prop · GX03116 · 2010-03-02 00:00:00 — läggande kompetens för sina arbetsuppgifter som arbetar med omsorgs- Ytterst är målet att öka kvaliteten och effektiviteten för de äldre. I detta ligger bl.a. att uppnå intentionerna i socialtjänstlagen att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap Det handlar om att ta tillvara den äldres resurser och att ge individuellt anpassat stöd och hjälp. Det är särskilt viktigt att ge stöd till dem som, t.ex. på grund av sjukdom, kan ha svårigheter att göra sin röst Vi har också tagit fasta på det friska åldrandet. synsätt innebär att alla insatser utgår från vad som är bra för hälsan och det som är friskt hos varje människa. Ytterligare ett syfte är att yrkes- kraven också ska bidra till att intentionerna om god vård enligt hälso- och sjukvårdslagen kan uppfyllas. Genom att omsorgspersonalens kompetens höjs ökar kvalitet, säkerhet och likvärdighet i verksamheten. Syftet är inte att denna personalgrupp ska ta över arbetsuppgifter från de högskoleutbildade yrkesgrupperna utan snarare att omsorgspersonalen ska kunna vara ett ännu bättre stöd i lagarbetet kring den äldre. För att få genomslag för de nationella yrkeskraven föreslår vi att kompetenskravet regleras i lag. Genom en ändring i socialtjänstlagens kvalitetsbestämmelse förtydligas i en ny lag en lägsta nivå på kompetens för personal som arbetar inom kommunalt finansierad omsorg och vård Den som inte har sådan dokumenterad kompetens får inte arbeta ensam med sådana arbetsuppgifter. Lagen omfattar sådant stöd och sådan hjälp inom omsorg och vård för äldre som ges till personer Det handlar om insatser som den äldre får i hemmet, i särskilt boende eller i dagverksamhet efter ett biståndsbeslut. hjälp till äldre som är av servicekaraktär omfattas inte av de nationella Vi föreslår att de som har kompetens som motsvarar de nationella yrkeskraven ska få ett kompetensbevis och yrkestiteln . har i valet av titel haft ett antal utgångspunkter. Vi vill med titeln signalera ett ökat fokus på den äldre och stärkande av dennes inflytande över omsorgen och vården. Titeln bör alltså relatera till vem man är till Titeln bör vara könsneutral och inte signalera underordning eller Titeln bör markera att det är ett nytt yrke skilt från tidigare gängse arbetsområden och titlar, som spänner över ett bredare område än omsorg och vård för äldre. Den som är Äldreassistent är behörig att arbeta ensam med sådan omsorg och vård som omfattas av de nationella yrkeskraven. En person som inte har kompetens som Äldreassistent kan anställas som trainee. Den som är trainee får utföra arbetsuppgifter som omfattas av yrkeskraven enbart genom att arbeta tillsammans med en Äldreassistent eller annan personal med dokumenterad kompetens. Vi har funnit att frågor kring omsorg och kompetens för att ge omsorg ofta är bristfälligt beskrivna. Enligt vår bedömning beror detta bl.a. på att människors emotionella, sociala och fysiska behov som inte kräver sjuk- vård ofta är svårare att beskriva konkret. Det gör att de mer sjukvårdande och tekniska arbetsuppgifterna och ibland även de konkreta service- uppgifterna oftare kommer i fokus. Traditionellt har också sjukvårdande uppgifter haft en högre status. När stöd och hjälp till den äldre behandlas, både vid biståndsbedömning och vid utförande, riktas fokus ofta också på de praktiska och medicinska behoven medan de emotionella och sociala får stå tillbaka. Under vårt utredningsarbete har det dock tydligt fram- kommit att det är omsorgsuppgifterna som borde vara de dominerande. Vi anser därför att omsorg är Äldreassistentens huvudsakliga och specifika kompetensområde, kompletterat med vissa vårduppgifter. Om- sorg ska utgöra minst tre fjärdedelar av Äldreassistentens kompetens. ansvarar för precisering av yrkeskraven Varje yrkeskrav omfattar tre dimensioner enligt Bolognadeklarationens tre huvudområden för kompetens, dvs. förhållningssätt och värderings- förmåga, kunskap och förståelse samt färdighet och förmåga. För att vara giltiga över har yrkeskraven formulerats relativt generellt. måste en precisering ske för att det ska gå att närmare förstå vilket innehåll och djup i kompetens som avses. Vi anser att det är viktigt för såväl regering som remissinstanser och berörda myndigheter att ha ett så pass detaljerat förslag att ta ställning till att man kan göra sig en föreställning om hur det kommer att se ut när reformen väl är genomförd. I betänkandet har vi därför redan påbörjat en precisering av varje yrkeskrav så som vi tänker oss att de borde se ut. Vi föreslår att får i uppdrag att ytterligare precisera yrkeskraven i föreskrift. Vidare ska utgå ifrån att den tid som står till förfogande för att uppnå Äldreassistentens samlade kompetens ska motsvara en nivå som man skulle kunna tillgodogöra sig på en treårig gymnasieutbildning med inriktning mot omsorg och vård för äldre (karaktärsämnen ca 1500 gymnasiepoäng). För att möjliggöra att våra grundläggande yrkeskrav får genomslag i verksamheten bedömer vi att det bör finnas olika vägar att uppnå yrkeskompetens som Äldreassistent. Mot bakgrund av det stora rekry- teringsbehovet och den heterogena rekryteringsbasen så måste dessa vägar kunna ta emot intresserade med mycket skiftande bakgrund. Vi föreslår två spår, respektive . Utbild- ningsvägen är gymnasial utbildning med inriktning mot äldre och som vänder sig både till ungdomar som ska välja gymnasieutbildning och till dem som vill utbilda sig i vuxen ålder. innebär att den som anställs som trainee i omsorg och vård för äldre kan få sin kompetens bedömd och dokumenterad och vid behov få kompletterande kompetensutveckling för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldre- assistent. Det ska på gymnasial nivå finnas en utbildning inom omsorg och vård med inriktning mot arbete för äldre som ger kompetens som motsvarar de nationella yrkeskraven för Äldreassistent och som vid uppnådd kompe- tens ger kompetensbevis för Äldreassistent. Om gymnasieutredningens förslag genomförs bör Programmet för Omsorg och vård ges en särskild inriktning mot arbete för äldre som ger kompetens enligt yrkeskrav för Äldreassistent och yrkesexamen Äldreassistent. Om nuvarande Omvård- nadsprogram behålls bör en särskild inriktning mot arbete för äldre inrättas. En stor del av dem som rekryteras till arbete inom omsorg och vård för äldre har fått sin utbildning via den kommunala vuxenutbildningen. Vi tror att detta även framöver kommer att vara en viktig väg in i yrket och föreslår därför att det inom vuxenutbildning ska anordnas kurser på gymnasienivå som ger kompetens enligt de nationella yrkes- kraven för Äldreassistent och som vid uppnådd kompetens ger kompe- tensbevis för Äldreassistent. Validering av befintlig och blivande omsorgspersonal förutsätter ett enkelt och begripligt system som är möjligt att genomföra i hela landet. Systemet ska bidra till nationell likvärdighet och ha hög legitimitet. Vi föreslår att validering, dvs. en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter, ska kunna ske mot de av preciserade yrkeskraven. Kommunerna ges i uppgift att godkänna och styrka att en person har kompetens motsvarande de nationella yrkeskraven för Äldreassistent genom att utfärda kompetensbevis. I syfte att säkerställa likvärdighet och kvalitet ska ges i uppdrag att ansvara för nationell kvalitetssäkring genom att t.ex. fastställa nationella riktlinjer för genomförande av validering mot de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Validering kan genomföras på olika sätt och med olika metoder. Kommunerna ges skyldighet att kvalitetssäkra underlag för godkännande, t.ex. den verksamhet som utför validering. Om en enskild genom validering når upp till yrkeskraven ger det underlag för godkännande av yrkeskompetens som Äldreassistent och kompetensbevis kan utfärdas. Om valideringen däremot visar att den anställde endast delvis når upp till yrkeskraven ger det underlag för planering av kompletterande kompetensutveckling. Efter genomförd kompetensutveckling kan yrkeskompetens godkännas och kompetens- bevis utfärdas. ska fortlöpande följa, stödja och utvärdera kommunernas godkännande av kompetens enligt de nationella yrkes- kraven för Äldreassistent. Äldreassistenten har en bred grundkompetens. För att kunna möta äldre med mer varierade, komplexa och kvalificerade behov behöver Äldreassistenten dock kunna fördjupa sin kompetens inom vissa ämnesområden. För att lättare kunna rekrytera och behålla Äldre- assistenter i verksamheten behövs det också tydligare karriärvägar än det finns . Vi föreslår att nationella kriterier för specialistkompetens ska formuleras för fyra specialiseringar för Äldreassistenten; 1.Demens- och psykisk sjukdom. 2.Omsorg och vård i livets slut. 3.Funktionsbevarande omsorg (emotionell, social och fysisk förmåga). 4.Måltid, kost och näring. ska ges i uppdrag att närmare precisera nivån på specialistkompetens. I varje specialisering bör framgå att Äldreassistenten, förutom ämnes- kunskap, också ska ha kunskap om och förmåga att handleda andra i sin specialisering, leda en grupp samt genomföra systematiskt kvalitets- arbete. Möjlighet att uppnå specialistkompetens bör erbjudas i det formella utbildningssystemet på eftergymnasial nivå och motsvara två terminers heltidsstudier. Möjlighet att bedöma en Äldreassistents befintliga specia- listkompetens bör också erbjudas genom validering mot de nationella kriterierna för specialistkompetens för specialiseringarna och komplet- terande utbildning i de fall det behövs. De yrkeskrav vi anger för en Äldreassistent är breda kunskapsfält och bitvis svåra att överblicka. Generellt saknas kunskapsöversikter inom många områden och här finns stora forskningsbehov. område bör vara att initiera och genomföra sådana kunskapsöversikter. 2009/10:116 Särskilda områden som behöver mer forskning är organisering, struk- Bilaga 4 turer, organisationsformer, ledarskap m.fl. områden som, givet att kunskapsläget förbättras, kan ge nya möjligheter att utveckla de elva kompetensområden som föreslås i vår utredning. Vi bedömer att det behöver satsas mer på forskning inom omsorgsområdet. En överenskommelse mellan staten och Kommuner och En överenskommelse om en nationell strategi för kompetensförsörjning inom omsorg och vård för äldre bör ingås mellan staten och Kommuner och Landsting. Överenskommelsen bör innehålla ett antal åtaganden från respektive part som underlättar genomförandet av strate- gin. För Kommuner och Landstings del kan det t.ex. handla om att genomföra en nationell kampanj för att informera om och marknads- föra yrket och att medverka till att de anställda inom omsorg och vård för äldre ges förutsättningar att genomföra såväl validering av befintlig kompetens som grundutbildning och specialistutbildning. Detta kan delvis ske t.ex. genom en satsning på arbetsplatsförlagt lärande. Staten bör åta sig att, förutom att stå för regleringen, utfärda föreskrift för yrkeskravsnivån respektive anpassa utbildningssystemet efter denna nivå och för nivån för specialistkompetens. Därutöver bör staten ge stimulansbidrag i form av stöd för validering och kompetensutveckling på både grundläggande och specialiserad nivå och ansvara för upp- följning. Författningsförslag i betänkandet I den äldres tjänst (SOU 2008:126) Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs ifråga om socialtjänstlagen (2001:453)att 3 kap. 3 § ska ha följande lydelse. Insatser inom skall vara av god kvalitet. För utförande av socialnämn- dens uppgifter skall det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande ut- vecklas och säkras. Insatser inom ska vara av god kvalitet. För utförande av socialnämn- dens uppgifter ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. finns ytterligare be- stämmelser om lämplig utbildning och erfarenhet för personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande ut- vecklas och säkras. Denna lag träder i kraft . Förslag till lagen om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om lämplig utbildning och erfarenhet (kompetens) för personal som i sin yrkesutövning ger en person som fyllt stöd och hjälp enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen -i dagverksamhet som motsvaras av det som avses i 3 kap. 6 § första stycket den lagen, -i hemmet som motsvaras av det som avses i 5 kap. 5 § första stycket den lagen, eller -i en särskilt inrättad boendeform som motsvaras av det som avses i 5 kap. 5 § andra stycket den lagen. Stöd och hjälp av servicekaraktär omfattas inte av denna lag. 2 § Enskild med kompetens enligt denna lag eller föreskrift med stöd av lag är äldreassistent. 3 § Personal ska för att få arbeta ensam med yrkesutövning enligt denna lag vara äldreassistent. Godkännande av kompetens samt kvalitetssäkring 4 § Den nämnd som enligt 2 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) fullgör uppgifter inom ska efter ansökan av enskild godkänna att han eller hon har i 2 § föreskriven kompetens och styrka detta genom att utfärda intyg (kompetensbevis) för äldreassistent. Ansökan ställs till den kommun i vilken den enskilde ska arbeta med uppgifter enligt denna lag. Nämnden ska dokumentera beslutet. Godkännande av kommun enligt första stycket krävs inte för enskild som genom gymnasieskola, vuxenutbildning eller fristående skola fått motsvarande kompetens genom utbildning på nationellt fastställda kurser eller genom en godkänd utländsk utbildning som givit motsvarande kompetens. 5 § Underlaget för ett beslut enligt 4 § kvalitet. Kvaliteten i underlagen ska utvecklas och säkras. första stycket ska vara av god systematiskt och fortlöpande 6 § Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om kompetens enligt 2 §. 7 § Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får Prop. 2009/10:116 meddela föreskrifter om behörighet för ytterligare yrkesgrupper att Bilaga 5 ensam få arbeta med uppgifter som omfattas av denna lag. 8 § Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om villkor för rätten att kalla sig äldreassistent för enskild som har utländsk utbildning motsvarande de krav på kompetens som följer enligt 2 § och hur den erkänns enligt 4 § andra stycket. 9 § För verksamhet enligt denna lag får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, meddela sådana föreskrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. 10 § har tillsyn över verksamheten enligt denna lag och ska om det förekommer någon brist förelägga kommunerna att avhjälpa den. Tillsynen är granskning av att verksamheten uppfyller -de krav som framgår av lagen, och till den meddelade förordningar och föreskrifter, -villkor i beslut som meddelat. -utöva tillsynen i enlighet med definitionen i första stycket, -lämna råd och vägledning i tillsynen, -följa upp att brister åtgärdas, -förmedla kunskap och erfarenhet som erhålls genom tillsynen, och -informera och ge råd till allmänheten. Denna lag träder i kraft i fråga om 1, 2 och 410 §§ och i övrigt . Förslag till förordningen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. 1 § I denna förordning finns föreskrifter om kompetens enligt lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp De uttryck och benämningar som används i förordningen har samma betydelse som i den lagen. 2 § Äldreassistenten ska ha kompetens enligt följande yrkeskrav Värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga Äldreassistenten ska ha kunskap om den värdegrund som gäller för omsorg och vård för äldre. Äldreassistenten ska ha förmåga att omsätta värdegrunden och tillämpa ett etiskt förhållningssätt och ett gott bemötande i sitt arbete. Äldreassistenten ska ha kunskap om vad som avses med att kritiskt analysera, bedöma och värdera. ska ha förmåga att kritiskt granska, bedöma och värdera det egna arbetet och därmed kunna medverka till verksamhetens utveckling. Äldreassistenten ska ha kunskap om olika former för kommunikation och förståelse för dess betydelse för äldre, närstående och Äldreassistenten ska ha förmåga att tala, läsa och skriva Äldreassistenten ska också ha förmåga att anpassa sättet att kommunicera till olika situationer och olika individers förutsättningar Äldreassistenten ska ha kunskap om de lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna råd som styr omsorg och vård för äldre. ska ha förmåga att utföra sitt arbete så att den äldres säkerhet och god kvalitet tillgodoses i enlighet med gällande lagar och regler. Det friska (normala) åldrandet Äldreassistenten ska ha kunskap om hur åldrande påverkar människan socialt, psykiskt och fysiskt. Äldreassistenten ska ha förmåga att med en positiv syn på ålder och åldrande se det friska hos den äldre. Äldreassistenten ska ha kunskap om vanligt förekommande sjukdomar och hälsoproblem hos äldre samt hur dessa påverkar behovet av omsorg Äldreassistenten ska ha förmåga att bedöma förändringar i den äldres psykiska och fysiska tillstånd. Äldreassistenten ska ha kunskap om hur fysisk aktivitet påverkar äldres hälsa och välbefinnande samt vad som avses med rehabilitering inklusive ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt. förmåga att stödja och motivera den äldre till egen fysisk aktivitet och ha förmåga att tillämpa ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt. Emotionell och social omsorg Äldreassistenten ska ha kunskap om betydelsen av emotionell och social stimulans för den äldres hälsa och välbefinnande. ska ha förmåga att stödja den äldre att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra och att vara delaktig i samhället. Kroppsnära omsorg Prop. 2009/10:116 Äldreassistenten ska ha kunskap om personlig hygien och klädsel. Äldreassistenten ska ha förmåga att med respekt för den enskildes integritet stödja den äldre att själv sköta sin personliga hygien och klädsel. Äldreassistenten ska också ha förmåga att vid behov helt eller delvis kompensera den äldre om han eller hon inte själv klarar dessa uppgifter. Måltid, kost och näring Äldreassistenten ska ha kunskap om vad måltid, kost och näring har för betydelse för den äldres hälsa och välbefinnande. Äldreassistenten ska ha förmåga att skapa en tillfredsställande måltidsmiljö, goda matvanor och att stödja den äldre . Omsorg och vård i livets slut Äldreassistenten ska ha kunskap om omsorg och vård i livets slut. Äldreassistenten ska i den svåra situation som är vid livets slut ha förmåga att stödja den äldre och dennes närstående. Äldreassistenten ska ha kunskap om sjukvårdande insatser. Äldre- assistenten ska ha förmåga att utföra kontroller, provtagningar och behandlingar. Äldreassistenten ska ha kunskaper om smitta och smittspridning och förmåga att utföra sina arbetsuppgifter med beaktande av hygieniska principer. Äldreassistenten ska också ha förmåga att administrera läkemedel. 3 § får meddela föreskrifter om ytterligare preciseringar av varje yrkeskrav enligt 2 §. 4 § får meddela föreskrifter om preciseringar av specialiseringar för äldreassistent inom vilka specialistkompetens kan uppnås. 5 § får meddela föreskrifter om vilka yrkesgrupper utöver äldreassistent som får arbeta ensamma med arbetsuppgifter som omfattas av lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m.. 6 § får meddela föreskrifter om hur kommunerna uppfyller kraven i 4 § lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. 7 § ska vara särskilt behörig myndighet för yrket inom lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. enligt och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvali- fikationer, ändrat genom rådets direktiv /100/EG. Denna förordning träder ikraft . Denna lag träder i kraft den. Remissinstanser till betänkandet I den äldres tjänst (SOU 2008:126) Remissinstanser: ombudsmän , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning, Statskontoret, , Myndigheten för kvalifice- rad yrkesutbildning, Internationella programkontoret för utbildnings- området, , , , , , Arbetsmiljö- verket, , Verket för näringslivsutveckling, Läns- styrelsen i , i län, i län, i , i , Ale kommun, , , kommun, kommun, Faluns kommun, , , , kommun, Hallsta- kommun, kommun, , , , , , kommun, kommun, , Katrine- holms kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, Åre kommun, , kommun, , landsting, , Kommuner och Landsting, , , Föreningen chefer, , , LO Landsorganisa- tionen i , , Nationellt Anhöriga, , , för Medicinskt Ansvarig Sjuksköterska, , , , , , , , Svenskt Demens Centrum/Aging Resarch Center, Svenskt näringsliv, , , , , Vårdföretagarna. Sammanfattning av betänkandet Bo bra hela livet (SOU 2008:113) Äldreboendedelegationen konstaterar att behovet av bostäder anpassade till den åldrande människans behov kommer att bli mycket stort framöver. saknar vissa kommuner möjlig- heter att möta bl.a. äldres efterfrågan på små och medelstora hyres- lägenheter i det ordinära bostadsbeståndet. Flera kommuner kan inte heller tillgodose behovet av särskilt boende/vård- och omsorgsboende. kommer andelen äldre i befolkningen att öka kraftigt. Särskilt kraftig är ökningen bland dem . För att klara av den förestående demografiska utvecklingen måste fler bostäder för äldre och särskilda boendeformer/vård- och omsorgsboenden tillskapas. Det är mot denna bakgrund och uppdraget att utveckla bostäder och boende för äldre personer som Äldreboendedelegationens överväganden och förslag ska ses. -att de termer och begrepp som används för olika slag av bostäder avsedda för äldre ersätts av seniorbostäder, trygghetsbostä- der och vård- och omsorgsboende, -att begreppet korttidsvård används istället för korttidsboende, -att kommunerna genom en särskild lag får befogenhet att, utan föregående behovsprövning enligt socialtjänstlagen, tillhandahålla trygghetsbostäder till äldre, -att målgruppen för trygghetsbostäder ska vara äldre människor som känner sig oroliga, otrygga och/eller socialt isolerade i sitt ordinära boende, -att de som bor i trygghetsbostäder ska ha tillgång till gemen- samhetslokal, personal som en gemensam resurs och trygghetslarm. Det ska finnas möjlighet till gemensamma måltider, -att kommunen själv bestämmer om och i så fall vilka kriterier som ska gälla för att den enskilde ska få tillgång till en trygghetsbostad och hur dessa ska förmedlas. Hög ålder kan beaktas, -att statligt bidrag lämnas för åtgärder som ökar tillgängligheten i befintliga bostäder och i gemensamhetsutrymmen för personer med funktionsnedsättningar, -att tillgänglighetsbidraget kopplas till att kommunens bostadsbestånd inventeras. Av inventeringen ska framgå vilka områden som priorite- ras för tillgänglighetsskapande åtgärder, -att statligt bidrag lämnas till personal som ska arbeta för att främja gemensamma aktiviteter och kontakter mellan hyresgästerna i trygg- hetsbostäder, -att gällande investeringsstöd för särskilda boendeformer även ska omfatta trygghetsbostäder och att den ekonomiska ramen för inves- teringsstödet i samband därmed utökas, -att särskilda bostäder för service och omvårdnad enligt social- Prop. 2009/10:116 tjänstlagen klassificeras som vårdbyggnader i fastighetstaxerings- Bilaga 7 Delegationen bedömer också att följande åtgärder skulle ha positiva effekter på utvecklingen av äldres bostäder och boendemiljö; -att åtgärder vidtas som säkerställer att tillgänglighetskraven i bygglagstiftningen efterlevs.