prop · GX03155 · 2010-03-23 00:00:00 — 13.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning om ytterligare åtgärder vidtas. Delmålet om ammoniak är uppnått. Ytterligare åtgärder krävs för att nå delmålen om utsläpp av fosfor- och kväveföreningar till vatten samt delmålet om utsläpp av kväveoxider till luft. bedömning skiljer sig något från regeringens som gör en något mer positiv bedömning. Anledningen är att beslut om vik- tiga åtgärder har fattats sedan rådets rapport presenterades och att be- dömningsgrunden har ändrats. För delmålen överensstämmer bedömning i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: och Svenska Naturskyddsföre- ningen (SNF) instämmer i bedömning. SNF ser utsläp- pen från jordbruket som avgörande och menar att det här saknas ett sys- temperspektiv. i påtalar klimatförändring- arnas betydelse för möjligheten att nå miljökvalitetsmålet. Plast- och Kemiföretagen påpekar att miljökvalitetsmålet omöjligen kan nås med nationella åtgärder. Remissinstanserna har inte kommenterat uppföljning av delmålen. Länsstyrelserna i , , , , Got- lands, , och menar att Miljömåls- utredningens förslag till ändrad bedömningsgrund skulle kunna ge upp- hov till en situation där miljökvalitetsmålet anses vara uppnått trots att God ekologisk status enligt ramdirektivet för vatten inte är uppnådd. Enligt EG-direktivet får ett område inte klassas som god status innan kriterierna är uppfyllda, det räcker alltså inte att det finns förutsättningar för att nå god status. Här kan en konflikt mellan bedömningar i vatten- direktivsarbetet och miljömålsarbetet uppstå med åtföljande trovärdig- hetsproblem. Skälen för regeringens bedömning Vi bedömer att det är möjligt att inom generation från det att målet an- togs skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Ingen över- gödning om ytterligare åtgärder vidtas. Under en lång tidsrymd kommer det dock att finnas förhöjda närsalthalter framför allt i havet. Orsaken är den långa återhämtningstiden och de storskaliga naturliga processerna som påverkar näringstillståndet i miljön samt att större delen av belast- ningen kommer från andra länder. Utsläppen till både luft och vatten minskar tydligt i såväl som i Prop. 2009/10:155 stora delar av . Miljötillståndet, främst i havsmiljön och särskilt i egentliga , är dock fortsatt allvarlig. Algblomningarna i egent- liga 2006 var de kraftigaste och 2008 var utbred- ningen av helt syrefria bottnar den största som noterats . Det finns dock tecken på lokala förbättringar exempelvis i inner- och mellanskärgård, där såväl syrgassituationen som bottenfaunan ut- vecklats positivt. Vattenmyndigheterna har inventerat när- ingstillståndet i Sveriges kustvatten. Det visar att kustområdena i egent- liga och till övervägande del har måttlig status, medan bedöms ha övervägande god eller hög status. Målet är att samtliga kustvatten ska uppnå minst god status, vilket inne- bär att vattenkvaliteten och naturligt förekommande växter och djur inte är tydligt påverkade av övergödning. För sjöar och vattendrag har förhållandena ur ett långsiktigt perspektiv förbättrats väsentligt men problemen med övergödning kvarstår regionalt och lokalt. Miljöövervakningen 2007 visar att litet över hälften av sjö- arna i sydligaste har för hög halt av fosforföreningar huvudsakli- gen orsakade av närsaltläckage från samhällen eller jordbruk. I många fall har utsläppen till sjöarna åtgärdats men bristen på restaurerande åt- gärder bidrar till att dessa vatten är övergödda. För resten av landets sjöar och vattendrag är tillståndet betydligt bättre. rapporterar om minskade halter av näringsämnen i jordbruksdominerade vattendrag i och om prognoser som pekar på fortsatta minskningar. Vidare rapporterar rådet om nya studier som visar att kli- matförändringarna kan leda till såväl ökad som minskad övergödning. Vi bedömer att flera viktiga processer kommer att bidra till att belast- ningen fortsätter att minska, däribland nya åtaganden inom ramen för , samt genomförandet av Helcoms aktionsplan för , ramdirektivet för vatten och EG:s direktiv. Delmål 1 om utsläpp av fosforföreningar Delmålet innebär att ska de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kust- vatten ha minskat med års nivå. De största minskningarna ska ske i de känsligaste områdena. Inte ens med ytterligare åtgärder bedöms det troligt att delmålet nås till 2010. Åtgärder aviserade i propositionen En sammanhållen svensk havs- politik (prop. 2008/09:170) samt åtgärder som vi avser att presentera i en havsmiljöskrivelse förväntas få genomslag och bör bidra till att delmålet nås efter 2010. De mänskliga utsläppen av fosforföreningar till vatten beräknas ha minskat med ca , vilket motsvarar . Den positiva trenden att utsläppen av fosforföreningar minskar har dock till viss del planat ut . Orsaken är att den tidigare kraftiga minskningen av utsläppen från reningsverk och enskilda avlopp har avtagit . Delmål 2 om utsläpp av kväveföreningar Prop. Delmålet innebär att ska de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. Utsläppen av kväveföreningar minskar och delmålet bedöms inte som möjligt att nå till 2010. Åtgärder aviserade i propositionen En samman- hållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) samt åtgärder som vi avser att presentera i en havsmiljöskrivelse förväntas få ge- nomslag och bör ytterligare bidra till att delmålet nås efter 2010. De mänskliga utsläppen av kväveföreningar till haven söder om (egentliga , , och ) beräknas ha minskat med kväve , vilket mot- svarar . Mest har kvävebelastningen från jordbruksmark och kommunala avloppsreningsverk minskat. En rad insatser inom ramen för det dåvarande miljö- och landsbygdsprogrammet 20002006 har här spelat en betydande roll. De flesta avloppsreningsverken i har förbättrat sin kväverening och uppfyller nu utsläppskraven. Dessutom tillståndsprövas nu flera av de avloppsreningsverk som helt saknar kväverening, något som väntas ge resultat . Delmål 3 om utsläpp av ammoniak Delmålet innebär att ska utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå. Delmålet nåddes och trenden med minskande utsläpp fort- sätter att peka åt rätt håll. Utsläppen av ammoniak till luft i beräknas till ca . Jämfört med 2005 är det en minskning med och jämfört med beräkningarna en minskning med . Jordbrukssektorn, som svarar för av den totala ammoniakavgången, har minskat utsläppen . Delmål 4 om utsläpp av kväveoxider Delmålet innebär att ska utsläppen i av kväveoxi- der till luft ha minskat till . Utsläpp av kväveoxider behandlas tillsammans med motsvarande del- mål under miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. 13.3Insatser för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning Regeringens bedömning: För att nå miljökvalitetsmålet Ingen över- gödning krävs ytterligare åtgärder inom samtliga verksamheter som orsakar övergödning. Ett samordnat genomförande av de åtgärds- program som krävs inom ramen för vattenförvaltningen, genom- förandet av direktivet samt Helcoms aktionsplan för är avgörande för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- redovisar åtgärdsförslagen i de tre åtgärdsstrate- Regeringen har valt att behandla åtgärdsförslagen i relevanta pro- positioner och under respektive miljökvalitetsmål. Remissinstanserna: i instämmer i stort i rådets bedömningar och tillstyrker förslagen. (WWF) stödjer förslagen, men anser att det för att nå målet krävs bättre nationell samordning, kraftfullare agerande internationellt och storskaliga restaureringar av hydrologin. kopplingarna till vattendirektivet är för svaga. efterlyser bättre samordning med andra miljökvalitetsmål och att forsk- ningsinsatser bör tas tillvara. betonar vikten av att öka kunskapen om interaktionerna mellan olika miljöförändringar och hur de påverkar havet, t.ex. övergödning och klimatförändringar. bruksuniversitet påtalar kunskapsluckor och framför att odling av prote- infoder troligen kommer att öka i , vilket kan påverka övergöd- menar att växtodling och djur- antal bör begränsas i känsliga regioner. slår bl.a. krav på kväverening i större reningsverk även i inlandet. brukarnas och Skogsägarna föreslår odling av extensiv vall eller fleråriga bioenergigrödor i kustnära områden. län föreslår att stödet för att minska kväveläckaget i jordbruks- mark utökas till att omfatta all mark inom nitratkänsliga områden. för anläggande av skyddszoner bör utökas till att gälla i hela landet. Skälen för regeringens bedömning För att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning krävs ytterligare åt- gärder inom samtliga sektorer. Ett samordnat genomförande av de åt- gärdsprogram som krävs inom ramen för genomförandet av ramdirek- tivet för vatten och direktivet samt Helcoms aktionsplan för är avgörande för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Övergödningen är ett av största miljöproblemen i och Öster- sjön är särskilt påverkad. Regeringen prioriterar havsmiljön och åtgärder Landsbygdsprogrammet 20072013 inrymmer en rad insatser för att förbättra vattenkvaliteten och minska växtnärings- förlusterna från jordbruksmark. Dessutom har vi avsatt över 1,3 miljarder kronor i ett särskilt havsmiljöanslag i stats- budgeten till insatser för förbättring, bevarande och skydd av havsmiljön. Via havsmiljöanslaget har åtgärder för att minska övergödningen vid- tagits som exempelvis syresättning av havsbottnar, reduktion av skarpsill och etablering av våtmarker. Insatser för att minska utsläppen av kväveoxider till luft och nedfallet av kväveföreningar behandlas under avsnitt 8.3. Regeringens havspolitik minskar övergödningen I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) presenterade vi en rad viktiga insatser mot utsläpp av fosfor- och kväveföreningar till vatten. sitionen presenterades ROT-avdragets möjligheter för att underlätta åt- gärdande av enskilda avlopp, en rad initiativ när det gäller utsläpp av toalettavfall från fartyg och båtar, skärpta regler för spridning av stall- gödsel, utvidgning av förbudet för fosfater i tvättmedel till att även gälla maskindiskmedel och ytterligare insatser inklusive förstärkningar av befintliga insatser inom landsbygdsprogrammet 20072013. infördes ett statligt bidrag till lokala vattenvårdssatsningar, LOVA. Bidraget ska användas till kostnadseffektiva åtgärder för att minska ut- släppen av fosfor- och kväveföreningar till och . Vi bedömer dock att fler åtgärder är nödvändiga för att minska över- gödningen och redovisar därför vad som gjorts men vi avser också att presentera ytterligare insatser i en skrivelse om havsmiljö. Genom de åtgärdsprogram som vattendelegationerna fastställt och kommer att fördjupa förväntas att övergödningsproblemen i våra sjöar och vattendrag åtgärdas. Merparten av åtgärderna i vattenförvaltningens åtgärdsprogram förväntas minska belastningen på såväl sjöar och vatten- drag som kust och hav. I vissa fall kan en kraftigt belastad sjö behöva åtgärdas för att minska dess läckage nedströms till kusten och den över- gödning som den orsakar där. För att klara mål och åtaganden krävs styrmedel som behandlar många källor av fosfor- och kväveföreningar och styr mot de åtgärder som är kostnadseffektiva. Vi har därför gett i uppdrag att utveckla ett avgifts- och handelssystem för utsläpp av fosfor- och Uppdraget ska redovisas . avgifts- och handelssystem för kväve- och fosforföreningar bedöms kunna bli ett viktigt samordnande styrmedel för att nå mål och åtaganden på ett kostnadseffektivt sätt. Genom att ett sådant system kan kompensatoriska åtgärder och utvecklingen av nya kostnadseffektiva åtgärder kunna stimuleras. Ett sektorsövergripande system kommer att ta att genomföra i Vi anser därför att det kan vara lämpligt att parallellt också pröva ett avgränsat avgifts- och handelssystem som pilotprojekt till geografiska områden eller begränsade till en viss bransch. att tillsätta en särskild utredning för att ge förslag på genomförande. Miljöministrarna i länderna kring och Kommissionen beslutade om ett gemensamt åtgärdsprogram för att nå god miljöstatus i egentliga , och (Baltic Sea Action Plan). Planen består av fyra huvudsegment. Huvudsegmenten behandlar över- Prop. 2009/10:155 gödning, farliga ämnen, biologisk mångfald, inklusive fiske, och tima frågor (sjöfart, olyckor, räddningstjänst m.m.). Enligt planen accep- terar länderna beskrivningen av miljösituationen i , och , liksom ett antal formulerade miljömål. Vad gäller över- gödningen har man kommit överens om en provisorisk fördelning av hur mycket utsläppen ska minskas till de olika bassängerna från respektive land, den s.k. bördefördelningen. Medlemsländerna ska enligt aktionsplanen ta fram nationella åtgärds- planer till 2010. I plan för genomförandet kommer vi att redo- visa åtgärder, styrmedel och vidare arbete för nå vårt åtagande till 2016. Inom övergödningsavsnittet ska de flesta av åtgärderna vara genomförda 2016. Till miljöministermötet ska det göras en samlad första ut- värdering av åtgärdernas effekter. Vi anser att genomförandet av Helcoms aktionsplan är särskilt priorite- rat och avser därför att behandla det svenska genomförandet av aktions- planen i en kommande skrivelse om havsmiljö. I skrivelsen avser vi att redovisa åtgärder som införts och som kommer att införas för att nå åtagande inom ramen för aktionsplanen. Vi avser att lämna en första nationell genomförandeplan till Helcom vid miljöministermötet i . I plan för genomförande avser vi att redo- visa åtgärder, styrmedel och vidare arbete för nå vårt åtagande till 2016. I Helcoms aktionsplan för ingår en preliminär bedömning av hur stora närsaltsutsläpp tål samt en första preliminär överens- kommelse om en fördelning mellan länderna av nödvändiga utsläpps- minskningar. Det pågår ett arbete med att se över den preliminära fördel- ningen. I arbetet ingår bl.a. att beakta den tillförsel som sker via nedfall från luften. Då det kontinuerligt kommer att ske förbättringar av bl.a. dataunderlaget är avsikten att fortlöpande uppdatera beräkningarna, vil- ket i sin tur kan komma att innebära fortlöpande justeringar av de totala närsaltsutsläppen och fördelningen av nödvändiga utsläppsminskningar mellan länderna. De statsfinansiella konsekvenserna av ovan nämnda insatser ska finan- sieras inom befintliga anslagsramar på statsbudgeten. Vi har valt att redo- visa insatser för att minska övergödningen och därigenom nå miljökvali- tetsmålet i en skrivelse om havsmiljö som vi avser att presentera . De samhällsekonomiska konsekvenserna av åtgärderna kom- mer även de att redovisas i den skrivelsen. Oberoende av vilka ytterligare åtgärder som genomförs för att minska övergödningen erhålls en miljönytta till följd av att kväve- och fosfor- belastningen minskar. Detta innebär en positiv utveckling som ger en för- bättrad havsmiljö, framför allt i kustområdena, i form av minskad alg- blomning, ökad syretillgång och ökat siktdjup. Därtill minskar övergöd- ningsproblemen i sjöar, vattendrag, skogsmark och grundvatten. 14 Levande sjöar och vattendrag Enligt beslut innebär miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag att sjöar och vattendrag används och nyttjas på ett ekologiskt hållbart sätt och deras variationsrika livsmiljöer bevaras. Naturlig pro- duktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden och landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion bevaras som förut- sättningarna för friluftsliv värnas. Bakgrunden redovisas i kapitel 13 i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 s. 90 ff., bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). har till miljökvalitetsmålet fastställt sammanlagt fyra delmål om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer samt skyddsvärda vat- tendrag, vattenförsörjningsplaner och utsättning av djur och växter (prop. 2004/05:150 s. 104 ff., bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, 49). 14.1Precisering av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att: -belastningen av näringsämnen och föroreningar inte får minska förutsättningarna för biologisk mångfald, -främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota biologisk mångfald inte introduceras, -sjöars, stränders och vattendrags stora värden för natur- och kul- turupplevelser samt bad- och friluftsliv värnas och utvecklas hänsynsfullt och långsiktigt, -fiskar och andra arter som lever i eller är direkt beroende av sjöar och vattendrag kan fortleva i livskraftiga bestånd, -anläggningar med stort kulturhistoriskt värde som använder vattnet som resurs kan fortsätta att brukas, -i dagens oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag är naturliga vattenflöden och vattennivåer bibehållna och i vattendrag som påverkas av reglering är vattenflöden så långt möjligt anpassade med hänsyn till biologisk mångfald, -gynnsam bevarandestatus upprätthålls för livsmiljöer för hotade, sällsynta eller hänsynskrävande arter samt för naturligt före- kommande biotoper med bevarandevärden, -hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras, -sjöar och vattendrag har God ytvattenstatus med avseende på artsammansättning och kemiska och fysikaliska förhållanden enligt EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG), och -biologisk mångfald bevaras och återskapas i sjöar och vatten- drag. bedömning överensstämmer med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte kommenterat frågor- na. Skälen för regeringens bedömning: Den tidigare preciseringen av miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag framgår av propo- sitionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01: 130 s. 91 ff.). Inga förändringar föreslås av preciseringarna av miljö- kvalitetsmålets innebörd. 14.2Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Regeringens bedömning: Det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag om ytterligare åtgärder vidtas. Delmålen om skydd av natur- och kulturvärden, om åtgärds- program för skyddsvärda vattendrag liksom om vattenförsörjnings- planer bedöms vara mycket svåra att uppnå inom utsatt tid. Delmålet om utsättning av djur och växter är i allt väsentligt uppnått. Delmålet om hotade arter är uppnått. bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- ingens bedömning. Remissinstanserna: i anser inte, till skillnad mot bedömningen över uppföljningen, att förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet har förbättrats. Vetenskapliga rådet för bio- logisk mångfald delar bedömningen över uppföljningen av miljökvali- tetsmålet. ArtDatabanken, SLU håller i stort sett med om bedömningar och slutsatser i uppföljningen av miljökvalitetsmålet. Skälen för regeringens bedömning Det är möjligt att inom en generation, från det att målet antogs, skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vatten- drag om ytterligare åtgärder vidtas. Arbetet med målet har kommit igång tillfredsställande , men takten i arbetet måste ökas och satsningarna förstärkas. Detta kommer att underlättas genom den nya vattenförvaltningen enligt ramdirektivet för vatten. En stor utmaning ligger i att ytterligare begränsa de totala utsläppen av närsalter från i första hand jordbrukssektorn och avlopps- och dagvattenhantering så att övergödningen av våra vatten minskar. Förändringar i de areella näring- arna kan leda till ökade såväl som minskade växtnäringsförluster. Att be- gränsa förlusterna av växtnäringsämnen till vatten är väsentligt. Ett annat betydande återstående problem rör behovet av att förbättra de ekologiska förhållandena i reglerade vatten. Vid produktionsförändringar inom vattenkraftproduktionen med ökad påverkan på vattenmiljön, ska mot- verkande eller kompenserande åtgärder vidtas för att kunna uppnå miljö- Prop. 2009/10:155 kvalitetsmålet och internationella åtaganden. Skyddet av dricksvattentäkter är angeläget. Delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer Delmålet innebär att ett åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer i behov av skydd skulle ha varit klart och minst hälften av dessa miljöer ska vara skyddade . Dessutom skulle minst 15 fiskefria områden ha skapats i varje vattendistrikt. Det är inte möjligt att nå delmålet 2010, men förutsättningarna för det fortsatta arbetet har förbättrats genom ökade resurser. Skydd behövs fort- farande för cirka 180 naturmiljöer och 60 kulturmiljöer. Ytterligare åt- gärder behövs för skydd av natur- och kulturmiljöer och för skydd i form av fiskefria områden. , och Riksanti- kvarieämbetet antog 2006 en nationell strategi för skydd av sjöar och vattendrag som motsvarar delmålets krav på åtgärdsprogram. Databasen vatten togs fram inom strategin. Den innehåller information om värdefulla vattenmiljöer och ska utvecklas vidare. har 19 nya naturreservat bildats. Fem nya kulturreservat med koppling till sjöar och vattendrag har bildats och har bildat 20 biotop- skyddsområden som bevarar limniska naturvärden. kan läns- styrelserna även skydda vattenmiljöer genom att skapa biotopskydds- områden. Som vägledning i detta arbete tar fram en handbok. Delmål 2 om åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag Delmålet innebär att åtgärdsprogram för restaurering av skyddsvärda och potentiellt värdefulla vattendrag skulle ha varit klara och att av dessa vattendrag ska ha restaurerats . Det är inte möjligt att nå delmålet inom utsatt tid. anger att omkring 700 vattendrag bedöms ha behov av restaurering. Natur- vården i sjöar och vattendrag är eftersatt och av natur- reservaten har naturvärden i sötvattensmiljöer. Vattenmyndigheterna har i sina förslag till åtgärdsprogram definierat olika typer av åtgärdsbehov, vilka kommer att ligga till grund för kommande restaurering. Behov av åtgärder kan också finnas för mindre vatten. Arbetet har påskyndats av de ökade resurser som länsstyrelserna fått och av det stöd som den natio- nella strategin, handboken och databasen ger. Trots att vägledning numera finns är ett av de stora hindren för snabba- re framsteg de tids- och resurskrävande omprövningar av vattendomar som är nödvändiga. Delmål 3 om vattenförsörjningsplaner Delmålet innebär att vattenförsörjningsplaner med skyddsområden och skyddsbestämmelser ska ha upprättats för alla allmänna och större enskilda ytvattentäkter. Målet har inte nåtts inom den utsatta tidsramen. Arbetet pågår men i Prop. 2009/10:155 alltför långsam takt. har pekat på flera hinder för att nå delmålet, bl.a. kostnaderna för att ta fram vattenskyddsområden, ersätt- ningsfrågorna och brist på krav att inrätta vattenskyddsområden. Data- basen DGV är under uppbyggnad av geo- logiska undersökning, SGU, och innehåller uppgifter som landets kom- muner registrerar. Den ger ännu inte en komplett bild, men data indikerar att det endast var framtaget vattenskyddsområden för av de kommunala täkterna. Vattenmyndigheterna tar fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för vattentäkter vilket bl.a. om- fattar krav på att inrätta vattenskyddsområden i linje med vad som anges i ramdirektivet för vatten (2000/60/EG). bedömde att detta påskyndar arbetet men att det inte är tillräckligt för att delmålet ska kunna nås. Delmål 4 om utsättning av djur och växter Delmålet innebär att ska utsättning av djur och växter som lever i vatten ske på sådant sätt att biologisk mångfald inte påverkas negativt. Delmålet gäller också för miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård. Delmålet bedöms i stora drag vara uppnått. konstaterar dock rådet att problem återstår med bl.a. illegala och oavsiktliga utsättningar.