prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — I fråga om möj- ligheter till avsteg från kraven om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga bör gälla att av- steg endast får göras om det med hänsyn till ändringens omfattning och byggnadens standard vore uppenbart oskäligt att uppfylla kraven. Kraven ska uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad och ändring av en byggnad Vid tillkomsten av användes uttrycken tillbygg- nad, ombyggnad och annan ändring. Tillbyggnader som krävde bygg- lov skulle uppfylla nybyggnadskraven, medan tillbyggnader som inte krävde bygglov skulle uppfylla kraven i skälig utsträckning. Enligt lagens dåvarande lydelse avsågs med ombyggnad åtgärder som kräver bygglov och som dessutom avsevärt förlänger brukstiden för en byggnad eller en del av den. Till ombyggnad hänfördes också sådan ändring som utfördes i avsikt att väsentligt ändra byggnadens eller byggnadsdelens användning. Ombyggnader skulle uppfylla nybyggnadskraven i den ut- sträckning som angavs i plan- och byggförordningen och myndighetsfö- reskrifter. Andra ändringar, som inte var lovpliktiga, skulle uppfylla ny- byggnadskraven i skälig utsträckning. Fr.o.m. förekommer inte längre termen ombyggnad i bygglagstiftningen. I princip allt som inte är nybyggnad eller underhåll är ändring. Begreppet ändring delas i sin tur in i tillbyggnad och annan ändring. Däremot räknas inte ändrad användning som en ändring. An- ledningen till att ombyggnad togs bort var att bestämmelserna om om- byggnad uppfattades som svåra att tillämpa, bl.a. var det svårt att vid en ombyggnad urskilja åtgärder som var en följd av eftersatt underhåll och därmed att anse som underhållsåtgärder. Dessutom anfördes att defini- tionen av ombyggnad var olämplig, eftersom den grundades på svåra be- dömningar av åtgärdens effekt och syfte (prop. 1993/94:178 s. 96 och 99). I samband med att de tekniska egenskapskraven överfördes till lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. överför- des uttrycket avsevärt förlängd brukstid till förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Det kom då i stället att användas som ett kriterium för huruvida de s.k. följdkraven skulle bli aktuella vid ändringar. Med följdkrav avses att de tekniska egenskapskra- ven ska vara uppfyllda även beträffande de delar av byggnaden som, utan att omfattas av ändringen, indirekt berörs av denna. I den proposition som föregick lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (prop. 1993/94:178, bet. 1993/94:BoU18, rskr. 1993/ 94:372) antyddes inte, att någon förändrad innebörd av uttrycket avse- värt förlängd brukstid eftersträvades. Det har dock rått en stor osäkerhet om hur detta krav ska tolkas, både bland byggnadsnämndernas handläg- gare och bland byggherrar. Även rättsinstanserna har haft svårt att tilläm- pa bestämmelserna. I avsnitt 7 presenteras ett förslag om att återinföra termen ombygg- nad i för att tydliggöra i vilka situationer som sär- skilda följdkrav ställs. För att underlätta tillämpningen föreslås också de- finitioner av ändring av en byggnad, nybyggnad, tillbyggnad och underhåll. Ändring av en byggnad I avsnitt 7 föreslås att med ändring av en byggnad ska avses en eller flera åtgärder som ändrar en konstruktion, funktion, använd- ningssätt, utseende eller kulturhistoriska värde. Denna definition bör leda till att uttrycket kan användas för alla stora och små ändringar, till- byggnader och ombyggnader och oavsett om det handlar om en ändrad användning eller inte. Frågan är då vilka krav i som ändringar av en byggnad ska uppfylla och hur uppfyllandet ska avgränsas. Huvudregeln bör vara att uppfyllandet av kraven begränsas till själva ändringen och att s.k. följdkrav inte ska ställas. De krav som bör uppfyllas är i första hand de s.k. utformningskraven, dvs. kraven på ändamålsenlighet, god form-, färg- och materialverkan samt tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- Uppfyllandet av dessa krav bör dock kunna Prop. 2009/10:170 anpassas med hänsyn till ändringens omfattning och byggnadsverkets förutsättningar, kravet på varsamhet och förbudet mot förvanskning. För det andra bör gälla att ändringen ska uppfylla de väsentliga tek- niska egenskapskraven (se avsnitt 14.3). Både utformningskraven och de väsentliga tekniska egenskapskraven bör uppfyllas även om ändringsåt- gärden inte är bygglovspliktig. bör således i efterhand kunna rikta sanktioner mot en icke bygglovspliktig ändringsåtgärd som inte uppfyller kraven. Om byggherren anser att vid ändringar ställer för höga krav, kan byggherren alltid överklaga ett vägrat bygglov eller ett vägrat startbesked. Genom att begära ett villkorsbesked kan byggherren också få besked om hur ser på frågan om följdkrav för en viss bygglovspliktig åtgärd. Vad som närmare krävs för att ett byggnadsverk ska uppfylla de olika kraven kommer att framgå av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I avsnitt 7 föreslås att termen tillbyggnad ska betyda ändring av en byggnad som innebär en ökning av byggnadens volym. Denna defini- tion omfattar således alla utökningar av en byggnad rent volymmässigt. Av definitionen framgår att en tillbyggnad är en slags ändring av en byggnad. Samma krav som ställs generellt vid ändringar av byggnader ställs normalt också på tillbyggnader. I förslaget till den nya lagen finns dock specialregleringar för en tillbyggnad. Till skillnad från när tillkom har den svenska be- byggelsen en standard som inte generellt behöver höjas genom stat- lig reglering. Erfarenheterna har också visat att det inte längre finns be- hov av att områdesvis reglera byggnaders egenskaper genom planlägg- ning. De krav som bör ställas vid ändringar kan därför normalt prövas i samband med bygglovsprövningen i det enskilda fallet. Från allmän synpunkt framstår dock två egenskaper fortfarande som mer angelägna än andra att förbättra i hela byggnadsbeståndet, nämligen tillgänglighet och energieffektivitet. Att höja nivån på dessa egenskaper kan i många lägen leda till stora ingrepp i byggnaden som kan strida mot ett annat angeläget samhällsbehov, nämligen att bevara de kul- turhistoriska värdena eller vissa tidstypiska drag i bebyggelsen. När en fastighetsägare gör en stor investering genom att ändra byggna- den, finns det i vissa lägen motiv för samhället att kräva att byggnaden i sin helhet rustas upp till en bättre standard och att de olika egenskaperna i olika grad förbättras. Detta är lika logiskt som att samhäl- let begär att fastighetsägaren i nybyggnadsfallet ska uppfylla egenskaps- krav, som fastighetsägaren kanske inte anser vara nödvändiga. I avsnitt 7 föreslås att med ombyggnad ska avses ändring av en byggnad som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgräns- bar del av byggnaden påtagligt förnyas. Definitionen innebär att om- byggnad är att se som en slags ändring. Med begreppet påtaglig förny- Prop. 2009/10:170 else avses sådana större ändringsåtgärder att följdkrav på hela byggna- den eller en betydande och avgränsbar del av den ska kunna ställas av . Det räcker med att någon av ändringsåtgärderna är bygglovspliktiga. föreslås att uttrycket avsevärt förlängd brukstid utmönstras ur lagtexten. Högre krav bör kunna ställas vid en ombyggnad än vid andra änd- ringar. De s.k. utformningskraven om ändamålsenlighet, god form-, färg- och materialverkan samt tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga samt de övriga tekniska egenskapskraven bör därför vid ombyggnad uppfyllas för hela byggna- den eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som förnyas genom ombyggnaden. Vad som närmare bör krävas för att ett byggnadsverk ska uppfylla de olika kraven kommer att framgå av föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar med stöd av lagen. Uppfyllandet av kraven bör få anpassas med hänsyn till ändringens omfattning samt med hänsyn till byggnadens förutsättningar och bestäm- melserna om varsamhet och förbud mot förvanskning. I avsnitt 7 föreslås att med nybyggnad ska avses uppförande av en ny byggnad eller flyttning av en tidigare uppförd byggnad till en ny plats. Vid nybyggnad bör både de s.k. utformningskraven och de väsentliga tekniska egenskapskraven uppfyllas för hela byggnaden. Kraven vid flyttning behandlas i avsnitt 14.4. Regeringens förslag: Reglerna om enkelt avhjälpta hinder förtydligas och skärps avseende tidpunkten för avhjälpandet och beträffande be- dömningskriterierna. förslag överensstämmer delvis med regeringens. föreslog en möjlighet att avhjälpa ett enkelt avhjälpt hinder och att nyttan av att ett hinder avhjälps bör ingå i bedömningen av om ett hinder kan anses enkelt avhjälpt. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. I promemorian föreslogs att reglerna om enkelt avhjälpta hinder skulle regleras på förordningsnivå. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är i huvudsak positiva till förslag, men många har haft synpunkter kring olika delar av förslaget. Endast en remissinstans, Fastighetsägarna , har av- styrkt förslaget. Lunds och kommuner, Kommuner och Landsting, Fastighetsägarna , Svensk handel och har anfört att ansvarsfördelningen mellan fastighetsägaren och verksamhetsutövaren är otydligt. Kammarrätten i , Länssty- relsen i och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) är tveksamma till formuleringen när de uppkommer och enligt Handisam innebär möjligheten att senarelägga undanröjandet en Prop. 2009/10:170 stor risk för att undanröjandet av hinder skjuts upp . i har anfört att förutsättningarna för senareläggande måste vara mycket restriktivt hållna. Enligt Bygg Klokt bör det vara ägaren som ska visa att ett undanröjande blir för dyrt och vara möjligt att pröva olika lösningar mot varandra. Kammarrätten i och i län har anfört att det bör göras en generell definition av lokaler dit allmänheten har tillträde. Handisam och anser att förslag till definition är för snäv. och i har anfört krav på miljön i anslutning till lokaler dit allmänheten har tillträde bör övervägas. Flertalet remissinstanser, däribland Myndigheten för handikappolitisk samordning och Bygg klokt, har avstyrkt lagtextpromemorians förslag att flytta regleringen till förordningsnivå (jfr avsnitt 6.2). Skälen för regeringens förslag Regeringen delar bedömning att reglerna om enkelt avhjälpta hinder behöver förtydligas. Den nuvarande regleringen av enkelt avhjälp- ta hinder har lett till tillämpningssvårigheter och har till viss del bidragit till att arbetet med avhjälpandet har gått trögt. Det är dock tveksamt om förslag skulle underlätta tillämpningen. Vilka hinder är enkla att avhjälpa? föreslog att nyttan för personer med rörelse- eller orienterings- svårigheter ska ha betydelse för bedömningen av om ett hinder är enkelt att avhjälpa. Intresset eller nyttan av att avhjälpa ett hinder kan dock inte ha någon relevans för om det är svårt eller enkelt att avhjälpa hindret. Ett hinder som har stor betydelse för tillgängligheten kan vara mycket svårt att av- hjälpa medan ett annat sådant hinder är mycket enkelt att avhjälpa. På samma sätt kan ett hinder som har liten betydelse för tillgängligheten vara mycket svårt att avhjälpa medan ett annat sådant hinder är mycket enkelt att avhjälpa. Frågan huruvida ett hinder är enkelt att avhjälpa bör avgöras utifrån de praktiska och ekonomiska förutsättningarna för avhjäl- pandet. Praktiska svårigheter handlar om det som fysiskt behöver göras för att avhjälpa hindret medan ekonomiska svårigheter handlar om kost- naderna för avhjälpandet och förmågan att bära kostnaderna. Intresset el- ler nyttan av avhjälpandet gör det varken fysiskt eller ekonomiskt lättare att avhjälpa hindret. Reglerna bör vara tydliga på så sätt att ett hinder som är enkelt att avhjälpa ska avhjälpas. Att blanda in nyttoaspekten i enkelhetsbedömningen skulle försvåra tillämpningen. Intresset av avhjäl- pande har däremot naturligtvis betydelse för vilka hinder som aktualise- ras för prövning av om hindren är enkla att avhjälpa eller inte. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om att vissa slags hinder mot tillgänglighet eller an- vändbarhet ska anses enkla att avhjälpa. Vilka lokaler bör omfattas av reglerna om enkelt avhjälpta hinder? har föreslagit att kravet ska omfatta alla lokaler dit allmän- heten har tillträde. Flera remissinstanser har efterlyst ett förtydligande av vad som avses. Det är dock svårt att göra en definition som träffar rätt. reglerna är att få till stånd ett mer öppet och tillgängligt samhälle där alla ska ha möjlighet att delta på lika villkor. En precisering skulle kunna medföra att enkelt avhjälpa hinder inte avhjälps trots att de borde av- Frågan om allmänheten ska anses ha tillträde till en viss lokal bör lämnas åt rättstillämpningen som med hänsyn till bestämmelsernas syfte bör leda till en från tillgänglighetssynpunkt generös bedömning. När bör hindren avhjälpas? Som framgått bör det krävas att hinder som är enkla att avhjälpa verk- har föreslagit att ett enkelt avhjälpt hinder ska kunna avhjälpas , om det med hänsyn till de prak- tiska och ekonomiska förutsättningarna inte är rimligt att genast avhjälpa Det framgår inte av förslaget vilken denna senare tidpunkt är. Den kan, som några remissinstanser påpekat, ligga obestämt långt i fram- Om man konstaterar att förutsättningarna för senareläggning är uppfyllda kan man också, enligt regeringens mening, hävda att hindret inte är enkelt att avhjälpa. Ett enkelt avhjälpt hinder bör alltid avhjälpas. Så snart det med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna inte är orimligt att kräva ett avhjälpande, bör alltså hindret avhjälpas utan tidsutdräkt. gan huruvida ett hinder är enkelt att avhjälpa bör ständigt omprövas. Vem bör svara för avhjälpandet? har föreslagit att ägaren ska pekas ut som ansvarig för avhjälp- andet, utan att precisera om det handlar om fastighetens, byggnadens eller hindrets ägare. En bestämmelse om vem som är ansvarig för av- hjälpandet skulle också riskera att inte träffa rätt. Det är inte alltid fastig- hetsägaren som är ansvarig för eller förfogar över ett aktuellt hinder. skulle också kunna vara en verksamhetsutövare som exempelvis hyr en Ansvarsfördelningen mellan fastighetsägaren och verksamhetsut- övaren bör bedömas i varje enskilt fall. Avgörande för vem som bär an- svaret för att ett hinder avhjälps bör vara vem som har den rättsliga rådig- heten över hindret. Ett utpekande av vem som ska svara för avhjälpandet skulle också bryta mot hur kapitlets bestämmelser i övrigt är utformade. serna anges de krav som ställs på byggnadsverk och allmänna platser. Bestämmelserna riktar sig till alla som tillämpar lagen och bestämmel- serna om enkelt avhjälpta hinder bör få genomslag på samma sätt och med samma verktyg som de krav som i övrigt gäller i fråga om bygg- nadsverks och allmänna platsers utformning och tekniska egenskaper. Regeringens förslag: De krav på tekniska egenskaper för byggnads- verk som framgår av lagen (1994:847) om tekniska egenskaps- krav på byggnadsverk, m.m. flyttas, oförändrade i sak, till . Både vid nybyggnad och ändring av ett byggnadsverk ska de krav på tekniska egenskaper som gäller för uppförandet eller ändringen uppfyllas. Med normalt underhåll ska kraven dessutom an- tas komma att uppfyllas under en ekonomiskt rimlig livslängd. Kraven ska uppfyllas på så sätt att de vid nybyggnad uppfylls för hela bygg- naden, att de vid ombyggnad uppfylls för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som förnyas genom ombyggnaden samt att de vid annan ändring av en byggnad än ombyggnad uppfylls för ändringen. Vid en ändring av ett byggnadsverk får kraven anpassas med hänsyn till ändringens omfattning samt med hänsyn till byggnadsverkets för- utsättningar, kravet på varsamhet och förbudet mot förvanskning. Av- steg från kraven om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga får dock endast göras om det med hänsyn till ändringens omfattning och byggnadens standard vore uppenbart oskäligt att uppfylla kraven. Det är dock inte möjligt att göra avsteg från kraven om det av meddelade föreskrifter framgår att kraven alltid ska uppfyllas. De tekniska egenskapskraven ska uppfyllas oavsett om fråga är om en lovpliktig, anmälningspliktig eller annan åtgärd. förslag avseende en anpassning av uppfyl- landet av de tekniska egenskapskraven vid en ändring av ett byggnads- verk överensstämmer med regeringens. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med re- geringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över Bygg- processutredningens förslag, exempelvis och har helt avstyrkt den föreslagna ombyggnadsdefinitionen men ser positivt på övriga delar. Byggherrarna har anfört att följdkrav kopplade till det föreslagna ombyggnadsbegreppet innebär ett för fastig- hetsägarna mer eller mindre rättslöst förhållande eftersom följdkraven inte kan förutses. Liknande synpunkter har framförts av Fastighetsägar- na . Kommuner och Landsting har tillstyrkt utredningens förslag till definitioner av termer och uttryck. I sitt svar på lagtextpromemorians förslag har Kommuner och Landsting ställt sig undrande till det sätt på vilket de tekniska egenskaps- kraven presenteras, eftersom de till skillnad från de nu gällande, inte i lagen har någon självständig materiell rättsverkan, utan en hänvisning i stället görs till regeringens föreskrifter. Vidare har kommuner och landsting anfört att bestämmelserna om kraven bör utformas så att inte dubbelreglering uppstår. De flesta remissinstanser som har uttalat sig i frågan om att flytta be- stämmelserna till är positiva till detta. har anfört att bestämmelserna om följdkrav bör studeras ytterligare och reg- leras i ett eget kapitel. Enligt verket har innebörden av nybyggnad, ombyggnad och ändring av byggnad blivit oklar. Vidare anser verket att de tekniska egenskapskraven i nuvarande lag om tekniska egenskaps- krav, m.m. bör överföras i oförändrad ordningsföljd till den nya lagen, eftersom de sex första kraven grundar sig på EU:s byggproduktdirektiv och de övriga är nationella krav. Underhållskraven bör även fortsatt uttryckas som att de kan antas komma att fortsatt vara uppfyllda. Skälen för regeringens förslag: Skälen för att flytta bestämmelserna från lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. till redovisas i avsnitt 5. Enligt de nuvarande bestämmelserna ska ett byggnadsverk uppfylla de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bärförmåga, stadga och beständighet, säkerhet i händelse av brand, skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, säkerhet vid användning, skydd mot buller, energihus- hållning och värmeisolering, lämplighet för avsett ändamål, tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsför- måga och hushållning med vatten och avfall. Av bestämmelserna framgår också att kraven ska uppfyllas vid uppförande eller ändring av byggnads- verk samt att kraven, under förutsättning av normalt underhåll, ska kunna uppfyllas under en ekonomiskt rimlig livslängd. De sex först uppräknade tekniska egenskaperna härrör från krav i EU:s direktiv om byggprodukter (rådets direktiv /106/EEG av den 21 dec- ember 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författ- ningar om byggprodukter, EGT L 40, , s. 12, Celex 31989L0106). Det finns inte skäl att ändra de krav på tekniska egenskaper som ställs . Kraven bör därför föras in oförändrade i den nya plan- och bygg- lagen. Utöver språkliga justeringar bör dock tre förtydliganden göras. För det första bör det förtydligas att de krav som ska ställas är de krav som gäller vid uppförandet respektive ändringen. För det andra bör det förtyd- ligas att kraven ska uppfyllas på så sätt att de vid nybyggnad uppfylls för hela byggnaden, att de vid ombyggnad uppfylls för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggna- den som förnyas genom ombyggnaden samt att de vid annan ändring av en byggnad uppfylls för ändringen. För det tredje bör det förtydligas att uppfyllandet av kraven vid alla ändringar får anpassas med hänsyn till ändringens omfattning samt med hänsyn till byggnadens förutsättningar, kravet på varsamhet och förbudet mot förvanskning. Närmare bestämmelser om vad som ska krävas för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla de tekniska egenskapskraven bör framgå av föreskrif- ter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar med stöd av lagen. Enligt 8 kap. 3 § i den nuvarande är ett antal yttre förändringar inom ett detaljplaneområde bygglovspliktiga. Detta gäller exempelvis för att färga om byggnader eller byta fasadmaterial eller tak- täckningsmaterial samt att göra andra ändringar av byggnader som avse- värt påverkar deras yttre utseende. Dessa förändringar blir i lagens men- ing också ändringar som ska uppfylla relevanta estetiska och tekniska egenskapskrav. Motsvarande krav bör uppfyllas även när ändringen inte är av en sådan omfattning att den blir bygglovspliktig, t.ex. när utbytta Prop. 2009/10:170 fönster inte kan sägas avsevärt påverka byggnadens utseende. niska egenskapskrav som då aktualiseras är t.ex. säkerhet, hygien (fukt- säkert) och energieffektivitet. Om byggherren ska byta fasadmaterialet eller taktäckningsmaterialet, aktualiseras även kraven på brandsäkerhet. För en- och tvåbostadshus gäller fr.o.m. att det un- der vissa förutsättningar är tillåtet att byta fasad och taktäckningsmaterial utan bygglov. Regeringens förslag: En flyttning av ett byggnadsverk ska utföras varsamt så att hänsyn tas till byggnadsverkets karaktärsdrag och till byggnadsverkets tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden. Vid flyttning av ett byggnadsverk får uppfyllandet både av de s.k. utformningskraven och de tekniska egenskapskraven anpassas och av- steg göras med hänsyn till flyttningens syfte samt med hänsyn till byggnadsverkets förutsättningar, kravet på varsamhet och förbudet Avsteg från kraven om tillgänglighet och använd- barhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga får dock endast göras om det med hänsyn till flyttningens syfte är uppen- bart oskäligt att uppfylla kraven. Det är dock inte möjligt att göra avsteg från kraven om det av meddelade föreskrifter framgår att kraven alltid ska uppfyllas. förslag överensstämmer med regeringens. Lagtextpromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har svarat på Byggpro- cessutredningens förslag är positiva till det. länsstyrelserna i , och , , , , och kommuner samt Sveri- ges Kommuner och Landsting. kommun har efterlyst definitioner av vad som gäller vid återuppbyggnad efter brand. anfört att undantag från kraven på ett byggnadsverks säkerhet endast kan medges om byggnadsverket uppnår en skälig säkerhetsnivå samt att be- fintliga brister i säkerhet bör kompenseras vid en ny lokalisering t.ex. säkerhet i händelse av brand. har tillstyrkt förslaget att i defini- tionen av nybyggnad inkludera flyttning av byggnadsverk samt möjlighe- ten att anpassa nybyggnadskraven med hänsyn till flyttningens syfte och Verket har sällt sig frågande till vad anpassning avser när det gäller krav bärförmåga, stadga och beständig- het samt säkerhet i händelse av brand. Inga remissinstanser har yttrat sig över lagtextpromemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt tolkningen av de nuvarande bestämmelserna i faller flyttning av byggnadsverk in under det som avses med uppförande av byggnad. de tekniska egenskapskraven för uppförande av byggnader ska tillämpas fullt ut vid flyttning av byggnadsverk. regler i kraft som ger byggnadsnämnderna möjlighet att ge undantag från de tekniska egenskapskraven i vissa speciella situationer.