prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen gav vid införandet av lyft Arbetsförmedlingen i uppdrag att utse en förhandlingsperson för att informera om och förhandla fram lyftplatser hos lämpliga anordnare. Det var regeringens ambition att staten i egenskap av arbetsgivare, som traditionellt erbjudit få praktikplatser för arbetssökande, skulle ta en aktiv roll som lyftplatsanordnare. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Av Arbetsförmedlingens statistik framgår att det deltog 5 200 personer i lyft, varav kvinnor och män. Majoriteten av platserna, , nyttjades av deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Analys och slutsats arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och lyft Regeringen bedömer att det är för tidigt att utvärdera resultatet av satsningen på arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och lyft. När utvecklingen på arbetsmarknaden vänder är det viktigt att antalet platser i arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling anpassas så att inlåsnings- och undanträngningseffekter motverkas. I rådande arbetsmarknadsläge är det dock fortsatt motiverat att satsa en del av resurserna på korttidsarbetslösa för att de så snabbt som möjligt ska kunna återgå till ett arbete. Regeringen avser därför att tillföra ytterligare resurser till arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling (se avsnitt 4.6.1). 4.4.7Särskilt anställningsstöd för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin Det särskilda anställningsstödet är en form av subventionerad anställning. Det finns två former av särskilt anställningsstöd; ett för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin och ett som riktas till nyanlända invandrare. Det senare, som kallas instegsjobb, redovisas under avsnitt 4.4.14 Insatser för ökad integration. Anställningsstödet för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin syftar till att stimulera arbetsgivare att anställa personer som varit utan arbete och som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. En arbetslös som har avslutat fas ett i jobb- och utvecklingsgarantin får anvisas till en anställning med särskilt anställningsstöd. Stödet lämnas till arbetsgivare . hade i genomsnitt 4 300 personer en anställning med särskilt anställningsstöd, varav var kvinnor och var män. Knappt en fjärdedel av deltagarna hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och nästan en tredjedel var utrikes födda. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 marknadspolitiska program och insatser totalt, var andelen kvinnor och andelen med en funktionsnedsättning något mindre, medan andelen utrikes födda var större. Jämförs i stället med arbetslösa totalt var andelen kvinnor och utrikes födda med särskilt anställningsstöd i princip densamma, medan andelen med en funktionsnedsättning var mer än dubbelt så hög. hade av dem som avslutat en anställning med särskilt anställningsstöd ett arbete, vilket var en ökning jämfört med . Flertalet var anställningar utan stöd eller nystartsjobb. Av dem som avslutat en anställning med anställningsstöd återgick cirka hälften till ett arbetsmarknadspolitiskt program 2009. uppgick antalet personer med särskilt anställningsstöd till 2 900 i genomsnitt , vilket var en minskning med jämfört med . En förklaring är sannolikt att antalet personer som lämnat jobb- och utvecklingsgarantin för ett nystartsjobb i stället har ökat markant. Analys och slutsats särskilt anställningsstöd för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin Regeringen gör bedömningen att det särskilda anställningsstödet bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att det ökar sannolikheten att personer med en svag anknytning till arbetsmarknaden får ett arbete. På grund av den nedgång på arbetsmarknaden som inleddes väntas antalet personer som varit arbetslösa öka även . Regeringen bedömer därför att Arbetsförmedlingen fortsatt ska prioritera arbetet med att öka antalet personer som får särskilt anställningsstöd, i syfte att motverka att en stor grupp personer med svag förankring på arbetsmarknaden fastnar i långvarig arbetslöshet. För att öka möjligheterna för dem som har varit utan arbete att återgå till arbetslivet avser regeringen att förstärka det särskilda anställningsstödet (se avsnitt 4.6.1). Nystartsjobb syftar till att göra det lättare för personer med en svag förankring på arbetsmarknaden att få ett arbete. En arbetsgivare som anställer en person som har stått utanför arbetsmarknaden (för vissa grupper, t.ex. för arbetssökande som ej fyllt ), på grund av t.ex. arbetslöshet eller sjukskrivning, har rätt till en ekonomisk kompensation. När nystartsjobb infördes motsvarade denna kompensation arbetsgivaravgiften. För att ytterligare stärka möjligheterna för långtidsfrånvarande att komma in på arbetsmarknaden fördubblades fr.o.m. lönekostnadskompensationen vid anställning av personer som fyllt . utökades även möjligheterna att uppfylla villkoren för ett nystartsjobb genom införande av en ramtid, vilket innebär att ett uppehåll i en arbetslöshetsperiod för en anställning inte bryter kvalificeringstiden. Nystartsjobben kan kombineras med andra efterfrågestimulanser, så som den gällande nedsättningen av socialavgiften vid anställning av ungdomar. I samband med ekonomiska vårproposition beslutades vidare om en temporär förkortning av kvalificeringsperioden för nystartsjobb från för den som fyllt . Förkortningen är avsedd att gälla fr.o.m. t.o.m. . uppgick antalet personer med nystartsjobb till i genomsnitt 19 200 , varav var kvinnor och var män. var utrikes födda och hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ungdomar är lågt representerade i nystartsjobb i förhållande till sin andel av de arbetslösa, det omvända förhållandet gäller för personer . De som främst fick nystartsjobb var deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och nyanlända invandrare eller anhöriga till dessa (se tabell 4.2). Tabell 4.2 Kvalificeringsgrunder för personer som hade nystartsjobb Kombination av arbetslöshet och Endast ersättning från sjukförsäkring Nyanlända invandrare/anhöriga Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet kvarstående personer i nystartsjobb ökade och uppgick till cirka 22 500. Denna utveckling har fortsatt och vid utgången av uppgick antalet personer med ett nystartsjobb till cirka 37 200 (se diagram 4.1). Diagram 4.1 Antal nya och kvarstående personer i nystartsjobb samt antal personer som under månaden lämnat ett nystartsjobb Källa: Arbetsförmedlingen. Analys och slutsats nystartsjobb Regeringen bedömer att nystartsjobben har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att insatsen riktas till dem som står långt från arbetsmarknaden och ökar sannolikheten att de får ett arbete. Den positiva utvecklingen av antalet nystartsjobb har förstärkts genom ändringar i regelverket och till följd av den ökade arbetskraftsefterfrågan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsmarknadsutbildningen syftar till att underlätta för arbetssökande att få eller behålla ett arbete samt till att motverka arbetskraftsbrist. Arbetsmarknadsutbildning ges i form av kurser som Arbetsförmedlingen upphandlar från t.ex. utbildningsföretag, högskolor eller uppdragsverksamhet. Eftersom utbildningen ska leda till arbete ska den vara yrkesinriktad. Vid planeringen av arbetsmarknadsutbildningarna använder Arbetsförmedlingen analys- och prognosmaterial som baseras på dels statistiskt material avseende arbetsmarknaden och dess delmarknader, dels intervjuer med arbetsgivare över hela landet. Vid planeringen beaktas även den kunskap som inhämtas genom samverkan med bl.a. lokalt näringsliv, utbildningsanordnare och kommunföreträdare. deltog, enligt Arbetsförmedlingens statistik, i genomsnitt 4 400 personer i en arbetsmarknadsutbildning utanför garantierna. Inom garantierna genomgick ytterligare i genomsnitt 2 000 personer en arbetsmarknadsutbildning. Av de cirka 12 700 personer utanför garantierna som påbörjade en arbetsmarknadsutbildning var utrikes födda och hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Männen utgjorde av deltagarna, vilket överstiger deras andel av de arbetslösa som uppgick till . Vad gäller utbildningsinriktningar fördelades de nya deltagarna 2009 enligt följande: Tabell 4.3 Deltagarnas fördelning mellan utbildningsinriktning samt andel kvinnor och män Källa: Arbetsförmedlingen. En arbetsmarknadsutbildning pågår normalt maximalt . uppgick den genomsnittliga utbildningstiden . Kvinnors utbildningar varade medan mäns varade . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Andelen personer som är i arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning varierar beroende på utbildningsinriktning, men uppgick till i genomsnitt efter avslutad utbildning. budgetproposition tillfördes resurser för ytterligare 1 000 platser i arbetsmarknadsutbildning . Förberedande eller orienterande utbildning är en insats som riktar sig till personer som behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, t.ex. arbetsmarknadsutbildning. Förberedande utbildningar kan innehålla såväl allmänteoretiska som yrkesorienterande utbildningar. Därtill förekommer även utbildningar i yrkessvenska, utbildningar som ska förbereda för start av egen näringsverksamhet, nivåtest, kunskapsvalidering samt motivationshöjande kurser. Utbildningarna ska vara upphandlade av Arbetsförmedlingen. Förberedande utbildning ingår även som aktivitet inom programmen jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. I genomsnitt deltog 2 030 personer i insatsen . Den genomsnittliga utbildningstiden uppgick . Andelen som gått vidare till annat program respektive arbete efter avslutad utbildning uppgick till . Totalt påbörjade 12 600 personer en förberedande utbildning . Av dessa var kvinnor och män. Knappt hälften, , var utrikes födda och hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen har tillsammans med ett antal andra centrala myndigheter fått regeringens uppdrag att samverka för att öka den nationella samordningen inom kompetensförsörjningsområdet. Syftet med uppdraget är att stärka förutsättningarna för att privat och offentlig verksamhet ska få tillgång till efterfrågad kompetens och därmed stärka konkurrenskraften och bidra till en hållbar nationell och regional tillväxt. Uppdraget ska redovisas . Stiftelsen är en svensk statlig stiftelse som enligt en överenskommelse mellan , och anordnar utbildningar . Syftet är att främja åtgärder som bidrar till att utveckla arbetsmarknaden och att stärka det regionala samarbetet inom i första hand de nordligaste delarna av , och . var stiftelsen föremål för en utvärdering som i , enligt överenskommelsen mellan , och , ska initiera med sikte på eventuella förändringar av överenskommelsen. , som fick uppdraget att genomföra utvärderingen (dnr A2009/1400), drar bl.a. slutsatsen att stiftelsen levererar arbetsmarknadsutbildningar med hög kvalitet och att den verksamhet som stiftelsen bedriver möter de krav som ställs från de olika målgrupperna (deltagare, köpare och näringslivets representanter). Ramböll framhåller i sin utvärdering att det är transnationaliteten som skapar stiftelsens särprägel, men att det finns en risk att transnationaliteten glöms bort i verksamheten och att stiftelsen styr mot värden som kan fyllas av nationella aktörer. Ramböll menar vidare att det saknas en styrning och en uppföljning mot ökad rörlighet. påbörjades en omförhandling av överenskommelsen mellan länderna för perioden 20112014. Analys och slutsats arbetsmarknadsutbildning Regeringen anser att arbetsmarknadsutbildningar ska vara korta, individanpassade och tydligt riktade mot efterfrågan på arbetsmarknaden. Utbildningarna ska huvudsakligen användas för personer inom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar, samt för grupper som bedöms befinna sig långt från arbetsmarknaden. Regeringen följer utvecklingen vad gäller deltagare, liksom utbildningarnas inriktning och omfattning samt anpassningen till arbetsmarknadens behov. Regeringen förutsätter att Arbetsförmedlingen fortsätter sitt arbete med att få till stånd en jämnare könsfördelning bland deltagarna. 4.4.10 Stöd till start av näringsverksamhet Syftet med programmet stöd till start av näringsverksamhet är att ge personer som är arbetslösa eller som riskerar att bli det och som har förutsättningar att starta egen verksamhet bidrag till försörjningen under verksamhetens inledningsskede. är programmet även en aktivitet inom jobbgarantin för ungdomar. fick totalt 6 400 personer stöd till start av näringsverksamhet, vilket är en ökning med 1 800 deltagare i förhållande till föregående år. Det var fler män än kvinnor som startade företag med hjälp av programmet. Stöd till start av näringsverksamhet har det bästa resultatet av alla arbetsmarknadspolitiska program. Andelen som hade sysselsättning efter avslutad insats uppgick till . var motsvarande siffra . Antalet personer som började i programmet ökade markant års och uppgick i genomsnitt till 4 400 personer, vilket var en ökning med 3 400 deltagare i förhållande till . Det är fler ungdomar, utrikes födda och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som har fått stödet 2010 än 2009; en orsak är att insatsen bl.a. kan erbjudas inom jobbgarantin för ungdomar. Analys och slutsats stöd till start av näringsverksamhet Flera studier indikerar att insatsen stöd till start av näringsverksamhet ökar sannolikheten att den som erhåller stödet befinner sig i sysselsättning (se t.ex. RiR 2008:24, Arbetsförmedlingen Ura 2000:4 och IFAU 1999:5). Regeringen bedömer att stödet har positiva effekter, även om erfarenheten visar att det är förenat med undanträngningseffekter och konkurrenssnedvridning. Det finns en risk att nya företag med stöd tar marknadsandelar från företag utan stöd. Detta ska beaktas vid anvisning till stödet genom att stödet prioriteras till personer som står långt från arbetsmarknaden och bedöms ha goda förutsättningar att driva näringsverksamhet med tillfredsställande lönsamhet och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 som genom verksamheten kan få varaktig sysselsättning. 4.4.11 Insatser för ungdomar Arbetslösheten bland ungdomar () har ökat under lågkonjunkturen och är hög i jämförelse med arbetslösheten bland befolkningen som helhet. Ungdomsarbetslöshet är kostsam både för de ungdomar som drabbas och för samhället som helhet. Det är dock viktigt att poängtera att även heltidsstuderande som söker arbete ingår i definitionen av arbetslösa och att av de arbetslösa ungdomarna var heltidsstuderande som sökte arbete. En beskrivning av ungdomars arbetsmarknadssituation återfinns i avsnitt 3.4 Utvecklingen på arbetsmarknaden. Syftet med jobbgarantin för ungdomar är att erbjuda ungdomar särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på ett tidigt stadium under deras arbetslöshet för att de så snabbt som möjligt ska få ett arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. I jobbgarantin för ungdomar ska i normalfallet de tre inledande månaderna ägnas åt intensifierat stöd med fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning samt coachning. Efter den inledande perioden kan matchningen förstärkas med insatser som t.ex. arbetspraktik eller en kortare utbildning. På grund av det svåra arbetsmarknadsläget har det nu varit möjligt för ungdomar att ta del av de sistnämnda insatserna redan från i garantin. Aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar genomförs i huvudsak i Arbetsförmedlingens egen regi. En tredjedel av deltagarna bör dock enligt regeringens uppdrag erbjudas aktivitet hos en kompletterande aktör. Regeringen menar att de kompletterande aktörernas kunskap och nytänkande kommer att kunna bidra till att fler deltagare snabbare hittar ett arbete. erbjöds av deltagarna, varav var kvinnor och var män, aktiviteter hos kompletterande aktörer, vilket motsvarar könsfördelningen bland samtliga inskrivna i jobbgarantin för ungdomar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Till följd av det försämrade arbetsmarknadsläget har regeringen utökat aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar. Deltagarna kan numera även ta del av stöd till start av näringsverksamhet, arbetslivsinriktad rehabilitering samt en studiemotiverande utbildning, vilken genomförs i folkhögskolans regi och riktar sig till ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Aktiviteterna inom garantin kan också kombineras med svenskundervisning för invandrare eller annan vuxenutbildning. deltog i genomsnitt 35 000 personer i garantin, varav var kvinnor och var män. Andelen utrikes födda uppgick till . Antalet deltagare ökade till i genomsnitt 51 000 personer , varav var kvinnor och var män. uppgick andelen som hade ett arbete efter att de lämnat garantin till , Motsvarande andel som påbörjat en utbildning uppgick till . I en återrapportering från Arbetsförmedlingen (dnr A2010/2046) presenteras en sökandeundersökning om huruvida aktiviteterna i jobbgarantin för ungdomar är anpassade efter individens behov, vilket är en grundläggande tanke i garantin. Av de tillfrågade deltagarna som uppgav att de hade haft en aktivitet ansåg att aktiviteten var ganska eller mycket bra anpassad efter deras behov, medan ansåg att aktiviteten var ganska eller mycket dåligt anpassad efter deras behov. I Arbetsförmedlingens verksamhetsredovisning 2009 (dnr A2009/2393) redogörs för problematiken med att en hög andel deltagare i jobbgarantin för ungdomar saknade en registrerad aktivitet. Efter närmare granskning har Arbetsförmedlingen konstaterat att begränsningar i handläggarnas möjlighet att registrera aktiviteter delvis bidragit till den höga andelen deltagare utan registrerad aktivitet. Detta har enligt Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2010/2046) åtgärdats och andelen som saknar registrerad aktivitet har också minskat. Övriga insatser för ungdomar Den djupa lågkonjunkturen antas ha begränsat möjligheten för många skolungdomar att finna Mot bakgrund av detta har regeringen, efter beslut om tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, tillfälligt satsat på att skapa fler sommarjobb för skolungdomar i kommuner, landsting och ideella föreningar. En person som har fyllt 20 men inte och som varit arbetslös kvalificerar sig till nystartsjobb, vilket innebär att arbetsgivaren kompenseras med ett belopp motsvarande arbetsgivaravgiften. Nystartsjobb i kombination med de sänkta sociala avgifterna för unga resulterar i lägre lönekostnad för arbetsgivare som anställer en ungdom med nystartsjobb. Analys och slutsats insatser för ungdomar Det är ännu för tidigt att utvärdera effekten av de insatser inom jobbgarantin för ungdomar som har införts , liksom effekten av satsningen på fler sommarjobb. Regeringen bedömer att det finns förbättringsområden inom jobbgarantin för ungdomar och ser positivt på det utvecklingsarbete som Arbetsförmedlingen har initierat i syfte att förbättra kvaliteten i aktiviteterna inom garantin samt öka möjligheten att erbjuda fler deltagare arbetsplatsförlagda aktiviteter. Generellt sett har nationella och internationella utvärderingar av arbetsmarknadspolitiska ungdomsinsatser visat att ungdomsprogram riskerar att leda till inlåsning och minskad sökaktivitet. Eftersom intensifierad sökaktivitet är det mest effektiva sättet för att arbetslösa ska återgå till arbete, förväntar sig regeringen att utformningen av jobbgarantin för ungdomar bidrar till att fler arbetslösa ungdomar börjar arbeta eller studera. vill regeringen betona att utgångspunkten fortsatt är att deltagarna ska erbjudas aktiviteter utifrån individens behov. Regeringen avser att förstärka insatserna för ungdomar ytterligare (se avsnitt 4.6.1). 4.4.12Insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetsförmedlingen är sektorsansvarig myndighet för funktionshinderfrågor inom arbetsmarknadspolitiken. samverka med , , och kommuner och landsting i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet. Enligt beräkningar från () har ungefär 900 000 personer i åldern någon form av funktionsnedsättning. Enligt SCB gör drygt en halv miljon av ovanstående personer bedömningen att funktionsnedsättningen medför att deras arbetsförmåga är nedsatt. Rörelsehinder är den vanligaste funktionsnedsättningen bland dem som har nedsatt arbetsförmåga, därefter kommer psykisk funktionsnedsättning, annan funktionsnedsättning samt astma/allergi eller annan överkänslighet. Bland män med nedsatt arbetsförmåga är hjärt-/kärlsjukdom vanligare än bland kvinnor. hade drygt 150 000 av samtliga inskrivna hos Arbetsförmedlingen en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. I genomsnitt hade cirka 82 000 personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga en anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), skyddat arbete hos eller utvecklings- eller trygghetsanställning (se tabell 4.4). Regeringen har vidtagit flera åtgärder under föregående mandatperiod för att få in fler personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Bland annat har införandet av nystartsjobb bidragit till att etablera målgruppen på arbetsmarknaden. Av samtliga som hade ett nystartsjobb hade eller 4 500 personer en funktionsnedsättning. De särskilda insatserna som Arbetsförmedlingen erbjuder personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har förstärkts. Regeringen har vidare successivt ökat resurserna för lönebidrag och anställningar vid med sammanlagt för åren 20072010, vilket utgör en nivåhöjning av resurserna med . Därutöver har regeringen satsat ytterligare på lönebidrag samt trygghets- och utvecklingsanställningar med anledning av de förstärkta insatserna till personer vars dagar sjukförsäkringen har tagit slut. har anvisats och i denna proposition föreslås ytterligare en höjning med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2011 samt en beräknad höjning med 2012. Trots detta har antalet deltagare i de särskilda insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga minskat oavbrutet . Minskningen beror på ett långvarigt fallande antal personer med lönebidrag. Undantaget är antalet deltagare i trygghetsanställningar som ökat kontinuerligt. hade i genomsnitt 9 900 personer en trygghetsanställning, vilket var en ökning med 3 900 personer jämfört med . deltog i genomsnitt 66 900 personer i särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, vilket var en minskning med 3 600 personer jämfört med . Förändringen var särskilt stor för lönebidragsanställningarna, vilka minskade med drygt 6 500 personer eller . En förklaring till minskningen kan vara att nystartsjobb ersatt anställningar med lönebidrag. Ett förbättrat konjunkturläge har emellertid medfört att antalet anställda med lönebidrag nu ökar igen. Arbetsförmedlingen bedömer att myndighetens framtagande av en handlingsplan för arbetet med personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i kombination med andra åtgärder kan förstärka denna positiva utveckling och leda till att fler erbjuds anställningar med lönebidrag eller andra insatser. Genomgående präglas anställningar med stöd till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga av en ojämn könsfördelning då är män och kvinnor. Detta förklaras till en del av att männen utgör en större andel av de arbetslösa som har en funktionsnedsättning. gick 2 270 personer från lönebidrag till arbete utan stöd, vilket motsvarar av det genomsnittliga antalet anställda med lönebidrag. Det var en minskning med 819 personer jämfört med . Kravet att andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka jämfört med föregående år har därmed inte uppfyllts, vilket framför allt förklaras av det svåra arbetsmarknadsläget. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.4 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Källa: Arbetsförmedlingen och . 1 Avser medelantal årsanställda med funktionsnedsättning. Ny princip för beräkning av antalet årsanställda .