prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — 24.1Huvudprinciperna för vuxenutbildning i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen......... Benämningen av skolformen.......................................... Samverkan mellan skolformer ....................................... Kommuners skyldighet och syfte med utbildningen...... Kurser och gymnasiepoäng............................................ Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå........... 24.9Ansökan och mottagande till utbildning på Rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå.................. Behörighet till utbildning på gymnasial nivå ................. 24.12Utbildning på gymnasial nivå i annan kommun än Betyg och intyg .............................................................. Interkommunal ersättning på gymnasial nivå ................ 25 Särskild utbildning för vuxna ....................................................... 25.1Huvudprinciperna för vuxenutbildning för utvecklingsstörda i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen........................................................... Samverkan mellan skolformer ....................................... Behörighet till utbildning på gymnasial nivå ................. 25.9Bestämmelser om individuella studieplaner, betyg, intyg och validering ....................................................... Betyg och intyg ............................................. 26 Utbildning i svenska för invandrare............................................. 26.1Huvudprinciperna för svenskundervisning för invandrare i dagens skollag bör gälla även i den nya 26.6Bestämmelser om individuella studieplaner, betyg, intyg, prövning och validering....................................... Betyg och intyg ............................................. Prövning och validering ................................ 27 Entreprenad och samverkan ......................................................... Uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen..... Entreprenader ....................................i gymnasieskolan 27.4Entreprenader inom vuxenutbildning som tillhör det 27.5Entreprenadmöjligheter för enskilda huvudmän när det Bestämmelser för utbildning på entreprenad................. Krav på lärares utbildning och kompetens ... Ansvar för medicinska insatser...................................... Avtal mellan stat och kommun...................................... 28 Särskilda utbildningsformer......................................................... Utbildning vid särskilda ungdomshem.......................... Utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt................ 28.5Utbildning vid folkhögskola som motsvarar utbildning i svenska för invandrare................................................. Särskild undervisning m.m............................................ Annat sätt för att fullgöra skolplikten............................ Gemensamma bestämmelser om bemyndigande........... 29 Annan pedagogisk verksamhet .................................................... 29.1Huvudprinciperna för vissa pedagogiska verksamheter i dagens skollag bör ligga fast ....................................... 29.5Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte Övergripande .............................krav på verksamheten 29.6.2Kvalitet, uppföljning och utvärdering av Avgifter och bidrag ....................................... 30 Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning Dagens reglering av tillsynsansvaret............. Tillsynsbegreppet ska definieras i skollagen.................. 30.2.1Ansvaret för tillsyn ska regleras i skollagen..540 Befogenheter vid tillsyn ................................................. Ingripanden vid tillsyn ................................................... Avstående från ingripande ............................ Statliga åtgärder för rättelse .......................... Ansvaret för nationell uppföljning och utvärdering....... Vissa bestämmelser om uppgiftsskyldighet ................... Bestämmelser ..........................om muntlig förhandling Bestämmelsernas ..........................struktur och innehåll Överklagande ..............hos allmän förvaltningsdomstol Beslut av en kommun, ett landsting eller en Beslut av en rektor 32.3Överklagande hos ..577 32.3.1 Beslut av en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman ..................................... skolmyndigheten eller Sameskolstyrelsen ..... Beslut av en rektor ........................................ Övriga bestämmelser om överklagande ......................... 33 Övriga bestämmelser .................................................................... 33.4Kommunens informationsansvar för ungdomar Bestämmelser om handläggning .................................... Samverkan och anmälan till socialnämnden.................. International ....................................Baccalaureate (IB) Överlämnande ..............................av betygshandlingar Hävande av riksdagsbindningar ................................................... Ikraftträdande- och ................................övergångsbestämmelser Ändringar i annan .....................................................lagstiftning Offentlighets ..................................- och sekretesslagen Sekretess inom elevhälsa och annan Ekonomiska och ..........................................andra konsekvenser 37.1Tydligare bestämmelser om vem som får anställas och användas för undervisningen .................................. Specificering av yrkeskategorier i elevhälsan ............... Tillgång till skolbibliotek .............................................. Modersmålsstöd i förskoleklass..................................... Ämnet teknik införs i grundsärskolan ........................... Utredning inför mottagande i grundsärskolan ............... 37.13Rätt att i vissa fall gå utbildning i annan kommun än i hemkommunen. 37.14 Utökade möjligheter att överklaga beslut...................... 37.15Introduktionsprogram och behörighet till yrkesprogram i gymnasieskolan .................................... 37.17Ingen ansökningsavgift vid ansökan till vuxenutbildning på gymnasial nivå............................... Del 2 Författningskommentar och Bilagor Förslaget till skollag ...................................................... 38.2Förslaget till lag om införande av skollagen (2010:000) ..................................................................... 38.3Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. 38.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:000) om etableringsinsatser för nyanlända invandrare ................ Övriga förslag till lagändringar ..................................... Bilaga 1 Lagförslag i departementspromemorian Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25)....................................................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser avseende departementspromemorian Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25) .................. Bilaga 3 Lagförslag i promemorian Förslag till lag om införande av skollagen m.m. (U2009/5601/S).................................. Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Förslag till införande av skollagen m.m. (U2099/5601/S) ................................................................ Bilaga 5 Lagförslag i betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52)..................................... Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) ................................................................. Bilaga 7 Utdrag ur förslag till förordning om ändring i grundskoleförordningen (1994:1194) i promemorian En ny betygsskala (Ds 2008:13)....................................... Bilaga 8 Förteckning över remissinstanser avseende promemorian En ny betygsskala (Ds 2008:13)....................................... Bilaga 9 Lagförslag i betänkandet Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122)................... Bilaga 10 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122) ............................................................... Bilaga 11 Utdrag ur förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) i betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) ...................... Bilaga 12 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU Sammanfattning av promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G) .......... Lagförslag i promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G) ................. Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G) ........................................ Bilaga 16 Schema över introduktionsprogram ................................ Förslag till lagtext i lagrådsremiss (U2009/7188/S)........ Bilaga 18 Lagrådets yttrande........................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 2.lag om införande av skollagen (2010:000), 3.lag om ändring i , 4.lag om ändring i riksdagsordningen, 5.lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 6.lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160), 7.lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svensk- undervisning för invandrare, 8.lag om ändring i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262), 9.lag om ändring i lagen (1991:1109) om uppdragsutbildning i vissa 10.lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor, 11.lag om ändring i sametingslagen (1992:1433), 12.lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning, 13.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 14.lag om ändring i bibliotekslagen (1996:1596), 15.lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister, 16.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 17.lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 18.lag om ändring i lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgar- kontor, 19.lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning, 20.lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens, 21.lag om ändring i lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag, 22.lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567), 23.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 24.lag om ändring i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, 25.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 26.lag om ändring i lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 27.lag om ändring i skollagen (2010:000), dels godkänner vad regeringen föreslår om 28. hävande av riksdagsbindningar (avsnitt 34). Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 26 §§. särskild utbildning för vuxna, och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. Vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet 2 § I denna lag finns även bestämmelser om vissa särskilda utbildnings- former och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för ut- bildning inom skolväsendet. För sådan verksamhet gäller gemensamma bestämmelser i denna lag endast om det anges särskilt. 3 § I denna lag avses med elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver ut- bildning i form av förskola, fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådant fritidshem som avses i Prop. 2009/10:165 2 kap. 7 § första stycket, förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som om- fattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära var- andra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon för- skolebyggnad, skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhäm- tande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Syftet med utbildningen inom skolväsendet 4 § Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbild- ningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elever- nas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. 5 § Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människo- livets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. 6 § Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. 7 § Undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem ska vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående skolor, fristående förskolor och fri- stående fritidshem får ha en konfessionell inriktning. konfessionella inslag ska vara frivilligt. Lika tillgång till utbildning 8 § Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekono- miska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i denna lag. I diskrimineringslagen (2008:567) finns bestämmelser som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättig- heter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. 9 § Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skol- form och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Särskild hänsyn till barnets bästa 10 § I all utbildning och annan verksamhet enligt denna lag som rör barn ska barnets bästa vara utgångspunkt. Med barn avses varje Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. 11 § För varje skolform och för fritidshemmet ska gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i denna lag. Läroplanen ska ange utbild- ningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för en viss skolform eller för fritidshemmet meddela föreskrifter om utbild- ningens värdegrund och uppdrag samt om mål och riktlinjer för utbild- ningen på annat sätt än genom en läroplan. 12 § Lagen innehåller 29 kapitel. inledande bestämmelser (1 kap.), huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), kvalitet och inflytande (4 kap.), trygghet och studiero (5 kap.), åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), förskolan (8 kap.), förskoleklassen (9 kap.), (10 kap.), grundsärskolan (11 kap.), specialskolan (12 kap.), sameskolan (13 kap.), fritidshemmet (14 kap.), gymnasieskolan (1517 kap.), gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), vuxenutbildning (20 kap.), särskild utbildning för vuxna (21 kap.), utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), entreprenad och samverkan (23 kap.), särskilda utbildningsformer (24 kap.), annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och ut- värdering (26 kap.), (27 kap.), överklagande (28 kap.), och övriga bestämmelser (29 kap.). 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om huvudmän inom skolväsendet (28 §§), ledningen av utbildningen (912 §§), lärare och förskollärare (1324 §§), elevhälsa (2528 §§), studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§), registerkontroll av personal (3133 §§), kompetensutveckling (34 §), och lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). 2 § Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxen- utbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invand- rare och fritidshem, om inte annat följer av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter full- görs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är före- skrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). 3 § Ett landsting får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasie- särskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna i den utsträckning som anges i denna lag. I ett landsting som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är före- skrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). 4 § Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan samt för- skoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller same- skola. 5 § Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesär- skola och fritidshem. Godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbild- ningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser god- kännandet förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. 6 § För att ett bolag eller en förening, där en kommun eller ett landsting äger aktier eller andelar eller på annat sätt har ett rättsligt inflytande över verksamheten, ska godkännas som huvudman enligt 5 § gäller utöver vad som föreskrivs där att 1.bestämmanderätten inte tillkommer enbart en eller flera kommuner eller landsting eller juridiska personer där en kommun eller ett landsting genom ägande eller på annat sätt har ett rättsligt bestämmande inflytande, 2.samverkan mellan en kommun eller ett landsting och en enskild är nödvändig för att verksamheten ska komma till stånd, och 3.det finns särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll eller utformning. 7 § handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grund- skola eller grundsärskola. Övriga ärenden om godkännande av enskild som huvudman enligt 5 § handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Huvudmannens ansvar för utbildningen 8 § Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i denna lag, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar. 9 § Det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en förskolechef. Dessa ska särskilt verka för att utbild- ningen utvecklas. Rektorn och förskolechefen ska benämnas på detta sätt. Dessa benäm- ningar ska förbehållas den som har en anställning som rektor eller för- skolechef. En ställföreträdare får utses för en rektor eller en förskolechef. 10 § Rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisa- tion och fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av sär- skilda föreskrifter i denna lag eller andra författningar. Rektorn och förskolechefen får uppdra åt en anställd eller en upp- dragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i frågor som avses i första stycket, om inte annat anges. Behörighetskrav för rektor och förskolechef 11 § Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt. 12 § Varje huvudman ska se till att rektorerna går en särskild befatt- ningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Ut- bildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Skyldigheten för en huvudman enligt första stycket gäller inte i fråga om rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsut- Prop. 2009/10:165 bildning, genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning, eller är verksamma som rektorer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utbildning enligt första stycket. Vilka som huvudmännen får använda för undervisning i skolväsendet 13 § Huvudmännen ska för undervisning använda lärare eller förskol- lärare som har en utbildning som är avsedd för den undervisning som läraren eller förskolläraren ska bedriva. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utbildning som krävs för att få bedriva viss undervisning i skolväsendet. 14 § Utöver lärare eller förskollärare som avses i 13 § får det i under- visningen i fritidshemmet och förskolan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas. 15 § Den som har en utländsk lärar- eller förskollärarutbildning kan få ett behörighetsbevis av . Ett sådant bevis ger den behö- righet att undervisa i skolväsendet som framgår av beviset. Behörighetsbevis ska utfärdas om den utländska utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeslivserfarenhet motsvarar sådan utbildning som avses i 13 §.