prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — Utgifterna ökade med , främst under anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning. Innevarande år beräknas det ske en ökning med i huvudsak under anslagen 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader, 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser har ökats med på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. I jämförelse med anvisade medel i statsbudgeten antas dock utfallet för området bli lägre och även väsentligt lägre 2011 och 2012 än de beräknade anslagsnivåerna i budgetpropositionen . Anpassningen av arbetsmarknadspolitiken till det nya arbetsmarknadsläget beräknas öka utgifterna med 2011, 2012, 2013 och 2014 (se avsnitt 4.6.1). Ökningarna sker under anslagen 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader, 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader föreslås höjas med 2011 till följd av reformen om vissa nyanländas etablering på arbetsmarknaden (se avsnitt 4.6.4). Anslagsökningen beräknas därefter uppgå till 2012 samt 2013 och 2014 (se avsnitt 4.6.4). Vidare ökas anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser med till följd av en förstärkning av stödet för instegsjobb (se avsnitt 4.6.4). Utgifterna för området beräknas dock bli lägre 2010, lägre 2011, lägre 2012, lägre 2013 och lägre 2014 jämfört med ekonomiska vårproposition. Detta förklaras främst av att arbetslösheten och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program successivt förväntas minska samt av lägre genomsnittliga utgifter inom jobb- och utvecklingsgarantin. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsmarknad 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:10 Bidrag till Stiftelsen 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 2008 13 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 4.3.2 EU:s integrerade riktlinjer för 4.3.1Målet för arbetsmarknadspolitiken antar EU sysselsättningsriktlinjer som ska ligga till grund för medlemsländernas natio- Målet för området Arbetsmarknad är att in- nella sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik. satserna ska bidra till en väl fungerande arbets- Arbetsmarknadspolitiken ska verka för jämte de allmänna ekonomiska riktlinjerna, en integrerad del av riktlinjerna för tillväxt och matchningen mellan dem som sysselsättning inom den s.k. Lissabonstrategin. Sysselsättningsriktlinjerna anger att medlems- söker arbete och dem som söker arbets- ländernas nationella åtgärder ska syfta till att uppnå full sysselsättning, stadigvarande öka sysselsättningen på lång och produktiviteten i arbetet samt öka graden av social och territoriell sammanhållning. fungerar som en omställningsförsäkring. att sysselsättningsgraden ska uppgå till 70 pro- cent i hela befolkningen samt bland Resurserna ska tydligt prioriteras och inriktas kvinnor och bland personer i åldern mot matchning mellan arbetssökande och lediga I arbetet för att uppnå dessa över- jobb samt mot dem som står långt från arbets- gripande mål lyfts i riktlinjerna tre prioriterade områden fram varav det första är att få in och samheten ska utföras effektivt. behålla fler människor på arbetsmarknaden, det utvärdering ska utvecklas och prioriteras inom andra är att öka arbetskraftsutbudet och moder- nisera de sociala trygghetssystemen och det tredje är att förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga samt att öka investeringarna i humankapital genom bättre Regeringens långsiktiga inriktning av den ekonomiska politiken för tillväxt och sysselsättning ligger väl i linje med den europeiska sysselsättningsstrategins övergripande mål. Insatserna inom arbetsmarknadspolitiken ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad och, därigenom, till den ekonomiska politikens huvuduppgifter och regeringens mål om att varaktigt öka sysselsättningen. Regeringens politik har inriktats på att dels stärka arbetsutbudet, dels stärka konkurrenskraften för personer som står långt från arbetsmarknaden. presenterade regeringen handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning uppföljningsrapport (skr. 2009/10:34). Rapporten behandlades av (rskr. 2009/10:148). Lissabonstrategin ersätts av en ny strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020-strategin. Målet för området Arbetsmarknad är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Insatserna ska bidra till den ekonomiska politikens huvuduppgift och regeringens mål om att varaktigt öka sysselsättningen. För att nå målet om en väl fungerande arbetsmarknad ska matchningen förbättras, den stadigvarande sysselsättningen öka och arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring säkerställas. Regeringens långsiktiga sysselsättningspolitik fokuserar på åtgärder som stärker utbudet av arbetskraft eftersom erfarenheten visar att det är utbudet av arbetskraft som bestämmer sysselsättningens storlek. Matchningen mellan arbetssökande och lediga platser är därför av central betydelse för sysselsättningsutvecklingen. Regeringen gjorde ekonomiska vårproposition bedömningen att regeringens politik har bidragit till att arbetsmarknaden är mer flexibel än . Arbetsmarknadspolitiken innehåller större inslag av incitament att söka jobb aktivt, vilket bl.a. bidrar till en effektivare matchningsprocess på arbetsmarknaden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Matchningen är Arbetsförmedlingens huvuduppgift och omfattar platsförmedling samt upprätthållande av sökaktiviteten. har arbetsmarknaden varit besvärlig. Antalet lediga platser minskade och antalet arbetssökande ökade. Detta resulterade i att fler stod utan jobb vilket gav en ökad arbetslöshet och ett ökat behov av arbetsmarknadspolitiska program. har Arbetsförmedlingens andel av samtliga nyanmälda platser varierat mellan 27 och . Efter en avsevärd uppgång minskade Arbetsförmedlingens marknadsandel kraftigt . Arbetsförmedlingens marknadsandel brukar variera med konjunkturen, varför detta inte är ett mått på matchningseffektiviteten. Detta visas bl.a. av att arbetsgivarna är nöjda med Arbetsförmedlingens hantering av platstillsättningen och anser sig ha fått tillräckligt med sökande till de lediga platserna samt att de arbetssökandes sökaktivitet varit fortsatt hög. Arbetsförmedlingen intensifierade sitt matchningsarbete med arbetsgivarkontakter och rekryteringsmässor i syfte att hitta lediga platser som ännu inte anmälts till Arbetsförmedlingen. Exempel på detta är s.k. jobbjakter och samt Stafetten, en information till landets arbetsgivare om det rekryteringsbehov som följer av generationsväxlingen. I Arbetsförmedlingens kundundersökning avseende 2009 angav av de arbetsgivare som anmält en ledig plats till Arbetsförmedlingen att de varit nöjda med servicen, ett resultat som i stort sett varit oförändrat och 2008. I samma undersökning angav av arbetsgivarna att de fått tillräckligt med lämpliga sökande för att kunna anställa. Denna andel var högre än under både 2007 och 2008, då motsvarande siffror uppgick till . Arbetsförmedlingen skriver i årsredovisningen att det är rimligt att förutsätta att en hög sökaktivitet främjar en effektiv matchning. Myndigheten konstaterar att sökaktiviteten bland de arbetssökande har upprätthållits trots att det fanns färre arbeten att söka 2009 än 2008. För att kunna bedöma matchningseffektiviteten har Arbetsförmedlingen etablerat en ny mätmetod genom framtagandet av en matchningsindikator som tar hänsyn till arbetsmarknadsläget. Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning har indikatorn visat 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 på en försämrad matchningseffektivitet . Det är dock svårt att därav dra slutsatsen att den faktiska matchningseffektiviteten har försämrats eftersom sökaktiviteten bland de arbetssökande inte har minskat och arbetsgivarnas upplevelse av att de får lämpliga sökande är oförändrad. Matchningsindikatorn bör därför tolkas med försiktighet och kvaliteten på indikatorn ses över innan den kan ligga till grund för bedömningar avseende huruvida målet för matchningsuppdraget har uppnåtts. har granskat Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter (RiR 2010:6). anser att Arbetsförmedlingens interna styrning har påverkat arbetet med arbetsgivarkontakter i positiv riktning. Även om arbetsförmedlarna själva upplever att de lägger mer tid på arbetsgivarkontakter än tidigare, menar dock att andra arbetsuppgifter fortfarande tenderar att konkurrera ut kontakterna med arbetsgivarna. Mot bakgrund av att situationen på arbetsmarknaden är fortsatt besvärlig bedömer regeringen att det är angeläget att matchningen prioriteras och att Arbetsförmedlingen även i fortsättningen riktar in sig på att nå arbetsgivarna. Stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt När regeringen tillträdde var den i särklass viktigaste uppgiften att varaktigt öka sysselsättningen genom åtgärder som bl.a. minskar arbetslösheten och ökar arbetskraftsdeltagandet. En viktig uppgift var också att förbättra arbetsmarknadssituationen för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Utöver strukturella reformer infördes en rad tillfälliga åtgärder till följd av den ekonomiska nedgången. De tillfälliga åtgärderna bidrar till att mildra lågkonjunkturens negativa effekter i olika delar av landet och till att arbetsmarknaden kan återhämta sig snabbare. Fokus för dessa åtgärder är att dämpa sysselsättningsfallet samt förhindra att arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå och att arbetskraftsdeltagandet minskar. På lång sikt är det dock främst de strukturella reformerna som har betydelse för sysselsättningens utveckling. En förutsättning för att sysselsättningen ska öka stadigvarande är att arbetsmarknaden är flexibel och att arbetskraften är yrkesmässigt och geografiskt rörlig. I syfte att skapa förutsätt- ningar för detta har flera reformer genomförts. Bland annat har omfattande reformer genomförts i arbetslöshetsförsäkringen. Vidare bidrar Arbetsförmedlingens nya organisation till detta genom att det nationella perspektivet har stärkts. Arbetsförmedlingen har också fått ett tydligare uppdrag att fokusera på matchningsinsatser och insatser för att bryta utanförskapet. Regeringen gör sammantaget bedömningen att förändringarna i Arbetsförmedlingens verksamhet och organisation bidrar till att stadigvarande öka sysselsättningen . Den djupa lågkonjunkturen bedöms dock leda till att åtgärderna kommer att få genomslag senare än vad som annars hade varit fallet. Säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring Det finns ett brett forskningsstöd för att en alltför generös arbetslöshetsförsäkring leder till ökad arbetslöshet genom att den minskar sökaktiviteten och skapar ett tryck uppåt på lönerna. Regeringen har genomfört omfattande reformer av arbetslöshetsförsäkringen. Villkoren för och nivån på ersättningen har förändrats, liksom samordningen mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Graden av egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen har ökat och avgifterna till arbetslöshetskassorna har differentierats. Sammantaget har förändringarna ökat drivkrafterna för arbetslösa att söka arbete. Regeringen gör bedömningen att de genomförda reformerna har positiva effekter på den varaktiga sysselsättningen genom att de har stärkt arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Arbetsförmedlingen har en mycket viktig roll i arbetet med att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. har Arbetsförmedlingen bedrivit ett arbete för att främja enhetlighet och rättssäkerhet i syfte att säkerställa försäkringens roll som omställningsförsäkring. Regeringen bedömer att det är viktigt att Arbetsförmedlingen fortsatt prioriterar arbetet med arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen är en sammanhållen myndighet. Reformeringen av Arbetsförmedlingen syftade till ökad enhetlighet, rättssäkerhet och effektivitet inom myndigheten. fick i uppdrag av att utvärdera den nya organisationen och lämnades två delrapporter om omorganisationen, vilka redovisades i budgetpropositionen . inkom en slutrapport (dnr A2008/660) där bedömer att flera förbättringar har skett, men att det finns vissa kvarstående brister och utvecklingsområden inom myndigheten, t.ex. att tillse att ledningens beslut och prioriteringar får genomslag i hela organisationen. Konjunkturförsämringen som började och fortsatte satte djupa spår på arbetsmarknaden, vilket visade sig i form av fallande sysselsättning och stigande arbetslöshet. har Arbetsförmedlingen, utöver uppdraget att prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden, även prioriterat resurser till regioner som drabbats av stora varsel samt säkerställt att tidiga coachningsinsatser kommit till stånd. Vidare utökades satsningen på praktisk kompetensutveckling och praktikplatser för personer tidigt i en arbetslöshetsperiod. Arbetsförmedlingen fick också mer resurser både till kompletterande aktörer och för att nyrekrytera arbetsförmedlare och coacher. Arbetsförmedlingen har successivt anpassat sin organisation till myndighetens nya uppdrag och förutsättningar. Vidare har Arbetsförmedlingen haft en nationell beredskapsorganisation för att hantera effekterna av den finansiella krisen. Detta arbete har, förutom inrättandet av en nationell samordnare på huvudkontoret, bestått i att stötta särskilt varseldrabbade orter främst genom omfördelning av arbetsförmedlare till dessa orter. Dessutom har två tillfälliga arbetsförmedlingar etablerats, en på i och en i . Resurser för att anställa interna jobbcoacher på Arbetsförmedlingen har fördelats ut till samtliga kontor i landet, men de särskilt drabbade orterna har fått mer resurser. Arbetsförmedlingen har förvaltat medlen för jobbcoacherna centralt, vilket har möjliggjort en omfördelning av resurserna i landet utifrån ändrade förutsättningar i olika arbetsmarknadsregioner. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Analys och slutsats Arbetsförmedlingen Regeringens bedömning är att Arbetsförmedlingen har genomfört sitt utökade uppdrag att även prioritera personer som har en kortare inskrivningstid. Detta har bl.a. möjliggjorts genom en anpassning av organisationen. Inrättandet av Arbetsförmedlingen som en sammanhållen myndighet skedde innan konjunkturnedgången drabbade arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att omständigheten att myndigheten redan då krisen inträffade var omorganiserad har bidragit till att underlätta genomförandet av regeringens satsningar för att reducera krisens negativa effekter, exempelvis genom inrättandet av den nationella beredskapsorganisationen och möjligheten att snabbt omfördela resurser till förmån för särskilt drabbade regioner. Regeringen anser att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. Sedan regeringen tillträdde har omfattande reformer genomförts inom arbetslöshetsförsäkringen i syfte att stärka dess roll som omställningsförsäkring. infördes regler om bl.a. ränta på återkrav av felaktigt utbetald ersättning. genomfördes flera reformer, vilka syftade till att stimulera ny- och återinträde i arbetslöshetskassorna. En tillfällig förändring av medlemsvillkoret infördes för att öka möjligheten för människor att få inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. För varje medlemsmånad fick den som var medlem i en arbetslöshetskassa, vid bestämmande av medlemsvillkoret, tillgodoräkna sig . Kravet på att ha arbetat i viss omfattning för att bli medlem i en arbetslöshetskassa togs bort. Kravet på att ha arbetat inom arbetslöshetskassans verksamhetsområde är kvar men det avser inte längre arbete i någon bestämd omfattning och det krävs inte heller att arbetet ska ha föregått medlemskapet. Utöver att förändringen bidrar till ökad anslutning till arbetslöshetskassorna bidrar den också till att förenkla administration- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 en av försäkringen, och till att förenkla situationen för arbetsgivare då dessa inte behöver lämna intyg om viss arbetad tid för arbetstagare som söker medlemskap i en arbetslöshetskassa. Vidare sänktes arbetslöshetsavgiften med och medlem. Marginaleffekten av att gå från arbetslöshet till sysselsättning minskar därmed eftersom arbetslöshetsavgiften främst betalas av sysselsatta medlemmar. infördes även nya regler för arbetslöshetsersättning efter tillfällig frånvaro eller frånvaro på deltid. Förändringen innebär att den som har arbetat men också varit frånvarande kan få socialförsäkringsförmåner tillgodoräknade vid beräkningen av arbetslöshetsersättningens storlek. De förmåner som kan tillgodoräknas är sjuklön och ersättning från vid tvist om sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, föräldrapenning, sjukpenning, havandeskapspenning, rehabiliteringspenning, smittbärarpenning samt ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. Förändringen syftar till att göra det mer lönsamt att arbeta jämfört med tidigare då den som varit helt frånvarande kunde få högre arbetslöshetsersättning än den som varit tillfälligt frånvarande eller frånvarande på deltid. infördes en tidsgräns för ansökan om arbetslöshetsersättning. Den nya bestämmelsen innebär att en ansökan om arbetslöshetsersättning ska göras hos arbetslöshetskassan från den i den tidsperiod som ansökan avser. fanns ingen tidsgräns i fråga om hur sent en ansökan om arbetslöshetsersättning kunde lämnas in. Vidare infördes även en skyldighet för arbetslöshetskassorna att lämna uppgifter om sina medlemmar och deras ersättning till (). Uppgiftsskyldigheten innebär att en arbetslöshetskassa på begäran av SCB ska lämna de uppgifter om medlemskap och medlemmars ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringen som behövs för framställning av statistik i enlighet med sådant uppdrag från regeringen som syftar till att kartlägga och analysera arbetsmarknaden. Regeringen lämnade ett sådant uppdrag till SCB (dnr A2010/1106). inkom SCB med de efterfrågade uppgifterna till regeringen. Vidare gjordes tid då en sökande varit förhindrad att arbeta på grund av uppdrag av socialnämnden att ta emot barn i familje- eller jourhem överhoppningsbar i arbetslöshetsförsäkringen. Med anledning av den reformerade sjukskrivningsprocessen genomfördes flera tillfälliga förändringar i arbetslöshetsförsäkringen /10. Syftet var att öka möjligheterna för en snabb återgång till arbetslivet för de personer vars dagar med sjukpenning eller månader med tidsbegränsad sjukersättning tagit slut. Det har bl.a. införts en möjlighet för dem som lämnat sjukförsäkringen, och som varit medlemmar i någon arbetslöshetskassa, att uppfylla medlemsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen vid återinträde i en arbetslöshetskassa. Vidare har en möjlighet att bestämma villkoren för rätten till arbetslöshetsersättning utifrån ett förenklat schabloniserat förfarande införts för personer som lämnar sjukförsäkringen. Därutöver har den överhoppningsbara tiden för personer som lämnar sjukförsäkringen för att deras dagar med sjukpenning eller månader med tidsbegränsad sjukersättning tagit slut förlängts från fem till . Sammantaget ökar dessa förändringar möjligheterna för personer som lämnat sjukförsäkringen att få arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd när de får stöd av Arbetsförmedlingen. genomfördes förändringar i arbetslöshetsförsäkringen i syfte att tydliggöra under vilka förutsättningar en arbetssökande, under tid i arbetslöshet, får fortsätta studier, på hel- eller deltid som han eller hon bedrev före arbetslösheten, med bibehållen arbetslöshetsersättning. genomfördes förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som utgör en del av regeringens omfattande reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Syftet med förändringarna är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken samt en ökad likabehandling av företagare och anställda i syfte att göra det naturligt, enkelt och mer lönsamt att vara företagare. En ny företagardefinition har införts, där företagarbegreppet kopplas till inkomstskattelagen, vilket innebär att den verksamhet som bedrivits ska ha varit varaktig, självständig och ha bedrivits med vinstsyfte. Dessutom ska personen, för att betraktas som företagare, ha utfört arbete i och ha ett väsentligt inflytande över verksamheten. Det har även införts en utökad möjlighet att få arbetslös- hetsersättning vid tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet. Den tidsperiod som ligger till grund för beräkningen av arbetslöshetsersättningen har ändrats till före arbetslösheten eller ett genomsnitt av de två åren före detta. beräknades ersättningen på ett genomsnitt av . För att stimulera övergången från anställning till företagande får den som lägger ner sin verksamhet efter start basera sin ersättning på inkomster av tidigare anställning. Därutöver infördes en ny beräkningsregel för fastställande av dagsförtjänst för personer som kombinerat anställning med företagande. Vidare kan den som, , bedrivit näringsverksamhet vid sidan av en heltidssysselsättning, få sin sidoverksamhet bedömd som bisyssla, oavsett hur stora inkomster sidoverksamheten genererat. hade arbetslöshetskassorna drygt 3,8 miljoner medlemmar. minskade medlemsantalet med 380 000 respektive 80 000 personer. De uppgifter om medlemsutvecklingen som SCB lämnade till regeringen visar att det minskade medlemsantalet huvudsakligen berodde på ett ökat utflöde ur arbetslöshetskassorna men även, till viss del, på minskat inflöde. Medlemsantalet minskade i alla grupper, men uppgifterna från SCB indikerar att personer som har en lägre sannolikhet att bli arbetslösa eller som skulle klara sig utan inkomster har lämnat kassorna i större utsträckning än andra grupper. Det finns t.ex. en kraftig ökning av utflöde bland äldre och bland individer med stor nettoförmögenhet. tyder uppgifterna på att även personer som har en hög risk att bli arbetslösa och som har stort behov av ersättning vid arbetslöshet är överrepresenterade bland dem som har lämnat arbetslöshetskassorna. Det är t.ex. en kraftig ökning av utflödet bland personer som varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen eller som haft en mycket låg årsinkomst. har dock antalet medlemmar ökat, vilket sannolikt förklaras både av det försämrade läget på arbetsmarknaden och av de förändringar som har genomförts för att stimulera till ett ökat medlemskap i arbetslöshets- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Reformerna som rör personer som lämnar sjukförsäkringen har sannolikt också påverkat medlemsutvecklingen positivt. hade arbetslöshetskassorna drygt 3 362 000 medlemmar, vilket var en ökning med drygt 38 000 personer . Analys och slutsats arbetslöshetsförsäkringen Under föregående mandatperiod har en rad förändringar genomförts inom arbetslöshetsförsäkringen vilka bl.a. avser villkoren för att erhålla ersättning, ersättningsnivån samt samordningen mellan arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Regeringen gör, mot bakgrund av den forskning som finns kring effekterna av arbetslöshetsförsäkringen, bedömningen att reformerna sammantaget har stärkt incitamenten att arbeta.