prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — -0,6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regio- nala och lokala teater-, dans- och musikinstitu- -0,3 -0,2 Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, teater, dans och musik samt mu- seer och utställningar. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 14:1 Bidrag till folk- bildningen ökade jämfört med föregående år och består av satsningar som ansvarar för vad gäller främst Folkbildningsnätet. Det är ett elektro- niskt konferenssystem och ett pedagogiskt verktyg för folkbildningen och fungerar som ett informationstorg för registrerade använ- dare. Utgifterna för utgiftsområdet blev (1,) högre än 2008. 5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Tabell 5.45 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Investeringsbidrag för anordnande av hyresbo- Stöd för att underlätta för enskilda att ordna -98,7 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag -106,5 -4,1 I utgiftsområdet ingår utgifter för Bostads- marknad, Hållbart samhällsbyggande och Konsumentpolitik. Utfallet uppgick till och var därmed (13,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på äldreanslaget 31:11 In- vesteringsbidrag för anordnande av hyresbo- städer blev . Utgifterna för anslaget 1:4 Räntebidrag m.m. blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Det högre utfallet beror på ett för lågt antagande om ärenden för bidragsutbetalningar . blev utgifterna för utgiftsområ- det () lägre än 2008. Utfallet för anslaget 1:4 Räntebidrag m.m. blev (14,) lägre än 2008. 5.4.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 5.46 UO 19 Regional tillväxt -1,9 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -10,4 -24,5 -8,5 Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala ut- vecklingsfonden. Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i beslutade medel till projekt till . Totalt beslutade medel för program- perioden uppgick till , vilket motsvarar av programperio- dens budget. För äldreanslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2006 (2008), som redovisas under övriga anslag, var i princip samtliga stöd utbetalda vid utgången av 2008. Utfallet minskade med mellan åren. Utfallet för anslaget 1:2 Transportbidrag var lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att bidragen inte betalats ut i beräknad omfattning på grund av den rådande lågkonjunkturen samt ett högt utfall beroende på att utbetalningar avseende 2007 senarelades på grund av nya regler. Jämfört med ökade utgifterna med ( ). 5.4.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Tabell 5.47 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald för miljö, areella näringar och -17,9 -0,5 -0,6 Sanering och återställning av förorenade områ- -43,4 -0,6 Insatser för internationella klimatinvesteringar -1,5 -26,4 -95,5 -3,3 Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpoli- tik som bl.a. består av natur-, vatten och miljö- vård och Miljöforskning vilket främst består av forskning om miljö- och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och åter- kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på ändrade rutiner för ansökan och ut- betalning av bidrag. Ändringarna ledde bl.a. till att kommunerna avvaktade med att ansöka om medel. Utfallet för anslaget 1:11 Miljöbilspremie blev , vilket är lägre än anvisat. Anslaget används för utbetalning av bidrag för miljöbilar. Möjlighe- ten till miljöbilspremie gällde de som köpte miljöbil före . Det nya anslaget 1:15 Hållbara städer anvi- statligt stöd fattades . Utgifterna för utgiftsområdet blev (10,) högre än 2008. Utfallet för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ökade med . Anslagets tilldelning ökade med 2009 och används för projekt i utvecklingsländer i syfte att minska utsläpp av växthusgaser. Utfallet för anslaget 1:12 Havsmiljö ökade med . Anslaget används för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i och . Det nya anslaget 1:10 Klimatanpassning an- visades . Utfallet för anslaget 2:2 för miljö-, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökade med . An- slaget höjdes med 2009 för att finansiera satsningar i propositio- nen Ett lyft för forskning och innovation (prop 2008:09:1). Utfallet för anslaget 1:3 Åtgärder för biolo- gisk mångfald minskade med . Det beror på lägre anslag och upp- skjutning av större kostsamma skötselprojekt m.m. 5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Tabell 5.48 UO 21 Energi -2,7 Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Insatser för uthållig energianvändning Stöd för konvertering från direktverkande el- -73,3 -51,9 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, kon- kurrenskraft och försörjningstrygghet, vilket bland annat hanteras av Statens energimyndig- het, och affärs- verket . Utfallet uppgick till och var därmed (8,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 1:8 Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler blev , vilket är högre än anvisat. Vid årets början fanns ett anslagssparande om . Sista dag för ansökan om utbetalning av stödet var . har be- viljade stöd i allt väsentligt betalats ut. Utfallet för anslaget 1:9 Stöd för konverte- ring från direktverkande elvärme m.m. blev lägre än anvisat. Utveck- lingen av antalet inkomna ärenden har varit vikande . Möjliga förklaringar kan vara att ROT-avdraget ses som ett alter- nativ i vissa fall beroende på att det är möjligt att kombinera stödet för konvertering med av- seende på materialkostnader, och med ROT- avdraget beträffande arbetskostnaden. Utfallet för anslaget 1:4 Stöd för mark- nadsintroduktion av vindkraft blev 111 miljo- ner kronor högre än anvisat och högre än 2008. har proble- met varit att företagen inte kunnat visa att de haft några upparbetade kostnader på grund av förseningar i projekten. ändrades detta och medel betalades ut till tidigare bevil- jade projekt avseende men även till projekt som beviljats . Vid utgången av uppgick medel, för beviljade projekt ännu inte gjorts, (46,) högre än Utfallet för anslaget 1:5 Energiforskning blev () högre än föregående år. Anslagsnivån höjdes 2009 med för att underlätta demonstration och kommersialisering av ny teknik för förnybar energi. Vidare ökades an- slaget med i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska pro- positionen. Utbetalningarna ökar till företag och branschorganisationer, speciellt till for- donsindustrin och till produktion av fordons- bränslen. 5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 5.49 UO 22 Kommunikationer -4,2 : Banhållning och sektorsuppgifter Från EG-budgeten finansierade stöd till Trans- Trängselskatt i : Administrationskost- -10,8 Ersättning för särskilda tjänster till funktions- -29,8 Samförläggning och kanalisation m.m. -72,0 -1,6 Utgiftsområdet omfattar Transportpolitik och Politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. I tilläggsbudget anvisades . Utfallet för anslaget 10:2 Väghållning och statsbidrag uppgick till och blev därmed lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 10:4 : Banhållning och sektorsupp- gifter uppgick till , vil- ket är högre än anvisat i kronor på tilläggsbudget dels för att finansiera ett underskott som uppstod vid bolagiseringen av , dels för ytterligare satsningar på järnvägssy- stemet för att tillvarata lediga resurser inom byggsektorn. Jämfört med 2008 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med (34,). Orsaken till det höga utfallet är att anslagen 10:2 Väghållning och statsbidrag och 10:4 Banhållning och sektorsuppgifter finansierade extraamorteringar av infrastrukturlån i . Dessa amorteringar utgjorde sammanlagt . Bortsett från de extra amorteringar som gjordes har dock utgifterna för infrastruktur ökat. I fall har kostnaderna ökat för drift och underhåll av järnvägsnätet och för gäller kostnadsökningen främst ökade väginvesteringar. 5.4.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Tabell 5.50 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -19,9 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -26,5 Intervention och exportbidrag för jordbrukspro- -24,6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Räntekostnader för förskotterade gårdsstöd m.m. -1,3 -6,9 Utgiftsområdet omfattar bland annat verk- samhet inom områdena jordbruks- och träd- gårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skogs- bruk, jakt, djur, landsbygd och rennäring. Utfallet uppgick till och var därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallen för anslagen 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:24 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur blev respektive , vil- ket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Ansla- gen används för åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet 20072013 och avvikelserna beror på att fleråriga projekt inom nya landsbygdsprogrammet kom igång senare än väntat, vilket medfört att utbetalningar för- skjutits till 2010 och . Utgifterna under anslaget 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter blev lägre än anvisat i stats- budgeten. Främsta orsaken är att priserna på världsmarknaden är fortsatt höga och därmed blev behovet av intervention (stödköp) och exportbidrag samt övriga interventionsåtgär- der mindre. Utfallet för anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar blev . Det är 138 miljoner kro- nor högre än vad som anvisades i statsbudge- ten. Kostnaderna för ersättning för sjukdoms- bekämpning blev betydlig högre än beräknat, särskilt beroende på utbrott av sjukdomarna blåtunga, salmonella och mjältbrand. För att finansiera detta anvisades ytterligare på tilläggsbudget. Reger- ingen medgav att anslagsposten 1 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar fick överskridas med högst för kostnader som uppkommer i anslutning till utbrott av m.m. (regeringsbeslut ). Anslagskrediten på räckte och det medgivna överskridandet behövde inte utnyttjas. I statsbudgeten anvisades 111 miljoner kro- nor på anslaget 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen medgav att anslagsposten 2 Ersättningar för renar som skadats eller dödats av varg, björn, järv, lo eller örn fick överskridas med (regeringsbeslut ). Hela anslagskrediten på utnyttjades. Dessutom utnyttjades av det medgiva överskridandet. Jämfört med 2008 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med (0,). Utfallet för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket minskade med . Orsaken är att utbetalningar för stormstöd till de områden som drabbades av stormen slutreglerades . Utgifterna för anslaget 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ökade med till följd av tillfälligt ökade bidrag för socker- och mejerisektorn. 5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 5.51 UO 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och ut- Kapitalinsatser i statliga bolag Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. -56,4 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. -70,6 Utgiftsområdet omfattar Näringspolitik samt Utrikeshandel, handels- och investerings- främjande. Utfallet uppgick till och var därmed högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Avvikelsen mot anvisade medel beror huvudsakligen på svenska statens deltagande i nyemission i med syfte att stärka bolagets kapitalstruktur. Med anledning av detta anvisades anslaget 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag på tilläggsbudget. Anslaget 1:15 Rymdverksamhet tilldelades på tilläggsbudget med anledning av deltagande i den europeiska rymdorganisationen bärraketprogram perioden 20092011. blev utgifterna för utgiftsområdet lägre än 2008. Minskningen förklaras främst av att det genomfördes kapitaltillskott till () om och till AB () om vilket belastade an- slaget 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag. Vi- dare utbetalades ett kapitaltillskott om till det statliga bola- get Fouriertransform med verksamhet inom fordonsklustret från anslaget 1:5 Näringslivs- utveckling m.m. 5.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 5.52 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommu- ner omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Utfallet uppgick till och var därmed (21,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mot anvisat i stats- budgeten hänför sig främst till det nya anslaget 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. Anslaget anvisades på tilläggsbudget med 14 000 miljoner upprätthålla grundläggande välfärdstjänster i kommunsektorn och att dämpa nedgången i sysselsättningen i sektorn. Stödet utbetalades men är avsett att användas i verk- avser åtgärder för att minska effekterna på den ordinarie hälso- och sjukvården i anslutning till influensaepidemin. Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader ökades på tilläggsbudget med efter slutlig beräkning av utjämningsbidraget. Det statliga utjämnings- bidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovi- sas på statsbudgetens inkomstsida (inkomst- titel , Utjämningsavgift för LSS-kostna- der). blev utgifterna för utgiftsområ- det () högre än 2008. Förutom det tillfälliga konjunktur- stödet till kommuner och landsting ökade ut- fallet för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med . An- slagsnivån höjdes 2009 med motsvarande be- lopp och avser främst justeringar för det höjda grundavdraget för pensionärer samt utvidg- ningen av det nationella vaccinationspro- grammet. 5.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 5.53 UO 26 Statsskuldsräntor m.m -7,6 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning band med upplåning och skuldförvaltning -95,4 Utgiftsområdet omfattar främst Räntor på statsskulden, provisions- kostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning samt det tillfälliga anslaget Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning. Utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket för staten. Utfallet uppgick till och var därmed (7,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Orsaken till det högre utfallet är det nya an- slaget 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning som uppfördes för att finansiera de utgifter som uppstod i samband med över- gången till kostnadsmässig avräkning av myn- digheternas förvaltningsutgifter. Då storleken på övergångseffekterna kunde fastställas först då myndigheterna färdigställt sina årsredovis- ningar anvisades anslaget endast med ett formellt belopp på i stats- budgeten. Regeringen fick ett be- myndigande att överskrida anslaget med myn- digheternas beräknade övergångseffekter. Utfallet på anslaget blev 5 107 miljoner kro- nor, vilket är högre än anvisat på statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldför- valtningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och ut- gifter i upplåningsverksamheten. Riksgälds- kontoret har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. Tabell 5.54 Räntor på statsskulden 20052009 Räntor på lån i Räntor på lån i -9,0 -4,0 -3,5 -8,0 -3,0 -6,9 -6,1 -5,4 -4,8 -4,1 -6,5 -6,5 -4,2 -1,2 -0,1 -0,2 Utfallet på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är lägre än anvisat i stats- budgeten. I statsbudgeten beräknades stats- budgetens saldo bli ett överskott, motsvarande ett lånebehov på -. Ut- fallet blev ett underskott på . Lånebehovet blev således högre än beräknat i statsbudgeten. Trots det blev utgifterna för räntor på lån i svenska kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, vil- ket förklaras av betydligt lägre marknadsräntor än de som låg till grund för beräkningarna i statsbudgeten. En annan förklaring till varför det stora underskottet inte hade så stor påver- kan på statsskuldsräntorna är att drygt hälften av underskottet berodde på ett lån till Riks- banken för att stärka valutareserven. Utlå- ningen till påverkar inte anslaget för statsskuldsräntor då de ökade ränteutgif- terna för den större upplåningen motsvaras av en lika stor ökning av de ränteinkomster som utlåningen inbringar. Ränteinkomsterna redo- visas också under anslaget. De låga marknads- räntorna bidrog också till att inkomsterna av överkurs vid emission blev 7 800 miljoner kro- nor högre än beräknat i statsbudgeten. De lägre ränteutgifterna motverkades dock av att de realiserade valutakursförlusterna blev högre än beräknat. Hur stora valutaförluster respektive vinster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs upp. Dessutom kan denna post påverkas av eventuella placeringar i utländska valutor. Då den svenska kronkursen har varit lågt värderad har det bidragit till stora valutakursförluster. Tabell 5.55 Räntor och valutakurser 20052009 årsge- nomsnitt 1 Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Regeringen har medgivit att anslaget 1:3 Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning får överskridas med (reger- ingsbeslut , se även avsnitt 5.4 Överskridanden). Regeringen begär ett bemyndigande att vid behov överskrida anslaget för att kunna fullgöra statens betalningsåtaganden. Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev (24,) lägre än 2008. utfallet kan främst förklaras av det tillfälliga anslaget , 92:5 Tillskott till stabili- tetsfonden som hade ett utfall på 15 000 mil- joner kronor. Det tillfälliga anslaget 10:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning medförde dock högre utgifter än 2008. Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (6,) lägre än 2008. Det är främst räntor på lån i svenska kronor som bidragit till det lägre utfallet. De blev lägre än 2008 till följd av de låga marknadsräntorna 2009. Valutakursdifferenser påverkar dock i motsatt riktning med . på 6 497 miljoner Utfallet på anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Se ta- bell 5.54. Tabell 5.56 Anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter, utbetal- ningar 2008 och 2009 Summa 2009, 6 ärenden Summa 2008, 8 ärenden från detta anslag avseende sex förlikningar i mål mot inför den Europeiska dom- stolen för de mänskliga rättigheterna. För att finansiera dessa utgifter ska indrag göras från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 4:5 Domstolar med . Dessutom ska finansieras från utgiftsområde 3 Skatt, tull och Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet. Indragningar som inte genomfördes avses genomföras . Regeringen avser även att återkomma med en redovisning av indragen i Årsredovisning för staten 2010. 5.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Tabell 5.57 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Avgiften till Europeiska gemenskapen -3,5 -3,5 Utgiftsområdet omfattar enbart anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. EU- budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras och avvika från beräkningen i statsbudgeten beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlems- staternas bruttonationalinkomst (BNI), baser för mervärdesskatt, valutakurser, utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på gemenskapsnivå. Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget höjdes med på tilläggsbudget. Skälet var främst försvagningen av den svenska kro- nan i förhållande till euron samt ett negativt överföringsbelopp på . Det lägre utfallet för avgiften till EU jämfört med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget beror delvis på att tullintäkter blev lägre jämfört med tidigare beräkningar. Ytterligare orsaker är att BNI och mervärdesskattebas beräknas blir lägre jämfört med tidigare prognoser. Jämfört med 2008 minskade avgiften till Eu- ropeiska gemenskapen med (39,). Minskningen beror främst på att ett nytt system för medlemslän- dernas avgifter har börjat tillämpas 2009, vilket ger lägre avgifter jämfört med tidigare system. Systemet gäller dessutom retroaktivt , vilket gör att har fått en återbetalning av tidigare inbetalda av- gifter 2007-2008. återbetalades avseende 2007 och 3 352 miljoner kro- nor avseende 2008. Förutom detta återbetala- des till från överskott i EG:s budget . 5.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Budgeteringen av förbrukningen av anslags- behållningar är i statsbudgeten inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar. Denna beräknades till -i statsbudgeten . Posten utgör ett netto mellan å ena sidan anslagsbehållningar från föregående budgetår och å andra sidan sparade medel från inneva- rande budgetår samt utnyttjande av anslags- kredit. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Nettosumman av förändring av anslagsbe- hållningar 2009, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., framgår av tabell 5.58 Anslagsbehållningarna ökade från vid ingången av året till vid utgången av året. De ökade således med . Jämfört med beräkningen i statsbudgeten ökade alltså anslagsbehåll- ningarna mer än beräknat. Indragningar av anslagsmedel uppgick till . minskade anslags- behållningarna med . Tabell 5.58 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 2005-2009 I tabell 5.59 redovisas de anslag som uppvisade Den största anslagsbehållningen hade anslaget 1:2 Bidrag till arbetslö- shetsersättning och aktivitetsstöd (). Behållningen på detta anslag har varit hög . Anslagsbehållningen för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är en ökning med i förhållande innan. Anslagsbehållningen för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. har ökat från 2005 till 2009. Aktivitets- och sjukersättning m.m. minskade anslagsbehållningen till och för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. ökade behållningen till . För anslaget 1:1 Biståndsverksamhet blev anslagsbehållningen i stort sett oförändrad () jämfört med . Den största ökningen av anslagsbehållning har anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Behållningen ökade med jämfört med . Anslagen 1:23 och 1:24 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt Från EG- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur har anslagsbehållningar som överstiger . Den största minskningen av anslagsbehåll- ning har anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande, vars behållning minskade från till . 59 Specifikation av anslagsbehållningar under något av Anskaffning av materiel och anläggningar Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättning m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Europeiska socialfonden m.m. för Europeiska socialfonden m.m. för Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Avgiften till Europeiska gemenskapen