prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Utfallet för utgiftsområden, exklusive utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m., blev till följd av beslut högre än beräk- nat i statsbudgeten och den största skillnaden återfinns under utgiftsområde 25 Allmänna bi- drag till kommuner. Lågkonjunkturen har slagit hårt mot kommunernas och landstingens finan- ser. För att minimera risken för uppsägningar inom sektorn och därmed risk för försämrad kvalitet i den sociala välfärden fick kommuner och landsting ett kraftigt ökat ekonomiskt stöd från staten. Hälften av tillskottet på tilldelades i vårtilläggsbudgeten och hälften i hösttilläggsbudgeten. Enligt beslut ökade ålderspensionsavgifterna på arbetsmark- nadsområdet med och ett ka- pitaltillskott till SAS ökade utgifterna med . På tilläggsbudget anvisades till utgiftsområde 4 Rättsvä- sendet. anslagsavräknas myndigheternas förvaltningsutgifter kostnadsmässigt. Över- gångseffekten belastade 2009 ett särskilt anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. med och betalas under 20092013 till myndigheternas räntekonton un- der nettoutlåning. Betal- ningen till räntekontot uppgick till 3,2 mil- jarder kronor medan utbetalningar gjordes på . Skillnaden mellan beloppen beror på att Försvarsmakten inte fått samtliga anslagsmedel utbetalde , vilket ledde till en kassamässig korrigering på . Posterna är sammanlagt neutrala för statsbudgetens saldo. Skillnader till följd av övriga orsaker Statsbudgetens totala utgifter minskade till följd av övriga orsaker med jämfört med ursprunglig statsbudget. Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev lägre. Det beror främst på att antalet sjukpenningdagar blev lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. För utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap blev utfallet lägre än i statsbudgeten. För utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev utfallet lägre än i statsbudgeten, bland annat för att me- del för tandvårdsförmåner inte utnyttjats fullt ut. I kapitel 6 Utfall per utgiftsområde m.m. finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga statsbudgeten. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.20. En större förbrukning än totalt anvisade me- del kan finansieras genom att myndigheterna ut- nyttjar ingående anslagssparande eller anslags- kredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till och blev därmed (13,) högre än beräkningen i den ursprungliga statsbudgeten. I förhållande till totalt anvisat (statsbudget och tilläggsbudget) blev utgifterna högre. nettoutlåning som inte tas upp på tilläggsbudget blev 93 638 miljoner högre än totalt anvisat, framför- allt med anledning av lån till på för att återställa valutare- serven. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev , vilket är (1,) högre än i beräkningen i statsbudgeten. blev det 24 321 miljoner lägre än totalt tilldelat. Summa utgifter för utgiftsområden, exklusive utgiftsom- råde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev högre än i statsbudgeten. Utfallet för utgiftsområdet 25 Allmänna bi- drag till kommuner uppgick till , vilket är högre jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Ök- ningen hänförs framför allt till ett tillfälligt kon- junkturstöd till kommuner och landsting för att upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och dämpa nedgången i syssel- sättningen inom sektorn samt åtgärder för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till influensaepidemin. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgick till , vilket är mer än beräknat i stats- budgeten. Arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättningen blev högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. uppgick till , 2 592 miljoner högre än anvisat på statsbudgeten. Orsaken till det högre utfallet är övergångseffekter i samband med införandet av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter. Ett anslag för övergångseffekterna anvisades endast med ett formellt belopp på . Utfallet på detta anslag blev , 5 106 miljoner mer än anvisat på statsbudgeten. Räntor på statsskulden uppgick till , vilket är lägre än anvisat på statsbudgeten. Både antalet sjukpenningdagar och medeler- sättningen per nettodag blev lägre än budgeterat, vilket bidrog till att utgiftsområde 10 Ekono- misk trygghet vid sjukdom och handikapp blev 3 958 miljoner lägre än statsbudgeten. Även ut- giftsområde 6 Försvar och samhällets krisbered- skap blev lägre än beräknat. Utfallet uppgick till vilket är lägre än beräknat. Utgifterna för de internationella insatserna har blivit lägre än beräknat i statsbudgeten då reserver inte behövt utnyttjas och t.ex. transport- och drivmedelskostnader samt löner blev lägre än beräknat. Utöver den vanliga vårtilläggsbudgeten och hösttilläggsbudgeten har beslutat om ytterligare två tilläggsbudgetar . I Fi- nansutskottets betänkande 2008/09:FiU18 anvi- sades för åtgärder för jobb och omställning. I betänkande 2008/09:FiU40 anvisades för att regeringen för statens räkning skulle kunna delta i nyemission i . Tabell 5.20 Statsbudgetens utgifter m.m.2009 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisbered- Hälsovård, sjukvård och social om- Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fri- Samhällsplanering, bostads- försörj- ning, byggande samt konsumentpoli- Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med an- Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. Anm.: Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , exkl. tilläggsbudget. Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat an- slag inte ska användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har det gjorts indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt . Det är en ökning med jämfört med . Med anledning av övergångseffekter av kostnadsmäs- sig anslagsavräkning drogs in på totalt 167 anslag. De 29 största indragning- arna svarar för av totalbeloppet . I tabell 5.21 särredovisas samtliga indrag- ningar som är större än . Den största indragningen uppgick till och avser räntor på stats- skulden. Den näst största indragningen uppgick till och avser bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Båda dessa indragningar avser indragning av anslags- sparande. De största indragningarna med anled- ning av övergångseffekter av kostnadsmässig an- slagsavräkning har gjorts på anslagen för För- och Vidmakthållande, av- veckling m.m. av materiel och anläggningar med . Tabell 5.21 Indragningar 2009 Vidmakthållande, avveckling m.m. av 06 06 02 2008 Stimulansbidrag och åtgärder inom Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och Utveckling av skolväsende, förskole- Fortbildning av lärare och förskoleper- Stöd till lokala investeringsprogram för 18 34 01 2003 Intervention och exportbidrag för jord- Med bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudge- ten). Regeringen beslutade om sex medgivna överskridanden . Tabell 5.22 Medgivna överskridanden Regeringen medgav att anslagsposten 2 Avveck- ling av på det uppförda äldre anslaget 10:1 Avvecklingsmyn- digheten för inom utgiftsom- råde 13 Integration och jämställdhet fick överskridas med (regerings- beslut ) till följd av ökade kostnader för engångspremier till SPV för tidi- gare anställda vid integrationsverket som erhåller pensionsersättning. Hela det medgivna överskri- dandet utnyttjades. Anslaget har, utöver det medgivna överskridandet, överskridits med . I statsbudgeten anvisades 1 på det under utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning uppförda anslaget 1:17 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Re- geringen medgav att anslaget fick överskridas med (regeringsbeslut ). Hela anslagskrediten på utnyttjades. Av det med- givna överskridandet utnyttjades . I statsbudgeten anvisades 150,3 miljoner kro- nor på anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. anslaget fick överskridas med högst för kostnader som uppkommer i anslut- ning till utbrott av m.m. (Regerings- beslut ) Anslagskrediten på räckte och det medgivna överskridandet behövde inte utnyttjas. I statsbudgeten anvisades på anslaget 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Regeringen medgav att anslaget fick överskridas med (Regeringsbeslut den 10 de- cember 2009). Hela anslagskrediten på utnyttjades. Dessutom ut- nyttjades av det medgiva överskridandet. Regeringen har medgivit att anslaget 1:3 Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning får överskridas med (regeringsbeslut ). Regeringen begär ett be- myndigande att vid behov överskrida anslaget för att kunna fullgöra statens betalningsåtagan- den. I statsbudgeten anvisades ett formellt belopp om på anslaget 1:4 Över- gångseffekter av kostnadsmässig avräkning inom utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. Reger- ingen gavs ett bemyndigande av att överskrida anslaget med myndigheternas beräk- nade övergångseffekter. Regeringen medgav att anslaget fick överskridas med (regeringsbeslut ). Alla myndigheter utnyttjade den beräknade delen av det medgivna överskridandet med undantag av från i som ut- nyttjade något mindre än beräknat. Länsstyrel- sen i utnyttjade hela det medgivna över- skridande. Dessutom överskreds anslagsposten med . Tabell 5.23 Icke medgivna överskridanden -0,3 -0,5 -4,2 Summa icke medgivet över- Tabell 5.23 visar anslagsöverskridanden gent- emot anvisade medel på anslaget. och som inte medgivits av regeringen. Totalt disponibelt belopp inklusive anslagskredit på anslaget 1:28 Främjande av rennäringen m.m. under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, som disponeras av , har överskridits med . Totalt disponibelt belopp på äldreanslaget 10:1 2008 för Integra- tionsverket inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet har överskridits med . har överskridit to- talt disponibelt belopp inklusive anslagskredit med på anslaget 3:4 inom utgiftsområdet 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande samt konsumentpolitik. Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras un- der året utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in. Regeringen anger i regleringsbrev att myndigheten får använda eller disponera högst ett angivet belopp. har regeringen främst beslutat om begränsningsbelopp inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Se tabell 5.24. Tabell 5.24 Utgiftsbegränsande åtgärder 2009 Genom en ändring i Försvarsmaktens reglerings- brev beslutade regeringen för ansla- get 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, att av tilldelade medel fick an- vändas först efter beslut av regeringen. I samma ändring av regleringsbrev beslutade regeringen för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och an- läggningar, att 200 miljoner fick användas först efter beslut av regeringen. beslutade regeringen att av tilldelade medel på anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveck- ling m.m. av materiel och anläggningar, fick an- vändas först efter beslut av regeringen. 5.3.6Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning Regeringen lämnade i budgetpropositionen (prop 2008/09:1, avsnitt 10.4.2) förslag om övergång till kostnadsmässig anslagsavräkning för förvaltningsutgifter , som riks- dagen beslutade (bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). innebär att, i stället för utgifter, kostnader ska avräknas mot anslag när det gäller myndigheter- nas förvaltningsutgifter. Skillnaden mot den ti- digare ordningen är att olika typer av periodise- ringar så som förändring av semesterlöneskuld, upplupna kostnader för t.ex. köpta tjänster som ännu inte fakturerats samt avsättningar vid om- strukturering nu avräknas anslag som de kostnadsredovisas i redovisningen. Därtill kommer att periodiseringar av utgifter som avser kommande år inte påverkar innevarande års an- slagsutfall. avräknades transaktioner och händelser vid fakturering eller utbetalning. Förändringen påverkar inte statsbudgetens saldo som är kassamässigt. Effekterna på statsbudgeten under en över- gångsperiod kan delas upp i tre delar. Den första är ackumulerade effekter hänförbara till tidpunkt som finansieras från ett särskilt anslag 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig anslags- avräkning under utgiftsområde 26. Den andra är semesterlöneskuld som i enlighet med riksda- gens överväganden (bet. 2008/09:FiU4) och en- ligt övergångsbestämmelsen i anslagsförord- ningen (1997:1199) ska avräknas vid uttag av sparade semesterdagar. Den tredje är effekter till följd av kostnadsmässig avräk- ning hänförbara till ordinarie anslag på statsbud- geten (utgiftsområde 125). Tabell 5.25 Effekter av kostnadsmässig anslagsavräkning Medgivet överskridande avseende övergångseffekten 2009 (anslag 26:1:4) Indragningar 2009 på ordinarie anslag hänförbara till Summa effekter på anslagsutrymmet Tidigare års kostnader för upparbetad semester som inte avräknats mot anslag vid årets början (övergångsbe- 1 I tabellen ingår även indragningar beslutade av myndigheter Av tabell 5.25 framgår att det inte uppkommer några effekter på anslagsutrymmet sett över hela . Statsbudgetens saldo på- verkas inte heller av reformen. Däremot påver- kas de takbegränsade utgifterna vilket har med- fört att regeringen i budgetpropositionen gjort tekniska justeringar av utgiftstaket för staten med ett belopp motsvarande beslutade in- dragningar 2009 (2,) och minskade anslag 20102012 (2,57 miljarder kro- nor). Hantering av övergångseffekter på statsbudgeten Reformen gav upphov till effekter som innebar att vissa transaktioner och händelser vid över- gången antingen inte alls skulle ha avräknats mot myndighetens ordinarie anslag eller skulle ha av- räknats (budgetåren 2008 och 2009). För att komma till rätta med dessa kon- sekvenser anvisade ett särskilt anslag för nettot av dessa effekter under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. På detta anslag anvi- sades , men gavs re- geringen ett bemyndigande att överskrida ansla- get med övergångseffekterna, som sammantaget uppgick till . Det särskilda anslaget har avräknats med myndigheternas övergångseffekter i sin helhet . Re- geringen har beslutat om indragningar 2009 eller beräknat minskningar för åren 20102013 på be- rörda myndigheternas ordinarie anslag med ett belopp motsvarande det medgivna överskridan- det. Effekten fördelas , bero- ende på när de aktuella utgifterna bedömts komma att uppstå. Regeringen och myndigheter har beslutat om indragningar hänförbara till övergångseffekten på myndigheternas ordi- narie anslag på totalt , vil- ket motsvarar nettoutgifter som inte kommer att avräknas mot statsbudgeten eftersom kostnaden har uppkommit och har finansierats från det särskilda anslaget under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Under åren 2010- 2013 kommer anslagen att minska med . Därutöver har regeringen även medgett vissa myndigheter som har en negativ övergångseffekt (dvs. ackumulerade utgifter som överstiger kostnader) att återföra medel till an- slag med ett sammanlagt belopp av . Eftersom tidigare anslagsavräknade ut- gifter har belastat budgeten även 2009 kommer de återförda medlen inte att påverka överfö- ringsbeloppet . I tabell 5.26 framgår hur övergångseffekten, indragningar och minskade anslag påverkar statsbudgeten 20092013. Tabell 5.26 Övergångseffekten påverkan på statsbudgeten 2009-2013 (ordinarie anslag) nettoutlåning påverkas av att myndigheter har fått anslagsmedel på utbetalda till sina ränte- konton medan det särskilda anslaget under ut- giftsområde 26 har avräknats med . har betalts från räntekontot, vilket innebär att be- hållningarna ökat med . Den kassamässiga korrigeringen påverkas efter- som Försvarsmakten inte har fått samtliga an- slagsmedel utbetalda . Totalt kommer av det särskilda anslaget under utgiftsområde 26 att betalas ut till För- svarsmaktens räntekonto under 20102013. Från den ovanstående hanterade övergångsef- fekten undantogs reglering av den semesterlöne- skuld som myndigheterna hade per den 31 de- cember 2008. Anledningen till att semesterlöne- skulden undantogs var att sparad semester i många fall regleras först när en anställd slutar sin anställning. Om semesterlöneskulden hade in- gått i övergångseffekten och reducerat myndig- heternas ordinarie anslag under , riskerade man i många fall att få ett påtagligt minskat utrymme för ordinarie verksamhet under dessa år. I stället avräknas nu uttag av semester sparad särskilt när den tas ut. Därigenom påverkas inte myndigheternas utrymme så koncentrerat. För en myndighet som omsätter en stor del av semesterlöneskulden , genom att många sparade dagar tas ut som många nya dagar tjänas in, kan dock effekten på denna punkt ändå bli påtaglig. Totalt uppgick detta belopp till . Uttaget av sparad semester som anslags- avräknats enligt övergångsbestämmelserna 2009 uppgår till , vilket är högre än väntat. Detta belopp har påverkat myndighe- tens ordinarie anslag. Särskilt stora belopp finns på anslaget 1:1 inom ut- giftsområde 4 Rättsväsendet med och på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap med . För dessa båda myndighetsområden är beloppet högre än vad områdets andel av totalt antal anställda i staten motsvarar. Andra stora belopp finns på anslagen för förvaltningskostna- der hos stora myndigheter som Försäkringskas- san, , Arbetsförmedlingen, Krimi- nalvården och . Sammantaget motsvarar av skulden för sparade semesterdagar vid utgången av 2008, vilket kan tyda på att uttagstiden inte blir så lång som man ursprungligen förväntade. Den återstående delen av sparade semesterda- gar som kommer att påverka anslagsutfallet är . Effekter till följd av kostnadsmässig anslagsavräkning Utöver de effekter som uppstår på ordinarie an- slag genom hanteringen av övergångseffekten och övergångsbestämmelsen hänförbar till se- mesterlöneskulden uppstår även effekter på grund av att kostnader avräknas i stället för ut- gifter. Dessa årliga effekter kan ses som kvarstå- ende effekter av reformen, även om de självklart kan se olika ut beroende på vad som inträffat och hanteras inom ramen för myndig- heternas tillgängliga medel. Dessa effekter kan delas in i förändring av semesterlöneskuld, för- ändringar av avsättningar och övriga periodise- ringar. Det beräknade beloppet för kostnaden för förändring av semesterlöneskuld uppgår till to- talt . De största belop- pen finns för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och för anslaget 4:1 m.m., inom utgiftsområde 1 . Kostnader för avsättningar i samband med omstruktureringar eller vid uppsägning av per- sonal av andra skäl, avräknas anslag och ökar därmed avräkningen jämfört , medan minskade avsättningar vid reglering av tidigare års avsättningar inte avräknas vilket minskar avräkningen jämfört med tidigare. Un- der 2009 uppgår nettoeffekten på myndigheter- nas ordinarie anslag av detta till minskad anslags- avräkning med , varav huvuddelen påverkat Försvarsmaktens och Po- lisorganisationens anslag. Försvarsmakten och har dock fått stora indrag- ningar hänförbara till övergångsef- fekten som till stor del motsvarar minskningen av avsättningar. För övriga periodiseringar beräknas anslag ha avräknats med ca lägre be- lopp sammanlagt som följd av reformen. Det av- ser till stor del återföringar av tidigare periodise- ringar, så som minskning av övertidsskuld, minskning av skuld för ännu inte slutförda löne- avtal eller tidigare års upplupna kostnader för köpta tjänster. , Försvars- makten, och Regeringskans- liet är även här myndigheter som haft relativt stora effekter, både positiva och negativa. Periodiseringar avseende lokalhyror, liksom det faktum att avskrivningar på anläggningstill- gångar anslagsavräknas i stället för som tidigare amorteringar på lån, bedöms inte påverka utfallet eftersom särskilda regler och rutiner tidigare funnits som lett till att anslagsavräkningen i dessa delar i allt väsentligt motsvarat kostna- derna. teras skillnaderna mot tilldelade medel. Med till- delade medel avses summan av ingående ram- överföringsbelopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna över- skridanden samt indragningar. Avslutningsvis jämförs utfallet för utgiftsområdet med utfallet . De beloppsmässigt största skillna- derna per anslag kommenteras. Efter de 27 utgiftsområdesavsnitten redogörs på liknande sätt för posterna Förändring av an- slagsbehållningar, nettoutlå- ning och Kassamässig korrigering, vilka ingår på statsbudgetens utgiftssida. Avslutningsvis redo- visas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. En mer utförlig redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens utgifter för . I följande avsnitt presenteras utfallet per utgifts- område närmare. Tabellerna visar utfallet på de största anslagen inom utgiftsområdet. De visar även anslag vars utfall avviker från statsbudgeten . Anslag som anvisats visas om utfallet avviker . Anslagen redovisas under de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Tabellen innehåller följande beloppsupp- gifter: anvisat i den ursprungliga statsbudgeten 2009, tilläggsbudget 2009, utfall , skillnad mellan statsbudget och utfall , skillnad mel- lan statsbudget och utfall i procent samt utfall . Efter tabellen kommenteras skillna- den mot statsbudgeten, totalt och för vissa an- slag. De anslag med de beloppsmässigt största skillnaderna kommenteras. I vissa fall kommen- -1,2 -0,7 Allmänna val och demokrati -5,7 Kungliga hov- och slottsstaten -9,0 -3,7 -1,8 Utgiftsområdet omfattar utgifter för statsche- fen, och . Även ut- gifter för länsstyrelserna, allmänna val och stöd till politiska partier ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget 4:1 m.m. ökades med på tilläggsbudget. De främsta anledningarna till höjningen var att yt- terligare stärka förberedelserna och genomfö- randet av det svenska ordförandeskapet i samt förändrade växelkurser. blev utgifterna för utgiftsområdet () högre än 2008. Utfallet på anslaget 4:1 m.m. blev () högre. Detta beror främst på kostnader för ordförandeskap i , avseende både personal och övriga driftskostnader. Utfallet för anslaget 6:1 Allmänna val och de- mokrati ökade med mellan 5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 5.28 UO 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning -12,3 -13,2 Avveckling av Verket för förvaltningsutveckling m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning inklusive utgifter för de statliga tjänstepensionerna. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepen- sioner m.m. blev , vilket är högre än anvisat i stats- budgeten. Det beror på att vissa manuellt ut- betalda förmåner blev något högre än väntat. Det gäller främst kostnadsersättningar till KPA Pension för pensionsrätter i enlighet med en äldre förordning. Utfallet för anslaget 1:9 Statistiska central- byrån blev , vilket är högre än statsbudgeten. På tilläggsbudget anvisades för att öka urvalet i arbetskraftsundersökningen (). Utfallet för anslaget 1:11 blev , vilket är högre än anvisat.