prop · GY031d20 · 2010-10-12 00:00:00 — Det handlar om en rad förbättringar som behöver göras, t.ex. förbättra kvävereningen i befintliga avloppsreningsverk, och minska antalet enskilda avlopp. En reducering av jordbrukets tillförsel av näringsämnen är därför en framtida nyckelfråga för . Inom jordbruket krävs att gamla såväl som nya åtgärder utvecklas och genomförs för att minska belastningen av näringsämnen som hållbara produktionsmetoder tillämpas. ingår inte luftburna utsläpp från väg- och sjötrafik i betinget men åtgärder kommer att behövas. Kväveoxider från förbränningsmotorer inom sjöfarten bidrar med en stor del av kvävebelastningen och sjöfarten bör liksom andra näringar bära sina miljökostnader i allt högre utsträckning jämfört med . Regeringen arbetar för att införa ett handelssystem med utsläppsrätter för kväve- och svaveloxider som omfattar de EU-länder som ligger kring och . Helcom-sam- arbetet ska användas för att inkludera alla länder runt i handelssystemet. Ett handelssystem skulle ge fartygsägare starka incitament att minska utsläppen till en avsevärt lägre nivå än . har ett rikt båtliv och många människor är ute på sjöar och hav för att ta del av den storslagna svenska naturen. I och med att många är ute på sjön och vid kusterna så ökar också nedskräpningen. Skräpet i havet kommer både från land och från båtar, såväl yrkestrafik som från fritidsbåtar. Avfallsmottagningen måste bli bättre och det behöver bli enklare att lämna sitt avfall på rätt sätt i land. Kommunerna måste fullfölja sin uppgift att hålla stränder och klippor fria från skräp och kommer att ges i uppdrag att följa upp detta arbete. Ett annat problem är toalettavfall. Utsläpp av toalettavfall från fritidsbåtar leder till att vattnet tillförs både fosfor- och kväveföroreningar samt mikroorganismer och kommer därför att förbjudas. Insatserna ska öka för att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB. Att bevara värdefulla miljöer till havs är lika viktigt som att göra det på land. Åtta naturreservat har inrättats . har 20 naturreservat samt fem områden med permanent fiskeförbud. Vidare inrättades första , , hösten 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Erfarenheterna från Koster bör tas tillvara vid fortsatt reservatsbildande till havs. Regeringen avser att verka för att inrätta fler naturreservat i och där det är lämpligt efter samma modell som . Regeringen ska även verka för att det i och andra Östersjöstater inrättas reservat som tillsammans omfattar samtliga huvudbiotoper. De ökande sjötransporterna innebär en påverkan på miljön till havs, längs kusterna, i land och på klimatet. Det är därför viktigt att sjöfarten bär sina miljökostnader. Den täta fartygstrafiken i bl.a. innebär också risker för olyckor med svåra konsekvenser som följd. För att minska riskerna för olyckor avser regeringen att arbeta för att begränsa trafiken av svartlistade fartyg på och i övriga svenska farvatten. Trots förbud mot oljeutsläpp sker flera hundra medvetna och illegala utsläpp i . Regeringen vill se skärpta straff och tydliga ansvarsregler för oljeutsläpp. Regeringen vill även pröva möjligheten att märka olja med DNA, så att utsläppen kan spåras. För att undvika stora miljökatastrofer säger regeringen nej till oljeborrning i . ska ha tillräckliga och tydliga befogenheter när det gäller brottsbekämpning, ordningshållning samt kontroll och tillsyn. Fler av de utsläpp som konstateras av måste leda till lagföring. Regeringen avser även att se över statens och kommunernas beredskap att hantera oljeutsläpp. Internationellt och regionalt havsmiljösamarbete är ett känsligt innanhav. För att rädda , och även , miljö krävs att alla berörda länder samverkar. är pådrivande i arbetet med att utforma EU:s havspolitik och det regionala havsmiljöarbetet inom Helcom och Ospar. Samarbetet kring våra hav ska prioriteras men också reformeras. ska gå före, men samarbetet med andra länder i EU eller kring är avgörande för resultat och framgång för våra vatten och därför prioriterar regeringen detta mycket högt. Många av dagens miljöproblem som övergödning och ett alltför omfattande och i vissa fall olagligt fiske går bara att lösa genom ett sam- arbete över gränserna och inte bara genom havsmiljöpolitiken. Därför arbetar regeringen aktivt för att reformera den gemensamma EU- politik som har bäring på miljön. EU har fört en ohållbar fiskeripolitik där kortsiktiga hänsyn har tagits till rent ekonomiska aspekter på bekostnad av miljön och det långsiktigt hållbara fisket. Regeringen kommer därför verka för att en ny gemensam fiskeripolitik inom EU bygger på hållbarhet såväl socialt ekonomiskt som ekologiskt. Landsbygdspolitiken är en mindre del av EU:s jordbruksbudget. I går av medlen i landsbygdsprogrammet till miljöåtgärder. övertog ordförandeskapet för Helcom. tar därmed ledningen i arbetet med att rädda miljö. Prioriteringar under ordförandeskapet redovisas under Regionala ordförandeskap. En agenda för biologisk mångfald och naturvård Biologisk mångfald är tillsammans med klimatfrågan vår stora miljöutmaning och en hörnsten i regeringens miljöpolitik. Biologisk mångfald står därför för de största posterna i miljöbudgeten. Fungerande ekosystem är en förutsättning för allt liv på jorden. Biologisk mångfald säkrar nödvändiga ekosystemtjänster som försörjer oss med t.ex. råvaror, livsmedel och vattenrening. Ekosystemen är nödvändiga för att upprätthålla luftens syrehalt och jordens bördighet och för att buffra effekter av klimatförändringen. Långsiktig hållbarhet innebär att brukandet av ekosystemen håller sig inom deras naturliga begränsningar, de planetära gränserna. En modern miljö- och naturvårdspolitik säkerställer att naturens resurser brukas utan att förbrukas, som en aktiv naturvård integreras där vi stärker och bevarar ekosystemens funktioner och den biologiska mångfalden. Regeringen anser att värdet av naturens kapital och ekosystemtjänster ska erkännas inom FN:s konvention för biologisk mångfald då det är ett viktigt verktyg bland flera för att stärka och bevara den biologiska mångfalden. Värdet av olika ekosystemtjänster är en viktig fråga att arbeta med i . En utredning ska tillsättas med uppdrag att utveckla en strategi med verktyg såsom ekonomiska styrmedel i syfte att synliggöra värdet av ekosystemtjänsterna och deras relevans för olika sektorer och näringar. Strategin ska kopplas till insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen. En annan fråga som regeringen bedömer är viktigt för att uppnå målen inom Konventionen för biologisk mångfald är att internationell enighet uppnås om ett bindande avtal om rätten till genetiska resurser, i samklang med det som redan reglerats inom andra områden såsom jordbruksområdet. En rik tillgång på natur, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter till friluftsliv. skogar, fjäll, sjöar och skärgårdar är några av de unika miljöer som ger stora möjligheter för ett aktivt friluftsliv. I propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) föreslår regeringen ett mål för friluftspolitiken: att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Se vidare under utgiftsområde 17. ska vara pådrivande för skydd och ett hållbart brukande av skogar över hela världen. Under förra mandatperioden fortsatte det traditionella arbetet med att bilda naturreservat, som nya metoder infördes och den statliga marken användes för att bevara skyddsvärd skog. Delmålet om långsiktigt och formellt skydd av skyddsvärd skog nås. Väl fungerande nationalparker, naturreservat och biotopskyddsområden utgör basen i det formella skyddet av värdefulla naturområden, och kommer tillsammans med en ökad användning av naturvårdsavtal vara en fortsatt viktig del av svensk naturvård. Ytterligare värdefulla områden med hög kvalitet ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) får den parlamentariska miljömålsberedningen i uppgift att ta fram beslutsunderlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark till 2020 i syfte att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter ska vidareutvecklas, stärkas och breddas. Arbetet med att förebygga, övervaka och kontrollera spridning av invasiva främmande arter ska intensifieras. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 vill regeringen komplettera skyddet med ett bredare engagemang för biologisk mångfald, där brukarnas och markägarnas initiativ och vilja att bidra till den biologiska mångfalden tas tillvara och ambitionerna till miljöhänsyn i de stora arealerna produktionsskog höjs. Regeringen ser positivt på det arbete som görs inom Komet-programmet (Kompletterande metoder för skydd av skog), som har initierats i fem län. Ambitionen är att verksamheten ska genomföras även i övriga län, givet att det bedöms vara ett verkningsfullt redskap för skydd av skog. Statlig mark ska även i fortsättningen användas i skyddsarbetet. Regeringen har en tydlig ambition att fortsätta skydda olika slags skogstyper, från fjällnära skog och gammelskogar till artrik ädellövskog i . Att fortsatt utveckla det hållbara brukandet är viktigt för att nå våra miljömål. De jämställda skogspolitiska produktions- och miljömålet ligger fast. Se vidare under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Lokal delaktighet är en förutsättning för ett långsiktigt bra naturvårdsarbete. Den lokala naturvårdssatsningen, , ska fortsätta. Åtgärder för att skydda naturen och göra den tillgänglig för människor, inte minst genom att bevara och utveckla tätortsnära natur, står i fokus. Åtgärder inom programmet bör bidra till uppfyllandet av miljökvalitetsmålen. Den tätortsnära naturen har betydelse, inte bara för den biologiska mångfaldens skull, utan också för att främja friluftsliv, värna en god livsmiljö och säkra tillgången till rekreationsmarker. Inte minst är det viktigt att lyfta vikten av vandringsleder. Det gäller såväl i de nära tätorterna som i våra stora nationalparker. Förvaltning för livskraftiga rovdjursstammar ska ha livskraftiga rovdjursstammar. är ett av de länder i där rovdjursstammarna har haft den starkaste tillväxten. Utbredningen av björn och varg har varit särskilt märkbar. finns björn i stora delar av norra och centrala . Den svensk-norska stammen uppgår till cirka 3 000 björnar. Järven finns längs hela den svenska fjällkedjan och enstaka järvar har etablerat sig öster och söder om fjällkedjan. Lodjur finns i stort sett i hela och har expanderat 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 både inom och inom renskötselområdet. Det bedöms finnas cirka 750 kungsörnsrevir och 690 kungsörnspar, vilket motsvarar cirka 1 700 kungsörnar, i landet. Från att vargen varit i det närmaste utrotad har vargstammens tillväxt varit upp mot . , när fattade beslut om etappmålet för varg, fanns det cirka 80 vargar i . Etappmålet är nått och över 200 vargar finns nu i våra skogar. Vargstammen är dock ännu inte livskraftig. Dagens skandinaviska vargstam härstammar från tre individer. Endast ett fåtal vargar har därefter invandrat till och förökat sig, vilket resulterat i nya gener i stammen. Detta har dock inte varit tillräckligt för vargstammens genetiska situation. Vargstammen är fortfarande starkt inavlad med risk för allvarliga inavelsdefekter. Regeringen har därför i proposition En ny rovdjursförvaltning (prop. 2008/09:210) lagt fast en politik för att en förstärkning av vargstammens genetik ska genomföras. Detta innebär att naturlig invandring av vargar från och ska underlättas och att det vid behov ska inplanteras varg österifrån. Därigenom ska upp till 20 vargar, opåverkade av inavel, tillföras den svenska vargstammen de kommande fem åren. Regeringen har därför givit , och i uppdrag att utarbeta rutiner för införsel och utplantering av varg i . Delaktigheten i rovdjursförvaltningen förstärks genom att regionala viltförvaltningsdelegationer inrättats vid varje länsstyrelse. Viltförvaltningsdelegationerna ska fatta övergripande beslut om viltförvaltningen som helhet inom länen. Nya mål för rovdjursstammarna ska fastställas i bred medverkan från berörda organisationer, myndigheter och från forskare, inom bland annat populationsgenetik. Detta ska ske inom ramen för den utredning om de långsiktiga målen för rovdjursstammarnas utveckling som regeringen tillsatte . Det övergripande målet är att rovdjursstammarna utvecklas till friska stabila populationer och bibehåller eller uppnår en gynnsam bevarande status, som acceptansen för rovdjuren och samexistensen mellan rovdjur och människor ska öka. Utredningen ska lägga fram ett betänkande . Farliga kemikalier och gifter behöver avlägsnas från vår vardag och vår miljö. Regeringens kemikaliepolitik vilar på tre ben; verka för ökad kunskap om kemikaliers hälso- och miljörisker, verka för ökad information om förekomsten av farliga ämnen i varor samt arbete för att farliga ämnen successivt fasas ut och ersätts med alternativa ämnen eller metoder. har framgångsrikt förbjudit kvicksilver. EU:s kemikalielagstiftning bör skärpas och EU bör gå före med att förbjuda kvicksilver i produkter som steg på vägen mot en internationell utfasning av kvicksilver. ska driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Ett aktivt svenskt arbete för giftfria livsmedel och livsmedel utan hälsofarliga tillsatser ska prioriteras. Politiken ska genomföras genom ett stort engagemang inom EU och i det internationella kemikaliesamarbetet. Regeringen vill öka kunskapen om egenskaper hos kemiska ämnen och särskilt deras kombinationseffekter, det vill säga hur människor och miljö påverkas av den samlade exponeringen av flera olika ämnen med liknande effekter. En svensk handlingsplan för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier utarbetas. Regeringen avser att inom det utveckla metoder för utvärdering av riskerna och förslag till stärkt lagstiftning samt identifiera lämpliga styrmedel i väntan på att EU-lagstiftningen ses över. Nationellt avser regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att, i dialog med andra myndigheter, näringslivet samt konsument- och miljöorganisationer, få till stånd åtaganden som minskar exponeringen för bl.a. hormonstörande ämnen i olika varor. För att förbättra informationen om kemikalier i varor avser regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram ett förslag till handlingsplan för att stärka kraven på information om kemikalier i varor i relevant EU-lagstiftning och internationella organ. har det skett en snabb utveckling av den gemensamma kemikaliepolitiken i EU, främst genom EU:s nya kemikalielagstiftning, Reach, som trädde i kraft . Det pågår ett kontinuerligt arbete med att utvärdera ämnen och ta fram underlag med syfte att begränsa användningen av de farligaste ämnena. Regeringen vill att detta viktiga arbete ska gå snabbare, t.ex. bör arbetet med att identifiera och föra upp ämnen på den så kallade Regeringen avser därför att tillföra den ansvariga myndigheten för kemikaliefrågor, Kemikalieinspektionen, ökade resurser för att bedriva detta arbete. Arbetet med att fasa ut och förbjuda ämnen får störst genomslag om det görs inom EU eller än hellre genom internationella avtal. ska fortsatt ligga i framkant i kemikaliearbetet och driva på de internationella processerna. Det kan göra genom att gå före med nationella förbud och driva på övriga länder. Regeringen har givit Kemikalieinspektionen och i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett nationellt förbud mot användning av bisfenol A i vissa plastprodukter såsom nappflaskor. Regeringen har vidare framgångsrikt förbjudit kvicksilver. Förbudet innebär att varor som innehåller kvicksilver inte får släppas ut på den svenska marknaden, utom ljuskällor som regleras på EU-nivå. Alternativa tekniker måste därför användas i tandvården, vid kemisk analys och i kloralkaliindustrin. Regeringen arbetar för att få till ett internationellt förbud och ett första förhandlingsmöte om en internationell kvicksilverkonvention ägde rum i . Regeringen avser att fortsatt vara en drivande kraft för att skapa en starkare, mer effektiv och framåtsyftande global kemikaliepolitik. För att stärka det internationella samarbetet bör regeringen verka för ett stärkt internationellt ramverk för kemikalier där en ramverkskonvention för reglering av ämnen av globalt intresse skulle utgöra en central del. Flera internationella överenskommelser har framgångsrikt förhandlats fram och arbetet framöver handlar till stor del om att följa upp att parterna också lever upp till åtagandena inom konventionerna. Därför kommer regeringen fortsatt att prioritera den globala kemikaliestrategin (SAICM) där är ett av de största givarländerna. kommer även inom ramen för SAICM att vara pådrivande för att öka informationen om kemikalier i varor i centrala branscher såsom leksaker, textil och elektronik. Den snabba temperaturökningen i och spridningen av kemikalier till de arktiska 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 områdena är en global angelägenhet. Ett varmare hotar inte bara den sårbara arktiska miljön och levnadsbetingelserna i norr utan påverkar också det globala klimatsystemet. Spridningen av sotpartiklar och kemikalier i och utanför förorsakar redan allvarliga konsekvenser för människor, djur och natur i . kommer under sitt ordförandeskap i (20112013) särskilt att uppmärksamma kopplingen mellan den arktiska miljön och behovet av ett kraftfullt globalt agerande inom klimat- och kemikaliearbetet. Arbetet för en global kvicksilverkonvention är ett sådant exempel. Bevarandet av biologisk mångfald och ekosystemtjänster ett annat och blir också en huvudfråga. Ett helhetsgrepp måste tas med fokus på naturmiljön i allmänhet och klimatfrågan i synnerhet. ska verka för att öka skyddet för den känsliga arktiska miljön. Miljösamarbete i närområdet, däribland med , ges särskild prioritet genom det svenska ordförandeskapet i miljösamarbete (20102012). Det svenska ordförandeskapet i Helcom () 20102012 stärker regeringens möjligheter att vara pådrivande för att förbättra miljö. Belastningen till havet av övergödande ämnen och kemikalier måste minskas till godtagbara nivåer i enlighet med Helcoms aktionsplan för . In- satserna inom EU:s olika politikområden ska stärka arbetet i Helcom. för som antogs under det svenska EU- ordförandeskapet kan bidra till detta. Under det svenska ordförandeskapet i Helcom kommer att fokusera på följande: att säkra genomförandet av aktionsplanen för , att verka för att årliga ministermöten genomförs, att verka för att Helcoms organisation förnyas så att Helcoms roll stärks i det regionala havsarbetet, att stärka Helcoms roll i genomförandet av det direktivet och annan EU-policy samt att säkra att Helcoms beslut grundar sig på bästa tillgängliga vetenskapliga grund. Arbetet med att uppnå de av antagna miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Det miljöarbete som genomförs av alla samhällets aktörer bidrar till att miljökvalitetsmålen nås. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ansvar gentemot kommande generationer att aktivt arbeta för att lösa miljöproblem och att få en uthållig användning av naturens resurser. De 16 miljökvalitetsmålen uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling och konkretiserar även mål om att främja en hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålen är väletablerade och har stor acceptans i det nationella, regionala och lokala miljöarbetet. Regeringen har gjort en översyn för att finna möjliga effektiviseringar och förenklingar i systemet och få en ökad samhällsekonomisk effektivitet. Regeringen har i propositionen Svenska miljömål (prop. 2009/10:155) presenterat ett modernare och effektivare miljömålssystem som bygger på att kunna svara upp mot de miljöpolitiska utmaningar som finns för att inom en generation kunna skapa möjligheter att lösa de stora miljöproblemen i och kunna skapa en hållbar samhällsutveckling. Arbetet för att nå miljökvalitetsmålen förutsätter en ambitiös miljöpolitik såväl i , som inom EU och i internationella sammanhang. Detta tydliggörs nu i det övergripande målet för miljöpolitiken, generationsmålet. Regeringen tydliggör även att vårt arbete med att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, inte ska innebära att regeringen flyttar miljöproblem till andra länder. Regeringen anser att miljömålssystemet ger en bra uppföljning och redovisning av tillståndet i miljön. Systemet behöver däremot utvecklas till att ge tydligare vägledning om hur miljökvalitetsmålen mest effektivt ska nås. Därför har regeringen föreslagit förändringar i miljömålssystemet. Regeringen bedömer att miljömålssystemet kan bli effektivare genom att och organisation skilja på uppgifterna att följa upp miljötillståndet och utvärdera beslutade insatser från uppgiften att utveckla strategier med förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk beredning som på regeringens uppdrag ska ge råd till regeringen om hur miljökvalitetsmålen kan nås. Genom den parlamentariska beredningen kommer regeringen att få politiskt förankrade förslag som har goda förutsättningar att genomföras. Bättre förutsättningar ges för engagemang i arbetet med miljömålen även genom att strategierna tar utgångspunkt i politiska De förändringar i miljömålssystemet som regeringen nu genomför förväntas sammantaget ge icke-statliga aktörer bättre möjlighet till delaktighet i miljömålssystemet och skapar bättre förutsättningar för engagemang. Tabell 3.4 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 359 677 tkr prisnivå. 3Motsvarar 359 677 tkr prisnivå. 4Motsvarar 359 129 tkr prisnivå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 offentligrättsliga avgifter som redovisas mot inkomsttitel . Intäkterna har minskat med jämfört med , vilket delvis beror på att av avgifterna återbetalats efter att miljödomstolen ändrat överklagade beslut. beräknas avgifterna till , varav merparten från miljöskyddsavgifter. får disponera avgifter som avser jägarexamen/jaktkortsregister, batterifonden och den s.k. NOx-avgiften. Producentansvar för batterier gäller från . Det innebär att avgifterna på miljöfarliga batterier som betalats till batterifonden för att finansiera det framtida omhändertagandet inte längre tas ut (se 3.6.1). Anslaget används för förvaltningskostnader, inklusive verkets kostnader för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.5 Offentligrättslig verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Intäkterna från offentligrättslig verksamhet uppgick till , varav från miljöskyddsavgifter som redovisas mot inkomsttitel Miljöskyddsavgifter och från övriga har påtalat att felaktigt har finansierat vissa kostnader med sakanslag. För att renodla anslagen för kostnader för konsultinsatser föreslås anslaget öka med . Del av kostnaderna för konsultinsatser avser kostnader i samband med förberedelser vid skydd av värdefull natur. Renodlingen av anslagen innebär att -13,överförs från anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. -22,överförs från anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur -5,överförs från anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade Anslaget föreslås minskas med 2011 och med 2012 för finansiering av den nya myndigheten för havs- och vattenmiljö. Motsvarande belopp överförs till anslaget 1:17 Havs- och vattenmiljömyndigheten. Anslaget föreslås minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget uppgå till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: