prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Revideringen medför också att tillämpningsområdet utvidgats temporärt till att även inkludera uppsägningar som skett p.g.a. den globala finansiella och ekonomiska krisen liksom en temporär höjning av EU:s stödandel till . De temporära ändringarna gäller t.o.m. . hade 21 ansökningar inkommit varav en ansökan kom ifrån . Det totala belopp som och rådet godkänt uppgick till ca . 23.4Förslag till nytt EU-instrument för mikrokrediter Kommissionen presenterade, med anledning av den finansiella och ekonomiska krisens effekter på sysselsättningen, sitt förslag till beslut om inrättandet av ett nytt europeiskt instrument för mikro- finansiering. Förslaget (se faktapromemoria 2008/09:FPM143) syftar till att öka tillgången till mikrokrediter för de individer som är arbetslösa eller riskerar att förlora sina jobb och för dem med svag ställning på kreditmarknaden, samt för mikroföretag i den sociala ekonomin. Instrumentet föreslogs få en budget för perioden 20102013 på och finansieras genom omallokering av motsvarande belopp från EU-programmet . Trots att och rådet i princip enats kring utformning av det nya instrumentet, kunde inte klyftan i finansieringsfrågan överbryggas. I betänkande från stöddes kommissionens förslag om en budget på totalt , men gjordes det gällande att instrumentet inte borde finansieras genom omallokering från existerande medel i Progressprogrammet. Rådet har i sin behandling av frågan däremot betonat att finansieringen i huvudsak ska ske genom omallokering av existerande medel i enlighet med kommissionens förslag. Som ordförande har aktivt verkat för att driva förhandlingen som går under medbeslutandeförfarandet framåt med målsättningen att finna en kompromisslösning mellan institutionerna. Förhandlingen nådde inte ända fram då finansieringsfrågan inte kunde lösas. Under förhandlingens gång har ansett det vara viktigt att värna om principen om ett rationellt utnyttjande av unionens resurser samt att säkerställa att förslagets konsekvenser belyses. Överläggning i frågan hölls i arbetsmarknadsutskottet . 24 Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i det socialpolitiska området, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. har bl.a. en överenskommelse kunnat nås om ett nytt direktiv om föräldraledighet, som bygger på ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Medlemsstaternas samarbete på socialpolitikens område inom ramen för den öppna samordningsmetoden syftar till att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i allmänt hållna mål för fattigdomsbekämpningen, för arbetet med att skapa hållbara pensionssystem och för tillgången till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Samarbetet har tillika syftet att bidra till att genomföra Lissabonstrategins sociala dimension och därigenom bl.a. främja en ökad sysselsättning i EU. Samarbetet bygger på att medlemsstaterna själva ansvarar för utformningen av sin nationella politik och att man för diskussioner på EU-nivå för att lära av varandra. Det finns ett viktigt mervärde i att medlemsstaterna utbyter erfarenheter och goda och dåliga exempel inom ramen för socialpolitiken eftersom länderna ofta står inför liknande utmaningar. Vid sidan av samarbetet inom ramen för den öppna samordningsmetoden finns EU-lagstiftning för att samordna medlemsstaternas sociala trygghetssystem. Dessa regler är en viktig förutsättning för genomförandet av den fria rörligheten för arbetstagare i EU. inleddes en förhandling mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå (Businesseurope, UEAPME, ECPE och EFS) om ändringar i det s.k. föräldraledighetsdirektivet (direktiv /34/EG om ramavtalet om föräldraledighet undertecknat av UNICE, CEEP och EFS). kom parterna överens och undertecknades det nya avtalet. Därefter vände sig parterna till kommissionen med en begäran om att avtalet bör genomföras i form av ett direktiv. presenterade sitt direktivförslag (KOM(2009) 410) . I det nya avtalet har parterna kommit överens om att rätten till föräldraledighet ökas från per förälder. de fyra månaderna ska inte kunna överlåtas till den andra föräldern. Arbetstagare som återkommer från ledighet ska kunna begära ändringar i sina arbetstider för . Arbetsgivaren åläggs att överväga och svara på sådana önskemål. Det införs också ett skydd mot missgynnande (inte bara mot uppsägning) för personer som begärt eller tagit Därtill innehåller avtalet vissa förtydliganden och preciseringar jämfört med det nu gällande avtalet/direktivet, som inte kan Skr. 2009/10:150 sägas ändra innehållet i de nuvarande bestämmelserna på något har ställt sig positivt till direktivet och verkat för att det skulle antas under ordförandeskapet. Regeringen har överlämnat en faktapromemoria till , 2009/10:FM3, och överlagt med arbetsmarknadsutskottet vid möte samt haft samråd med . Vid rådsmötet (EPSCO) nåddes en politisk överenskommelse om förslaget. 24.1.2Förslag till nytt mammaledighetsdirektiv Kommissionen kom med ett förslag till ändring av direktiv /85/EEG (KOM(2008) 637 slutlig). I direktivet föreslås en utökad barnledighet för mamman från 14 , varav ska vara obligatoriska efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid barnledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen vid sjukdom. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare (se faktapromemoria 2008/09:FPM30). Efter omfattande kritik från många medlemsstater lade tjeckiska ordförandeskapet fram en ny kompromisstext. Bland annat föreslås att den obligatorisk ledigheten inte ska förlängas. Vidare föreslås att mammaledigheten utökas men att en medlemsstat med omfattande föräldraledighetsförmåner ska kunna räkna sådan föräldraledighet som mammaledighet. Flera medlemsstater har därefter föreslagit att även medlemsstater som har en hög ersättningsnivå under mammaledigheten ska slippa införa förlängningen . jämställdhetsutskott röstade igenom ett betänkande med förslag om 20 veckors mammaledighet varav 8 ska vara obligatoriska och att pappaledighet införs. röstade parlamentet i plenum. Utskottets förslag bedömdes inte ha några förutsättningar att ligga till grund för en kompromiss med rådet. Rapporten sköts därför upp vilket innebar att förslaget återförvisades till kommittén och åter blev en öppen fråga. informerades om förhandlingsläget , , och samt och . har som ordförande haft för avsikt att fortsätta arbeta med frågan och att föra förhandlingarna framåt så långt som möjligt. Eftersom inte har behandlat frågan har det inte funnits några förutsättningar för att arbeta vidare med förhandlingarna . Kommissionen överlämnade 2004 ett direktivförslag om ändringar i EU:s arbetstidsdirektiv (KOM(2004) 607). Efter det att Europa- parlamentet yttrat sig över förslaget 2005 överlämnade kommissionen ett ändrat direktivförslag om ändringar i arbetstidsdirektivet (KOM(2005) 246). Förslaget syftade bland annat till att ändra arbetstids- direktivets regler för hur jourtid ska beräknas och inom vilken period efter avslutat arbetspass som kompensationsledighet ska läggas ut. Förslaget innebar också att möjligheten att inte tillämpa direktivets regler om begränsning av veckoarbetstiden (opt-out) skulle fasas ut. förhandlingar enades rådet 2008 om en gemensam ståndpunkt, som emellertid senare avvisades av Europa- parlamentet. Eftersom rådet inte accepterade förslag, genomfördes ett förlikningsförfarande mellan rådet och . De båda institutionerna kunde likväl inte enas, vilket innebar att kommissionens förslag föll. Det var framför allt runt frågan om den s.k. opt-out möjligheten som enighet inte kunde uppnås. insisterade på att möjligheten skulle fasas ut, något som rådet inte kunde acceptera. I denna förhandling var pådrivande för en lösning på de utestående frågorna. I syfte att klargöra läget och skapa en bild av medlemsländernas behov av ändringar i de nuvarande reglerna, tog det svenska ordförandeskapet initiativ till en informell diskussion om dessa frågor i samband med det informella arbetsmarknads- och socialförsäkringsministersmötet . Diskussionen tydliggjorde att olika länder har olika uppfattningar om hur och när direktivet eventuellt bör ändras. Det är upp till kommissionen att avgöra om och när ett nytt förslag till ändringar i direktivet ska läggas fram. Än så länge har så inte skett. har regeringen informerat arbetsmarknadsutskottet om arbetstidsdirektivet: , samt . 24.1.4Förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården När personal drabbas av stick- och skärskador i vården finns en risk att de utsätts för någon form av blodsmitta. Kommissionen har beräknat att det inträffar omkring 1 200 000 sådana skador inom EU. I en resolution uppmanade att föreslå lagstiftning på Europanivå gällande stick- och skärskador in- om vården. Detta ledde till att kommissionen 2008 lade fram ett förslag till ändringar av direktiv /54/EG om skydd mot risker vid exponer- ing för biologiska agens i arbetet. meddelade dock arbetsmarknadens parter inom hälso- och sjukvårdssektorn (HOSPEEM och EPSU) sin avsikt att, i enlighet med artikel 139 (1) i EG-fördraget, sluta ett avtal på Europanivå angående stickskador inom hälso- och sjukvården. Behandlingen av kommissionens förslag avbröts därför. undertecknade arbetsmarknadens parter avtalet och framställde en begäran om att kommissionen, i enlighet med artikel 139 (2) i EG-fördraget, skulle lägga fram avtalet för ett rådsbeslut. anger minimiregler för skyddet av arbetstagare mot risker för stick- och Skr. 2009/10:150 skärskador. Det specificerar i vilka situationer riskbedömningar ska göras och vad dessa bör fokusera på, vilka åtgärder som bör övervägas för att motverka risker samt regler om utbildning och information. Kommissionen antog ett sådant förslag (KOM(2009) 577) och rådets behandling påbörjades . Rådet kommer sedan att besluta om förslaget med kvalificerad majoritet. Det svenska ordförandeskapet har ställt sig positivt till att parterna förhandlat fram gemensamma minimiregler på området och har haft som målsättning att rådet ska kunna besluta om förslaget . informerades om parternas avtal och det processuella läget . Ett rådsbeslut förväntas kunna fattas . Europaparla- mentet är inte medbeslutande. Rådet kan inte ändra i det avtal parterna har kommit överens om. 24.1.5Utstationering av arbetstagare och uppföljning av Lavalmålet Frågor om medlemsstaternas genomförande av direktivet (96/71/EG) om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet) har fått aktualitet genom utvidgningen av EU och utslagen från i Laval-, Rüffert-, (mål nr C-341/05, C-346/06, C-438/05 och C- 319/06). Utgången i de fyra målen har även inneburit att röster höjts om att direktivet bör öppnas upp för omförhandling och revidering. Regeringen anser att utstationeringsdirektivet inte bör öppnas upp för revidering. I stället bör fokus ligga på genomförandet och tillämpningen av det befintliga direktivet. har tre möten hållits i den högnivågrupp som leds av kommissionen och där såväl nationella experter som företrädare för arbetsmarknadens parter deltar. Arbetet i gruppen är fokuserat på såväl rättsliga som praktiska frågor när det gäller direktivets tillämpning. Regeringen överlämnade genom beslut propositionen: Åtgärder med anledning av Lavaldomen (prop. 2009/10:48). Regeringens förslag bygger till stora delar på det förslag som presenterade i sitt betänkande (SOU 2008:123). Enligt förslagen gäller särskilda förutsättningar för att en svensk arbetstagarorganisation ska få vidta stridsåtgärder i syfte att få till stånd ett kollektivavtal med en arbetsgivare som utstationerar arbetstagare till . Vidare föreslås en tydligare roll för som förbindelsekontor i syfte att underlätta för både arbetstagare och arbetsgivare att få information om vad som gäller vid utstationering till . 24.2 Social trygghet och social delaktighet Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. arbetet har som övergripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i allmänt hållna mål för fattigdoms- Skr. 2009/10:150 bekämpningen, för arbetet med att skapa hållbara pensionssystem och för tillgången till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Syftet med detta samarbete är tillika att genom växelverkan mellan denna samordnings- metod och Lissabonstrategin bidra till att genomföra den sociala dimensionen inom Lissabonstrategin och därigenom bl.a. främja en ökad sysselsättning i EU. Samarbetet inom ramen för den öppna samordningsmetoden bygger på de gemensamma målen och genomförs i nationella handlingsplaner som medlemsstaterna tar fram och medlemsstaternas årliga uppföljning av dessa handlingsplaner. Medlemsstaterna har dessutom tagit fram gemensamma indikatorer för att följa upp medlemsstaternas framsteg. Inom ramen för den öppna samordningsmetoden utbyter medlemsstaterna erfarenheter och god praxis som kan öka den sociala sammanhållningen i medlemsstaterna. För arbetet inom ramen för den öppna samordningsmetoden har inrättats en särskild kommitté för social trygghet och social delaktighet där medlemsstaterna och Europeiska kommissionen är representerade. 24.2.1EU:s gemensamma rapport om social trygghet och social delaktighet På grundval av det arbete som har genomförts inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet tar trygghet och kommissionen fram en årlig gemensam rapport om social trygghet och social delaktighet som antas av rådet. Årets rapport (KOM(2009) 58) baseras på de nationella strategi- rapporter som medlemsstaterna lämnade och den belyser också de frågor som diskuterades i trygghet. I rapporten betonas socialpolitikens viktiga funktion under den aktuella ekonomiska nedgången. Vikten av att medlemsstaterna antar sammanhållna strategier för att bekämpa barnfattigdom och fortsätter arbetet med att bekämpa hemlöshet omnämns också. Åtgärder för att främja den långsiktiga hållbarheten i pensionssystemen nämns särskilt, liksom medlemsstaternas arbete för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen. ställde sig bakom rådets antagande av rapporten vid . informerades om rapporten och samråd med genomfördes . 24.3Samordning av de sociala trygghetssystemen har rådet och antagit förordning nr 987/2009 (faktapromemoria 2007/08:FPM7) med tillämpnings- bestämmelser för rådets och förordning nr 883/04 om samordningen av de sociala trygghetssystemen. Därmed kommer förordning nr 883/04 att träda i kraft och ersätta rådets förordning nr 1408/71. Till följd av särskilda bestämmelser har reglerna för samordning av de Skr. 2009/10:150 sociala trygghetssystemen utsträckts till att gälla även för personer som inte omfattas av personkretsen för rådets förordning nr 1408/71 på grund av att de inte är medborgare i EU-land (s.k. tredjelandsmedborgare). För att medborgare i tredjeland ska omfattas av de nya samordningsreglerna behövs en ny förordning som reglerar detta förhållande. Ett förslag till en sådan förordning har behandlats av rådet och detta arbete fortsätter . 25 Jämställdhet och arbetet mot diskriminering arbetar aktivt för att främja jämställdhet inom alla politik- områden och stärka arbetet med jämställdhetsintegrering såväl i rådets verksamhet som i genomförandet av EU:s större processer och program. Under ordförandeskapet har särskilt lyft fram betydelsen av jämställdhet för ekonomisk tillväxt och sysselsättning och frågan om mäns våld mot kvinnor. allmänna inriktning när det gäller arbetet mot diskriminering är att verka för en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Ett EU-rättsligt skydd mot diskriminering har positiv effekt på den fria rörligheten. har aktivt agerat för antagande av ett brett direktiv mot diskriminering utanför arbetslivet. Rådet nådde en politisk överenskommelse under det svenska ordförandeskapet avseende direktiv om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare. EU har fortsatt ta initiativ för att utveckla arbetet avseende romer. Inom ramen för EU-programmet genomför kommissionen återkommande expertmöten för erfarenhetsutbyte och inbördes utvärderingar på jämställdhetsområdet. anordnades en konferens i om stereotypa könsmönster i utbildningssystemet och ett seminarium om könsrelaterat våld i . Vid konferensen i informerade om sina jämställdhets- satsningar i förskola och skola. Till seminariet om könsrelaterat våld bidrog med information om sitt arbete med könsrelaterat våld till en konferensrapport som diskuterades vid seminariet. Genom Progress EU-program för sysselsättning och social solidaritet finansieras bl.a. studier, nätverk, konferenser, informationsmaterial och utvecklingsprojekt för att främja genomförandet av den sociala agendan och Lissabonstrategin inom EU. Kommissionens färdplan för jämställdhet 20062010 Tre områden som ingår i kommissionens färdplan för jämställdhet 2006 2010 och i den europeiska jämställdhetspakten har prioriterats . Dessa är arbetet med att bekämpa stereotypa könsmönster, ekonomiskt oberoende för kvinnor och män samt att utrota könsrelaterat våld och människohandel. Det första temat behandlades vid en konferens där fokus lades vid stereotypa könsmönster i skola/utbildning, media samt beslutsfattande. Vid konferensen lyfte man fram innovativa metoder och verktyg för att bekämpa stereotypa könsmönster. bidrog med ett anförande under inledningssessionen samt medverkade i en debatt om kvinnor och män i beslutsfattande ställning som leddes av jämställdhetsminister . Syftet med konferensen var att bygga vidare på en konferens med samma tema som hölls under ordförandeskap 2008. Inom området ekonomiskt oberoende för kvinnor och män utarbetade det tjeckiska ordförandeskapet förslag till rådsslutsatser om lika möjligheter för kvinnor och män: aktivt och värdigt åldrande. Rådet antog slutsatserna efter samråd i . Betydelsen av jämställdhet för ekonomisk tillväxt samt att utrota könsrelaterat våld och människohandel var två områden som lyftes fram under det svenska ordförandeskapet. Vid en konferens diskuterades kopplingen mellan jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Mot bakgrund av den diskussionen föreslog ordförandeskapet slutsatser om att stärka jämställdhetsdimensionen i EU:s kommande strategi för sysselsättning och tillväxt . Slutsatserna antogs av rådet efter samråd med . Vid rådsmötet hölls också en riktlinjedebatt om jämställdhetsfrågor den första i sitt slag i rådet. Frågan om våld mot kvinnor uppmärksammandes särskild vid en expertkonferens . Vid konferensen diskuterades metoder och strategier för att bekämpa mäns våld mot kvinnor samt det framtida samarbetet på EU-nivå. I slutsatserna från konferensen lyftes behovet av ett tydligare samarbete på EU-nivå fram. Kommissionen har påbörjat utvärderingen av färdplanen för jämställdhet inom EU 20062010 och presenterat en halvtidsutvärdering Förberedelserna av en ny strategi för 20112015 startade med en konferens i där man diskuterade med olika aktörer vad som hade uppnåtts av åtgärderna i den nuvarande strategin samt förslag till framtida prioriteringar. Strategin väntas antas . 25.1.3Kommissionens årliga jämställdhetsrapport till I kommissionens årliga rapport till om utvecklingen på jämställdhetsområdet lyfter man särskilt fram frågor om möjligheter att förena arbete, familj- och privatliv samt kvalitet i arbetet. I rapporten refererar man även till den ekonomiska krisen och understryker vikten av att både kvinnors och mäns kompetens tillvaratas och att jämställdheten i Vidare understryks arbetet med att öka andelen Skr. 2009/10:150 kvinnor i beslutsfattande. Det europeiska jämställdhetsinstitutet som är placerat i har till uppgift att bl.a. ge tekniskt stöd till EU:s institutioner och medlemsstater i syfte att bekämpa könsdiskriminering och främja jämställdhet på unionens alla områden. Institutet kommer också att samla och sprida information om forskning och metodutveckling på jämställdhetsområdet samt skapa möjligheter för erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna. utnämndes från till direktör och påbörjade sin anställning . Institutet är fortfarande i ett uppbyggnadsskede och arbetet med att rekrytera personal till institutet fortgår. Styrelsen för institutet har haft tre sammanträden . har varje ordförandeskap bidragit till en mer systematisk uppföljning av EU:s och medlemsstaternas genomförande av överens- kommelsen vid FN:s fjärde kvinnokonferens i (Pekingplattformen) och +5. Rådet har antagit indikatorer inom 9 av de 12 kritiska områden som behandlas i plattformen. Det svenska ordförandeskapet har använt de indikatorer som tagits fram och utarbetat en rapport om utvecklingen på jämställdhets- området . Syftet med rapporten är att presentera EU:s genomförande av sina åtaganden i Pekingplattformen när FN uppmärk- sammar +15 vid kvinnokommissionens 54:e session . Rapporten har också presenterats vid ett möte i som anordnades av FN:s Ekonomiska kommission för (UNECE). Mot bakgrund av rapporten +15 har det svenska ordförande- skapet tagit fram förslag till slutsatser som behandlar den fortsatta uppföljningsprocessen av hur Pekingplattformen genomförs och användandet av de indikatorer som tagits fram. Slutsatserna antogs av rådet efter samråd med . 25.1.6Jämställdhet i olika rådskonstellationer Arbetet med jämställdhetsintegrering i rådets agenda har genomförts inom områdena förena arbete med familj- och privatliv, ekonomiskt oberoende för kvinnor och män samt inom utbildning. Under det tjeckiska ordförandeskapet diskuterade familjeministrarna EU:s gemensamma mål om tillgång till barnomsorg i EU:s medlemsstater, de s.k. Barcelonamålen . Vid mötet bekräftades att målen betraktas som ett viktigt incitament för att bygga ut barn- omsorgen samt att de har en positiv effekt på kvinnors arbetskrafts- deltagande. Under det svenska ordförandeskapet lyftes frågan om kvinnors Skr. 2009/10:150 företagande fram dels i rådsarbetet inom ramen för konkurrenskrafts- rådet, dels under olika möten och konferenser. Exempelvis arrangerades en konferens som behandlade uppföljningen av Small Business Act for Europe det politiska ramverk inom vilket rådet arbetar med politik för små och medelstora företag (se även kap. 32). För att uppmärksamma och öka medvetenheten om de skillnader som finns mellan flickors och pojkars studieresultat arrangerade även en konferens om könsskillnader i utbildningsresultat. 25.1.7Jämställdhetssamarbete inom Unionen för Unionen för (UfM) är ett multilateralt samarbete mellan EU:s 27 medlemsländer och 16 partnerländer runt och i . Samarbetet sker inom en rad olika områden, däribland mänskliga rättigheter/demokrati, jämställdhet, miljö/energi och frihandel. Jämställdhetsminister var tillsammans med arbetsmarknadsminister, och generalsekreteraren i det nationella rådet för kvinnor i , , ordförande för den andra jämställdhetsministerkonferensen inom ramen för UfM. Konferensen ägde rum i och syftet var att genomföra en halvtidsuppföljning av det ramprogram om att stärka kvinnors ställning i samhället (20072011) som beslutades i . aktiva roll i förberedelserna av konferensen bidrog till ett slutdokument som både bekräftar besluten i och lyfter fram prioriteringar för perioden till nästa ministerkonferens . I dokumentet föreslås jämställdhet som ett av de prioriterade projekt- områdena inom UfM (se även avsnitt 11.4). presenterade kommissionen ett förslag om ett skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (antidiskrimineringsdirektivet). Förslaget är ett led i kommissionens arbete med att motverka diskriminering utanför arbetslivet. Kommissionens förslag behandlas i faktapromemoria 2007/08:FPM127.