prop · GX03235 · 2010-06-17 00:00:00 — (1999:1078), avses med anskaff- (1999:1078), avses med anskaff- ningsvärde det värde som följer av ningsvärde det värde som följer av Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078), behöver något värde på lagertillgångarna inte tas upp om lagrets sammanlagda värde uppgår till högst . Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 6 § bokföringslagen (1999:1078), behöver något värde på lagertillgångarna inte tas upp om lagrets sammanlagda värde uppgår till högst . Inkomsten av de pågående arbetena ska beräknas för arbeten på löpande räkning enligt 26, 31 och 32 §§, och arbeten till fast pris enligt 27-32 §§. enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078) får tillämpa bestäm- (1999:1078) får tillämpa bestäm- melserna om arbeten som utförs på melserna om arbeten som utförs på löpande räkning även på arbeten löpande räkning även på arbeten som utförs till fast pris. som utförs till fast pris. Anskaffningsvärdet för inventarier är utgiften för förvärvet om de förvärvas genom köp, byte, egen tillverkning eller på liknande sätt. Om inventarierna förvärvas på annat sätt, anses marknadsvärdet vid förvärvet som anskaffningsvärde. Om en enskild näringsidkare upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 10 § bokföringslagen (1999:1078), avses med anskaff- ningsvärde det värde som följer av god redovisningssed. Värdeminskningsavdrag får för ett visst beskattningsår göras vid räkenskapsenlig avskrivning med högst och vid rest- värdesavskrivning med högst av avskrivnings- underlaget. Om avskrivnings- underlaget uppgår till högst , får en enskild närings- Värdeminskningsavdrag får för ett visst beskattningsår göras vid räkenskapsenlig avskrivning med högst och vid rest- värdesavskrivning med högst av avskrivnings- underlaget. Om avskrivnings- underlaget uppgår till högst , får en enskild närings- idkare som upprättar ett förenklat idkare som upprättar ett förenklat årsbokslut enligt 6 kap. 10 § bok- årsbokslut enligt 6 kap. föringslagen (1999:1078) i stället föringslagen (1999:1078) ett belopp som motsvarar hela ett belopp som motsvarar hela Avskrivningsunderlaget består av följande: 1.värdet på inventarierna vid det föregående beskattningsårets utgång vid räkenskapsenlig avskrivning värdet enligt balansräkningen, och vid restvärdesavskrivning det skattemässiga värdet, 2.ökat med anskaffningsvärdet på sådana inventarier som anskaffats under beskattningsåret och som vid utgången av detta fortfarande tillhör näringsverksamheten, 3.minskat med avdrag enligt 15 och 16 §§. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska värde- minskningsavdraget justeras i motsvarande mån. Denna lag träder i kraft . Den som under beskattningsåret har haft andelar i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster i sådan omfattning eller på ett sådant sätt som anges i 39 a kap. 2 § inkomst- skattelagen (1999:1229) ska lämna Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om att 3 kap. 9 b § lagen (2001:1227) om själv- deklarationer och kontrolluppgifter ska ha följande lydelse. 9 b §1 Den som under beskattningsåret har haft andelar i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster i sådan omfattning eller på ett sådant sätt som anges i 39 a kap. 2 § inkomst- skattelagen (1999:1229) skall läm- na 1.identifikationsuppgifter för den juridiska personen, 2.uppgift om sitt andelsinnehav vid beskattningsårets utgång, 3.uppgift om röstvärdet för sina andelar vid beskattningsårets utgång, 4.uppgift om under året inträffade förändringar av andelsinnehavet eller av röstvärdet för sina andelar. Den som innehar andelarna vid beskattningsårets utgång skall dessutom lämna resultat- och balansräkningar för den juridiska personen upprättade enligt 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078) med de tilläggsupplysningar som anges i 6 kap. 6, 7 och 11 §§ den lagen. Uppgifterna skall lämnas i den juridiska personens redovisnings- valuta. Den som innehar andelarna vid beskattningsårets utgång ska dess- utom lämna resultat- och balans- räkningar för den juridiska perso- nen upprättade enligt 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078) med de tilläggsupplysningar som anges i 6 kap. 5 § andra stycket 1 och 2 samt 8 § den lagen. Uppgifterna ska lämnas i den juridiska personens redovisningsvaluta. Denna lag träder i kraft och tillämpas års taxering. 1 Senaste lydelse 2003:1090. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om 10 kap. 25 a § (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse ska ha följande lydelse. I stället för 23 kap. 50 § andra 23 kap. 50 § stycket aktiebolagslagen (2005:551) bokslutet ska innehålla en balans- ska innehålla enbalansräkning och räkning och en resultaträkning. handlingar upprättas ska bestäm- bestämmelserna i lagen (1995:1559) melserna i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och dessutom innehålla vissa tilläggs- ningar och specifikationer. Därvid gäller 6 kap. 5 och gäller 6 kap. 59 och 12 §§ bok- bokföringslagen (1999:1078) i till- föringslagen (1999:1078) i till- undertecknas och ges in till re- undertecknas och ges in till re- månad från utgången av den månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. period som bokslutet omfattar. I stället för 12 kap. 40 § andra 12 kap. 40 § (1987:667) om ekonomiska fören- ingar gäller följande. bokslutet ska innehålla en balans- ska innehålla en balansräkning och När dessa handlingar upprättas ska handlingar upprättas ska bestäm- bestämmelserna i lagen (1995:1559) melserna i lagen (1995:1559) om 1Senaste lydelse 2009:711. 2Senaste lydelse 2009:711. dessutom innehålla vissa tilläggs- ningar och specifikationer. Därvid gäller 6 kap. 59 och 12 §§ gäller 6 kap. 5 föringslagen (1999:1078) i till- undertecknas och ges in till undertecknas och ges in till månad från utgången av den månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. period som bokslutet omfattar. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2004:575) om Härigenom föreskrivs att 26 a § lagen (2004:575) om europabolag ska ha följande lydelse. Om ett europabolag flyttar sitt säte, ska lednings- eller förvaltnings- organet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har blivit gällande enligt artikel 8.10 i SE- förordningen. Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion enligt artikel 17 i SE-förordningen och europabolaget får säte i en annan stat än , ska styrelsen för aktiebolaget upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europabolaget registreras enligt artikel 12 i SE-förordningen. För det särskilda bokslutet enligt För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 12 §§ bokförings- 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokförings- lagen (1999:1078). lagen (1999:1078). ges in till inom en ges in till inom en månad från utgången av den månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. period som bokslutet omfattar. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:8. Anmärkning: Ändring i 26 a § har också föreslagits i lagrådsremissen En ny försäkrings- rörelselag (). Den ändringen föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen Härigenom föreskrivs att 23 kap. 50 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha följande lydelse. Om ett svenskt bolag deltar i en gränsöverskridande fusion och det övertagande bolaget får sitt hemvist i en annan stat än , ska styrelsen i det svenska bolaget upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då rättsverkningarna av fusionen inträdde enligt 49 §. För det särskilda bokslutet gäller För det särskilda bokslutet gäller bestämmelserna om årsbokslut i bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 12 §§ bokförings- 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokförings- lagen (1999:1078). lagen (1999:1078). ges in till inom en ges in till inom en månad från utgången av den månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. period som bokslutet omfattar. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:12. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:595) om Härigenom föreskrivs att 32 § lagen (2006:595) om europakooperativ ska ha följande lydelse. Om ett europakooperativ flyttar sitt säte, ska lednings- eller förvalt- ningsorganet upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bokslutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då flyttningen av säte har fått verkan enligt artikel 7.10 i SCE-förordningen. Om en ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ genom fusion enligt artikel 19 i SCE-förordningen och europako- operativet får säte i en annan stat än , ska styrelsen för den ekonomiska föreningen upprätta ett särskilt bokslut. Det särskilda bok- slutet ska omfatta den tid för vilken årsredovisning inte har upprättats fram till den dag då europakooperativet registreras enligt artikel 11.1 i SCE-förordningen. För det särskilda bokslutet enligt För det särskilda bokslutet enligt första och andra styckena gäller första och andra styckena gäller bestämmelserna om årsbokslut i bestämmelserna om årsbokslut i 6 kap. 49 och 12 §§ bokförings- 6 kap. 4, 5 och 8 §§ bokförings- lagen (1999:1078). lagen (1999:1078). ges in till inom en ges in till inom en månad från utgången av den månad från utgången av den period som bokslutet omfattar. period som bokslutet omfattar. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:10. Anmärkning: Ändring i 32 § har också föreslagits i lagrådsremissen En ny försäkrings- rörelselag (). Den ändringen föreslås träda i kraft . Ärendet och dess beredning tillkallades en särskild utredare för att se över vissa redovisningsfrågor (dir. 2007:78). Utredningen antog namnet Utredning- en om enklare redovisning. Utredningen överlämnade delbetänkandet Enklare redo- visning (SOU 2008:67). I delbetänkandet föreslås förenklingar och för- ändringar i reglerna om årsredovisning, årsbokslut, löpande bokföring och arkivering. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkande har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lag- stiftningsärendet (dnr Ju2008/5460/L1). Under beredningen i har möjligheterna att förenkla det vanliga årsbokslutet diskuterats med näringslivet vid ett möte , se bilaga 4, och med och vid ett möte . Minnesanteckningar från mötena finns till- gängliga i lagstiftningsärendet. För att komplettera beredningsunderlaget presenterade Justitiedeparte- mentet ett utkast till lagrådsremiss om enklare redovisning. I utkastet behandlas de flesta förslag som lämnas i delbetänkandet. Även vissa andra frågor tas upp i utkastet, bl.a. förenklingar i reglerna om vanliga årsbokslut och en uppmjukning av reglerna om brutna räken- skapsår. Utkastet diskuterades vid ett remissmöte . En sammanfattning av utkastet finns i bilaga 5. Utkastets lagförslag finns i bilaga 6. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. Utkastet, minnesanteckningar från remissmötet och de skriftliga syn- punkter som lämnats över utkastet finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet. De frågor om gränsvärden i redovisningslagstiftningen som tas upp i delbetänkandet har behandlats i propositionen En frivillig revision (prop. 2009/10:204). Förslaget om att inskränka skyldigheten för aktiebolag att i årsredovisningen lämna tilläggsupplysningar om ersättning till revisorer har behandlats i propositionen m.m. genomförande av revisorsdirektiv (prop. 2008/09:135). I denna proposition behandlas övriga förslag i delbetänkandet. I propositionen behandlas även vissa andra frågor, nämligen förenklingar i reglerna om vanliga årsbokslut och en uppmjukning av reglerna om brutna räkenskapsår. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Regeringen har följt Lagrådets förslag med en smärre justering. Lagrådets synpunkter berörs i författningskommentaren. Ett företag har vanligen flera olika intressenter (ägare, anställda, myndig- heter m.fl.) som kan behöva följa och kontrollera hur verksamheten i företaget utvecklas. Detta behov tillgodoses bl.a. genom regler om löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport. Bestämmelser om löpande bokföring m.m. finns i bokföringslagen (1999:1078). Bestämmelserna syftar till att tillgodose de behov som det bokföringsskyldiga företagets borgenärer, ägare, medlemmar och anställda samt det allmänna kan ha av att kunna följa upp företagets förhållanden. De är inriktade på att åstadkomma en bokföring som präglas av fullständighet, samband, åtkomst och bevarande. Kravet på att räkenskapsinformationen ska vara fullständig innebär att det ska finnas en verifikation för varje affärshändelse och att alla verifikationer ska bokföras. Med samband avses att bokföringen ska säkerställa kopp- lingarna mellan olika länkar i bokföringssystemet. Det innebär att senare sammanställningar av affärshändelserna, såsom bokslutet, ska kunna härledas till de enskilda affärshändelserna. Kravet på åtkomlighet innebär att räkenskapsinformationen ska förvaras i ordnat skick och på betry- ggande sätt. Därutöver ska räkenskapsinformationen bevaras på ett säkert och beständigt sätt. Den räkenskapsinformation som ingår i den löpande bokföringen sammanställs i årsbokslut, förenklade eller vanliga, eller årsredovisningar samt, i vissa fall, koncernredovisningar och delårsrapporter. Ett årsbok- slut, som är en intern handling och inte behöver offentliggöras, samman- fattar de affärshändelser som har ägt rum . Bestämmelser om årsbokslut finns i bokföringslagen. Också årsredovisningar, koncern- redovisningar och delårsrapporter utgör sammanfattningar av den verksamhet som har förevarit . Deras syfte är framför allt att ge information till företagets externa intressenter. Det finns därför särskilda bestämmelser om att handlingar av dessa slag ska offentlig- göras. Bestämmelser om vad handlingarna ska innehålla och hur de ska offentliggöras finns i årsredovisningslagen (1995:1554) och, såvitt gäller finansiella företag, i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, förkortad ÅRKL, och lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, förkortad ÅRFL. De svenska reglerna om årsredovisning och koncernredovisning grundar sig till stor del på EU:s redovisningsdirektiv. Det fjärde bolagsrättsliga direktivet innehåller de grundläggande bestämmelserna om skyldighet att upprätta årsredovisning (årsbokslut och förvaltningsberättelse med direktivets terminologi).1 Direktivet är tillämpligt på aktiebolag och vissa 1 Rådets fjärde direktiv /660/EEG av om årsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, , s. 11, Celex 31978L0660). Det sjunde bolagsrättsliga direktivet behandlar skyl- Prop. 2009/10:235 digheten att upprätta koncernredovisning.2 I bankredovisningsdirektivet3 och försäkringsredovisningsdirektivet4 finns särskilda redovisnings- bestämmelser för s.k. finansiella företag. Bank- och försäkringsredovis- ningsdirektiven hänvisar i åtskilliga avseenden till de fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven och avviker endast från dem där detta har ansetts vara motiverat av de särdrag som utmärker de finansiella företagen. 5 Mätningar av administrativa kostnader Regeringens målsättning är att de administrativa kostnaderna för företagen på grund av de statliga regelverken ska minska . På uppdrag av regeringen har Verket för näringslivs- utveckling () genomfört mätningar av den administrativa börda som följer av redovisningslagstiftningen och de ytterligare normer som ställs upp i allmänna råd. Nuteks arbete med mätningar av detta slag har tagits över av , i det följande används dock när mätningarna diskuteras genomgående beteckningen . Även om Nuteks mätningar i första hand är avsedda som ett verktyg för regelförbättring och syftar till att identifiera var i lagstiftningen de administrativa bördorna finns, ger de även en bild av hur stora de admini- strativa bördorna kan vara. har undersökt näringslivets administrativa kostnader till följd av reglerna på årsredovisningsområdet.5 Enligt den senaste mätningen (som avser förhållandena ) uppgår näringslivets kostnader på det området till . Möjligheten att göra förenklingar bedömdes i den ursprungliga mätningen finnas i första hand när det gäller informationskraven för mindre företag och kraven på tilläggsupplysningar om personalen. Vid de intervjuer som genomfördes inom ramen för mätningen med bl.a. företagare framkom att kraven på tilläggsupplysningar om personalen ofta uppfattas som tidskrävande och besvärliga och att många inte ser syftet med att lämna dessa upplysningar. Den totala kostnaden för personalmässiga tilläggsupplysningar uppgår enligt uppdateringen 2Rådets sjunde direktiv /349/EEG av om sammanställd redovisning (EGT L 193, , s. 1, Celex 31983L0349). 3Rådets direktiv /635/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31.12.1986, s. 1, Celex 31986L0635). 4Rådets direktiv /674/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (EGT L 374, 31.12.1991, s. 7, Celex 31991L0674). 5Näringslivets administrativa bördor Årsredovisningslagen och angränsande lagstiftning, R 2005:08; Näringslivets administrativa kostnader för årsredovisning, uppdatering 2007, R 2008:30; Näringslivets administrativa kostnader inom området årsredovisning och bokföring, uppdatering 2008, Rapport 0015 och Näringslivets administrativa kostnader för bokförings- och årsredovisningsområdet, uppdatering 2009 samt prognos under och efter 2010, Rapport 0056. Enligt den ursprungliga mätningen Prop. 2009/10:235 uppgick kostnaderna för uppgifter om sjukfrånvaro till 31 miljoner kronor och för uppgifter om könsfördelning bland ledande befattnings- havare till . har även undersökt näringslivets administrativa kostnader till följd av reglerna på bokföringsområdet.6 Enligt den senaste mätningen (som avser förhållandena ) uppgår kostnaderna på det området till . Behovet av förenklingar bedömdes i den ursprungliga mätningen vara störst när det gäller tidpunkten för den löpande bokföringen och kraven på bevarande av räkenskapsinformation. De totala kostnaderna för den löpande bokföringen och för arkivering efter räkenskapsårets utgång uppgår enligt uppdateringen /2007 till respektive . Ett viktigt inslag i regeringens politik är att stärka företagens konkurrens- kraft och skapa förutsättningar för fler och växande företag, tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning. Regeringen har också som mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av de statliga regel- verken . De mätningar som har gjort ger vid handen att en betydande del av företagens administrativa kostnader är hänförliga till reglerna om årsredovisning och bokföring. Det är mot denna bakgrund naturligt att se över möjligheterna att förenkla dessa regler. Inriktningen på redovisningslagstiftningen har varit att samma reglering, så långt möjligt, ska gälla oavsett i vilken juridisk form verk- samheten bedrivs. På så sätt skapas de bästa förutsättningarna för jäm- förelser mellan olika företags finansiella rapportering. Utgångspunkten bör vara densamma i detta lagstiftningsärende. Det innebär inte att samma bestämmelser ska gälla för alla företag. Tvärtom är det angeläget att reglerna anpassas till de särskilda omständigheter som gäller för olika slag av företag och att det utrymme som finns för enklare regler för mindre företag, där kraven på redovisning ofta kan sättas lägre, utnyttjas. Det bör härvid beaktas att det gränsvärde som avgör om ett företag är skyldigt att upprätta årsredovisning på grund av sin storlek och som används för att skilja mellan större och mindre företag i årsredovisnings- lagen kan komma att höjas (se regeringens förslag i propositionen En frivillig revision, prop. 2009/10:204). Alldeles oavsett företagens storlek eller juridiska form måste dessutom en avvägning alltid göras mellan värdet av en viss reglering å ena sidan 6 Näringslivets administrativa kostnader för bokföring, R 2007:30; Näringslivets administrativa kostnader för bokföring, uppdatering 20062007, R 2008:32; Näringslivets administrativa kostnader inom området årsredovisning och bokföring, uppdatering 2008, Rapport 0015 och Näringslivets administrativa kostnader för bokförings- och årsredovisningsområdet, uppdatering 2009 samt prognos under och efter 2010, Rapport 0056. och de kostnader och andra olägenheter de krav som ställs innebär för Prop. 2009/10:235 företagen å andra sidan. Som nämns i avsnitt 4 grundar sig de svenska reglerna om årsredo- visning och koncernredovisning till stor del på EU:s redovisnings- direktiv. Redovisningsdirektivens syfte är skapa en minsta gemensam skyddsnivå i medlemsstaterna för ägare, borgenärer och andra intress- enter. I vissa fall kan medlemsstaterna undanta företag från en del av de skyldigheter som annars följer av redovisningsdirektiven. Detta gäller bl.a. direktivens krav på vissa notupplysningar. Också andra lättnader kan medges, t.ex. upprättande av balans- och resultaträkning i förkortad form. Undantags- och lättnadsregler kan enligt redovisningsdirektiven införas för mindre respektive medelstora företag. Det nu sagda innebär att de krav som följer av direktiven, som omfattar samtliga aktiebolag och vissa handelsbolag, utgör den yttersta gränsen för vilka ändringar som kan göras i den svenska lagstiftningen. De möjligheter som EU:s redovisningsdirektiv ger till undantag och lättnader för små företag bör utnyttjas om det inte finns starka skäl mot det. Svenska företag verkar och konkurrerar i allt större utsträckning på en internationell marknad och då särskilt på den europeiska. Sådana specifikt svenska bestämmelser som inte krävs enligt redovisnings- direktiven och som går längre än vad som gäller i andra jämförbara länder bör tas bort, om inte starka skäl talar för att de behålls. Även i övrigt bör som en allmän utgångspunkt gälla att företag i inte bör åläggas mer betungande skyldigheter än vad som är nödvändigt. Redovisningsreglernas syfte är inte att tillgodose företagets eget behov av intern kontroll m.m. utan att ge företagets utomstående intressenter t.ex. investerare, borgenärer och anställda information som är av betydelse för bedömningen av företagets ekonomiska för- hållanden och utvecklingsmöjlighet. Sådana skyldigheter som inte kan motiveras utifrån intressenternas behov, eller där intressenternas behov inte är så starka att de uppväger de kostnader som är förenade med skyldigheten, bör undvikas. Slutligen bör de förslag som läggs fram vara inriktade på sådana förenklingar och förbättringar för företagen som åstadkommer märkbara resultat . Någon översyn av lagstiftningens struktur är inte aktuell . Inom EU har emellertid inletts ett arbete med en översyn av redovisningsdirektiven. Behovet av att se över strukturen på redovisningslagstiftningen övervägs lämpligen när det arbetet har slutförts. I det sammanhanget kan det också finnas anledning att se över kretsen av bokföringsskyldiga. 7 Årsredovisning och koncernredovisning Regeringens förslag: Kravet på att det i årsredovisningen ska lämnas uppgifter om de anställdas sjukfrånvaro tas bort. Kravet på att personalkostnaderna ska delas upp på olika kategorier av personal tas bort för mindre företag som varken är finansiella företag eller publika aktiebolag. Kravet på att uppgifter om löner och andra ersättningar till olika kategorier av anställda ska lämnas särskilt för varje land tas bort.