prop · GY0326 · 2010-10-25 00:00:00 — För det fall sökanden äger fordonet kommer det att krävas att denne hyr eller köper ett alkolås, får det installerat i sitt fordon och regelbundet kontrollerar utrustningen m.m. Till detta kommer kostnaderna för dessa åtaganden, se avsnitt 5.10.2. Om fordonet inte ägs av sökanden, t.ex. när fordonet tillhandahålls av arbetsgivaren eller ett leasingbolag, ska sökanden se till att fordonet som ska användas har ett godkänt alkolås. Ett körkortsinnehav villkorat av alkolås kan antas leda till ett bättre förhållningssätt till alkohol om det bygger på ett initiativ från den enskildes sida. Till ansökan ska fogas ett särskilt läkarintyg. Genom ett krav på läkar- intyg kommer en medicinsk kontroll att ske samt en bedömning göras av sökandens bruk av alkohol. Villkorstiden med alkolås kommer att påverkas av om sökanden har diagnosen alkoholberoende eller alkohol- missbruk. Det är visserligen inte alltid det går att ställa en sådan diagnos vid ett första läkarbesök. För att en läkare ska ha en chans att kunna göra en mer säker bedömning av om en person har en sådan diagnos, bör en uppföljande provtagning och läkarbesök ske efter beslut om villkor om alkolås för körkort. Om det fram- kommer att körkortshavaren har grava alkoholproblem så kan detta komma att påverka villkorstiden, se vidare avsnitt 5.6.1. En ansökan bör inte bifallas, om det kan påvisas att sökanden miss- brukar narkotika, eftersom alkolåset enbart reagerar på alkohol. För denna grupp kommer bestämmelserna om alkolås inte att vara tillämp- liga. Finns misstanke om bruk av narkotika, t.ex. vid ett rattfylleribrott, krävs ett läkarintyg som underlag för att kunna bedöma om sökanden är lämplig för att inneha körkort med villkor om alkolås. Vid läkarunder- sökningen krävs i dessa fall en toxikologisk provtagning som kan påvisa avsaknaden av narkotika för att sökanden ska kunna anses vara lämplig. Till ansökan ska vidare fogas en förklaring om att sökanden är villig att följa de särskilda villkor som gäller för fortsatt körkortsinnehav villkorat med alkolås. Detta i syfte att så långt möjligt försäkra att sökanden full- följer sina åtaganden. Beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås och tillhörande frågor bör lämpligen prövas av den myndighet som handhar körkortsärenden vilket är Transportstyrelsen . Den närmare utformningen av nämnda handlingar kommer att kräva ytterligare föreskrifter. Närmare föreskrifter om läkarintyg, avtal om leverans och inmontering och sökandens försäkran och åtaganden bör meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, se avsnitt 5.13. har även föreslagit att det till ansökan ska fogas avtal om leverans och inmontering av alkolås, det kan vara fråga om hyra eller köp av godkänt alkolås. Emellertid kommer det vara så att körkortshavaren använder ett fordon som han eller hon inte äger, t.ex. en försäljare som har tillgång till en tjänstebil. Det ska självfallet vara möjligt för en körkortshavare vars körkort har förenats med ett villkor om alkolås att använda ett fordon som han eller hon inte äger under förutsättning att fordonet är utrustat med ett godkänt alkolås. Det kan därför inte, som föreslagit, vara ett obligatoriskt krav på att det till en ansökan om alkolås alltid måste fogas ett avtal om leverans och inmontering av alkolås. Om körkortshavaren framför ett fordon som saknar godkänt alkolås så åsidosätter han eller hon det villkor som meddelats ifråga om rätten att få framföra fordonet och bryter därmed mot 3 § andra stycket lagen (1951:649) om straff för vissa trafik- brott. Ett sådant beteende kommer även att inverka negativt vid bedömningen om den enskilde är lämpad för fortsatt körkortsinnehav ens med villkor om alkolås. I de fall det är frågan om den enskildes egna fordon skulle ett krav om att det till ansökan ska fogas avtal om leverans och inmontering av alko- låset framstå som både logiskt och rimligt. De närmare förutsättningarna för detta bör framgå av föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Lagrådet har anfört att i den föreslagna lagtexten har beslutsmyndig- heten angetts som körkortsmyndigheten eller Transportstyrelsen. Lagrådet har vidare anfört att för konsekvensens och tydlighetens skull bör endast en benämning används. I körkortslagen förekommer båda begreppen. Med anledning av vad Lagrådet anfört bör den föreslagna lagtexten anpassas så att beslutsmyndigheten anges som Transportstyrelsen. I samband med den översyn som är nära förestående av körkortslagen bör övriga paragrafer som anger beslutsmyndigheten anpassas så att endast en benämning i lagen används. Frist inom vilken ansökan ska ske Möjligheten att ansöka om alkolås som villkor för körkortsinnehav ska som tidigare nämnts omfatta de förare som dömts för rattfylleri till följd av alkoholförtäring. Detta torde, förutom en lagakraftvunnen dom, anses innefatta ett godkänt strafföreläggande, ett godkänt föreläggande om ordningsbot och ett beslut om åtalsunderlåtelse, jfr 5 kap. 1 § andra stycket körkortslagen (1998:488). I dessa fall fattas ett slutligt beslut om återkallelse av körkortet. Ett beslut om villkor om alkolås som förutsättning för fortsatt körkortsinnehav ska fattas i stället för ett åter- kallelsebeslut. Ett beslut om återkallelse av körkort föregås av ett interimistiskt beslut om återkallelse, jfr 5 kap. 5 § kör- kortslagen. Om körkortet har omhändertagits vid misstanke om ett ratt- fylleribrott ska Transportstyrelsen pröva frågan om interimistisk åter- kallelse utan dröjsmål, jfr 7 kap. 5 § körkortslagen. En ansökan om vill- kor om alkolås kommer därför att aktualiseras redan när körkortet är föremål för interimistisk återkallelse. I dagens försöksverksamhet informeras sökanden om möjligheten att ansöka om villkorlig körkortsåterkallelse i samband med att han eller hon ges tillfälle att yttra sig inför ett beslut om återkallelse av körkortet. Detta förfarande bör tillämpas även i det nya systemet med alkolås. Ansökningstiden är inte reglerad i dagens försöksverksamhet vilket inne- bär att möjligheten att ansöka om deltagande står öppen fram till att ett slutligt beslut om återkallelse ska fattas. Ansökningstiden i det nya systemet bör dock regleras i syfte att uppnå förutsebarhet. Beslutet om körkortsinnehav villkorat av alkolås ska träda i stället för ett beslut om återkallelse. Vid t.ex. ett rattfylleribrott sker som regel en interimistisk återkallelse av körkortet. Den som på detta sätt fått sitt körkort återkallat bör ha möjlighet att ge in en ansökan om kör- kortsinnehav villkorat av alkolås för att kunna behålla sin förarbehörighet. Det är därför viktigt att den enskilde får information om möjligheten att ansöka efter kör- kortets omhändertagande. Vid tillämpningen av lagen (1998:498) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse har det varit möjligt att få ett beslut om alkolås beviljat innan ärendet om återkallelse blivit slutligt prövat. har tidigare ifrågasatt om det funnits tillräckligt med författningsstöd när länsstyrelserna har beslutat om villkorlig kör- kortsåterkallelse redan i samband med att beslut om interimistisk kör- En sådan möjlighet, som innebär att ett interimistiskt beslut om återkallelse kan ersättas, ska enligt JO komma till klart uttryck i författningstexten, jfr JO:s beslut , dnr 4381-2006. Regeringen anser att det även fortsättningsvis ska vara möjligt att meddela ett beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås i stället för ett interimistiskt beslut om återkallelse. Detta är rimligt efter- som ett beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås ska ersätta de spärrtider som meddelas vid återkallelse och bör fattas . Möjligheten att ersätta ett redan fattat interimistiskt beslut om återkallelse ska tydliggöras när nya regler om alkolås nu införs. Om körkortet har omhändertagits efter rattfylleribrottet, ska myndigheten pröva frågan om interimistisk återkallelse utan dröjsmål, jfr 7 kap. 5 § körkortslagen. Om myndigheten därför redan har fattat ett interimistiskt återkallelsebeslut när ansökan om alkolås ges in, bör det vara möjligt att ersätta ett sådant beslut med ett beslut om körkortsinnehav som är villkorat av alkolås. I de fall ett körkortsingripande är aktuellt kommer det att föregås av ett interimistiskt beslut. Det är därför rimligt att tro att de flesta ansökningar om villkor om alkolås för fortsatt körkortsinnehav kommer att lämnas i anslutning till att det interimistiska beslutet om återkallelse fattas. Det kan dock finnas skäl för den enskilde att avvakta med att ge in en ansökan. Han eller hon kan exempelvis vid misstanke om rattfylleribrott vilja invänta ett lagakraftvunnet avgörande av skuld- frågan. Regeringen anser att det ska finnas en möjlighet att ge in en ansökan fram till att ett slutligt beslut om återkallelse ska fattas. Alkolås- utredningen har föreslagit att en ansökan om villkor om alkolås för kör- kortsinnehav ska vara möjligt till och från det att sökanden givits tillfälle att yttra sig inför ett slutligt beslut om åter- kallelse. Hovrätten för Nedre har frågat på vilka grunder fristen att ansökan om villkor om alkolås för körkortsinnehav har begränsats . Vid bedömningen av hur lång ansökningstiden bör vara är det till att börja med angeläget att den är så anpassad att sökanden har möjlighet att sätta sig in i och ta ställning till om han eller hon anser sig lämpad för ett villkor om alkolås. är det rimligt att sökanden tar ställning till om han eller hon vill ansöka om alkolås i någorlunda nära anslutning till att frågan om återkallelse av körkortet har blivit avgjord. Vid bedömning av ansökningstidens längd måste vidare hänsyn tas till den tid det kommer att ta för sökanden att skaffa sig de läkarintyg som kommer att krävas. SLS har upplyst att av vårdadministrativa skäl bör ansökningstiden motsvara . SFAM har också påtalat att det behövs som motsvarar för att lämna in ett läkarintyg. Även i och i anser att är för att ett läkarintyget ska kunna ges in. I de fall prövningen av en ansökan om villkor om alkolås för fortsatt körkortsinnehav blir aktuellt först i samband med det slutliga återkallelsebeslutet måste ansökningstiden vara så anpassad att sökanden har en möjlighet att inkomma med denna inom en rimlig tid. Mot bakgrund av vad som framkommit anser regeringen att ansökningstiden lämpligen bör bestämmas . Det innebär att sökanden har möjlighet att senast från det att han eller hon getts tillfälle att yttra sig över ett beslut om slutlig återkallelse inkomma med en ansökan om villkor om alkolås för fortsatt körkortsinnehav. Förutsättningar för villkor om alkolås Regeringens förslag: Beslut om villkor om alkolås får meddelas endast om sökanden med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden bedöms som lämplig för körkortsinnehav med ett sådant Lämplighet förutsätter att sökanden kan antas komma att respektera trafikreglerna och visa hänsyn och omdöme i trafiken, inte brukar narkotika som avses i narkotikastrafflagen (1968:64), uppfyller de andra medicinska krav än krav på frånvaro av alkoholmissbruk eller alkoholberoende som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. Den vars körkortsinnehav är förenat med villkor om alkolås får endast framföra det körkortspliktiga fordonet i och endast om fordonet är utrustat med ett godkänt alkolås. förslag: Överensstämmer i huvudsak med Utredningen har föreslagit att lämplighet för kör- kortsinnehav villkorat med alkolås bland annat förutsätter att sökanden inte har något annat drogmissbruk än alkohol. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Redan av 3 kap. 2 § körkortslagen (1998:488) framgår att bara den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden är lämplig har möjlighet att få ett körkortstill- stånd för att skaffa sig ett körkort. Vid bedömningen av lämpligheten med hänsyn till de personliga förhållandena beaktas särskilt körkorts- aspirantens pålitlighet i nykterhetshänseende och att han eller hon i övrigt kan antas respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken. Dessa omständigheter är alltjämt av stor betydelse när ett villkor om alkolås för fortsatt körkortsinnehav ska kunna komma i fråga i stället för att körkortet återkallas. För att en ansökan om villkor om alkolås för fortsatt körkortsinnehav ska vara möjligt ska därför uttryckligen framgå att sökanden måste vara lämplig med hänsyn till sina personliga eller medicinska förhållanden för ett sådant körkortsinnehav. Lämplighet med hänsyn till de personliga förhållandena ska förutsätta att sökanden kan antas komma att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken. Det kan exempelvis förhålla sig så att sökanden på grund av tidigare omfattande trafikbrottslighet inte bedöms kunna anförtros fortsatt körkortsinnehav även om det förenas med villkor om alkolås. Detsamma gäller om sökanden tidigare dömts för grovt rattfylleri vid ett flertal tillfällen eller vid grovt rattfylleri av mera allvarlig beskaffenhet som skett . förflutit från tidigare trafikbrottslighet desto mindre betydelse ska denna ha när sökandens personliga lämplighet bedöms. lämplighet med hänsyn till de medicinska förhållandena avses att Prop. 2010/11:26 sökanden uppfyller de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten, med undantag för bruk av alkohol. Enligt dagens försöksverksamhet kan endast förare komma i fråga som gjort sig skyldig till rattfylleribrott på grund av alkoholförtäring. Som tidigare nämnts är syftet med alkolås att förhindra alkoholpåverkade förare i trafiken. Dagens alkolås kan inte avläsa bruk av andra droger. Regeringen delar därför bedömning att förare som begår trafiknykterhetsbrott på grund av annat drogbruk än alkohol inte kan medges en rätt att fortsättningsvis köra fordon med ett alkolås. Regeringen anser dock att det måste tydliggöras i lagtexten att här är fråga om droger och preparat som klassificerats som narkotika, dvs. läkemedel eller hälsofarliga varor som av regeringen förklarats vara narkotika enligt 8 § narkotikastrafflagen (1968:64). Detsamma ska gälla om föraren varit påverkad både av alkohol och narkotika. För dessa förare kommer återkallelse av körkortet alltjämt att vara obligatoriskt. Om föraren varit påverkad av både alkohol och andra droger vid färden ska ansökan om alkolås avslås. I dessa situationer kommer spärrtidens längd att påverkas av vilken villkorstid som hade varit aktuell för det fall ett villkor om alkolås hade föreskrivits, se avsnitt 5.9. När körkortsinnehavet är förenat med ett villkor om alkolås får kör- kortshavaren endast framföra körkortspliktiga fordon i och fordonet i fråga måste vara utrustat med ett godkänt alkolås. 5.5.3Beslut om villkor om alkolås ska gälla , villkorstid Regeringens förslag: Ett beslut om villkor om alkolås ska gälla , villkorstid. Villkorstiden ska räknas från den dag beslutet delgavs körkorts- havaren. Har beslutet föregåtts av ett interimistiskt beslut, dvs. ett beslut att körkortsinnehavet ska vara förenat med villkor om alkolås i stället för ett beslut om återkallelse tills vidare, räknas villkorstiden från det först delgivna beslutet. Om villkorstiden har löpt ut när ett slutligt beslut ska fattas, ska den interimistiska villkorstiden i stället räknas av från den slutligt bestämda villkorstiden. Regeringens bedömning: Ett beslut om villkor om alkolås för kör- kortsinnehav bör gälla , om inte annat anges. förslag: Överensstämmer i huvudsak med Utredningen har dock föreslagit att villkorstid ska räknas från den dag som anges i beslutet om körkortsinnehav villkorat av Remissinstanser: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot förslaget. Hovrätten för Nedre har dock föreslagit att villkorstiden i stället ska räknas från den dag då Regeringens förslag och bedömning: Den som ansöker om att kör- kortsinnehavet ska vara förenat med villkor om alkolås, och som även anses vara lämplig att inneha ett körkort med ett sådant villkor, bör kunna fortsätta att framföra sitt fordon så fort ett godkänt alkolås blivit installerat i fordonet. Föraren ska trots sitt rattfylleri ha ansetts lämplig att framföra fordonet under förutsättning att det är utrustat med ett god- känt alkolås. är rätten att få fortsätta framföra körkorts- pliktigt fordon också av stor betydelse för att få tillvaron att fungera, tex. i arbetslivet där det kan förutsätta att arbetstagaren använder fordon i sin yrkesutövning. Som påpekat kan ett villkor om alkolås för fortsatt körkortsinnehav utgöra ett stöd för en arbetsgivares rehabili- terande insatser i samband med ett alkoholmissbruk hos en arbetstagare som använder körkortspliktigt fordon i sin yrkesutövning. För många utgör vidare möjligheten att få framföra körkortspliktigt fordon en förut- sättning för ett fungerande vardagsliv med transporter till arbete, inköps- resor och skjutsning av barn liksom för ett rikt och fungerande fritidsliv. Ett beslut om villkor om alkolås för fortsatt körkortsinnehav kommer att fattas i stället för ett beslut om återkallelse av körkort. Det innebär att ett beslut om alkolås även kommer att ersätta den spärrtid som skulle ha blivit aktuell vid en återkallelse av körkort, jfr 5 kap. 6 § körkortslagen (1998:488). Som tidigare framförts är det viktigt för en förbättrad trafiksäkerhet att de körkortshavare som vill fortsätta att kunna framföra körkortspliktiga fordon, trots sitt rattfylleribrott, ansöker om och får sitt körkortsinnehav förenat med villkor om alkolås under förutsättning att de i övrigt är lämpliga för ett sådant körkortsinnehav. De villkorstider som bestäms bör bidra till detta. Enligt den utvärdering av försöksverksamheten med alkolås som gjorts av Transportøkonomisk Institutt har de som efter återkallelse fått en kort spärrtid, valt att inte delta i försöksverksamheten. De kan antas ha gjort detta val eftersom de återfår rätten att framföra körkortspliktigt fordon , jämfört med om de valt en villkorstid med alkolås som motsvarar och där deltagandet dessutom kostar en ansenlig summa. Spärrtiden för rattfylleri av normalgraden på grund av alkoholförtäring bestäms enligt praxis till mellan och , med tyngd- punkten i den övre delen av skalan. Vid återkallelse av körkort på grund av grovt rattfylleri är spärrtiden lägst och högst . I det system som föreslås bör villkorstiden bestämmas så att fler förare väljer att ansöka om villkor om alkolås för sitt fortsatta kör- kortsinnehav än vad som gäller i dagens försöksverksamhet. Villkors- tiden bör dessutom korrespondera med den spärrtid som annars skulle bestämmas vid en återkallelse av körkortet, för att ytterligare motivera förare att ansöka om villkor om alkolås. har föreslagit att ett beslut om körkortsinnehav förenat med villkor om alkolås ska gälla om inget annat anges. Enligt regeringens förslag utgör ett beslut om att körkortsinne- havet ska vara förenat med villkor om alkolås ett beslut enligt kör- kortslagen. Sådana beslut gäller , om inte annat anges, enligt 7 kap. 7 § körkortslagen. Regeringen finner inte anledning till att något annat skulle gälla för beslut om villkor om alkolås. Någon särskild reglering av verkställbarheten av dessa beslut behövs därför inte. Utredningen har vidare föreslagit att villkorstiden ska börja löpa från den dag som anges i beslutet om villkor om alkolås. Hovrätten för Nedre har ifrågasatt detta förslag och anfört att villkorstiden i stället lämpligen bör räknas från den dag då beslutet meddelas, i likhet med vad Prop. 2010/11:26 som gäller i lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig kör- Enligt regeringens mening saknas det i detta avseende anledning att behandla villkorstiden annorlunda än giltighetstid för återkallelse tills vidare och spärrtid, jfr 7 kap. 8 § körkortslagen. Villkorstiden ska därför löpa från den dag beslutet om villkor om alkolås delgavs körkorts- havaren. Har beslutet föregåtts av ett interimistiskt beslut, dvs. ett beslut om villkor om alkolås i stället för ett beslut om återkallelse tills vidare, ska villkorstiden räknas från det först delgivna beslutet. Om villkorstiden har löpt ut när ett slutligt beslut ska fattas ska den interimistiska villkors- tiden under vilken körkortsinnehavet varit förenat med villkor om alkolås i stället räknas av. En bestämmelse med detta innehåll ska tillföras körkortslagen. Regeringens förslag: Längden på den villkorstid som ska gälla för villkor om alkolås ska vara differentierad. : Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot utredningens förslag. Vägtrafikinspektionen, (), läkare- förbunds Etik- och ansvarsråd (EAR) och Trafikmedicinska Förening (STMF) har haft synpunkter på att vilkorstiden är uppdelad. Skälen för regeringens förslag: Ett system med alkolås ska gälla för personer som dömts för rattfylleri till följd av alkoholförtäring. straffrättsliga bedömningen av ett trafiknykterhetsbrott kommer således vara av betydelse för om ett körkortsinnehav ska kunna förenas med ett villkor om alkolås. Till att börja med kan konstateras att den körkortshavare som gör sig skyldig till rattfylleri utgör en fara för trafiksäkerheten, vilket indikerar att han eller hon inte är lämplig för körkortsinnehav. alkolås som förutsättning för fortsatt körkortsinnehav är att uppfatta som en form av lämplighetsprövning för ett kommande körkortsinnehav utan villkor om alkolås. Frågan är om det i vissa fall finns skäl att, från trafik- säkerhetssynpunkt, tillämpa mer ingripande regler för körkortshavaren än i andra. Man kan tänka sig att en mer omfattande lämplighetsprövning bör ske i vissa fall. Om en differentiering ska göras, bör den ske utifrån en bedömning av det trafikfarliga i körkortshavarens Finns det skäl att tillämpa samma regler för alla som döms för rattfylleri, utifrån resonemanget att samtliga som dömts i princip har mer eller mindre allvarliga alkoholproblem? Det är känt att en stor andel av de förare som har dömts för trafiknykterhetsbrott är alkoholberoende eller i vart fall har mycket Resultaten inom ramen för projektet KAPUBRA (projektet , Uppföljning och Behandling av Rattfyllerister, , , 2005) visar att ungefär hälften av de personer som var misstänkta för trafiknykterhetsbrott hade alkoholproblem i form av skad- liga eller riskabla alkoholvanor som de också kunde antas vara i behov av behandling eller vård för. Av de som var misstänkta för grovt ratt- fylleri hade sådana problem. I utvärderingar av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse har av deltagarna konstaterats vara alkoholberoende eller ha ett alkoholmissbruk. Ytterligare belägg för sambandet mellan trafiknykter- hetsbrott och alkoholproblem finns att hämta i andra, internationella, undersökningar. En tillämpning av resultaten av dessa undersökningar på svenska förhållanden måste dock göras med viss försiktighet, bl.a. med hänsyn till att de straffbara gränserna för rattfylleri i andra länder oftast ligger betydligt högre än i . Ett trafiknykterhetsbrott kan betyda att vederbörande har alkohol- problem. Sett mot bakgrund av den forskning som finns på området gäller det emellertid inte alla som döms för detta brott. Ett system med alkolås lämpar sig därför inte att basera sig på ett generellt och kate- goriskt antagande att alla som döms för rattfylleri har alkoholproblem. Inte heller bör det utformas så att det träffar alla som har dömts för rattfylleri utan urskillning. Regeringen delar uppfattning att ett mer nyanserat betraktelsesätt bör ligga till grund vid systemets utformning. Regeringen anser att möjligheten att meddela varning vid rattfylleri- brott ska vara kvar och att systemet med alkolås inte ska gälla i de fall en varning är aktuell som körkortsingripande, i stället för en återkallelse av körkortet.