prop · GX03213 · 2010-05-18 00:00:00 — Projektet innebär utgrävning av diken och anläggande av demonstrationsanläggningar för minskad transport av fosforföreningar till havet. förväntar sig att resultatet av projektet kommer att användas inom både lokal och nationell rådgivning för att minska läckaget av fosforföreningar. Pilotprojekt för samordnade åtgärder inom avrinningsområden Projekt i Södra respektive Norra vattendistrikt ska samordna anläggning och uppföljning av åtgärder för att motverka övergödning i ett avrinningsområde med stor belastning på havet. Projekten syftar till att få till stånd en stor mängd åtgärder inom några begränsade avrinningsområden för att minska belastningen av kväve- och fosfor- föreningar till havet. Områdena ska kunna fungera som ett positivt pedagogiskt exempel som visar att (om) påtagliga belastnings- minskningar är möjliga att genomföra och kan påvisas på avrinnings- områdesskala. Områdena ska också kunna fungera som demonstrations- objekt för väl fungerande åtgärder och för hur omfattande åtgärder kan fås till stånd i ett avrinningsområde. Målet är att bl.a. hitta en arbets- metodik för att effektivt genomföra åtgärder i belastade områden. Projektet syftar till att minska belastningen av näringsämnen till genom att genomföra ett antal åtgärder inom framför allt jordbrukssektorn inom ramen för ett kretsloppstänkande. En del av projektet ska producera biogas av biomassor från djurhållning, odlade grödor i våtmarker, restprodukter från lantbrukssektorn och från avloppsreningsverk samt av alger och tång från kommunens strand- områden. En annan del av projektet ska genomföra ett antal restaureringsåtgärder inom Tulltorpsåns avrinningsområde som t.ex. meandrande bäckfåra, översvämningszoner, slamfällor, våtmarker och kantavplaning. Projektet är speciellt genom att markägarna gemensamt driver projektet och att man tar ett helhetsgrepp om åns avrinnings- område. Stora delar av projektet är att betrakta som försöksprojekt En handbok tas fram som ska samla den kunskap som finns om skyddszoners funktion och effekt inom jordbruket och ge goda råd om deras placering i landskapet och skötsel. Musselodling i som miljöåtgärd Projektet syftar till att utveckla musselodling till en kostnadseffektiv miljöåtgärd för att förbättra kustvattenkvalitén i genom att anpassa och optimera storskalig odlings- och skördeteknik för de särskilda förhållanden som gäller för musselodling i , samt till att använda musslorna för produktion av musselmjöl som kan användas som gödselmedel i jordbruket för att demonstrera näringskretslopps lösningar. Analys och utvärdering av musselodling i övergödda grundområden i vattendistrikt Projektet syftar till att ta fram planeringsunderlag i vattendistrikt med rekommendationer och riktlinjer om odlingslägen, odlingsteknik och vilka produktionsvolymer som krävs för att mussel- odling som en restaureringsinsats ska ha önskad effekt. att analysera tillväxthastighet i grundområden, modellera närsaltsupptag, Skr. 2009/10:213 produktionsvolym och effekter på indikatorer för vattenkvalitet, utprovning av teknik för odling och bortförsel av nedfall under odlingar, utvärdering och syntes om var, när och hur en musselodling kan användas som restaureringsåtgärd. Åtgärder för att skörda närsalter och återföra dem i kretslopp Projektet syftar till att optimera odlingsmetodiken för blåmussla till de förhållanden som råder kring för att kunna använda blåmussla som ett sätt att återföra näring till land. vid har fått bidrag för att utveckla modellunderlag för beslut om åtgärder mot övergödning av i det internationella arbetet med att restaurera . Länsstyrelserna har fått bidrag för arbete med planering av åtgärder för att minska övergödning som ska ligga till grund för beslut inom LOVA. 4.4Åtgärder för att minska övergödningen Regeringens bedömning: För att nå mål och åtaganden om övergödning krävs åtgärder inom samtliga berörda sektorer. förslag: Överensstämmer i huvudsak med vår bedömning. Vi anser dock att ytterligare åtgärder krävs för nå mål och åtaganden. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser stödjer i stort de föreslagna åtgärderna, även om många synpunkter och andra förslag förs fram. i finner att det är av största vikt att och dess tillrinningsområde omfattas av de föreslagna åtgärderna. i föreslår att åtgärds- området utökas till för att beting för fosfor till egentliga ska . Världsnaturfonden (WWF) är kritisk till att de åtgärder mot näringsläckage som föreslås inte räcker till för att uppfylla åtagande i Helcoms aktionsplan. ifrågasätter att det inte föreslås åtgärder för att genomföra strukturella förändringar inom jordbruket. anser att ytterligare krav på rening av utsläpp i de kommunala reningsverken måste kompenseras från statens sida och efterlyser ett brett samtal med kommuner om vilka åtgärder som kan göras utifrån gällande förutsättningar och de insatser som har gjorts. Svenskt Vatten ställer sig tveksamma till en ytterligare ökning av fällningskemikalier och efterlyser ett helhetsperspektiv där miljökonsekvenserna av en ökad kemikalieanvändning vägs mot miljövinsten av marginellt lägre utsläpp av fosforföreningar. De menar vidare att felaktiga data om genomförda insatser för fosforavskiljning vid reningsverken har lett till ett för högt fosforbeting för . instämmer i att det behövs incitament för att minska påverkan från dagvattenutsläpp. Länsstyrelserna i och bedömer att det finns en potential att minska bräddningar som inte är tillräckligt belyst. i efterlyser mer generell vägledning för rening av kväveföreningar från mindre reningsverk och tillsynsvägledning om hög skyddsnivå för nya enskilda avlopp. Länsstyrelserna i , och län samt Helsing- borgs kommun saknar förslag på kretsloppsanpassade åtgärder som t.ex. enskilda avlopp med återföring av urin och slam till . Coalition Clean Baltic (CCB) konstaterar att bara en av de föreslagna åtgärderna inom jordbruket (Greppa Näringen) avser ett mer effektivt utnyttjande av kväve- och fosforföreningar, som kan leda till ett minskad behov av tillförda gödningsämnen. påpekar att de flesta åtgärder som diskuteras fokuserar på att ta bort delar av symptomen och inte på de bakomliggande orsakerna till problemen. i efterlyser systemövergripande åtgärder för att minska överskottet i växtnäringsbalansen inom jordbruket. i menar att nollutsläpp från enskilda avlopp (som mulltoa istället för vattenburet avlopp) och ytterligare våtmarks- anläggning är exempel på åtgärder som troligen ligger inom samma kostnadseffektivitetsintervall som de föreslagna åtgärderna. Läns- styrelsen i och WWF ser problem med att få till anläggning av våtmarker i de lägen där de är mest kostnadseffektiva p.g.a. avsaknad av effektiva styrmedel och lagstiftning som försvårar anläggning. WWF anser att uppföljning och utvärdering av Greppa näringen måste förbättras och göras av en oberoende instans. Läns- styrelsen i vill se att jordbruksstöden kopplas till krav på genomgången grundkurs inom Greppa Näringen. i län och i menar att Greppa näringen behöver utveckla metoder som involverar mindre lantbruk. i menar att det är viktigt att finansieringsmöjligheterna inom landsbygdsprogrammet kvarstår efter 2013 och förstärks. i län efterlyser en bättre systemsyn mellan biogas och övergödning. anser att bör förorda lantbrukarna att bygga tillräckligt stora gemensamma anläggningar, i syfte att biogasen ska kunna användas kommersiellt samt kunna blandas med naturgas. i län anser att reglerbar dränering är en intressant åtgärd med stor potential, medan ifrågasätter om reglerbar dränering är kostnadseffektivt. i län anser att gödselfria zoner inom jordbruket bör vara mer än och gräsbevuxna. i län menar att träd- och buskbevuxna skyddszoner mot vattendrag har stor betydelse för artrikedom och vattenkvalitet i vattendragen. Sådana zoner bedöms också i större utsträckning kunna minska förluster av växtnäring till vatten- dragen jämfört med rena gräsbevuxna skyddszoner. i framför önskemål om att kraven på lagrings- kapaciteten för stallgödsel höjs. Flera länsstyrelser och () anser att flera av de åtgärder som berör jordbruket kan inriktas mer mot känsliga områden. i föreslår att ett lagstadgat krav på en skydds- zon längs vattendrag införs för såväl skogsbruk som jordbruk. Även i föreslår att möjligheterna obligatoriska skydds- zoner utreds. SLU föreslår att åtgärder inom jord- och skogsbruk värderas i ett bredare sammanhang än enbart ur växtnärings- synpunkt. i anser att de inte är acceptabelt att det fortfarande finns en kunskapsbrist kring skogbruksåtgärdernas effekt på läckaget av kväveföreningar då även små förändringar kan ändra belastningen väsentligt. Skogsindustrierna anser att ytterligare åtgärder för att minska ut- släppen av kväve- och fosforföreningar från massa- och pappersbruk är orimligt kostnadskrävande. Utsläppen kommer fortsatt att successivt minska i samband med omprövningar. De uppskattade kostnaderna för kantzoner mot vattendrag och skärmställningar är enligt Skogs- industrierna starkt underskattade. SLU menar att kantzoner möjligen kan vara aktuella i havsnära vattendrag, men är mer tveksamt för inlands- vatten där retentionen på väg till havet är stor. i län poängterar att det finns fler nyttor med kantzoner i skogsbruket längs vattendrag än som närsaltsfilter. CCB anser att bör överväga att gå vidare med förbud av fosfater också i handdiskmedel. påpekar att föreslaget om förbud mot utsläpp av toalettavfall från fritidsbåtar är en av de dyraste åtgärderna. SGU påpekar att åtgärda enskilda avlopp har stor betydelse för grund- vatten som nyttjas för enskild vattenförsörjning och därmed även betydelse för människors hälsa. Skälen för regeringens bedömning: För att nå mål och åtaganden om att kraftfullt motverka övergödningen av haven krävs åtgärder inom samtliga berörda sektorer. Vi anser att åtgärder bör vidtas i enlighet med förslag till nationell handlingsplan. Vi anser dock att även ytterligare åtgärder krävs för nå mål och åtaganden. De åtgärder som har föreslagits inom jordbruket är nu beslutade genom de skärpningar av regelverket om miljöhänsyn i jordbruket som gjorts för att svensk lagstiftning ska klara nitratdirektivets krav och genom förstärkningar och nya satsningar i landsbygds- programmet . I det följande redovisar vi åtgärder som vi bedömer är viktiga samt där det är möjligt hur mycket åtgärderna bedöms kunna minska belastningen. För alla åtgärder finns det osäkerheter och variationer i hur stor del av utsläppen från en källa som når havet. Denna andel bestäms av retentionen, upptaget mellan källa och recipient. För beräkningarna i denna analys har ett medelvärde av retentionen för de olika havsbassäng- erna använts så osäkerheten i denna faktor är densamma för alla åtgärder. Osäkerheten i retentionen påverkar utsläppsminskningens effekt på havet och därmed även den genomsnittliga reduktionskostnaden för åtgärden. Även nedfallet av kvävehaltiga luftföroreningar bidrar till övergöd- ningen av havet. Åtgärder mot dessa redovisas i propositionen Svenska miljömål för ett effektivare arbete (prop. 2009/10:155) under miljö- kvalitetsmålem luft och Ingen övergödning. Minskade utsläpp från reningsverk Regeringens bedömning: Reningen av kväve- och fosforföreningar från kommunala reningsverk som påverkar övergödningssituationen i kust och hav bör förbättras ytterligare. Genom ytterligare rening kan utsläppen minska med motsvarande ca kväve och fosfor. Skälen för regeringens bedömning: har bedömt att det är samhällsekonomiskt effektivt att ytterligare förbättra reningen av kväve- och fosforföreningar i de större kommunala reningsverken för att nå åtagande i aktionsplanen. Genom att införa rening på för kväveföreningar i de kommunala reningsverk som har en belastning på minst 10 000 person- ekvivalenter kan kvävebelastningen till havet kunna minska med drygt . Genom att öka doseringen av fällningskemikalier i vissa reningsverk som belastar egentliga . och har en utgående halt över fosfor per liter kan fosforbelastningen minskas med mot- svarande ca fosfor. Reningen av kväve- och fosforföreningar från kommunala reningsverk bör förbättras ytterligare. Vi avser att ge i uppdrag att föreslå hur reningen kan förbättras så att ovanstående minskning av kväve- och fosforföreningar kan nås. I uppdraget bör det ingå att efter samråd med branschen se om det finns andra möjligheter att uppnå motsvarande belastningsminskning från reningsverken än genom generella krav på reningsverken. Genom tidigare åtgärder i reningsverken samt de vi redovisar här uppfyller rekommendationen i Helcoms aktionsplan om att minska utsläppen från avloppsreningsverk. 4.4.2Beslutade åtgärder för att minska belastningen av kväve- och fosforföreningar från jordbruket Regeringens bedömning: Jordbruket står för den största andelen av de samlade svenska utsläppen till havet men medverkar redan nu kraftigt till att ska kunna nå sitt åtagande om minskad närsaltsbelastning på . De nya regler som har införts och de förstärkningar och nya insatser som har introducerats i landsbygdsprogrammet är av särskild betydelse och bedöms minska den årliga belastningen till havet med mellan 1 600 och kväve och ca fosfor. Skälen för regeringens bedömning I propositionen En svensk sammanhållen havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) redovisade vi att ytterligare regler skulle introduceras för att begränsa utsläppen av kväveföreningar från jordbruket, vilket nu har skett. Därtill redogjorde vi för den process som hade startats för att förstärka landsbygdsprogrammet 20072013 bl.a. med anledning av överföringen av de s.k. modulerade medlen. 2009/10:213 av de utmaningar som särskilt prioriterades var att förbättra vattenkvalitet och därmed minska växtnäringsförlusterna till haven. Åtgärderna infördes och det slutliga godkännandet av pro- grammet erhölls av EU kommissionen . Det finns nu uppskattningsvis inom landsbygds- programmet till att förbättra vattenkvaliteten och minska övergödningen, vilket motsvarar en ökning med bortemot . I och med de åtgärder som har införts och de förstärkningar som har gjorts medverkar jordbruket än mer till att kan nå sina mål och åtaganden om minskad närsaltsbelastning till haven. I det följande ges närmare redovisningar av de förstärkningar som har gjorts fr.o.m. i lagstiftningen och i landsbygdsprogrammet 20072013 för att minska kväve- och fosforbelastningen till havet. Kommissionen har framfört ett antal synpunkter på det svenska genom- förandet av nitratdirektivet och bl.a. påtalat att regelverket i några fall bör förtydligas och i andra fall kompletteras med ytterligare eller förstärkta krav. Ett antal ändringar, som trädde i kraft , har därför införts i Statens jordbruksverks föreskrifter (2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket med avseende på växtnäring. Innebörden av ändringarna är att den svenska lagstiftningen nu på ett bättre sätt följer de krav som ställs i nitratdirektivet. Nedan följer kortfattade beskrivningarna i punktform av de viktigaste förändringarna. -Högsta mängd tillförd stallgödsel Bestämmelsen innebär att stallgödsel inte får tillföras i större mängd än vad som motsvarar totalkväve . -Begränsad tillförsel inför höstsådd Inför höstsådd får enligt det nya kravet högst lättillgängligt kväve tillföras. -Skyddsavstånd vid spridning av gödselmedel Regeln innebär att gödselmedel inte får spridas på jordbruksmark närmare än från kant som gränsar till vattendrag eller sjö. -Spridning på lutande mark Bestämmelsen har till följd att det är förbjudet att sprida gödselmedel, undantaget mineralgödsel i växande gröda, på jordbruksmark invid vattendrag eller sjö om marken lutar . -Förlängt totalförbud för spridning av mineralgödsel Totalförbudet att sprida mineralgödsel har förlängts och gäller från till och med . -Begränsning i spridningen av stallgödsel och andra organiska gödselmedel och vinter Förbudet att sprida stallgödsel och andra organiska gödselmedel har förlängts och gäller från t.o.m. . Vissa former av fastgödsel får dock spridas och särskilda förhållanden. Dessutom har möjligheterna att sprida stall- gödsel och andra organiska gödselmedel till begränsats ytterligare och utökats till att omfatta Skr. 2009/10:213 alla områden som förtecknats som känsliga områden. Förutom dessa skärpningar av regelverket har ytterligare förtydliganden gjorts när det gäller dokumentationskrav som ställs på brukarna och beskrivningarna av hur en balanserad gödselgiva och lagringskapaciteten ska beräknas. Genom de nu införda förstärkta åtgärderna i lagstiftningen uppskattas belastningen av kväve- och fosforföreningar på haven att minska med minst motsvarande kväve och något ton fosfor. Ett antal ytterligare ändringar av de ovannämnda bestämmelserna kan komma att göras . Förstärkta insatser i landsbygdsprogrammet 20072013 De förstärkningar som har gjorts i landsbygdsprogrammet i syfte att förbättra vattenhanteringen är i överensstämmelse med vad som omnämns av i deras förslag till nationell åtgärdsplan för . Förstärkningarna innebär att budgeten för programmet har utökats och att insatserna inom programmet för att förbättra vatten- kvaliteten nu motsvarar och beräknas ge förutsättningar för en årlig minskning av kvävebelastningen på med ca 1 400 till och ca fosfor. Jordbruket kan därmed kraftfullt medverka till att utsläppen av växtnäringsämnen till haven minskar. De förstärkningar som görs kommer därtill att minska utsläppen av klimatgaser och underlätta anpassningen till ett förändrat klimat. Nedan följer en kortfattad redovisning av de förstärkningar som har gjorts i syfte att minska jordbrukets negativa påverkan på vatten- kvaliteten och begränsa belastningen av kväve- och fosforföreningar på Förstärkningar inom Axel 1 särskilt gällande kompetensutveckling och I ändringarna i landsbygdsprogrammet 20072013 ingår förstärkta satsningar på kompetensutveckling inom axel 1, särskilt beträffande Det innebär bl.a. utökad rådgivning till företag inom de nitratkänsliga områdena och till brukare med arealer där avrinning sker till vattendrag med bristande vattenstatus. Finansieringen av den beslutade förstärkningen sker genom s.k. modulerade medel och omfattar totalt . utvärdering av Greppa näringen och de aktiviteter som har genomförts inom ramen för projektet visar på mycket positiva resultat. dessa resultat har den nu utökade satsningen bedömts kunna minska belastningen med drygt kväve och med ungefär Inom Greppa-konceptet sker rådgivning både för att minska växtnäringsförlusterna till vatten och luft, utsläpp av växthusgaser samt för att minska riskerna vid användning av växtskyddsmedel. ningen omfattar vad som kan göras inom företagets djurhållning såväl I samband med rådgivningen ges även vägledning om de olika ersättningsformer som man kan söka ersättning för, såsom odling av fånggrödor, vårbearbetning, anläggning av skyddszoner, våtmarker, dammar för fosforavskiljning och reglerbar dränering. Exempel på andra områden som tas upp i rådgivningen är vilka förbättringar som kan göras i utfodring och stallmiljö, hur en minskad jordbearbetning kan tillämpas och hur gödslingen bättre kan anpassas till grödornas behov. En reducerad jordbearbetning innebär att plöjning undviks och att marken bearbetas lätt eller inte alls inför sådd. Att inte jordbearbeta bedöms oftast vara lönsamt för brukaren, men kan ibland öka ogräs- förekomsten och behovet av bekämpning. En bättre anpassning av gödslingen kan både ske med hjälp av olika former av tekniska hjälp- medel som fastställer grödans behov, markens och stallgödselns innehåll av växtnäring och genom att gödselgivan delas upp och sprids . Dessutom kan tekniska hjälpmedel användas för att jämna ut gödslingen i förhållande till det varierande behov som finns inom ett fält. Inom ramen för landsbygdsprogrammet 20072013 finns sedan programperiodens början möjlighet att erhålla stöd inom åtgärden Modernisering av jordbruksföretag för investeringar i sådana tekniska hjälpmedel. Dessa åtgärder har av uppskattats kunna minska kvävebelastningen på haven med . görs en särskild satsning inom landsbygds- programmet 20072013 till investeringar i gårdsbaserad biogas- produktion. Totalt omfattar satsningen . Förutom att en biogasproduktion kan sänka utsläppen av växthusgaser kan rötresterna utnyttjas och ha positiva effekter för att minska kväveutlakningen. I flera fall kan rötresterna vara lättare att sprida med god precision, vilket underlättar anpassningen av gödselgivan i både tid och rum. Information finns som visar på ett ökat intresse för att utnyttja stallgödseln såsom källa för biogasproduktion. Takten för att uppföra sådana anläggningar har dock initialt varit måttlig och då särskilt för större anläggningar. kommer att genomföra en större rådgivningssatsning för att stimulera till ökade investeringar i biogas- produktion. Om biogasanläggningar byggs i proportion till potentialen i olika län uppskattas kvävebelastningen på havet minska med upp till . Förutom satsningen på gårdsbaserad biogasproduktion har landsbygdsprogrammet förstärkts med för satsningar inom klimat- och energiområdena. Förstärkningar inom Axel 2 för att förbättra vattenhanteringen En rad förstärkningar för att förbättra vattenhanteringen och minska övergödningen har gjorts inom ramen för landsbygdsprogrammets axel 2. Förstärkningarna har delvis gjorts genom omfördelning av budgetmedel över programperioden för landsbygdsprogrammet 20072013. Det gäller insatserna och delinsatserna som nedan numreras 13. För de för- stärkningar som redovisas under punkterna 46 har de modulerade medlen utnyttjats och förstärkningen omfattar totalt . En prioritering mellan ansökningar utifrån ett antal uppställa kriterier görs av länsstyrelserna för de delinsatser som ingår i insatsen Regionalt prioriterade ersättningar. Detta för att så långt som möjligt rikta satsningar till områden där största miljönytta kan uppnås. Nedan ges en Skr. 2009/10:213 kortare redovisning av de ändringar som har gjorts. 1) Minskade växtnäringsförluster från jordbruksmark A) Odling av fånggrödor och vårbearbetning Områdena där ersättningar kan beviljats har utökats och omfattar nu de delar av de tre sydligaste vattendistrikten där öppen växtodling och särskilt spannmålsodling förekommer i någon större omfattning. Då nettokostnaderna för att odla fånggrödor och att avvakta med att bearbeta marken beräknas ha ökat höjdes ersättningsnivån för alla delinsatser. Förstärkningen innebar att målet för insatsen har höjts till . B) Anläggning och skötsel av skyddszoner längs med vattendrag. Även för denna delinsats utökas området där ersättning kan beviljas. Området omfattar nu hela och stora delar av där spannmålsodling förekommer i större omfattning. Ersättningsnivån höjdes då nettokostnaderna för denna delinsats beräknas ha ökat sedan programmets början. Målet för delinsatsen höjdes till . 2) Anläggning och skötsel av skyddszoner på erosionsbenägen mark För att minska förlusterna av fosfor med avrinnande vatten via t.ex. ytvattenbrunnar eller dräneringsledningar då vatten ansamlats i svackor på åkern har en ny delinsats införts under insatsen Regionalt prioriterade ersättningar. Delinsatsen ger möjlighet för länsstyrelserna i hela landet att bevilja ersättning för anläggning och skötsel av skyddszoner på särskild erosionsbenägna områden på i respektive län. Målet för delinsatsen är att skyddszoner på erosionsbenägen mark ska anläggas och skötas . 3) Andra insatser med positiva effekter för att minska förlusterna av kväve- och fosforföreningar Delinsatser inom insatsen Miljöskyddsåtgärder, t.ex. att markkartera, att fastställa kväveinnehållet i flytgödsel och att upprätta en växtnärings- balans för företaget, ger brukaren verktyg för att minska växtnärings- förlusterna.