prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — i , , , , , , och fick i regleringsbrevet ett fyraårigt uppdrag att aktivt stödja kommunerna i länet att brett inkludera tillgänglighet för äldre och personer med funktionsnedsättning som ett genomgående perspektiv i planarbetet. Särskild tonvikt ska läggas på kommunala översiktsplaner, detaljplaner, samt frågor kring transportinfrastruktur. Vad gäller byggprocesser ska särskilt uppmärksammas kommunernas rutiner för att efterleva tekniska egenskapskrav gällande tillgänglighet i ombyggnation och renovering av befintligt bostadsbestånd samt arbetet med att undanröja enkelt avhjälpta hinder. De utvalda länsstyrelserna ska också uppmärksamma frågor kring tillgänglighet och användbarhet för äldre och personer med funktionsnedsättning inom ramen för sitt tillsynsansvar. Länsstyrelserna ska också i samråd med kommuner på lämpligt sätt utveckla möjligheten att göra geografiska tillgänglighetsanalyser med utgångspunkt från den modell som beskrivits av i (uppdrag 35, regleringsbrev 2009). I uppdraget ingår även att utprova praktiska verktyg för att effektivt kunna hantera frågor om tillgänglighet för personer med funktionsned- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sättning i relevanta delar av länsstyrelsernas och kommunernas planeringsarbete. I skrivelse (skr. 2009/10:166) pekar regeringen på att det framtida arbetet i funktionshinderspolitiken i ökad utsträckning bör utgå från att personer med funktionsnedsättning är flickor, pojkar, kvinnor och män i olika åldrar samt att variationen av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och könsöverskridande identitet eller uttryck inte nödvändigtvis skiljer sig från den variation som återfinns i hela befolkningen. Därför har , som en av 17 myndigheter, fått i uppdrag att identifiera och formulera delmål samt hur dessa ska följas upp. Vidare har fått i uppdrag att stödja Handisam i uppdraget att ta fram ett övergripande uppföljningssystem för funktionshinderspolitiken. Ansvaret för arbetet med att nå målen för funktionshinderspolitiken är ett gemensamt åtagande för regeringen. Lagförslag, uppdrag till myndigheter, olika överenskommelser samt stimulansmedel beslutas inom respektive utgiftsområden. 5.10.3Övriga prioriterade områden inom samordningen av funktionshinderspolitiken rapportering kring FN konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska avlämna den första rapporten till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Rapporten ska vara en fullständig redogörelse för de åtgärder som staten har vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen. Rapporten ska innehålla specifik information om genomförandet av konventionen och om de framsteg som uppnåtts. Kvinnors och barns situation ska ges särskild uppmärksamhet. Under det svenska ordförandeskapet avslutades förhandlingen om EU:s tillträde till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (COHOM:134). Detta är första gången EU har möjlighet att tillträda en FN konvention om mänskliga rättigheter, eftersom Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är det första MR- instrument som ger regionala organisationer rätt att ratificera. Som en förberedelse inför EU:s ratificering pågår förhandlingar om en uppförandekod, code of conduct, som reglerar rollfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. EU avser att 2011 inleda genomförandet av en ny funktionshindersstrategi. Arbetet kommer att baseras på den kommande ratificeringen av om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, arbetet inom EU2020 samt direktivet om likabehandling inom arbetslivet (2000/78/EG). Sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor förväntas fastställa strategin innan årsskiftet 2010/2011. Avsiktsförklaring insatser för att stärka inträdet på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Regeringens strävan att stärka möjligheten för så många som möjligt att, trots skiftande förutsättningar, delta på arbetsmarknaden ligger fast. Personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga tillhör de grupper som alltjämt står längst ifrån arbetsmarknaden. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning föreskriver att staten ska verka för att målgruppen kan delta i arbetslivet på jämlika villkor som andra. De åtgärder som vidtas ska enligt konventionen bland annat främja möjligheter till anställning och befordran samt bidra till att personer med funktionsnedsättning kan bibehålla och återgå till en anställning. Därför är stärkta möjligheter till inträde på arbetsmarknaden för denna grupp en fortsatt viktig prioritering . Som ett komplement till de insatser som genomförts och planerats inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och Arbetsliv, har regeringen tagit ett samlat initiativ som syftar till att för- bättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Regeringen avser gå vidare med ytterligare insatser . Dessa presenteras i regeringens avsiktsförklaring om insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Där uttalar regeringen bland annat att statliga myndigheter, kommuner och landsting samt företag måste bli bättre på att anställa personer med funktionsnedsättning. Regeringen har påbörjat samtal med arbetsmarknadens parter om hur regeringen och parterna tillsammans kan förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att komma in på arbetsmarknaden samt kunna behålla och återgå till arbete. Regeringen avser fortsätta dessa samtal . Nya uppdrag och initiativ Attityder gentemot personer med funktionsnedsättning måste påverkas och goda exempel lyftas fram för att inspirera och visa på möjligheter. Handisam har regeringens uppdrag att, i nära samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH), genomföra ett riksomfattande program för att öka kunskapen om och förändra attityder till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Uppdraget ska pågå . Inom ramen för detta så kallade attityduppdrag, planeras bland annat särskilda aktiviteter riktade till arbetslivet. I med oss på arbetsmarknaden ska företag, myndigheter, kommuner, landsting och fackförbund engageras. Regeringen ska fortsatt verka för att kunskap om psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning förmedlas för att på så sätt bland annat kunna påverka attityderna till att anställa personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. avser regeringen ge Handisam ytterligare ett uppdrag att göra en sammanställning av den kunskap som finns om att arbeta med attitydförändringar och om effektiva metoder. Målet är att bygga en kunskapsbas och en guide som kan vara ett användbart stöd i arbetet med förändrade attityder på och runt arbetsmarknaden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen avser också att inom ramen för uppföljningen av de statliga myndigheternas arbete med tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, ta ett särskilt initiativ till en kartläggning och analys över vilka åtgärder myndigheterna har vidtagit för att anställa personer med funktionsnedsättning. Detta i syfte att tillvarata de erfarenheter som finns och för att sprida goda exempel. I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slås fullständigt och faktiskt deltagande och inkludering i samhället fast som en allmänna princip (art. 3). En väl fungerande tolkservice är en grundläggande förutsättning för att säkerställa kommunikation mellan barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och hörande. har haft i uppdrag att kartlägga hur bestämmelserna om vardagstolkning enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) tillämpas samt tydliggöra vad som ingår i den vardagstolkning som ska erbjuda barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Rapporten vardagstolkning visar att det råder oklarheter om ansvarsförhållanden och om vilka kostnader det statliga bidraget för tolktjänsten är avsett att täcka. Gränserna är oklara mellan vad som ingår i begreppet vardagstolkning och som landstingen därmed ansvarar för och den tolkning som annan huvudman ansvarar för. Regeringen har därför tillsatt en utredning med syfte att göra en sektorsövergripande kartläggning av nuvarande modell för tolkservice. Utredaren ska kartlägga och analysera hur nuvarande organisering, reglering och finansiering av tolk till barndomsdöva, hörselskadade, dövblinda och hörselskadade inom olika samhällsområden fungerar och vid behov lämna förslag med ansvars- och finansieringsprincipen som utgångspunkt. Analysen ska omfatta frågor som rör klargörande av begreppet vardagstolkning, ansvarsfördelning, finansiering, upphandling, tillsyn, IT-utvecklingen och utvecklingsmöjligheter för distanstolkning samt säkerställande av framtida statistiska uttag bl.a. om brukarnas behov. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.10.4Utvecklat samråd med handikapporganisationerna I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slås fast att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser angående statens åtgärder i syfte att genomföra de rättigheter som slås fast i konventionen (art. 4). Regeringens handikappdelegation är ett viktigt led i genomförandet av funktionshinderspolitiken. I detta forum möter regeringen representanter för handikapporganisationerna och får möjlighet att diskutera genomförandet av politiken utifrån delegationens expertkunskap. Delegationen erbjuder också en möjlighet till återkoppling på olika politiska initiativ samt ett forum att diskutera områden i behov av åtgärder. Genom att ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning så har regeringens ansvar, för att löpande ha en dialog kring funktionshinderspolitiken med representanter för dem som genomförandet främst berör, förtydligats. Handikappdelegationens betydelse har på så sätt stärkts . Det är viktigt att som ett led i delegationens arbete och uppdrag kontinuerligt se över arbetsformer och representation för att arbetet ska bli så effektivt som möjligt. Regeringen har därför inlett ett arbete tillsammans med handikapporganisationerna avseende handikappdelegationens framtida utformning för att säkerställa en effektiv kompetensöverföring mellan organisationerna och . Detta arbete ska fortsätta . 5.11.13:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 358 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 358 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 358 tkr prisnivå. Anslaget används för Myndigheten för handikappolitisk samordnings (Handisam) förvaltningskostnader. Handisam är en stabsmyndighet till regeringen som ska främja ett strategiskt och effektivt genomförande av funktionshinderspolitiken. Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för Handisams verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 5.11.23:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning Anslaget upphör (slås ihop med 4:2 under individuella stöd till personer med funktionsnedsättning). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.11.33:2 Bidrag till handikapporganisationer1 Tabell 5.4 Anslagsutveckling 3:2 Bidrag till handikapporganisationer 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till handikapporganisationer och syftar till att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Fördelningen av stödet regleras i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slår fast att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser angående statens åtgärder i syfte att genomföra de rättigheter som slås fast i konventionen. Regeringen anser att stödet till handikapporganisationerna är viktigt för att uppfylla detta åtagande. 1 I statsbudgeten betecknat som anslag 3:3 Bidrag till handikapporganisationer. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:2 Bidrag till handikapporganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 3:2 Bidrag till handikapporganisationer . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till respektive år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 6 Stöd till personer med funktionsnedsättning Den del av funktionshinderspolitiken som redovisas inom detta område omfattar i huvudsak individuella behovsprövade stöd- och serviceinsatser. Generella sektorsövergripande insatser redovisas inom området Funktionshinderspolitik. Ansvaret för individuellt behovsprövade stöd och serviceinsatser till personer med funktionsnedsättning ligger i stor utsträckning på kommuner och landsting. Det gäller insatser både enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och delvis även assistansersättningen. Staten lämnar ekonomiska bidrag till kommuners verksamhet inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Statliga bidrag och ersättningar Inom området redovisas vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet (anslag 4:2). Därutöver redovisas följande individuella stöd: Personligt ombud (anslag 4:1), utrustning för elektronisk kommunikation (anslag 4:3), bilstöd (anslag 4:4) och assistansersättning (anslag 4:5). Individuella stöd till personer med funktionsnedsättning förekommer även inom andra utgiftsområden. Det kan t.ex. avse vårdbidrag, handikappersättning, statliga stöd inom utbildningsväsendet, olika statliga stöd inom arbetsmarknaden, färdtjänst m.m. Dessa stöd redovisas inom respektive utgiftsområde. ansvarar för all tillsyn och tillståndsgivning enligt socialtjänstlagen och LSS. ansvarar även för normering och kunskap om stöd och service till människor med funktionsnedsättning. finansieras genom anslag 9:1 För de anslag som ryms inom området föreslås statens utgifter uppgå till . beräknas utgifterna för området Stöd till personer med funktionsnedsättning öka med till följd av ökade utgifter för assistansersättningen. Utgifterna inom området beräknas 2010 till . Det understiger anvisade medel med . Utgifterna blev lägre än anvisade medel. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling Stöd till personer med funktionsnedsättning Stöd till personer med funktionsnedsättning 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning Summa Stöd till personer med funktionsnedsättning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. De nationella målen för funktionshinderspolitiken är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen för politiken ska det funktionshinderspolitiska arbetet särskilt inriktas på -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande, men också på -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning. Ett antal termer inom funktionshinderspolitiken har ändrats. Konsekvensen av detta är att politikområdet handikappolitik ändras till funktionshinderspolitik och benämningen människor med funktionshinder ändras till människor med funktionsnedsättning. logiförändringarna återfinns i avsnitt 5.3. I avsnittet redovisas viktiga individuella stöds utveckling och resultat samt hur stöden svarar mot arbetets inriktning och de handikappolitiska målen. Redovisningen delas in i fem delar stödinsatser enligt LSS och socialtjänstlagen, assistansersättning till personlig assistans, statens särskilda satsningar för personer med psykisk funktionsnedsättning, bilstöd och hjälpmedel. 6.4.1Stödinsatser enligt LSS och socialtjänstlagen Verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Målet ska vara att människor som omfattas av lagen får möjlighet att leva som andra. Verksamheten ska grundas på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) ska kommunen verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. Kommunen ska medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Utveckling av stödinsatser enligt LSS Antalet människor med omfattande och varaktiga funktionsnedsättningar som får insatser enligt LSS från kommunerna ökar stadigt. fick ytterligare cirka 1 500 människor insatser. Även antalet insatser ökar 2009 med cirka 1 800 insatser. Totalt hade drygt 60 000 människor insatser enligt LSS 2009. Personer som har personlig assistans via assistansersättning inkluderas i detta antal endast i de fall personerna även har andra LSS-insatser (jmf avsnitt 6.4.2). Av de personer som får insatser var kvinnor och män vilket är oförändrat jämfört (tabell 6.2). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det är stora variationer mellan såväl län som kommuner, när det gäller andel personer med beslut om insats enligt LSS i förhållande till befolkningen. och hade de lägsta andelarna där av befolkningen hade LSS-insatser. hade den högsta andelen . För riket var motsvarande andel . Daglig verksamhet var den insats som flest personer hade, nästan 29 000 personer (av samtliga insatser). Cirka 22 900 personer hade insatsen bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna (av samtliga insatser). Tabell 6.2 Kostnader för kommunala insatser enligt LSS, antal med LSS-insatser och andel kvinnor och män som har insatser samt antal kommunala LSS-insatser totalt och fördelade på kvinnor och män, 20012009 Kostnad för LSS1 i priser (mdkr) till kvinnor, % till män, % 1 Avser även kommunernas kostnader för . Källa: Kostnader kommer från som avser 2009. Antalet med insatser och antalet insatser kommer från officiella statistik som mätt förhållandena ett särskilt datum . Statistiken anger enbart beslut som fattas av kommunerna. Därför ingår inte uppgifter om råd och stöd eller uppgifter om assistansersättning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kostnaderna för LSS-insatser uppgick till 2008. I fasta priser ökade kostnaderna med 1,2 miljarder jämfört med året innan. Ökningen i fasta priser var mellan 20012008. Ökade kostnader beror bland annat på att antalet personer som får insatser har ökat markant. Kostnaderna för boende enligt LSS uppgick till av kostnaderna för alla insatser till personer med funktionsnedsättning (cirka 42 miljarder för både insatser enligt LSS och socialtjänstlagen) och den övervägande delen avsåg boende till vuxna. Daglig verksamhet enligt LSS svarade för . En betydande majoritet av de som har insatser enligt LSS är personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, . Trenden är också att det är denna personkretsgrupp som svarar för den huvudsakliga ökningen av personantalet . Inom personkretsgrupp 3 minskar antalet något. Här inkluderas dock inte personer som enbart beviljats personlig assistans genom assistansersättning enligt lagen om assistansersättning. Bland dem som beviljats assistansersättning är personer i personkretsgrupp 3 i majoritet (). Tabell 6.3 Antal personer med insats enligt LSS fördelade efter ålder och personkrets, 20032009 Personkrets 1: Personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd. Personkrets 2: Personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Personkrets 3: Personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Statistiken är hämtad från officiella statistik Socialtjänst Personer med funktionsnedsättning insatser enligt LSS, avrundat . Statistik uppdelad på personkrets saknas 20042006. Statistiken rymmer inte personer som endast har insatsen råd och stöd. Enligt är det framförallt två åldersgrupper som har en förhållandevis kraftig ökning. Det är åldersgrupperna . Ökningen är något större för åldersgruppen samt för män i de båda åldersgrupperna. Men även inom gruppen ökar antalet. har antalet ökat med . Personer kan dock bara få personlig assistans om de haft assistans innan 65-årsdagen. Pojkar och unga män får insatser i betydligt högre utsträckning än flickor och unga kvinnor. Med högre ålder fördelar sig insatserna mer lika mellan könen och och uppåt får män och kvinnor i stort sett lika mycket insatser. Det finns inga aktuella studier som förklarar orsakerna till detta. En individuell plan enligt LSS är en rättighet som den enskilde kan begära i samband med att en insats enligt LSS beviljas. Syftet med planen är att ge personer inflytande och överblick över åtgärder och insatser som han eller hon har behov av. Planen ska tydliggöra behovet av insatser samt underlätta samordning mellan de olika instanser som personen får stöd av såväl internt inom kommunen som externt. Länsstyrelserna har haft regeringens uppdrag att aktivt påverka kommunerna att samordna insatser, att upprätta och använda individuella planer och att samverka kring dessa, särskilt när det gäller barnfamiljer. I rapporten plan enligt LSS En rättighet för många som utnyttjas av få (), redovisar länsstyrelserna att av det totala antalet barn med LSS-insatser har en individuell plan. Nära två tredjedelar av dem är pojkar. Detta motsvarar andelen pojkar som har beslut om en LSS-insats. Av de vuxna har en individuell plan. Något flera män än kvinnor har en plan. Detta motsvarar andelen män som har LSS-insatser. Det är dock stora skillnader mellan kommunerna.