prop · GX03129 · 2010-03-23 00:00:00 — Indexet granskar förutom bistånd även handels-, investerings-, migrations-, säkerhets, teknologi-, och miljöpolitik. intog första plats i granskningen 2009 och kom på delad andra plats . gjorde 2009 en granskning, en s.k. , av som också omfattade en analys och bedömning av samstämmighetsarbetet. Generellt välkomnas starka åtaganden genom en regeringsövergripande politik för global utveckling och även regeringens initiativ för att hantera identifierade brister genom förstärkt fokus på politikens genomförande i regeringens skrivelse 2008.5 Följande är exempel på resultat av regeringens arbete vad gäller politikens utformning och utförande: -Regeringen har inkluderat ett tydligt utvecklingsperspektiv i centrala policydokument så som Klimat- och energipropositionen och Forskningspropositionen. Ett annat exempel är att regeringen i och med att målet för politikområdet Migration reviderades 2009 förtydligat att migrationspolitik ska tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter. -De svenska myndigheterna är centrala för genomförandet av samstämmighetspolitiken. 2010 har totalt 20 myndigheter i uppdrag antingen i instruktion eller i regleringsbrev att bidra till Politiken för 4OECD 2009: blocks for Policy Coherence for Development, /development 5OECD , sid. 12f global utveckling, vilket är en ökning med fem Skr. 2009/10:129 myndigheter. Myndigheter rapporterar om hur de inom ramen för sin egen verksamhet och i samverkan med andra har bidragit till genomförandet av politiken. För vissa myndigheter som inte tidigare varit involverade har ett arbete nu inletts. Ett exempel på detta är som i regleringsbreven har i uppdrag att utreda hur nämnden kan bidra till samstämmighetspolitiken. -Regeringens ansträngningar att verka för en större helhetssyn och ökad samstämmighet i bilaterala relationer har resulterat i att en strategi för samarbete med tagits fram som inte är begränsad till biståndet, utan som också inkluderar det politiska samarbetet och exportfrämjandet. Därtill involveras en rad olika myndigheter i genomförandet så som , och . -I anslutning till behandling av regeringens skrivelse 2008 anordnade utrikesutskottet en offentlig utfrågning om perspektiv på politiken för global utveckling. Utfrågningen bidrog till att sprida kunskap om politiken och dess genomförande hos en bred krets aktörer inklusive , , forskare, civila samhället och näringslivet. Biståndsministern deltog vid utfrågningen. En uppteckning från mötet finns i utrikesutskottet betänkande (2007/08:UU5). Utdrag ur jämförande studie blocks for Policy Coherence for Development: Country progress on political commitment and policy statements = Substantial political commitment to PCD; clear PCD policy statements = Moderate political commitment to PCD; some PCD policy statements = Partial political commitment to PCD; lack of PCD policy statements Exempel: Arbete med samstämmighet i multilaterala organisationer har genom aktivt deltagande i multilaterala organisationers styrelser verkat för att en helhetssyn på globala utvecklingsfrågor tillämpas i dessa, där detta varit relevant. Exempelvis har inom de multilaterala utvecklingsbankerna tagit upp diskussionen om målkonflikter som ibland uppstår i lägen när stora investeringar behöver göras för att öka energiproduktionen i låntagarländerna men där dessa investeringar riskerar att bidra till ökade utsläpp och därmed en försämrad miljö. har i dessa sammanhang verkat för att utvecklingsbankerna ska spela en konstruktiv roll för att göra de nödvändiga energiinvesteringarna som krävs för att minska fattigdomen samt att den, ur miljöhänsyn, bästa möjliga teknologin ska användas. Regeringens s.k. multiprojekt som hade till uppgift att understödja genomförandet av regeringens multistrategi, har tagit fram centrala verktyg och arbetssätt som syftar till att öka genomslaget av det svenska engagemanget i multilaterala organisationer bl.a. genom en bättre samordning. Regeringen fattade 2009 beslut om riktlinjer för ansvarsfördelning som tydliggör departementens och Sidas olika roller och ansvar. Ett centralt element i riktlinjerna är de nya multisamråden där relevanta departement och Sida möts på enhetschefsnivå för att utbyta information och överlägga kring frågor av strategisk vikt. Även organisationsspecifika samråd genomförs där relevanta aktörer från departement och myndigheter deltar för att gemensamt planera och följa upp verksamheten. har sex samråd genomförts. Exempel på resultat för samordning och samverkan Samlat visar bedömningarna av samordning och samverkan för de 18 fokusområdena att regeringen kommit långt för fyra av fokusområdena och relativt långt för 13 av fokusområdena och att vissa brister finns för ett fokusområde. understryker vikten av formella och informella strukturer för samordning och samverkan i syfte att säkerställa ett utvecklingsperspektiv i beredning av ärenden. Detta inkluderar att uppmuntra och uppdra åt utvecklingsexpertis inom myndigheter att delta aktivt i arbetet. -har under ledning inrättat och leder kontinuerligt arbetet i operativa arbetsgrupper för de sex globala utmaningarna, med undergrupper för de 18 fokusområdena. Resultatet av arbetet i grupperna är att nätverk etablerats för berörda departement inom och med berörda myndigheter som stimulerar samverkan i frågor av betydelse för arbetet med de globala utmaningarna. Arbetsgrupperna kommer fortsatt att vara ett viktigt instrument för politikens genomförande. -Det PGU-forum under ledning som Skr. 2009/10:129 presenterades i regeringens skrivelse 2008 har i praktiken kommit att genomföras genom arbetet i ovanstående arbetsgrupper och med årliga stormöten som bedömts fylla syftet med idén om ett PGU- forum. Vid dessa stormöten har sammankallat berörda enhetschefer från för att diskutera politikens genomförande, bl.a. arbetet med samstämmighet för utveckling under EU-ordförandeskapet. -Sida har fördjupat dialogen och samverkan kring samstämmighetspolitiken med ett stort antal myndigheter som ett led i arbetet med regeringens uppdrag att stödja andra myndigheter med sin utvecklingsexpertis. Ett exempel är samarbetet mellan Sida och där verket har medverkat i och följt upp Sidas stöd till regionala fiskeriorganisationer som vilket inneburit viktig tillgång till informa- tion om regionala och lokala förhållanden att användas i framtida analyser såväl som i underlag inför svensk fiskeripolitik. -För att öka kunskapen om politiken för global utveckling och bidra till en bred diskussion bland olika samhällsaktörer har regeringen genom riktade stöd till studier och seminarier belyst problematik relaterad till de sex globala utmaningarna. Ett exempel är en serie studier som togs fram av Forum Syd, Svenska Freds, Rädda barnen, m.fl. Studierna presenterades vid ett seminarium där representanter för , , flera myndigheter och civila samhällets organisationer deltog. Utdrag ur jämförande studie blocks for Policy Coherence for Development: Country progress on policy co-ordination mechanisms = Substantial success in putting policy co-ordination mechanisms in place = Moderate success in putting policy co-ordination mechanisms in place Exempel på resultat för kunskap och analys Samlat visar bedömningarna av kunskap och analys för de 18 fokusområdena att regeringen kommit långt för åtta av fokusområdena och relativt långt för åtta av fokusområdena och att vissa brister finns för två fokusområden. understryker vikten av att tillräckliga resurser och kapacitet finns för att analysera utvecklingsperspektiv samt att stimulera och ta tillvara kunskap om konsekvenserna av den förda politiken, inte minst från civilsamhälles aktörer och aktörer verksamma i utvecklingsländer. -Regeringens har genom revidering av myndighetens instruktion från förtydligat Sidas uppdrag att verka som expertmyndighet för utvecklingsfrågor.6 Detta har bl.a. resulterat i att Sida i ökad utsträckning bidrar med utvecklingsanalys och stöd till såväl som andra myndigheter. -I syfte att utveckla verktyg för konsekvensbedömning som stöd för beredningsarbetet inom har bl.a. låtit genomföra en konsultstudie för att utreda vilken typ av vägledning som främst behövs inom . Rekommendationerna från konsultstudien var att en kombination av vägledande dokument och utbildningsinsatser krävs. En lärdom som drar av detta arbete är att det inte är möjligt att skapa ett generiskt verktyg som ger det djup av kunskap som krävs. En kombination av vägledning, utbildning, tillgång till kanaler för att söka utvecklingsanalys och exempel behövs. -har en unik roll i att sammanföra erfarenheter och kunskap om olika politikområden och deras effekter på utveckling. Regeringen har tydligt prioriterat arbete med samstämmighet för utveckling i sin övergripande OECD-strategi. har intagit en internationell ledarroll i arbetet med att utveckla metoder för konsekvensbedömningar av OECD- ländernas politik med påverkan på utvecklingsländer. har publicerat flera rapporter om hur utvecklingseffekterna av politik bl.a. inom områdena hälsa, informationsteknologi och jordbruk. Regeringen bidrar kontinuerligt med erfarenheter och finansiellt stöd till arbete för att i sin tur kunna använda kunskapen i den svenska samstämmighetspolitiken. -Regeringen har ingått ett samarbetsavtal med () som är en forskningsorganisation med fokus på utvecklingsfrågor i bred bemärkelse. Genom sin forskning och utåtriktade verksamhet har CGD stort inflytande i den internationella policydiskussion och bedöms vara tongivande i att kunna påverka stora biståndsgivare som och institutioner som , IMF och WTO. 6 3 §: Sida ska särskilt (1) samverka med och ge rådgivning till myndigheter, organisationer och näringsliv i frågor om utvecklingssamarbete samt samstämmighet för utveckling. Sida ska även bistå i motsvarande arbete - Regeringens beslut att förstärka närvaron genom uppgradering till Skr. 2009/10:129 ambassader av de nuvarande sektionskanslierna i bl.a. och stärker möjligheterna att inom ramen för den politiska dialogen ta upp frågor som rör den samlade svenska påverkan på dessa länder. Utdrag ur jämförande studie blocks for Policy Coherence for Development: Country progress on monitoring, analysis and reporting systems = Substantial success in putting monitoring/analysis/reporting systems in place = Moderate success in putting monitoring/analysis/reporting systems in place = Partial success in putting monitoring/analysis/reporting systems in place 3.1 Regeringens arbete med Policy Coherence for Development under det svenska EU-ordförandeskapet 2009 Mål: Att stärka EU:s arbete med samstämmighet för utveckling EU är en global aktör vars politik inom t.ex. den gemensamma handelspolitiken och jordbrukspolitiken har stor betydelse för omvärlden. För att möta globala utmaningar som den finansiella och ekonomiska krisen och klimatförändringarna behöver EU se till, inte bara sin roll som världens största biståndsgivare, utan den samlade politiken med påverkan Det är också en fråga om EU:s trovärdighet som Regeringen arbetar aktivt för att stärka EU:s arbete med samstämmighet för utveckling för att få internationellt genomslag för den EU har ett fördragsbundet åtagande att främja samstämmighet för utveckling (Policy Coherence for Skr. 2009/10:129 Development, PCD) genom att beakta utvecklingsaspekter av beslut inom gemenskapens politikområden med effekter för utvecklingsländer. Åtagandet har överförts till Lissabonfördraget7 som trätt i kraft. Ett politiskt ramverk för PCD har funnits . innebär åtaganden om arbets- och beslutsformer, rapportering och uppföljning för att främja ökad samstämmigt, men även åtaganden inom 12 tematiska områden. En del i det politiska ramverket är att har i uppdrag att vart annat år rapportera om EU:s arbete med Policy Coherence for Development. Rapporterna baseras bl.a. på enkäter i medlemsstaterna och i EU:s institutioner. presenterades den andra PCD- rapporten.8 Tillsammans visar rapporterna på framsteg som gjorts inom EU men även kvarstående utmaningar. Rapporterna utgör ett bra komplement till regeringens resultatskrivelser om den svenska samstämmighetspolitiken. 2009 inkluderades även fallstudier om EU:s påverkan på utvecklingsländer (se exempel i kap 2). Vad gäller arbetsformer konstateras i att EU- kommissionen gjort framsteg bl.a. vad gäller den interna beredningen mellan direktoraten och vad gäller användandet av konsekvensbedömningar. När det gäller rådets roll finns ett behov att fördjupa PCD-arbetet ytterligare bl.a. genom att stärka system för att integrera utvecklingshänsyn i rådets arbets- och beslutsrutiner. Från rapporten kan noteras att flera medlemsstater använder EU:s PCD- ramverk för att stärka det nationella arbetet med PCD vilket är positivt. bekräftar kritik som bl.a. framfört om att arbetet med PCD inom EU har ett svagt politiskt ägarskap utanför biståndsministrarnas krets och att befintliga instrument för ökad samstämmighet är svaga och ofta beroende på ordförandeskapens politiska vilja. EU-institutionernas olika roller har också varit otydliga. Att stärka EU:s arbete med PCD har därför varit en utvecklingspolitisk prioritering för det svenska EU-ordförandeskapet. Flera exempel på hur regeringen använt EU-ordförandeskapet för att påverka olika politikområden för ökad samstämmighet redovisas inom de 18 fokusområdena. Målsättningen för regeringens arbete med PCD under EU-ordförandeskapet var att förbättra och fördjupa arbetsformerna för samstämmighet för utveckling inom EU. Nedan redovisas exempel på resultat av detta arbete: -Med lärdomar från de två PCD-rapporterna och utifrån förslag från antogs en ny politisk grund för framtagande av ett nytt operativt arbetsprogram för PCD inom EU. Rådet antog slutsatser som slår fast att ett arbetsprogram ska tas fram med syftet att öka utvecklingspotentialen i relevanta politikområden, processer och instrument. Arbetsprogrammet för PCD, för , har inspirerats av det svenska arbetet med globala utmaningar i PGU och ska fokusera på viktiga 7Art 21(2d, 3) samt art. 208 8EU 2009 Report on Policy Coherernce for Development, SEC, (2009) 1137 final politikområdesöverskridande EU-processer inom handel- och Skr. 2009/10:129 finanspolitik, klimatförändringar, livsmedelssäkerhet, migration och Syftet är också att mobilisera politisk vilja inom de utvalda områdena, att mål och indikatorer ska identifieras för arbetet, samt att samarbetsländerna involveras bättre i dialog kring de valda områdena. -En del i EU:s PCD ramverk är att varje ordförandeskap gör en kartläggning av alla rådets dagordningar med syftet att identifiera processer som potentiellt har en utvecklingsrelevans och som kan kräva att fler politikområden involveras. Inför det svenska EU- ordförandeskapet tog regeringen fram en sådan kartläggning med medverkan av stora delar av . Regeringens bedömning av arbetet är att avsikten är bra och tjänar som en påminnelse om utvecklingsaspekter i EU-arbetet. Men regeringen konstaterar att det finns behov av att utveckla formerna för arbetet. Det nya arbetsprogrammet blir ett verktyg för ökad mål- och resultatstyrning av arbetet och med tydliga roller för EU- kommissionen, rådet och EU:s medlemsstater. -I samband med att presenterades initierade det svenska ordförandeskapet diskussioner om resultat och utestående frågorna i rådet. Exempelvis antog Jordbruks- och fiskerådet rådsslutsatser om samstämmighet och livsmedelsförsörjning och på svenskt initiativ hölls en informell diskussion på ministernivå på samma tema. Rådsslutsatser antogs även för migration och utveckling och i handelskommittén (133-kommittéen) hölls en informell diskussion om handel och utveckling. Denna form av uppmärksammande inom ministerrådet bedömer regeringen vara centralt för att öka kunskapen och sprida ägarskapet för PCD inom EU, även då diskussionerna är av informell karaktär. Exempel: PCD relevant process under EU-ordförandeskapet för att motverka olaglig avverkning och därtill sammanhängande handel har under det svenska ordförandeskapet uppnått två konkreta resultat. Det ena är att ett första partnerskapsavtal om handel med timmer och träprodukter har tecknats mellan och . Avtalet innebär åtaganden från att vid export till EU kommer trävarorna att åtföljas av en licens som garanterar att varorna är lagligt avverkade, och från EU att bara importera trävaror från som åtföljs av denna licens. Det andra är en politisk överenskommelse vid Jordbruks- och fiskerådet om substansfrågorna i förslag till förordning om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på EU:s marknad . Syftet med förordningen är att minimera risken för att olagligt avverkat timmer eller produkter från sådant trä släpps ut på EU:s marknad. Olagliga avverkningar sker företrädesvis i utvecklingsländer med svaga samhälleliga strukturer i det tropiska bältet och har både negativa miljömässiga effekter såväl som konsekvenser för ländernas utveckling (t.ex. genom bortfall av 4 Regeringens fortsatta arbete med samstämmighetspolitiken I den föreliggande resultatredovisningen har ett urval av exempel på resultat presenterats för hur regeringen arbetar med att bidra till målen för de 18 fokusområdena som identifierades . har en samlad bedömning av arbetet genomförts med utgångspunkt i de 18 fokusområdena. Inför den kommande tvåårsperioden är regeringens bedömning att den huvudsakliga inriktningen med de sex globala utmaningarna ska ligga fast. En ny bedömning om inriktningen kommer att göras i samband med att regeringen presenterar nästa resultatskrivelse till 2012. Av de samlade bedömningarna för de 18 fokusområdena går att utläsa att vissa justeringar av fokusområden eller målsättningar föreslås för det framtida arbetet. Detta för att göra inriktningen på arbetet så relevant som möjligt. I bilaga 1 återfinns en samlad lista över fokusområden och tillhörande mål för . Nedan presenteras en kort översikt av inriktningen på arbetet för de sex globala utmaningarna och avslutningsvis för politikens genomförande. Regeringen stärker sina insatser för yttrandefriheten bl.a. genom att med särskild underbygga den starka potential ny teknik och nya medier har. Fokusområdet yttrandefrihet bör framgent även ha tydligare fokus på att förbättra tillgången till och nyttjandet av informations- och kommunikationsteknologi med syfte att öka kunskap, informationsspridning och deltagande utan hänsyn till fysiska gränser. särskild referensgrupp för det fortsatta arbetet med yttrandefrihet och mänskliga rättigheter på internet kommer att etableras inom Som ett direkt resultat av arbetet med yttrandefrihet och mänskliga rättigheter på internet kommer att stödja FN:s specialrapportör för yttrandefrihet i arbetet med att ta fram principer för yttrandefrihet på kommer med anledning av det att inbjuda till ett expertmöte , med syfte att föda in idéer om hur yttrandefriheten i elektroniska medier ska kunna få ett starkare Med utgångspunkt i de nya kulturpolitiska målen avser regeringen fortsätta att utveckla och betona kulturmyndigheternas internationella och interkulturella samarbeten, bl.a. i syfte att främja yttrandefriheten såväl i som på det internationella planet. ramen för utvecklingssamarbetet kommer aktivt att verka för ökad yttrandefrihet genom stöd till journalistutbildningar och sammanslutningar samt genom stöd till projekt som syftar till förbättrad press- och yttrandefrihetslagstiftning samt efterlevnad av existerande Det är i mellanstatliga förhandlingar av olika slag som avsaknaden av en gemensam syn på SRHR märks mest. Regeringen kommer fortsatt att agera kraftfullt för ökad uppmärksamhet i det internationella samfundet när det gäller flera SRHR-frågor. De samverkansformer som etablerats bland olika svenska aktörer ska förstärkas för att befintliga och kommande åtgärder på områdena mödrahälsa, främjande av HBT- personers villkor förbättras när det gäller att kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna, samt bekämpning av sexuellt våld i konflikter och kriser. Det gäller också att på olika sätt fortsätta påverkansarbetet inom EU och FN, exempelvis genom att betona rättighetsperspektivet och prinicipen om icke-diskriminering i diskussioner om SRHR. Regeringen fortsätter sitt arbete för att inom EU genomföra de åtgärder för att förstärka arbetet mot människohandel i EU:s yttre förbindelser som beslutades av EU:s inrikes- och justitieministrar vid , den tematiska s.k. Action Oriented Paper. Regeringen avser också verka för att samordningen inom EU utvecklas för att höja effektiviteten i de åtgärder som vidtas när det gäller arbetet mot människohandel i unionens yttre förbindelser i och med regeringens förslag till prioriteringar och uppföljningsmekanismer i samband med Stockholmsprogrammets genomförande. kommer (on Development Economics) att äga rum i . Konferensen är ett årligt samarrangemang mellan och ett värdland, samlar ungefär 500 av världens ledande utvecklingsekonomer och kommer att utgöra ett viktigt tillfälle att öka kunskapen och förståelsen kring de nya utmaningar och samband som uppstått med anledning av de senaste årens kriser. Regeringen avser även fortsättningsvis att inom och andra fora verka för ökad transparens på skatteområdet för att motverka kapitalflykt, vilket även bör komma utvecklingsländer till del. Regeringens antagna policy för ekonomisk tillväxt i utvecklingssamarbetet - 2014 ska genomföras. Policyn fokuserar på utvecklingssamarbetets roll, men lyfter fram andra politikområden som i samverkan med utvecklingssamarbetet kan påverkan den ekonomiska tillväxten i utvecklingsländer, exempelvis internationell finansiell stabilitet, handelspolitik och migration. Regeringen avser att underlätta utvecklingsländernas handel med jordbruksprodukter genom att dels verka för att G20 lever upp till åtagandet att avsluta Doharundan 2010, dels fortsatt verka för en reformering av CAP genom att förespråka budgetminskningar och en ökad marknadsorientering. En fortsatt reformering av CAP kommer att ske bl.a. i samband med förhandlingarna om EU:s långtidsbudget för perioden . kommer fortsatt att framhålla de sanitära och fytosanitära frågornas betydelse för utvecklingsländernas möjligheter att öka sin handel med jordbruksprodukter. Vidare kommer fortsatt att verka för breda, ambitiösa och utvecklingsvänliga frihandelsavtal. Hög prioritet ges åt ett effektivt och generöst marknadstillträde för utvecklingsländer till EU:s marknad. Fokus i processen för de ekonomiska partnerskapsavtalen ligger på att nå avslut i förhandlingarna om de utestående interimsavtalen och att uppnå fullödiga avtal för samtliga regioner. För att stärka kunskap och analys avser regeringen särskilt fokusera på EPA-avtalens effekter på människor som lever i fattigdom. En central del av detta utgörs av ökad dialog mellan politikområdena och med AVS-länderna. kommer fortsatt att arbeta för ett globalt hållbart fiske. När det gäller EU:s fiskeavtal med utvecklingsländer avser att fortsätta driva bl.a. en kvalitetskontroll av de vetenskapliga underlagen för avtalens beslut om fiskekvoter och bättre standards för utvärderingarna av avtalen. Inom utvecklingssamarbetet kommer en övergripande policy för det handelsrelaterade biståndet att tas fram som kommer att komplettera regeringens policy för ekonomisk tillväxt där vikten av ökad produktivitet i jordbruket lyfts fram. Regeringen avser följa upp slutsatserna från det internationella forskningsprojekt som ska redovisa rekommendationer om vilka handelsrelaterade insatser och verktyg som har störst inverkan på fattiga människor. Regeringen avser verka för att stärka det svenska näringslivets bidrag till global utveckling och fattigdomsbekämpning, utan att göra avsteg från den svenska principen om obundet bistånd. Det inrättade Rådet för Näringsliv och Utveckling () utgör en viktig utgångspunkt för arbetet. S.k. NU-samråd kommer även att upprättas i ett antal samarbetsländer för att stärka samverkan lokalt.