prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — För kurser och projektarbete i vuxenutbildning, vuxenut- bildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare som påbörjats före ska bestämmelserna skollag fortsätta att gälla. 23 § Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- rare kan påbörja svenskundervisning för invandrare inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till en kurs i svenskundervisning för invandrare hos kommunen. Denna paragraf träder i kraft och upphör att gälla vid utgången av . 24 § Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för grundsärskola och gymnasiesärskola vid i . har tillsyn över elevhemsboende vid sådan utbildning som avses i första stycket. 25 § Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för gymnasieskola eller vuxenut- bildning inom andra områden än naturbruk eller omvårdnad om utbild- ningen 1.bedrevs före och har bedrivits , och 2.under hela tiden har stått öppen för sökande från hela landet och för- blir det. 26 § Ett landsting som bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska tillämpa de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolfor- men. ska för utbildning i grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om befattning med sådan utbildning som avses i 24 och 25 §§. 28 § Ett beslut att ge en internatskola ställning som riksinternatskola enligt 10 kap. 1 § skollag ska, om det gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett beslut enligt 29 kap. 14 § i den nya skollagen. En enskild som bedriver utbildning vid en riksinternatskola ska därvid anses godkänd som huvudman för den eller de skolformer som anordnas vid riksinternatskolan. 29 § Ett godkännande av en internationell skola enligt 9 kap. 5 § skollag ska, om det gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett godkännande enligt 24 kap. 2 § i den nya skollagen. En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 7 a eller 8 d § skollag ska, om den gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som en förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 3 § respektive 5 § i den nya skollagen. Giltigheten av vissa godkännanden 30 § Ett beslut som med stöd av 4, 5, 7, 8, 16, 17 eller 29 § ska anses som ett godkännande enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen får inte åter- kallas före på grund av att villkoren enligt 2 kap. 6 § i den nya skollagen inte är uppfyllda. 31 § Ett beslut att utse ordförande eller vice ordförande i överklagandenämnd ska, om det avser tid efter utgången av , fortsätta att gälla trots 27 kap. 2 § i den nya skollagen. Den som med stöd av första stycket är ordförande eller vice ordförande i efter utgången av , får utses på nytt till ordförande eller ersättare för ordföranden trots 27 kap. 2 § i den nya skollagen. Äldre medgivanden att anordna prövning och utfärda betyg 32 § Beslut om medgivande att anordna prövning och utfärda betyg som har fattats med stöd av 15 kap. 8 § skollag ska, om be- slutet gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett beslut fattat enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 29 kap. 24 § i den nya skollagen, dock längst till och med utgången av . 33 § I fråga om lärare eller förskollärare som saknar utbildning för att bedriva undervisning i skolväsendet enligt 2 kap. 13 eller 15 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskol- lärare eller fritidspedagog före ska för an- ställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag gälla i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare som uppfyller kraven i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställ- ning som lärare för att bedriva sådan undervisning som avses i samma Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 16 kap. 11 § föräldrabalken1 ska ha följande När en omyndig på grund av arv eller testamente har fått pengar till ett värde överstigande ett prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller med villkor om särskild överförmyndarkontroll, ska den som ombesörjer utbetalningen från dödsboet för den omyndiges räkning sätta in medlen hos bank eller kreditmarknadsföretag, med uppgift om att medlen inte får tas ut utan överförmyndarens tillstånd. Vad som sagts om skyldighet att betala till bank eller kreditmark- nadsföretag ska även gälla 1.försäkringsgivare vid utbetalning av försäkringsbelopp som den omyndige har rätt till, 2.pensionssparinstitut vid utbetalning enligt lagen (1993:931) om in- dividuellt pensionssparande, 3.Brottsoffermyndigheten vid utbetalning av ersättning enligt brotts- skadelagen (1978:413), 4. huvudman vid utbetalning av 4. huvudman vid utbetalning av skadestånd enligt 14 a kap. 12 § skadestånd enligt 6 kap. 12 § skollagen (1985:1100), samt skollagen (2010:000), och 5. myndighet som betalar ut ersättning med anledning av skadestånds- anspråk mot staten. Om betalningen avser en periodisk förmån, gäller skyldigheten att betala till bank eller kreditmarknadsföretag endast när den första utbetal- ningen görs. När utbetalning enligt första eller andra stycket görs, ska den som om- besörjer utbetalningen genast göra anmälan till förmyndaren och över- förmyndaren. En sådan anmälan ska också göras om en omyndig på grund av arv eller testamente har fått värdehandlingar till ett värde som överstiger i första stycket nämnt belopp eller med villkor om att värde- handlingarna ska stå under särskild överförmyndarkontroll. Bestämmelserna i förstafjärde styckena gäller inte vid utbetalning av medel som den omyndige får förvalta själv. Andrafjärde styckena gäller inte heller om utbetalning görs från försäkring som har tagits inom ramen för en rörelse. Bestämmelserna i denna paragraf gäller också vid betalning eller ut- givande av värdehandlingar till någon för vilken det har förordnats god man med uppgift att förvalta egendom eller för vilken det har förordnats förvaltare. Denna lag träder i kraft . 1Balken omtryckt 1995:974. 2Senaste lydelse 2008:910. När det gäller huvudmans utbetalning av skadestånd som hänför sig till vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare gäller 16 kap. 11 § i dess äldre lydelse till utgången av . Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna 4.6.9 och 4.6.11 till riksdagsordningen1 ska ha följande lydelse. ungdom utom förskola, fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet (2010:000), 2.omsorg om äldre och handikappade, 3.åtgärder mot missbruk och andra socialtjänstfrågor, 5.hälso- och sjukvård samt 6.sociala ärenden i övrigt. Ärenden om anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bereds av socialutskottet. (2010:000), 2. skolväsendet, 3. studiestöd. 4. studiestöd. 16 Utbildning och universitetsforskning bereds av utbildningsutskottet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för vuxenutbild- ning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare till utgången av . 1 Riksdagsordningen omtryckt 2007:726. Förslag till lag om ändring i semesterlagen Härigenom föreskrivs att 17 b § semesterlagen (1977:480) Lydelse enligt SFS 2009:1439 Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande när det gäller 1. ledighet med anledning av risk för överförande av smitta, a) om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, och b) om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , 2. ledighet enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger 3.ledighet för utbildning som till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor eller för ersättningsbe- rättigande teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), om från- varon under intjänandeåret inte överstiger och ledigheten inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, 4.ledighet på grund av grundutbildning om eller repetitionsutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, om frånvaron under intjänandeåret inte överstiger , eller (1986:163) om rätt till ledighet för (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invand- I en frånvaroperiod enligt första stycket räknas in även dagar när arbetstagaren inte skulle ha utfört arbete. Denna lag träder i kraft . 1 Anmärkning: Lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare har föreslagits upphävas i lagrådsremissen En enklare ledighetslagstiftning. Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § och 6 kap. 17 § arbetsmiljölagen (1977:1160)1 ska ha följande lydelse. Vid tillämpning av 24 och 79 kap. ska med arbetstagare likställas 1. den som genomgår utbild- 1. den som genomgår utbild- ning, med undantag för barn i för- skolan och elever i fritidshemmet, 2.den som under vård i anstalt utför anvisat arbete, 3.den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och annan som fullgör i lag föreskriven tjänstgöring eller som deltar i frivillig utbildning för verksamhet inom totalförsvaret. De som avses i första stycket 1 och 2 ska likställas med arbetstagare även vid tillämpning av 5 kap. 1 och 3 §§. I fråga om dem som genom- går utbildning finns dessutom särskilda bestämmelser i 6 kap. 6 a, 8, 15, 17 och 18 §§, 7 kap. 13 och 14 §§ samt 9 kap. 3 §. I fall som avses i första och andra styckena ska det som i lagen sägs om arbetsgivare gälla den som driver den verksamhet i vilken arbetet utförs. De som genomgår utbildning ska av huvudmannen för utbildningen ges tillfälle att medverka i arbetsmiljöarbetet på arbetsstället, om det är rimligt med hänsyn till utbildningens art och utbildningsperiodens längd. Omfattningen och utformningen av elevernas deltagande i skolans arbetsmiljöarbete ska anpassas efter deras ålder, mognad och förutsätt- ningar i övrigt när det gäller 1. elever i förskoleklass och i lägre årskurs än årskurs 7 i , specialskolan och i motsvarande utbildningar samt i sameskolan, 2. elever i den obligatoriska sär- motsvarande utbildningar, och svarande utbildningar, och 3. elever i vuxenutbildning 3. elever i särskild utbildning för Elever i årskurs 79, specialskolans årskurs 710 och gymnasieskolan samt motsvarande utbildningar företräds i arbetsmiljö- arbetet av elevskyddsombud. De som genomgår eftergym- De som genomgår efter- nasial utbildning och annan ut- gymnasial utbildning och annan 1Lagen omtryckt 1991:677. 2Senaste lydelse 2009:870. 3Senaste lydelse 2009:870. bildning för vuxna än vuxenutbild- ning för utvecklingsstörda före- träds i arbetsmiljöarbetet av stude- randeskyddsombud. Ett studeran- deskyddsombud ska vara . utbildning för vuxna företräds i 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för vuxenutbildning för ut- vecklingsstörda till utgången av . 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare1 samt 1 och 3 §§ ska ha följande lydelse. Lag om rätt till ledighet för Lag om rätt till ledighet för utbildning i svenska för En arbetstagare, som har En arbetstagare, som har antagits till svenskundervisning för antagits till utbildning i svenska invandrare (sfi) enligt 13 kap. för invandrare enligt 22 kap. skol- skollagen (1985:1100), har rätt att lagen (2010:000), har rätt att vara vara ledig från sin anställning för ledig från sin anställning för att att delta i undervisningen enligt delta i undervisningen enligt be- bestämmelserna i denna lag. stämmelserna i denna lag. Tid under vilken en arbetstagare är ledig enligt denna lag räknas som arbetad tid vid tillämpning av andra författningar. Har överenskommelse träffats om svenskundervisning på arbets- tid vid ett sådant samråd som avses i 13 kap. 5 § skollagen (1985:1100), har en arbetstagare som vill delta i undervisningen rätt till erforderlig ledighet för att göra detta. Träffas inte överenskommelse enligt första stycket, har en arbets- tagare rätt till ledighet för att delta i sfi dels i form av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av förkortning av arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden i samband med deltidsstudier. En arbetstagare vars arbetstid är mindre än hälften Har överenskommelse träffats om utbildning i svenska för in- vandrare på arbetstid vid ett så- dant samråd som avses i 22 kap. 9 § skollagen (2010:000), har en arbetstagare som vill delta i ut- bildningen rätt till den ledighet som behövs för att göra detta. Träffas inte överenskommelse enligt första stycket, har en arbets- tagare rätt till ledighet för att delta i utbildning i svenska för invand- rare dels i form av hel ledighet i samband med heltidsstudier, dels i form av förkortning av arbetstiden till hälften av den för arbetsplatsen normala arbetstiden i samband med deltidsstudier. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:1112. Anmärkning: Lagen har föreslagits upphävas i lagrådsremissen En enklare ledighetslagstiftning. 2Senaste lydelse 1991:1112. 3Senaste lydelse 1991:1112. av den för arbetsplatsen normala arbetstiden har dock rätt till hel ledighet i samband med deltids- studier. Rätt till ledighet i den omfatt- ning som följer av andra stycket har även en arbetstagare som del- tar i undervisningen på tid som inte är arbetstagarens arbetstid. I ett sådant fall skall vid förkortning av arbetstiden hela ledigheten förläggas antingen till arbets- dagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens önskemål. vars arbetstid är mindre än hälften Prop. 2009/10:165 av den för arbetsplatsen normala arbetstiden har dock rätt till hel ledighet i samband med deltids- studier. Rätt till ledighet i den omfatt- ning som följer av andra stycket har även en arbetstagare som del- tar i utbildningen på tid som inte är arbetstagarens arbetstid. I ett sådant fall ska vid förkortning av arbetstiden hela ledigheten för- läggas antingen till arbetsdagens början eller slut i enlighet med arbetstagarens önskemål. Denna lag träder i kraft . 2.8Förslag till lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) Härigenom föreskrivs att 6 § arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) ska ha följande lydelse. När denna lag skall tillämpas, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa före- ningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invand- rare. När denna lag ska tillämpas, gäller inte lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa före- ningsuppdrag i skolan och lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invand- rare. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:1115. Anmärkning: Lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare har föreslagits upphävas i lagrådsremissen En enklare ledighetslagstiftning. 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1109) om uppdragsutbildning i vissa fall Härigenom föreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (1991:1109) om uppdrags- utbildning i vissa fall ska ha följande lydelse. Kommuner och landstings- kommuner får bedriva uppdrags- utbildning som i fråga om art och nivå motsvarar den verksamhet kommunen eller landstings- kommunen får bedriva inom det offentliga skolväsendet. Uppdrags- utbildningen får dock inte mot- svara ett helt nationellt program i gymnasieskolan. Deltagare i sådan uppdragsut- bildning som motsvarar utbildning inom det offentliga skolväsendet eller i högskoleutbild- ning inom vårdområdet får ges betyg eller annat kompetensbevis enligt bestämmelserna för sådan utbildning under de förutsättningar som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen. Även i andra frågor som rör för- hållandet till det offentliga skol- väsendet eller högskoleutbildning meddelas föreskrifter av regeringen. Kommuner och landsting får bedriva uppdragsutbildning som i fråga om art och nivå motsvarar den verksamhet kommunen eller får bedriva inom skol- väsendet. Uppdragsutbildningen får dock inte motsvara ett helt nationellt program i gymnasie- skolan. Deltagare i sådan uppdragsut- bildning som motsvarar utbildning inom skolväsendet eller i högskoleutbildning inom vårdområdet får ges betyg eller annat kompetensbevis enligt bestämmelserna för sådan utbild- ning under de förutsättningar som anges i föreskrifter som meddelas av regeringen. Även i andra frågor som rör för- hållandet till skolväsendet eller högskoleutbildning meddelas föreskrifter av regeringen. Denna lag träder i kraft . 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor ska ha följande lydelse. För en elev som har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395), skall den kommun som enligt 1 kap. 15 § skollagen (1985:1100) är elevens hem- kommun, ansvara för elevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Ansvaret gäller för sådana resor där färd- vägen är . Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant är kommunen inte skyldig att utge högre ersätt- ning än vad som motsvarar 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad som eleven har kostnader för resor mellan bostaden och skolan. För en elev som har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395), ska den kommun som enligt 29 kap. 6 § skollagen (2010:000) är elevens hem- kommun, ansvara för elevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Ansvaret gäller för sådana resor där färd- vägen är . Stödet ska ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant är kommunen inte skyldig att ge högre ersättning än vad som motsvarar 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad som eleven har kostnader för resor mellan bostaden och skolan. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1999:1403. Förslag till lag om ändring i sametingslagen 2 kap. 1 och 7 §§ sametingslagen (1992:1433) ska ha följande lydelse. ska verka för en levande samisk kultur och ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. tingets uppgifter hör särskilt att 1. besluta om fördelningen av statens bidrag och av medel ur Same- fonden till samisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensamma förfogande, 2. utse den 2. utse ledamöterna i skollagen (1985:1100), 3.fastställa mål för och leda det samiska språkarbetet, 4.medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov be- aktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten, 5.informera om samiska förhållanden, och 6.utföra de övriga uppgifter som ankommer på enligt lag eller annan författning. samt dess styrelses och nämnders beslut får överklagas endast om det finns särskilda föreskrifter om det av Sameskolstyrelsens beslut finns meddelas med stöd av skollagen i skollagen (2010:000). (1985:1100). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:725. Läkarvårdsersättning lämnas inte till en läkare för verksamhet inom företagshälsovård eller elev- hälsa som avser medicinska in- satser enligt 2 kap. 25 § skollagen (2010:000). Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1651) om Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1993:1651) om läkarvårds- ersättning ska ha följande lydelse. Läkarvårdsersättning lämnas inte till en läkare som är anställd i något landstings hälso- och sjukvård eller i ett bolag eller annan juridisk person inom hälso- och sjukvården som har ett rättsligt bestämmande inflytande i. Ersättning kan dock lämnas om läkaren är tjänstledig och vikarierar för en annan läkare. Läkarvårdsersättning lämnas inte till en läkare för verksamhet inom företagshälsovård eller skol- hälsovård. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:79. Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 ska ha följande lydelse. Från skatteplikt undantas omsättning av tjänster som utgör 1.grundskole-, gymnasieskole- eller högskoleutbildning, om utbild- ningen anordnas av det allmänna eller en av det allmänna för utbild- ningen erkänd utbildningsanordnare, och 2.utbildning som berättigar studerande till studiestöd enligt studie- stödslagen (1999:1395) eller till a) statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndig- heten för kortare studier om funktionshinder, kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och studier inom särskild utbild- ningen för utvecklingsstörda, eller ning för vuxna, eller b) statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska. Undantaget från skatteplikt enligt första stycket omfattar även omsätt- ning av varor och tjänster som omsätts som ett led i utbildningen. Utbildning som tillhandahålls av utbildare mot ersättning från en upp- dragsgivare som själv utser de personer som ska utbildas (uppdragsut- bildning) omfattas av undantaget endast om utbildningen ingår i en av uppdragsgivaren bedriven egen utbildning enligt första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bidrag som har beslutats före ikraftträdandet. 1Lagen omtryckt 2000:500. 2Senaste lydelse 2008:226. 2.14Förslag till lag om ändring i bibliotekslagen (1996:1596) Härigenom föreskrivs att 5 § bibliotekslagen (1996:1596)1 ska ha Inom och gymna- sieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. I 2 kap. 36 § skollagen (2010:000) finns bestämmelser om skolbibliotek. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1998:1249. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) om Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1998:620) om belastningsregister ska ha följande lydelse. En enskild har rätt att på En enskild har rätt att på begäran skriftligen få ta del av begäran skriftligen få ta del av samtliga uppgifter ur registret om samtliga uppgifter ur registret om Sådana uppgifter skall på Sådana uppgifter ska på begäran lämnas ut utan avgift en begäran lämnas ut utan avgift en gång per kalenderår. gång per kalenderår. En enskild som behöver ett registerutdrag om sig själv har rätt att få ett begränsat utdrag ur registret 1. för att kunna ta till vara sin rätt i ett främmande land eller få till- stånd att resa in, bosätta sig eller arbeta där, 3. enligt bestämmelser i skol- (2000:873) om registerkontroll av lagen (2010:000), het, skola och skolbarnsomsorg, 3.enligt bestämmelser i lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, 4.enligt bestämmelser i lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn. Regeringen, eller i fråga om andra stycket punkterna 13 den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om vilka uppgifter ett sådant utdrag skall innehålla. En begäran om uppgifter ur registret skall vara skriftlig och undertecknad av den sökande. Regeringen, eller i fråga om andra stycket 13 den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om vilka uppgifter ett sådant utdrag ska innehålla. En begäran om uppgifter ur registret ska vara skriftlig och undertecknad av den sökande.