prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen beräknar mot denna bakgrund, bl.a. i avvaktan på ESV:s underlag, en schablonmässig minskning om eller motsvarande ca av de anslag som räknas upp för pris- och lönekostnader, s.k. PLO-anslag. Detta motsvarar hälften av de preliminärt beräknade besparingarna. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4 Effektiv offentlig upphandling Området Effektiv offentlig upphandling omfattar upphandlingslagstiftningen, information om lagstiftningen och annat upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn och rättsmedel m.m. Kammarkollegiet ansvarar för ett nationellt upphandlingsstöd och för att utveckla e-upphandling. är ansvarig tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling och för frågor som omfattas av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Närmare information om lagen, som trädde i kraft , återfinns under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg avsnitt 3 samt under utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 2. , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, och Verket för innovationssystem är andra myndigheter som arbetar med och informerar om offentlig upphandling och valfrihetssystem. Även arbetar med och informerar om offentlig upphandling. Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och har till syfte att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. Kammarkollegiet presenterade webbportalen där leverantörer och inköpare hittar information om offentlig upphandling. Webbportalen riktar sig framför allt till de inköpare och leverantörer som har begränsad erfarenhet av offentlig upphandling och syftar till att bidra till en mer effektiv, kvalitetsmedveten och rättssäker offentlig upphandling. Kammarkollegiet har i sin arbetsplan redovisat de aktiviteter som kollegiet har påbörjat och avser att arbeta med framöver. Arbetsplanen berör främst upphandlingar under tröskelvärdena enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och LOV eftersom dessa, både volym- och antalsmässigt, utgör större delen av de upphandlingar som genomförs i . Kammarkollegiet har regeringens uppdrag att ansvara för en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem. Kammarkollegiet lämnade vidare en rapport om arbetet med att utveckla en vägledning för upphandling inom vård och omsorg samt hur vägledningen kan läggas samman med kollegiets upphandlingsstöd (dnr S2007/11029). Kammarkollegiet ska redovisa vägledningen för upphandling av primärvård och upphandling av hemtjänst . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ska Kammarkollegiet redovisa sitt arbete med att inom ramen för upphandlingsstödet särskilt beakta de behov som finns vid offentliga upphandlingar i byggsektorn. Kammarkollegiet redovisade en vägledning för förfarandena konkurrenspräglad dialog och elektroniska auktioner (dnr Fi2010/1674), se vidare under avsnittet Nya rättsmedel på upphandlingsområdet. Kammarkollegiet har i enlighet med sin arbetsplan redovisat en kartläggning av marknaden för upphandlingssystem och kommersiella databaser för upphandlingsförfarandet. Syftet är att kartlägga hur olika systemstöd för upphandling förhåller sig till varandra. deltar i Europeiska kommissionens arbete med uppbyggandet av den elektroniska databasen e-CERTIS. Databasen innehåller information om vilka kvalificeringskrav för leverantörer som ställs i de mest använda intygen i respektive medlemsstat. Syftet är att underlätta handeln mellan medlemsstaterna och möjliggöra för upphandlande myndigheter och enheter samt för leverantörer att tolka och förstå innehållet i andra medlemsstaters certifikat och intyg. Databasen ska tas i bruk . () har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektroniska beställningar från ramavtal i statsförvaltningen (dnr Fi2007/9783). beslutade regeringen att förnya ESV:s uppdrag att leda och samordna införandet av elektroniska beställningar i statsförvaltningen (dnr Fi2008/1186). Målet är att införandet ska vara klart vid utgången av 2013 (prop. 2009/10:1 utg.omr. 2 avsnitt 4). Regeringen har beslutat att ska delta i (dnr Fi2009/1897). Projektet syftar till att stimulera utvecklingen av den gränsöverskridande handeln och att förenkla upphandlingsprocessen genom elektroniska förfaranden. Projektet täcker hela upphandlingsprocessen från förfrågningsunderlag till betalning. Avsikten är att alla företag inom EU ska kunna kommunicera elektroniskt med upphandlande myndigheter och enheter under Det svenska deltagandet är koncentrerat till att skapa förutsättningar för gränsöverskridande elektronisk fakturering inom EU. Projektet kommer att slutredovisas . Statskontoret föreslog i rapporten effektivare statlig inköpssamordning analys och förslag att en ny myndighet för samordnad upphandling i staten skulle inrättas, vars uppgift borde vara att upphandla och förvalta ramavtal för statsförvaltningens räkning (dnr Fi2008/4012). I propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt gör regeringen bedömningen att det finns ett fortsatt behov av en centraliserad inköpssamordning och att den statliga inköpssamordningen kan effektiviseras (prop. 2009/10:175 s. 92). Kammarkollegiet fick i uppdrag att förbereda inordnandet av den statliga inköpssamordningen i myndigheten (dnr Fi2010/2733). Uppdraget ska slutredovisas . Utredning av upphandlingsstödjande verksamheter i statlig regi gav regeringen i uppdrag att se över den statliga myndighetsstrukturen på upphandlingsområdet (dnr Fi2010/2735). Syftet med översynen är att utreda hur upphandlingsstödjande verksamheter i statlig regi kan samordnas. Uppdraget ska redovisas . Vidare ska, enligt samma uppdrag, förslag lämnas om hur behov av stabsstöd bör utvecklas. Dessa delar av uppdraget ska redovisas . Nya rättsmedel på upphandlingsområdet trädde nya bestämmelser i kraft i och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF, som införlivar och rådets direktiv /66/EG av om ändring av rådets direktiv /665/EEG och 92/13/EEG vad gäller effektivare förfaranden för prövning av offentlig upphandling (prop. 2009/10:180, bet. 2009/10:FiU22, rskr. 2009/10:311). Bestämmelser om avtalsspärr och bestämda tidsfrister för att komma in med en ansökan om överprövning har införts. Ett avtal kan förklaras ogiltigt i vissa fall och leverantörer har getts möjlighet att föra talan om ogiltighet. En sanktionsavgift, en s.k. upphandlingsskadeavgift, har införts för att bl.a. komma till rätta med otillåtna direktupphandlingar. har fått talerätt i mål om upphandlingsskadeavgift. För att ytterligare förbättra effektiviteten i upphandlingarna har bestämmelser om inköpscentraler införts i och . Med inköpscentral avses en upphandlande myndighet som ingår ramavtal om byggentreprenader, varor eller tjänster som är avsedda för andra upphandlande myndigheter eller enheter, eller medverkar vid en upphandling i egenskap av ombud åt flera upphandlande myndigheter eller enheter. Konkurrenspräglad dialog och elektroniska auktioner Ett nytt upphandlingsförfarande, konkurrenspräglad dialog, har införts vid tilldelning av särskilt komplicerade kontrakt. Den upphandlande myndigheten eller enheten kan med detta förfarande under vissa förutsättningar inleda en dialog med anbudssökande som valts ut. Vidare har bestämmelser om elektroniska auktioner införts. En elektronisk auktion är inte ett fullständigt upphandlingsförfarande utan kan ingå som en avslutande del i ett annat upphandlingsförfarande. Miljöhänsyn och sociala hänsyn En generell målsättningsparagraf har införts i och som anger att upphandlande myndigheter och enheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn i sina upphandlingar om upphandlingens art motiverar detta. Regeringen har genomfört regelförenklingar i och för upphandlingar såväl över som under tröskelvärdena. Den upphandlande myndigheten eller enheten ansvarar numera för att hämta in vissa uppgifter från och . Vidare gäller att den upphandlande myndigheten eller enheten får 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 begränsa kontrollen av vissa intyg, certifikat, betyg och andra handlingar. För upphandlingar under direktivens tröskelvärden anges fasta beloppsgränser för direktupphandlingar. Upphandling från statliga och kommunala företag Bestämmelser har införts i som innebär att statliga och kommunala myndigheter inte behöver tillämpa lagen när de anskaffar varor eller tjänster m.m. från sina egna företag (prop. 2009/10:134, bet. 2009/10:FiU33, rskr. 2009/10:310). Detta gäller dock endast under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Villkoren motsvarar de s.k. Teckal-kriterierna som har slagits fast i praxis. Bestämmelserna är tidsbegränsade och kommer att gälla . I det längre perspektivet är det dock inte givet att statliga och kommunala företag ska undantas från kravet på konkurrensutsättning. Regeringen anser att det är angeläget att ta till vara de fördelar som en ökad konkurrens kan medföra både för att effektivisera den statliga och kommunala verksamheten och för att bidra till en bättre fungerande marknad med fler små och medelstora företag. Rätt genomförd leder konkurrensutsättning genom upphandling till högre kvalitet och lägre kostnader för det allmänna och för konsumenterna. är det viktigt att värna om den kommunala organisationsfriheten och möjligheterna för staten, kommuner och landsting att organisera sin verksamhet på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. I de fall upphandling inte bedöms vara ett lämpligt medel bör andra åtgärder vidtas för att säkerställa att samhällets resurser används på ett effektivt sätt. För att kunna ta ställning till om Teckalkriterierna bör införas permanent i svensk lagstiftning behövs en mer ingående analys av behovet och omfattningen av en sådan eventuell reglering. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att analysera om det finns ett behov av ett undantag från kravet på att staten, kommuner och landsting ska tillämpa upphandlingslagstiftningen när de anskaffar varor eller tjänster från sina egna företag (dir. 2009:81). I uppdraget ingår att göra en analys av vilka ekonomiska och organisatoriska konsekvenser ett krav på upphandling skulle medföra samt vilka effekter detta skulle medföra på konkurrensen och för små och medelstora 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utredningen, som antagit namnet Ut- redningen om offentliga företag upphandling, kontroll, insyn (Fi 2009:08), ska redovisa sitt uppdrag . Nytt förslag om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet Försvars- och säkerhetsupphandlingsutredningen har utrett hur och rådets direktiv /81/EG av om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven /17/EG och 2004/18/EG ska genomföras i svensk rätt (dir. 2009:37). I betänkandet Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (SOU 2010:13) lämnas förslag till en ny lag. Betänkandet har remitterats och en lagrådsremiss bereds i . Det nya upphandlingsdirektivet har framför allt till syfte att skapa bättre förutsättningar för upphandling i konkurrens på försvars- och säkerhetsområdet av sådan materiel och sådana tjänster som är av känslig natur. Direktivet utgör en del av ett paket som även omfattar ett direktiv om förenkling av villkoren för överföring av försvarsmateriel mellan unionens medlemsstater samt ett meddelande som gäller en strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri. En särskild utredare har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för en ökad tillämpning av innovationsupphandling i (dir. 2009:104). Utredaren lämnade sitt betänkande Innovationsupphandling (SOU 2010:56), se vidare under utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 2. Arbetet med att öka små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling Regeringen har fortsatt arbetet med att skapa förutsättningar för att öka små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling. Kammarkollegiets webbaserade upphandlingsstöd är ett exempel; satsningen på elektronisk upphandling är ett annat. De metoder och hjälpmedel som utvecklas inom Kammarkollegiets upphandlingsstöd bör särskilt syfta till att upphandlande myndigheter och enheter ska underlätta för små och medelstora företag att delta i upphandlingarna. Vidare gäller att enligt sitt regleringsbrev bl.a. ska lägga särskild vikt vid att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Verket har prioriterat tillsynsverksamheten och lagt särskild vikt vid åtgärder för att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Genom införandet av LOV har nya marknader för leverantörer skapats som även möjliggör enklare etablering för nya företag (se vidare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg avsnitt 3 samt utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 2). Efter förslag i propositionen Nya rättsmedel på upphandlingsområdet (prop. 2009/10:180, bet. 2009/10:FiU22, rskr. 2009/10:311) har regelförenklingar och nya rättsmedel för att bl.a. komma till rätta med otillåtna direktupphandlingar införts. Pågående arbete inom Europeiska unionen En större utvärdering av förfarandedirektiven och den offentliga upphandlingen har påbörjats av Europeiska kommissionen, se vidare avsnitt Europeiska kommissionens översyn av upphandlingsdirektiven. Samordning av den europeiska upphandlingspolitiken Offentlig upphandling används inte sällan som ett medel för att uppnå olika politiska mål. Det kan t.ex. röra sig om miljöhänsyn, sociala hänsyn eller innovationsfrågor. Europeiska kommissionen har tidigare tagit fram specifika meddelanden i olika sakfrågor för att klargöra när och på vilket sätt det är förenligt med gällande regler och praxis att ta sådana hänsyn. Kommissionen har aviserat att den avser att ta fram ett meddelande som ska gälla för de särskilda hänsyn som kan vara aktuella vid en upphandling. Kartläggning av EU-arbete med påverkan på rättsområdet offentlig upphandling Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att genomföra en bred kartläggning av det pågående EU-arbetet i syfte att ge en samlad bild av hur rättsområdet offentlig upphandling påverkas, direkt och indirekt (dnr Fi2008/4012). redovisade Statskontoret uppdraget i rapporten av EU-arbete med påverkan på rättsområdet offentlig upphandling (2009:23). Studien visar att den offentliga upphandlingen berörs av ett stort antal andra politikområden inom EU. Den vanligaste formen av påverkan följer av att offentlig upphandling ofta ses som ett verktyg för att nå mål inom andra politikområden. betänkande om utvecklingstendenser inom offentlig upphandling presenterade sitt betänkande om utvecklingstendenser inom offentlig upphandling (2009/2175()). Europeiska kommissionen uppmanas bl.a. att inleda en översyn av upphandlingslagstiftningen i syfte att förenkla reglerna, bättre samordna initiativen inom kommissionen och göra arbetet i mer öppet för externa intressenter. () är ett europeiskt samarbete inom offentlig upphandling som startades . Syftet med samarbetet är att stärka tillämpningen och efterlevnaden av upphandlingsreglerna genom utbyte av erfarenheter samt att skapa ett tillförlitligt och effektivt samarbete, som även omfattar problemlösning vid gränsöverskridande upphandlingar. tar över ordförandeskapet i PPN fr.o.m. . Ordförandelandet är ansvarigt för att anordna minst ett plenarmöte inom PPN. Det är även detta land som bestämmer dagordningen och formatet för mötet. Kommissionen arbetar med en grönbok med förslag som syftar till att ytterligare underlätta och stödja utvecklingen av gränsöverskridande e-upphandling inom EU. förväntas innehålla förslag till åtgärder för att bl.a. förbättra det rättsliga ramverket och vidareutveckla en EU-gemensam, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 solid infrastruktur med interoperabla tekniska lösningar och standarder för format och kommunikation. Regeringens ambition är att reglerna om offentlig upphandling ska vara effektiva och rättssäkra, att små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling ska öka samt att otillåtna direktupphandlingar ska minska. Den nya webbportalen hos Kammarkollegiet som ger stöd i upphandlingsprocessen torde leda till bättre och effektivare upphandlingar och till att fler företag lämnar anbud. Det ingår också i Kammarkollegiets uppdrag att stärka upphandlarnas förmåga att formulera relevanta kvalitetskrav. Införandet av nya rättsmedel skapar förutsättningar för en bättre regelefterlevnad. Antalet upphandlingar förväntas därför öka. , som intensifierat tillsynen med fokus på otillåtna direktupphandlingar, kommer att kunna utöva sin roll som tillsynsmyndighet mer effektivt. Regelförenklingarna som har införts i och och de initiativ som tagits på området för elektronisk upphandling är åtgärder som också bedöms underlätta för företag att delta i offentliga upphandlingar genom att den administrativa bördan minskas. Eftersom den offentliga upphandlingen är reglerad på EU-nivå följer regeringen noga det arbete som pågår i Europeiska kommissionen. Regeringen anser även att det är viktigt att delta i PPN för att kunna utbyta erfarenheter och goda exempel med andra länder som tillämpar och genomför EU:s upphandlingsdirektiv. Europeiska kommissionens översyn av upphandlingsdirektiven En större översyn av förfarandedirektiven och den offentliga upphandlingen ur ett ekonomiskt perspektiv har som tidigare angetts påbörjats av Europeiska kommissionen. De frågor som kommissionen ska utvärdera är bl.a. den ekonomiska omfattningen av EU:s upphandlings- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 lagstiftning, den administrativa bördan som är kopplad till upphandlingsreglernas förfaranden och krav samt nationella erfarenheter av att bl.a. använda upphandling för att nå olika samhällspolitiska mål. Kommissionen kommer även att försöka analysera de makroekonomiska konsekvenserna av . Regeringen avser att aktivt medverka i arbetet med översynen, inte minst för att kunna påverka eventuella regeländringar. Regeringen har bl.a. av denna anledning tillsatt en utredning som ska se över upphandlingsregelverket (se vidare avsnittet Utvärderingen av upphandlingsregelverket och översyn av upphandlingsstatistiken). Den offentliga upphandlingen i omsätter uppskattningsvis av BNP, vilket motsvarar . Inom EU omsätter den offentliga upphandlingen i sin helhet av BNP, vilket motsvarar ca . Offentlig upphandling är således en stor och viktig del av samhällsekonomin. Undersökningar som KKV låtit utföra tyder på att en bättre upphandling och konkurrensutsättning kan minska kostnaderna . kan väl analyserade kvalitetskrav minska långsiktiga kostnader för förvaltning och stärka utvecklingskraften hos producenter. Den bristfälliga statistiken medför att beräkningarna som görs på området för offentlig upphandling är osäkra. Regeringen anser att det är viktigt att kunna visa på de effekter som den offentliga upphandlingen faktiskt medför för den offentliga sektorns ekonomi och de berörda marknaderna. Regeringen har bl.a. av denna anledning beslutat att tillsätta en utredning, som bl.a. ska se över upphandlingsstatistiken (se vidare avsnittet Utvärdering av upphandlingsregelverket och översyn av upphandlingsstatistiken). Utvärdering av upphandlingsregelverket och översyn av upphandlingsstatistiken Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingslagsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv samt se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik (dir. 2010:86). Syftet är att utreda om upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag. Utredningen ska beakta de EU-rättsliga ramarna. Utredningens förslag ska bl.a. utgöra underlag för det framtida arbetet med regelverket i EU till följd av den utvärdering av upphandlingsdirektiven som Europeiska kommissionen har påbörjat. Vidare ska utredaren se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik och vilka uppgifter som ska samlas in. Syftet med uppdraget är framför allt att förbättra möjligheterna att prognostisera effekterna av reformer samt till att följa upp och utvärdera den upphandlingspolitik som förs i EU och . Utredaren ska genomföra uppdraget på ett utåtriktat sätt i kontakt med berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . Den statliga myndighetsstrukturen på upphandlingsområdet ses över. Den s.k. upphandlingsstödjande verksamheten bedrivs av flera olika organisationer. Splittringen av det statliga upphandlingsstödet drabbar främst dem som är i störst behov av den upphandlingsstödjande verksamheten. Regeringen gör bedömningen att ett samlat upphandlingsstöd bör bidra till att sprida hjälpmedel som väger samman och balanserar angelägna önskemål om bl.a. en hållbar utveckling för miljö och samhälle, små och medelstora företags medverkan samt ett innovationsfrämjande klimat vid upphandlingar. Ett samlat statligt upphandlingsstöd bör kunna bidra till att den offentliga upphandlingens tillväxtpotential bättre tas till vara. Dessutom är upphandlingsfrågorna under stark utveckling bl.a. genom påverkan från andra politiska områden. Den offentliga upphandlingen kan främja andra politiska målsättningar, såsom innovation, miljö- hänsyn och sociala hänsyn. De offentliga aktörernas efterfrågan kan bidra till att miljövänliga och innovativa produkter efterfrågas i så stor utsträckning att produktionen blir lönsam. Regeringens målsättning på miljöområdet och sociala området kommer till uttryck i de nya målsättningsparagraferna i och LUF. har en väl utvecklad nationell politik för miljövänlig offentlig upphandling bl.a. genom det arbete som bedriver. Regeringen anser att frågorna om att den offentliga upphandlingen kan främja andra politiska målsättningar är viktiga och har därför inkluderat dem i utvärderingen av upphandlingsregelverket (dir. 2010:86). Regeringen avser vidare att aktivt delta i det arbete som bedrivs i EU för att bidra till en offentlig upphandling som prioriterar en hållbar utveckling och främjar innovationer. Ny lagstiftning om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet och rådets direktiv /81/EG av om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven /17/EG och 2004/18/EG ska genomföras i svensk rätt. Direktivet syftar till att fler upphandlingar i konkurrens ska genomföras på området. Detta torde leda till nya affärsmöjligheter och ökad konkurrens på de aktuella marknaderna. Den ökade konkurrensen kan förväntas leda till minskade kostnader för inköp för staten och verksamheter inom försörjningssektorerna. Som framgått ovan bereds i betänkandet Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (SOU 2010:13). Tillämpningen och kunskapen om upphandlingsregelverket ska fortsätta att förbättras. Systemet för insamling av upphandlingsstatistik ska ses över för att få ett bättre underlag för beslut om åtgärder inom upphandlingsområdet. Det nationella upphandlingsstödet och arbetet med e-upphandling hos Kammarkollegiet kom- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 mer att utvecklas ytterligare. Europeiska kommissionen har aviserat att den avser att ta fram en grönbok för att främja e-upphandling. , som ska följas upp med en vitbok, ska innehålla ytterligare åtgärder för att förenkla användningen av e-upphandling och motverka hinder för gränsöverskridande e-upphandlingar. , som ligger i framkant i arbetet med e- förvaltningsfrågor, kommer att vara aktivt i denna process. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2