområden och Bakgrunden till strategin är en kombination av Östersjö- regionens geografiska läge, att området står inför gemensamma ut- maningar och att åtta av de nio strandstaterna numera är medlemmar i Utgångspunkten är att länderna ännu inte till fullo drar nytta av de möjligheter till samarbete och integration som EU-medlemskapet ger när det gäller gemensamt beslutsfattande och tillgängliga resurser. sionen har identifierat fyra övergripande utmaningar som vägledande för strategin: 1) att skapa en hållbar miljö, 2) att öka välståndet, 3) att öka tillgängligheten och attraktionskraften och 4) att öka säkerheten och tryggheten i området. Strategin bygger på grundtanken att inga nya institutioner bildas, att inga nya budgetmedel avsätts och att ingen särskild lagstiftning behövs. stället ska konkreta resultat uppnås genom fokuserat och fördjupat samarbete och inom ramen för befintliga institutioner och resurser. Strategin kan på flera sätt bidra till att utveckla samarbeten som bidrar till att möta dessa utmaningar. Att verka för en hållbar miljö är en prioriterad utmaning i strategin och särskilt miljöproblemen i . tillsatte vi utredningen i svenska vatten (dir. 2009:109) för att reformera planeringen av merparten av territorial- havet och föreslå en planering av den ekonomiska zonen. ska värna om och förbättra havsmiljön och vara grundad på ekosystem- Havsplanering framhålls som en viktig komponent i EU:s havspolitik och kommer att vara fortsatt aktivt i EU:s arbete med havsplanering och i samarbetet om havsplanering i och i En svensk handlingsplan för det Regeringens bedömning: Internationell samverkan är nödvändig för att En handlingsplan upprättas för internatio- För närliggande havsområden prioriteras arbetet inom EU, Helcom, Ospar, ICES och den internationella sjöfartsorganisationen samt arbete genom internationella finansiella organisationer. Att integrera havsmiljöaspekterna i andra politikområden som jord- bruks-, fiske-, kemikalie-, transportpolitiken och regional tillväxtpolitik både nationellt och inom EU är högt prioriterat. också ett prioriterat område i svenskt utvecklings- och grannlands- samarbete, både multilateralt och bilateralt. Skälen för regeringens bedömning: Vattnet flödar från källorna till Det sammanbinder naturtyper, förenar människor och i och på vattnet sker en transport av material och varor. av sektoriella, administrativa och politiska gränser. förvaltas vattnet i en starkt fragmenterad ordning, något som leder till intressekonflikter både inom och mellan olika sektorer och geopolitiska Inget land kan ensamt lösa de varierande problem och konflikter som kan uppstå genom vattnets användning och förvaltning. nellt samarbete är därför helt nödvändigt. I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) anges att fortsatt bör arbeta pådrivande och strategiskt för att stärka det internationella samarbetet om havsresurs- frågor, att detta arbete skulle utformas i en särskild handlingsplan och att en utvärdering bör göras av hur arbetet och förhandlingsprocesserna fortlöper nationellt, regionalt och internationellt. Det har saknats en samlad strategi för internationella havs- miljöarbete, inklusive arbetet i globala och regionala marint orienterade konventioner samt för det utvecklingssamarbetet. nella arbetet drivs på flera nivåer och omfattar en rad olika svenska är ofta drivande i enskilda sakfrågor och strävar efter att förankra ett holistiskt synsätt i internationella, regionala och bilaterala havsrelaterade frågor såsom fosfatförbud i rengöringmedel, förbättrad avloppsrening, havsplanering och som pilotprojekt. arbetar inom internationella organisationer och processer rörande havsmiljöfrågor såsom EU, Helcom (för skydd av miljö) och Ospar (för skydd av den miljön i Nordostatlanten). när det gäller genomförandet av det direktivet, inom Helcom och Ett omfattande internationellt samarbete pågår på projektnivå, t.ex. mellan kommuner och andra lokala aktörer. är i många fall finansierade via . av stöd till regionalt och globalt utvecklingsarbete inom havsmiljöområdet genom finansiering och personalbistånd till regioner Skr. 2009/10:213 som , och samt organisationer som United Nations Environmental Programme (), Intergovernmental Oceanographic Commission (IOC), and () och den internationella sjöfartsorganisationen . har byggt upp ett nära samarbete med närliggande länder. Samarbetet med sker genom konkreta projekt för att förbättra miljö, både genom kompetensutveckling och investeringar i miljöteknik. Samarbetet inom är väsentligt och stärker skyddet av haven runt de nordiska länderna. verkar också genom internationella finansieringsinstitutioner och Nordliga dimensio- nens miljöpartnerskap. I den svenska handlingsplanen nedan (avsnitt 3.3) redovisar vi priorite- ringar och viktiga händelser inom centrala havsrelaterade processer. Gränsdragningen mellan sektorspolitik och andra processer som påverkar havsmiljön är svår, då många av problemen i orsakas av mänsklig aktivitet på land. Ett exempel på detta är övergödningen där växtnäringsförluster från jordbruk, utsläpp från reningsverk samt luftföroreningar är de största föroreningskällorna. Integrering av miljöaspekter i andra politikområden är därför mycket viktigt. Att integrera miljöaspekter i olika politikområden, exempelvis inom EU:s fiskeri-, jordbruks, kemikalie-, transport- och regional tillväxtpolitik, har varit en prioriterad fråga under en lång rad av år. Integreringen av miljöaspekter i de olika politikområdena bör fortgå på alla beslutsnivåer. Politiken bör framöver i högre grad särskilt beakta de behov som finns beträffande känsliga havsområden såsom . Genom handlingsplanen avser vi att koordinera och samordna svenska insatser i det internationella havsmiljöarbetet. I handlingsplanen identifieras vidare strategiskt viktiga händelser och kritiska tidpunkter, möjliga synergieffekter, samarbetspartners, insatsbehov och andra avgörande faktorer för framgång i det internationella arbetet. Stora framgångar inom det internationella I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) identifierade vi de processer och organisationer som bör prioriteras i det I havsmiljöarbetet har arbetet inom flera viktiga processer fortlöpt framgångsrikt. regionen antogs av under det svenska ordförandeskapet Genom rådsslutsatserna i miljörådet förstärktes genomförandet av de havsrelaterade delarna i strategin och behovet att skyndsamt utse till ett pilotprojekt för snabbare och strängare åtgärder inom ramen för direktivet fick stöd. slutsatserna bidrog även till att stärka arbetet med genomförandet av EU:s och maritima politik i andra havsområden, liksom till att snabba på initiativet för ett förbud på mot fosfater i rengörings- Att uppfylla de internationella åtagandena innebär stora utmaningar och kräver att åtgärder vidtas såväl i som i andra länder. omfattande arbete har utförts i för att ta fram åtgärdsprogram Skr. 2009/10:213 kopplade till arbetet med olika internationella processer som Helcoms aktionsplan, ramdirektivet för vatten och det direktivet. 3.1.1EU:s strategi för en framgång under det svenska EU-ordförandeskapet Under det svenska ordförandeskapet i EU gav vi särskild prioritet till att stärka och insatserna för miljö. Europeiska rådets beslut innebär att EU visar sitt engagemang för prioriteringar, däribland behovet av att förbättra miljösituation. Ett framtida genomförande av strategin säkrades även genom kompletterande rådsslutsatser i miljörådet som bl.a. framhävde att kommissionen snabbt borde göra till ett pilotprojekt under det direktivet.