prop · GY031d10 · 2010-10-12 00:00:00 — beräknas användas för samverkan enligt den nationella handlingsplanen mellan och Arbetsförmedlingen. Finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser beräknas uppgå till och för finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården beräknas användas. uppgår tillgängliga medel till . Medlen bör fördelas på samverkan mellan , samverkan enligt lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser samt finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården. Samverkan mellan och Arbetsförmedlingen tilldelas , samverkan enligt lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser tilldelas och finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården tilldelas . Den reformerade sjukförsäkringen har medfört att färre personer är sjukskrivna och att den genomsnittliga sjukfallslängden blivit kortare. innebär införandet av rehabiliteringskedjan en ambitionshöjning med avseende på möjligheten att ta tillvara varje persons förmåga till arbete. Med anledning av den nya sjukskrivningsprocessen avser regeringen att uppdra åt och Arbetsförmedlingen att analysera hur det fortsatta samarbetet bör utformas inom ramen för tillgängliga resurser. Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering kan bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Kostnaderna för rehabiliteringspenning har minskat och beräknas minska ytterligare . uppgick kostnaderna för rehabiliteringspenning till . beräknas kostnaderna uppgå till . Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till cirka 2,09 miljoner nettodagar och medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till per dag. beräknas kostnaderna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till , till , till och till . Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. har särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. har möjlighet att av de särskilda medlen köpa de utredningar som behövs för att ta ställning till rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering. Förbrukningen av medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster har minskat . tilldelades varav 413 miljoner förbrukades. har främst använt medlen för att köpa de utredningar som behövs för att kunna ta ställning till rätten till sjukpenning respektive behovet av rehabilitering. I övrigt användes medlen för bl.a. köp av arbetstekniska hjälpmedel, utgifter för läkarutlåtanden samt bidrag för resor. finns tillgängliga för dessa ändamål. Regeringen gör bedömningen att behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering minskar . Behovet av sådana underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården genom regeringens satsningar på rehabiliteringsgarantin, företagshälsovården samt de satsningar som regeringen gör inom ramen för den s.k. sjukskrivningsmiljarden. Dessa medel bör användas för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbete. behöver fortsättningsvis enbart köpa medicinsk utredning eller medicinskt utlåtande i undantagsfall när den allmänna hälso- och sjukvården inte kunnat bistå med sådan utredning eller sådant utlåtande. Regeringen och Kommuner och Landsting har för åren 20092010 undertecknat en överenskommelse om en medicinsk rehabiliteringsgaranti för evidensbaserade och medicinska rehabiliteringsinsatser i syfte att åstadkomma återgång i arbete. De stora diagnosgrupperna icke specifika rygg- och nackbesvär och lindrig eller medelsvår psykisk ohälsa ska omfattas. Överenskommelsen omfattar och . har hela beloppet utbetalats och en uppföljning efter visar att även de medel som avsatts i huvudsak kommer att förbrukas. Regeringen har avsatt för den vidareutvecklade företagshälsovården. Det statliga stödet som införts från är bidrag till anordnare av företagshälsovård som kan tillhandahålla tjänster för att medicinskt förebygga, utreda och behandla arbetsrelaterade och icke-arbetsrelaterade sjukdomar och skador. Syftet är att göra det förmånligare för arbetsgivare att hjälpa arbetstagare att återgå i arbete genom tidiga och anpassade insatser vid sjukfrånvaro. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har regeringen avsatt till företagshälsovården och till rehabiliteringsgarantin. Då dessa ställer krav på en väl fungerande samverkan mellan myndigheter och hälso- och sjukvården kommer totalt av dessa medel bidra till att finansiera arbetet för att främja en ökad rehabilitering som sker inom ramen för samverkan och finansiell samordning. Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. har högsta antalet dagar för vilka närståendepenning sammanlagt kan utges utökats från 60 . Det är av de individer som avlider som har anhöriga som använder sig av förmånen. Den största gruppen som vårdas är föräldrar som vårdas av sina barn. Drygt hälften av de personer som vårdas är kvinnor. Kvinnor vårdar en nära anhörig i större omfattning än män, fördelningen ligger generellt i storleksordningen 70/. Kostnaderna för närståendepenning ökar. har både utgifterna och volymerna ökat. Orsaken är att fler personer beviljas ersättning. Någon faktisk ökning som utbetalas per person har dock inte kunnat noteras. Ökningen bedöms bero på att förmånen fått mer uppmärksamhet i och med att det maximala antalet dagar höjts från 60 fr.o.m. . Prognosen för 20112014 är beräknad på att antalet ersatta dagar ökar samt på förväntad timlöneutveckling. beräknas kostnaderna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till , till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 21 anvisas under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 22 480 866 000, 22 060 466 000 respektive 21 . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ingå ekonomiska åtaganden, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 1 . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet gäller två delar. Regeringen avser att ingå överenskommelse med Kommuner och Landsting om ersättning till landstingen för medicinsk rehabilitering/behandling kopplad till den s.k. rehabiliteringsgarantin. Vidare har regeringen tillsatt Delegationen för kunskapsområdet företagshälsovård (dir. 2009:01) med uppgift bl.a. att svara för fleråriga företagshälsovårdsutbildningar. Mot denna bakgrund behöver regeringen ett bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden. Tabell 3.11 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Utökat bemyndigande på Tilläggsbudget 2010 Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 3.10.21:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 28 514 436 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 653 543 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för aktivitets- och sjukersättning inklusive statliga ålderspensionsavgifter, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna och sjukersättning till personer i åldrarna . Utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning är beroende av utvecklingen av antalet långa sjukskrivningar, den demografiska utvecklingen samt prisbasbeloppsutvecklingen. Utgiftsutvecklingen påverkas i stor utsträckning av att möjligheten att nybevilja tidsbegränsad sjukersättning upphört och att de befintliga ersättningarna successivt fasas ut. Detta sker genom att de personer som vid ikraftträdandet uppbar en tidsbegränsad sjukersättning endast kan beviljas ytterligare perioder med tidsbegränsad sjukersättning . Dessa övergångsregler innebär att den tidsbegränsade sjukersättningen är helt avskaffad efter . Vidare påverkas utgifterna i minskande riktning av ett minskat inflöde från långtidssjukskrivningen samt ett ökat antal personer som lämnar både den stadigvarande och tidsbegränsade sjukersättningen för ålderspensionering. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgifterna beräknas till . , 2013 och 2014 beräknas utgifterna till 49 379, 47 111 respektive . Bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning Syftet med bostadstillägget för personer med aktivitets- eller sjukersättning (BTP) är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem med låg ersättning. BTP utges med högst av bostadskostnaden . Utgiftsutvecklingen för BTP styrs förutom av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning, av utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna samt medelersättningen. Den beräknade nedgången av antalet personer med sjukersättning har en dämpande effekt på utgiftsutvecklingen för bostadstillägget. beräknas utgifterna till , vilket är en minskning. beräknas utgifterna till 4 393, 4 401 respektive . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitetsersättning finns ett särskilt försäkringsstöd för att finansiera ersättning som utbetalas till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med begränsad återstående arbetsförmåga om . Det ska i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , ska berörda personer kunna beredas anställning vid . Utvecklingen av utgifterna för detta särskilda stöd styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivaren i varje enskilt fall. Utgifterna beräknas 2011 uppgå till , vilket är en minskning jämfört med . Utgifterna för åren 20122014 beräknas till 33, 32 respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 57 anvisas under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 53 805 029 000, 51 544 029 000 respektive 49 . Anslaget används för utgifter för handikappersättning. En person kan få handikappersättning det år han eller hon fyller . För att ha rätt till handikappersättning måste personen i fråga innan hon eller han fyllt ha fått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid och därför behöva hjälp av annan i den dagliga livsföringen eller för att förvärvsarbeta. Handikappersättning kan även beviljas för merkostnader som en person har på grund av sin funktionsnedsättning. Handikappersättning betalas med belopp som på årsbasis motsvarar 69, av prisbasbeloppet. Utgifterna för handikappersättning uppgick till . beräknas utgifterna till . Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättningar 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Antalet handikappersättningar uppgick till 61 660 stycken. beräknas antalet ha ökat till 63 140. Antalet handikappersättningar på 36, av prisbasbeloppet beräknas öka med 2, . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Handikappersättningar Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:3 Handikappersättningar . 2012, 2013 och 1 279 000 000, 1 314 000 000 3.10.4 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2253 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 45 033 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för de arbetsskadeersättningar som omfattar förmåner enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre lagar, nämligen egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård, ersättning för särskilda hjälpmedel samt särskild arbetsskadeersättning. Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt, främst som en följd av nedgången av sjukfrånvaron i stort och att allt färre personer får en bestående nedsättning av sin arbetsförmåga. Ansökningarna om arbetsskadelivränta har därigenom sjunkit till en rekordlåg nivå. Det finns inget som talar mot att denna utveckling ska brytas. Regeringen bedömer att anslagsbelastningen kommer att minska även . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas under anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 3 920 000 000, 3 681 000 000 respektive 3 . 3.10.5 1:5 Ersättning för kroppsskador Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för kroppsskador 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2700 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 380 tkr avser regleringsbelopp . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Anslaget används för att bekosta ersättningar enligt lagen (1977:265) om statlig personskadeskydd, t.ex. ersättning för kroppsskador som uppkommit vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkan i räddningstjänst och vid vård på kriminalvårdsanstalt. Anslaget finansierar även krigsskadeersättning till sjömän samt yrkesskadeersättningar som avser ersättning för vissa skador som beror på annat än arbete. Anslaget finansierar även ålderspensionsavgifter. Ersättningar för kroppsskador beräknas bli något lägre . Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Ersättning för kroppsskador Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning för kroppsskador . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 44 600 000, 43 900 000 respektive . 3.10.61:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för åtgärder för att stimulera landstingen till att ge sjukskrivningsfrågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården och utveckla sjukskrivningsprocessen. Förutsättningarna regleras genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. Regeringen anser att erfarenheterna från sjukskrivningsmiljarden har varit positiva och avser att fortsätta arbetet med att ytterligare effektivisera sjukskrivningsprocessen för att upprätthålla de goda resultat som uppnåtts. Mot den bakgrunden har regeringen slutit en ny överenskommelse med Kommuner och Landsting om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess. Överenskommelsen omfattar två delar där en del av utbetalningen precis som tidigare är direkt kopplad till förändringar i sjukfrånvarons utveckling och den andra delen består av vissa konkreta villkor som landstingen måste uppfylla för att landstingen ska få ta del av de avsatta medlen. De valda åtgärderna bedöms höja kvaliteten och effektivisera arbetet med sjukskrivningsprocessen både inom hälso- och sjukvården och inom . Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1.6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 1 respektive år. Tabell 3.22 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 373 705 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 978 423 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 973 301 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Verksamheten består huvudsakligen i att pröva, utbetala och kontrollera utbetalningar från socialförsäkringssystemet samt för andra förmåner och ersättningar som handläggs av . finansieras med anslag, men även via avgiftsintäkter avseende egna resultatområden. Tilldelat anslag , inklusive 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 tilläggsanslag och negativ utgående balans , var . Beloppet är exklusive indragning på med anledning av kostnadsmässig avräkning. Därtill utnyttjade myndigheten anslagskrediten med . Efter det att budgetpropositionen lämnades till , angav i en hemställan till regeringen att myndigheten var i behov av ytterligare . Det tillkommande resursbehovet förklarades bl.a. av en höjd prognos för ärendehandläggningen av aktivitetsstöd. Mot denna bakgrund tillfördes förvaltningsanslag genom vårtilläggsbudget 2010. Förutom förvaltningsanslaget 2:1 disponerar myndigheten även en viss del av anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. för kostnader för samverkan inom rehabiliteringsområdet. finansierades av myndighetens verksamhetskostnader med dessa medel, vilket är lägre än . Budget för avgiftsbelagd verksamhet För administration av egna resultatområden disponerar avgiftsintäkter. Dessa områden har i huvudsak varit administration av ålderspension, småföretagarförsäkring och familjebidrag/dagpenning till totalförsvarspliktiga, samt ersättning från affärsdrivande verk och ADB-bearbetningar. I samband med att inrättades fördes delar av administrationen för ålderspensionen samt administrationen av pensionsrelaterade förmåner från till . säljer /2010 tjänster till , vilka omfattar främst IT och del i kundmötesorganisation. avgiftsinkomster beräknas att uppgå till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har även andra avgiftsintäkter från bl.a. administration av statlig fordran samt intäkter enligt 4 § avgiftsförordningen och övriga ersättningar. får, utöver vad som anges i avgiftsförordningen, utföra datorbearbetningar och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. mot ersättning. Avgifterna disponeras av myndigheten. (varav AP-fond/PPM) (varav tjänsteexport) (varav övrigt) (varav tjänsteexport) (varav övrigt) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst . Skäl för regeringens förslag: Regeringen avsätter medel inom ramen för anslaget 2:1 för att stödja forskning inom socialförsäkringsområdet. Denna forskningsverksamhet kan löpa vilket medför att regeringen behöver ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden. Tabell 3.24 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Regeringen beräknar anslaget utifrån en pris- och löneomräkning. Trots ett effektiviseringsarbete på myndigheten har kostnaderna inte anpassats till tilldelade medel. Regeringen föreslår att tillförs . beräknas motsvarande belopp tillföras. Dessa medel tillförs i syfte att ge förutsättningar att kunna anpassa sig till en långsiktigt lägre anslagsnivå i enlighet med den nivå som beräknats . föreslås tillföras 2011 för administrationen av statlig etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande på utgiftsområde 13 minskas med motsvarande belopp. beräknas anslagsbehovet till och till . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Därutöver justeras anslaget, till följd av de i budgetpropositionen beräknade minskade förvaltningskostnaderna, med anledning av reformerna inom sjukförsäkringsområdet. Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas under anslaget 2:1 . 2012, 2013 och 7 444 330 000, 7 142 737 000, 3.10.82:2 Inspektionen för socialförsäkringen Tabell 3.26 Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 64 314 tkr prisnivå. 3Motsvarar 64 315 tkr prisnivå. 4Motsvarar 64 224 tkr prisnivå. Anslaget används för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningskostnader. Inspektionen för socialförsäkringen ska genom systemtillsyn och effektivitetsgranskning stärka rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet och skapa ökad tilltro hos medborgarna. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Myndigheten inrättades och kommer vara fullt bemannad. Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Förändring till följd av: till/från andra