prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Samtliga nationella program och specialutformade program syftar till att eleverna efter avslutade studier ska ha uppnått grundläggande behörighet till universitet och högskolor. Antalet elever i gymnasieskolan har minskat något från 396 000 elever 2008/09, då antalet var större än någonsin, till 395 000 elever /10. hade antalet ökat med nästan 62 000 elever, , . Elevökningen har nästan uteslutande ägt rum i de fristående skolorna. Andelen elever i fristående gymnasieskolor har ökat från . har andelen elever som går i en skola som tillhör hemkommunen minskat från . Antalet gymnasieskolor har fortsatt att öka. De fristående skolorna står för i princip hela ökningen av antalet skolor. fanns det 976 gymnasieskolor, 518 kommunala och 458 fristående skolor. fanns det 516 kommunala och 247 fristående gymnasieskolor. Antalet tjänstgörande lärare (omräknat till heltidsanställningar) minskade /10 jämfört med föregående läsår och uppgick till knappt 31 200. Lärartätheten minskade därmed från 8,1 till 7,9 heltidsanställningar per 100 elever. Nivån har legat på 8,1 heltidsanställningar per 100 elever /05. Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) med pedagogisk högskoleutbildning var , vilket innebär en minskning jämfört med . I de kommunala skolorna hade i genomsnitt av lärarna (omräknat till heltidsanställningar) en pedagogisk högskoleutbildning /10, vilket kan jämföras i de fristående gymnasieskolorna. Av de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan var hälften kvinnor och hälften män. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av de nationella programmen i gymnasieskolan är fyra studieförberedande och 13 yrkesförberedande. De specialutformade programmen ska när det gäller utbildningens nivå motsvara ett nationellt program. För att erbjudas utbildning på ett nationellt eller specialutformat program ska en elev dels ha slutfört sista årskursen i eller motsvarande, dels ha godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik eller på annat sätt ha förvärvat motsvarande kunskaper. Av alla elever i gymnasieskolan gick på nationella program och på specialutformade program /10. av gymnasieeleverna gick i en fristående skola. De elever som inte tagits in på ett nationellt eller specialutformat program kan följa ett individuellt program. Ett individuellt program syftar främst till att förbereda för studier på ett nationellt eller specialutformat program. Ett individuellt program kan även göra det möjligt att genomföra en lärlingsutbildning eller att möta elevers speciella utbildningsbehov. /10 gick av gymnasieeleverna på ett individuellt program. I årskurs 1 var andelen , vilket motsvarar 22 500 elever. I årskurs 2 gick 5 600 elever på ett individuellt program och i årskurs 3 var antalet 3 600 elever. Av samtliga 31 700 elever med individuella program 2009/10 gick 7 300 på ett programinriktat individuellt program. Av eleverna på individuella program /10 var män och kvinnor. Av eleverna hade utländsk bakgrund. Diagram 5.5 Elever på program och motsvarande 2004/05 och 2009/10 Skillnaderna är relativt små mellan män och kvinnor avseende typ av program Av gymnasieeleverna gick ungefär en lika stor andel elever på ett studieförberedande program som på ett yrkesförberedande program (). För övriga elever saknas information om studieinriktning. Kvinnor och mäns utbildningsval skilde sig åt. Bland kvinnorna gick ett studieförberedande program och ett yrkesförberedande program. Motsvarande andelar bland männen var . Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . För att få slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program ska eleven ha fått betyg på alla kurser och på det projektarbete som ingår i elevens studieväg. För att få slutbetyg från ett individuellt program ska eleven ha fullföljt sin individuella studieplan. Av de elever som började i gymnasieskolan hade (71,av kvinnorna och av männen) fått slutbetyg /09, dvs. Av de elever som började i gymnasieskolan hade (71,av kvinnorna och av männen) fått slutbetyg . från starten, hade andelen ökat till (78,av kvinnorna och av männen). Andelen nybörjarelever som fått slutbetyg har därmed ökat något . På de nationella programmen var andelen med slutbetyg och . På de specialutformade programmen var mot- svarande siffror och i de fristående skolorna . Av eleverna som började på ett individuellt program hade fått slutbetyg . Andelen ökade till . Majoriteten av dessa elever fick slutbetyg från ett annat program än det individuella programmet. Att en elev inte fått ett slutbetyg behöver inte innebära att eleven avbrutit studierna innan den normala studietiden är avslutad. Av nybörjareleverna 2004 hade varit inskrivna i årskurs 3 på ett program men inte fått slutbetyg medan hade lämnat gymnasieskolan redan under något av . Av de som började på ett individuellt program hade lämnat gymnasieskolan efter gymnasiestarten. Grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå uppnåddes av den som fått slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program samt har lägst betyget Godkänt på kurser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program. För elever som får slutbetyg gäller i stället att de för grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå måste ha slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialutformat program samt ha lägst betyget Godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng inklusive lägst betyget Godkänt i kärnämneskurserna i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. Kraven har således skärpts. Av alla elever som fick slutbetyg under /09 uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå, vilket är en liten ökning jämfört med det föregående läsåret, då andelen var . För kvinnor var andelen och för männen . Av de elever som började i gymnasieskolan hade (66,av kvinnorna och av männen) uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå . För de elever som började var motsvarande andelar (66,av kvinnorna och av männen) och (72,av kvinnorna och av männen) . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skiljer sig åt mellan olika grupper av elever visas i diagram 5.5. Diagram 5.6 Fullföljd utbildning för nybörjare i gymnasieskolan Slutbetyg, ej grundl beh Slutbetyg, grundl beh Kv, sv bakgr Män, sv bakgr Kv, utl bakgr Män, utl bakgr Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg, var 14,1 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /09. Den genomsnittliga betygspoängen har legat på i stort sett samma nivå . För kvinnor var genomsnittspoängen 14,7 poäng och för män 13,4 poäng, även det i paritet . Av elever med utländsk bakgrund uppnådde kvinnorna i genomsnitt 13,9 poäng och männen 12,7 poäng. De svenska elevernas kunskaper mäts också i internationella jämförande studier. TIMSS Advanced 2008 (Trends in International Mathematics and Science Study) är en studie som undersöker elevers kunskaper i avancerad matematik och fysik i gymnasieskolans sista år. Enligt studien, där tio länder deltog, uppvisade svenska elever på naturvetenskaps- och teknikprogrammen i ett internationellt perspektiv svaga resultat i matematik och genomsnittliga resultat i fysik. Resultaten har försämrats kraftigt . Relativt lågpresterande elever har försämrat sina resultat mest, vilket visar sig i att andelen elever som inte anses nå upp till medelgod kunskapsnivå enligt kriterierna i TIMSS Advanced nästan har fördubblats. Byte av program, avbrott och studieuppehåll Programbyten, avbrott och studieuppehåll är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. Av eleverna i årskurs 1 /09 hade bytt program . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 eleverna på nationella program hade bytt program medan motsvarande siffra för elever på individuella program var . Det förekommer även att elever byter program senare under sin gymnasietid. har andelen elever som bytt studieväg efter årskurs 1 ökat. Av eleverna i årskurs 1 /09 återfanns inte i gymnasieskolan efterföljande läsår. Dessa hade därmed gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier. Här finns stora skillnader mellan programtyperna. Av eleverna på nationella program hade gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier medan motsvarande siffra för elever på individuella program var . Övergång till högskola, vuxenutbildning och arbetsliv Andelen ungdomar som påbörjar högskolestudier efter avklarad gymnasieskola minskade från av de som fick slutbetyg från gymnasieskolan /av de som fick slutbetyg /06. Det senare läsåret var andelen av kvinnorna och av männen. finns ännu inga uppgifter. ökade dock direktövergången till högskolan, något som även har fortsatt att öka , från av de som fick slutbetyg från gymnasieskolan våren . Av alla elever med slutbetyg från gymnasieskolan 2007/08 gick över till vuxenutbildning (komvux) påföljande läsår. Andelen har minskat från . Det förklaras bl.a. av ändrade bestämmelser för prioriteringsordningen vid antagning till komvux. Kommuner och Landsting har i rapporten jämförelser 2009, Gymnasieskolan, analyserat i vilken mån ungdomar var etablerade på arbetsmarknaden efter avslutad gymnasieutbildning. Av de folkbokförda elever som fick slutbetyg kunde betraktas som etablerade på arbetsmarknaden . Motsvarande andel för de elever som gick ut gymnasieskolan var . Ökningen mellan åren beror troligtvis på att konjunkturläget hade förbättrats. Etableringsgraden beror delvis på vilket program eleverna gått. kommunen var av eleverna från ett studieförberedande program etablerade. En orsak till den låga andelen är att många av dessa elever studerar vidare efter gymnasieskolan. Motsvarande andel för elever som gått ett yrkesförberedande program var . Högst etableringsgrad, , hade elever som gått energi-, bygg-, och fordonsutbildningar. Kommunernas totala kostnader för gymnasieskolan, inklusive kostnader för skolskjuts, nystartade och nedlagda fristående skolor samt ersättningar till andra utbildningsanordnare, uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden per elev var 93 800 kronor2 2009. Det var en ökning jämfört med året innan. Kostnaderna per elev varierar dock mycket mellan de olika programmen. Kostnaden per elev för undervisning uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaderna för den kommunala gymnasieskolan utgjorde och kostnaderna för fristående skolor utgjorde av kommunernas totala kostnader för gymnasieskolan. Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar infördes en utvidgad skyldighet för kommunerna att lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Därmed skapades ett system med en barnomsorgspeng ett bidrag som följer barnet till den verksamhet som föräldrarna själva väljer. Kommunerna blev skyldiga att, utöver till enskilda förskolor och fritidshem, även ge bidrag till pedagogisk omsorg i enskild regi, dvs. familjedaghem, flerfamiljssystem eller andra pedagogiska verksamhetsformer. 2 Exklusive kostnader för nystartade/nedlagda fristående skolor. öka valfriheten och mångfalden i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg genom att ge föräldrarna ökade förutsättningar att välja utifrån familjernas behov och önskemål. I samma proposition föreslog regeringen att kommunens skyldighet att anordna allmän förskola utvidgas till att gälla från och med höstterminen det år barnet fyller . Bestämmelsen trädde i kraft . inleddes en särskild fortbildningssatsning, det s.k. förskolelyftet, med syfte att ge förskollärare och barnskötare möjlighet att förstärka sin kompetens. Fortbildningen ska inriktas på barns språkliga och matematiska utveckling, utifrån det enskilda barnets förutsättningar och behov. Personer med pedagogiskt ledningsansvar ska också ges möjlighet att få fortbildning för att få fördjupade kunskaper inom dessa områden samt om uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet. har regeringens uppdrag att ansvara för insatsen som beräknas pågå . beslutade regeringen om lagrådsremissen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (U2009/7188/S) och överlämnades en proposition till . Propositionen bifölls (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Skollagen, som trädde i kraft och som tillämpas på utbildning och annan verksamhet fr.o.m. , är en av mest omfattande lagar och reglerar all utbildning från förskola till och med vuxenutbildning, men inte högre utbildning. Den nya skollagen innebär att bestämmelser som finns i olika lagar och förordningar samlas på ett ställe. Lagstiftningens struktur har setts över i syfte att bli mer logisk och bättre avspegla hur skolsystemet har utvecklats . Skollagen har moderniserats genom att förenklas och förtydligas samt bättre anpassas till ett målstyrt skolväsende och till den ansvarsfördelning som råder mellan stat och kommun. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lagen omfattar verksamhet som anordnas av såväl det allmänna som av enskilda. fullföljde det s.k. sexårsuppdraget, vilket innebär att alla grund- och gymnasieskolor och alla kommuner har varit föremål för minst ett tillsynsbesök . Vanligt förekommande brister är enligt Skolinspektionen att skolorna inte i tillräcklig utsträckning följer upp elevers kunskapsutveckling, att elever inte får det särskilda stöd de behöver för att nå målen samt att betygssättning och bedömning inte är likvärdig över landet. Andra brister avser det pedagogiska ledarskapet och det systematiska kvalitetsarbetet, samt arbetet med normer och värden. Om bristerna innebär att en skola eller skolhuvudman inte följer gällande bestämmelser riktar Skolinspektionen kritik mot huvudmannen. Skolinspektionen kan konstatera att bristerna som regel åtgärdas inom utsatt tid. Myndigheten har dessutom genomfört ett antal granskningar av kvaliteten i skolor och annan verksamhet inom bl.a. områdena matematikundervisning i , studieavbrott i gymnasieskolan och lärares utbildning och behörighet. Läsa, skriva, räkna Läsa-skriva-räkna-satsningen syftar till att stimulera huvudmän och grundskolor att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna med fokus på årskurserna 13. Insatser kan t.ex. vara extra undervisningstid, stöd från speciallärare eller sommarskola. Satsningen påbörjades och avslutas . Lärarlyftet, regeringens satsning för att höja behöriga och yrkesverksamma lärares kompetens och därigenom öka elevers måluppfyllelse, fortsatte . Satsningen pågår 2007 2011 och är beräknad för att ca 30 000 lärare ska delta. Ett stort antal kurser på universitetsnivå med fokus på ämneskunskaper och ämnesdidaktik erbjuds. Studierna kan även bedrivas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärarna behåller av lönen . sommarskola för elever i gymnasieskolan. Totalt deltog 16 760 elever i sommarskola. har i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser inom ämnesområdena matematik, naturvetenskap och teknik (MNT). Uppdraget innebär bl.a. att stimulera till förnyelse av undervisningen genom att stödja skolors lokala utvecklingsarbete, utveckla den naturvetenskapliga undervisningen i tidiga åldrar och underlätta övergången från gymnasieskolan till den högre utbildningen inom MNT-området. Ökade kunskaper om våldsbrott i skolan På regeringens uppdrag har (Brå) genomfört en kartläggning av grövre våldsbrott i skolan i syfte att öka kunskaperna om förekomsten och utvecklingen av det grövre våldet i skolorna. Kartläggningen, som redovisades , visade att det allra grövsta våldet är mycket ovanligt i svenska skolor samt att det finns en tydlig koppling mellan kränkande behandling, skolklimat och utsatthet för skolvåld. Mot bakgrund av bland annat Brå:s kartläggning har tagit fram ett stödmaterial till skolorna om hur man kan arbeta brottsförebyggande med fokus på det grövre våldet. Samverkan skola, polis och socialtjänst Under 200709 bedrevs 125 projekt i ca 100 av landets kommuner för att stödja lokalsamverkan mellan skola, polis, socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatrin. För att öka andelen behöriga elever till gymnasieskolans nationella program infördes ett statsbidrag till kommuner och fristående skolor för anordnandet av sommarskola. Undervisningen är frivillig och riktar sig till de elever som riskerar att inte nå målen, huvudsakligen i ämnena svenska, engelska och matematik. Regeringen beslutade om en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet, enligt vilken entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom utbildningssystemet. Utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga människor får kunskap om och en vilja att starta och driva företag. Entreprenörskap handlar också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Entreprenöriella kompetenser efterfrågas av arbetsgivare. har fått i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel till skolhuvudmän och verksamhetsstöd till organisationer såsom Snilleblixtarna och Ung Företagsamhet. Genom Ung Företagsamhets utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Drygt 6 000 företag drivs under /10 av nästan 20 000 elever. Kunskapsbedömning i särskolan och särvux har på regeringens uppdrag genomfört insatser för att stärka kunskapsbedömningen i särskolan och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux). Syftet med uppdraget har varit att stimulera en fokusering på kunskapsmålen för att förbättra utbildningens kvalitet. har tagit fram stödmaterial samt anordnat konferenser för samtliga rektorer från särskolor och särvuxenheter i . har också tillsammans med högskolor och universitet tagit fram poänggivande kurser i syfte att stärka kunskapsbedömningen i särskolan. Målgruppen är verksamma lärare i obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan, lärare inom grundskola som har integrerade elever och lärare inom särvux. Sammanlagt har kurserna givits vid tre lärosäten och omfattat 120 platser. Läromedel för nationella minoriteter och modersmålsstöd i förskolan arbetar på uppdrag från regeringen med att främja tillgången till läromedel som är avsedd att användas vid modersmålsstöd i förskolan. Inom ramen för uppdraget har successivt samlat material på webbplatsen Tema Modersmål (modersmal.skolverket.se). har också tagit fram informationsmaterial om hur personalen i förskolan kan stödja utvecklingen av barnets modersmål. Vidare har verkat för att stödja utveckling och produktion av böcker och andra läromedel för de nationella minoriteterna. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning pågår en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Försöket karakteriseras av att minst hälften av undervisningen sker som lärande i arbete på en eller flera arbetsplatser. Till varje skolhuvudman som deltar i försöksverksamheten lämnas statsbidrag med per läsår för varje elev som deltar i lärlingsutbildningen. Statsbidraget är främst avsett att täcka företagens kostnader. deltog ca 3 700 elever i försöksverksamheten. kvarstod ca 3 200 av dessa. Inför /10 ansökte huvudmännen om knappt 9 000 platser, av vilka 6 000 platser fördelades av . För ca 3 900 av dessa rekvirerade huvudmännen statsbidrag . Det sista intaget till försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har skett . Regeringen har infört en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning i matematik, naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Genom försöket ges ungdomar med särskild begåvning och fallenhet möjlighet att få en gymnasieutbildning som erbjuder eleverna särskild breddning och fördjupning inom det ämne eller ämnesområde utbildningarna avser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studierna ska eleverna kunna läsa kurser vid ett universitet eller en högskola. Försöket, som avser utbildning som startar 20092014, är begränsat till maximalt 20 utbildningar. Av de tio utbildningar som godkänt för start kom nio igång. Ytterligare tio har godkänts för start . ska , med start , följa upp och i samråd med utvärdera försöket, vilket sedan kommer att utgöra underlag för ett beslut om ett eventuellt permanentande av verksamheten. 5.3Användande av bemyndigande för försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan Regeringens bedömning: Bemyndigandet i 29 kap. 23 § andra stycket skollagen (2010:800) kan användas för att meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Ärendet och dess beredning: har inom utarbetats en promemoria (U2010/1388/G) med ett förslag till en förordning om en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Enligt förslaget ska försöksverksamheten starta . Skälen för regeringens bedömning: införs den nya reformerade gymnasieskolan. trädde en ny skollag i kraft (2010:800). Enligt 13 § lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ska som huvudregel bestämmelserna skollag tillämpas för utbildning som påbörjas före . Den föreslagna försöksverksamheten avser ett fjärde tekniskt år som ska följa på dagens teknikprogram eller specialutformade program närliggande teknikprogrammet. Försöksverksamheten ska emellertid börja . Det sistnämnda leder till att bestämmelserna i den nya skollagen ska tillämpas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Enligt 29 kap. 23 § första stycket skollagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom skolväsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i lagen. Undantag får enligt paragrafens andra stycke även göras från andra bestämmelser i lagen för att möjliggöra en försöksverksamhet med sådan utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella program eller introduktionsprogram. skollag (1985:1100) fanns motsvarande bestämmelse (15 kap. 4 §). Paragrafens andra stycke tillkom 2007 för att möjliggöra en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning (se prop. 2007/08:1, utgiftsområde 16). Det föreslagna fjärde året är en utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av nationella program eller introduktionsprogram. Bakgrunden till paragrafens andra stycke utgör enligt regeringens bedömning inte något hinder för att tillämpa bemyndigandet på andra försöksverksamheter än gymnasial lärlingsutbildning. Bemyndigandet bör således kunna tillämpas på den föreslagna försöksverksamheten med ett fjärde tekniskt år. Resultaten i skolan påverkas av en mängd olika faktorer och aktörer, såsom staten, huvudmännen, rektorer, lärare, elever och föräldrar. Olika statliga insatser syftar till att påverka olika aktörer: befattningsutbildningen riktar sig till rektorer, förskolelyftet och lärarlyftet till verksamma lärare och till personal i förskolan, MNT- satsningen och statsbidraget till förstärkning av basfärdigheterna till huvudmän, skolor och/eller arbetslag. Det har inte varit några stora förändringar av resultaten i grund- och gymnasieskolan . Andelen elever i som uppnår godkända betyg i alla ämnen har ökat något. Däremot har andelen behöriga till gymnasieskolan minskat . Gymnasieelevernas resultat sett till betygen och andelen med slutbetyg har inte förändrats nämnvärt. Det finns enligt kunskapsöversikt Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? ifrågasätta om de positiva betygsförändringarna i faktiskt återspeglar kunskapsutvecklingen. Enligt kan förändringarna vara uttryck för varierande grader av betygsinflation i olika ämnen, möjligen också i kombination med faktiska förändringar av kunskaper och färdigheter, vilka kan vara såväl positiva som negativa. Den nationella utvärderingen och internationella jämförande studier ger enligt ett säkrare underlag för att bedöma kunskapsutvecklingen än meritvärden. I huvudsak ger dessa en enig bild av att resultaten inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse i senare år har försämrats sedan början/mitten av . Regeringens insatser har därför fokuserat på elevernas resultat inom främst dessa ämnen.