prop · GX03234 · 2010-06-23 00:00:00 — Mot bakgrund av detta har regeringen tillsatt en delegation för jäm- ställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationens uppdrag är att främja jämställdhet i högskolan genom att stödja insatser och föreslå relevanta åtgärder. I begreppet högskolan innefattas hela högskolesektorn, dvs. statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd samt organisationer med anknytning till sådana lä- rosäten. Delegationen ska särskilt uppmärksamma och motverka köns- bundna utbildningsval till högskolan och den minskade andelen män som söker sig till högre utbildning. Delegationen ska även uppmärksamma skillnader mellan kvinnor och män vad avser studietakt, avhopp och benägenhet att avlägga examen samt mäns och kvinnors skilda möjlighe- ter till forskarkarriär och den ojämna könsfördelningen på högre befatt- ningar inom högskolan. Delegationen har bedrivit verksamhet på följande områden: bi- dragsgivning, kunskapsspridning och påverkan samt kartläggning och analys. Medel har utlysts och fördelats såväl 2009 som 2010. Samman- lagt har fördelats på 35 olika projekt. Totalt har vid de båda utlysningarna 22 lärosäten samt förenade stu- dentkårer och beviljats bidrag. Delega- tionen har vidare bl.a. anordnat tre tematiska konferenser, i , respektive , med utgångspunkt i de projekt som beviljades medel 2009. Delegationen har också tillsammans med Delegationen för jämställdhet i skolan och anordnat en större konferens om lärarutbildningen. redovisade delegationen till regeringen sitt uppdrag om metoden att ange kvantitativa mål för högskolans personal. Delegationen konstaterade att förekomsten av kvantitativa mål på flera sätt har inverkat positivt på lärosätenas jämställdhetsarbete, trots att måluppfyllelsen vari- erade. Kraven på redovisning har enligt delegationen bidragit till att föra upp jämställdhetsfrågor på ledningsnivå och har därmed medfört att många lärosäten sett över sina rekryteringsprocesser. Delegationen har också överlämnat en redovisning av sin dittills bedrivna verksamhet. I delrapporten lyfter delegationen fram ett antal slutsatser och framtida utmaningar för utvecklingen av jämställdheten inom hög- skolan. Bl.a. pekar delegationen på vikten av att noga följa effekterna för jämställdheten av de strategiska forskningssatsningarna samt att, perspektiv av utvecklingen mot ökad självständighet för universitet och högskolor, finna former för en ändamålsenlig och effektiv styrning inom jämställdhetsområdet. har delegationen också initierat ett antal studier och forskningsprojekt. En översikt över praktiska jämställdhetsinsatser och en analys av forskning kring jämställdhet i högskolan har t.ex. redo- visats i rapporterna Kartläggning och analys av jämställdhetsinsatser vid svenska lärosäten (Rapport 2009:1), respektive Jämställdhet i akademin en forskningsöversikt (Rapport 2010:1). Delegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . 3.1.3Åtgärder för jämnare könsfördelning på Många faktorer spelar in vid val av högskoleutbildning. Ekonomiska framtidsutsikter och personliga intressen har betydelse, men de flesta studieval speglar även ett traditionellt och djupt rotat tänkande om kvinn- liga och manliga områden. Lärarutbildningen hör till de utbildningar som har lockat fler kvinnor än män. Med utgångspunkt i befintlig forskning och kunskap på området har regeringen därför uppdragit åt att analysera bl.a. köns- skillnader i studieval avseende lärarutbildningens olika utbildningar, orsaken till att fler män än kvinnor väljer att avbryta sina studier på lä- rarutbildningen samt hur stor andel av männen som efter avslutad utbild- ning arbetar som lärare. Analysen har genomförts utifrån lärarutbildning- ens olika inriktningar samt de verksamhetsområden utbildningen riktar sig mot. I uppdraget ingick även att föreslå lämpliga åtgärder för att upp- nå en jämnare könsfördelning på lärarutbildningen. Resultatet av uppdraget presenterades i ska bli lärare! Den ojämna könsfördelningen inom lärarutbildningen beskrivning och analys (Rapport 2009:7). Rapporten visar på ett minskat antal män i lärarutbildningen och ett minskat intresse för utbildningen. Rapporten beskriver också att män och kvinnor är väldigt ojämnt förde- lade över lärarutbildningens olika inriktningar och ämnen. Vidare ställer frågan om vilken bakgrund de kvinnor respektive män har som finns på landets lärarutbildningar. Enligt rapporten ser bakgrun- den ofta olika ut mellan kvinnliga och manliga lärarstudenter, och där- med även bevekelsegrunderna för att välja en utbildning som lärare. Männen betraktar oftare än kvinnorna sitt utbildningsval som akade- miskt, de har i mindre utsträckning arbetarbakgrund och uttrycker ett större intresse för ett undervisningsämne än kvinnorna. Kvinnorna verkar i högre utsträckning betrakta läraryrket som en väg mot ett tydligt yrke och tycks i högre grad än männen vara intresserade av den sociala situa- tion yrket innebär. I rapporten pekar på ett antal tänkbara kombinationer av åtgärder som kan bidra till att rekrytera fler män till lärarutbildningarna. anser exempelvis att det förmodligen inte är tillräckligt att ett lärosäte genomför enstaka åtgärder inom exempelvis rekryterings- arbetet. Istället behövs det fler åtgärder som på olika sätt samverkar ge- nom hela utbildningen, från rekrytering till examen. Åtgärder torde ge mer effekt om de genomförs som delar i ett paket med det gemensamma målet att förbättra könsfördelningen. Ett sådant paket skulle kunna inne- hålla könsmedvetna rekryteringsinsatser som inte stannar vid informa- tionsinsatser från ett genusperspektiv utan strävar efter attitydföränd- ringar. anser vidare att det bör skapas fler förebilder av båda Skr. 2009/10:234 könen inom läraryrket, lärarutbildningen och verksamhetsförlagd utbild- Dessutom bör såväl manliga som kvinnliga mentorer och handleda- re användas. Jämställdhets- och genusperspektiv bör införas i utbildning- ens innehåll, i arbetsformer, i det material som används och i själva organisationen av undervisningen. Avslutningsvis pekar myndigheten på att det även är av vikt att lärarut- bildarna har kunskap om hur arbetssätt i undervisningen och examina- tionsformerna kan varieras, och att detta görs utifrån ett genusperspektiv. Att uppmuntra och stödja nätverk för män i lärarutbildningen kan vara ett bra sätt att behålla de män som söker sig till utbildningen. Det är även betydelsefullt med rätt typ av information och vägledning i samband med ansökan och antagning för att minska avhopp, oavsett könstillhörighet, och att information och vägledning intensifieras i samband med studier- nas inledning. 3.2Främja jämställda villkor för entreprenörskap Regeringen har bedömt att det finns behov av särskilda åtgärder för att främja kvinnors företagande. Kunskapen om kvinnors företagande be- höver öka liksom förståelsen av de faktorer som påverkar beslutet att starta eget. Utvecklingspotentialen hos kvinnors och mäns företagande behöver kunna nyttjas bättre för att få fler livskraftiga företag och en bättre näringslivsstruktur. För att tillvarata potentialen krävs att de befint- liga företagsfrämjande strukturerna utvecklas och anpassas till männi- skors förutsättningar, samt till nya och växande branscher. 3.2.1 Analys av jämställdhet och regionalt företagsstöd De regionala företagsstöden ska främja en hållbar regional tillväxt. gångspunkten är att stöden ska vara anpassade efter rådande och framtida näringsstruktur och företagens behov. Mot bakgrund av detta bör de regionala företagsstöden bl.a. vara utformade så att såväl företag ledda av kvinnor som företag ledda av män har möjlighet att ta del av dem. Regeringen har därför uppdragit åt Myndigheten för tillväxtpolitiska analyser och utvärderingar att analysera huruvida vissa regionala före- tagsstöd är anpassade till rådande och framtida näringsstruktur ur ett Utredningen visar att det inte finns några belägg för att existerande re- gelverk skulle missgynna företag ledda av kvinnor. kvinnors och mäns utnyttjande av företagsstöd kan till största delen för- av branschtillhörighet respektive företagsstorlek. regelverket som tydligast påverkar kvinnors möjligheter att ta del av stöden är villkoret att företagen måste verka på en marknad som är större än den regionala eller lokala marknaden. Eftersom kvinnor i högre grad än män driver företag i branscher som har en regional eller lokal marknad påverkar utformningen av konkurrensvillkoren kvinnor i högre utsträck- ning än män. Med hänsyn till detta föreslår myndigheten att konkurrens- villkoren bör granskas närmare för att säkerställa att praxis blir enhetlig Skr. 2009/10:234 och att möjliggöra granskning av hur reglerna tillämpas i takt med att konkurrensvillkoren i olika branscher förändras. 3.2.2Studie om kvinnors företagande och innovationer i samarbete med Kvinnor är underrepresenterade som företagare i världen. Det innebär att potentialen för tillväxt och ökad sysselsättning inte till fullo tas tillvara. Mot bakgrund av detta har regeringen beslutat att anslå medel för med- finansiering av studien and Innovation som genomförs under ledning av On Trade and Development (). Syftet med studien är att utifrån ett könsperspektiv undersöka innovations- och entreprenörskapsprocesser. Studien ska visa om det finns specifika hinder för kvinnor jämfört med män att starta, driva och utveckla företag och bör kunna ge ökad kunskap om förutsättningar och villkor för kvinnors företagande. Avsikten med studien är att denna ska resultera i ett antal policyrekommendationer till beslutsfattare avseende främjande av kvinnors företagande och innova- tioner. Uppdraget ska slutredovisas . 3.2.3Förekomsten av jämställdhetsperspektiv i regionalt tillväxtarbete Alla individer ska ha samma förutsättningar att verka och ha goda möj- ligheter att utvecklas i alla delar av landet. System som konserverar för- delningen av makt och resurser ska enligt regeringen motverkas. För att få en tydligare bild av läget behöver kunskaperna om hur jämställdhets- frågor bedrivs i arbetet för hållbar regional tillväxt förbättras. Regeringen har därför uppdragit åt att utreda och beskriva förekoms- ten av ett jämställdhetsperspektiv i det regionala tillväxtarbetet, i syfte att dels öka kunskaperna om hur regionala aktörer arbetar med jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet, dels för att få en samlad kunskapsbild av länens arbete för en ökad jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet. Med regionala aktörer avses främst regionala självstyrelseorgan, samverkans- organ och länsstyrelser. Målet med dessa kunskaper är att ge förutsätt- ningar för att bättre se vilka behov av åtgärder som kan vara aktuella för att stärka jämställdhetsperspektivet i det regionala tillväxtar- betet. Utredningen ska bl.a. studera insatser, utmaningar, behov, långsik- tigt och strategiskt arbete samt samverkan med andra aktörer på regional och lokal nivå. Utredningen ska kunna ligga till grund för ytterligare åtgärder. Uppdraget ska slutredovisas senaste . Regeringen har uppdragit åt att genomföra jämställd- hetsinsatser inom folkbildningen med särskild inriktning mot kvinnors entreprenörskap. har bl.a. beviljat medel för jämställdhetsinsatser inom projekten vid ABF i och Entreprenörsskolan vid Folkuniversitet i . Totalt har 62 ansökningar kommit in, varav 34 från folkhögskolor, 27 från studieförbund och en från annan organisation. Åtta studieförbundsprojekt och nio folkhögskoleprojekt beviljades medel. konstaterar att insatserna lett till att deltagarna över lag upplevt att de stärkt sin självbild och blivit inspirera- de till att prova nya saker. De har fått vägledning om hur man kan ut- veckla sina idéer och har också kunnat bilda egna nätverk. Vidare har deltagarna genom projekten fått en grundläggande utbildning och utveck- lat sin samarbetsförmåga. Tyngdpunkten i projekten har varit att ge del- tagarna en förståelse för och kunskap om entreprenörskap och företagan- de. Rent konkret har satsningen gett resultat i form av nystartade företag, anställningar och fortsatta studier för vissa deltagare. Ett problem som nämns från flera håll är deltagarnas svårighet att finansiera sin medver- kan i projekten. Flera har fått avslag för att delta och behålla sitt ekonomiska stöd från det allmänna i form av exempelvis sjukförsäk- ring och försörjningsstöd. konstaterar i en uppfölj- ningsrapport att deltagarnas försörjning behöver beaktas inför kommande satsningar av liknande slag. I uppdraget ingår även en särskild satsning riktad till kvinnor från de nationella minoriteterna. De samlade insatserna har koncentrerats till ett fåtal projekt som bedömts ha särskilt goda förutsättningar att nå de iden- tifierade målgrupperna, exempelvis genom att aktörerna redan har en erfarenhet av området. Deras erfarenheter ska sedan kunna spridas bland övriga medverkande. Uppdraget ska slutredovisas . 3.3Jämställt deltagande i arbetslivet Kvinnor arbetar deltid i högre utsträckning än män och är deltidsarbets- lösa i högre utsträckning än män. Kvinnor är också sjukskrivna i större utsträckning än män. Konsekvenserna av detta är att kvinnor får lägre inkomst, lägre ersättningar i socialförsäkringssystemen, lägre pension samt begränsad möjlighet till ekonomisk självständighet. 3.3.1Studier om arbetsmarknadens funktionssätt ur ett jämställdhetsperspektiv Forskning och statistik som synliggör kvinnors och mäns villkor på arbetsmarknaden utgör viktiga underlag för utformningen av regeringens politik på området. Regeringen har uppdragit åt att genomföra jämställdhetsanalyser av arbetsmarknaden i syfte att belysa frågan om arbetsutbud, och effekten av olika reformer på arbetskraftsdel- Skr. 2009/10:234 tagandet och medelarbetstiden. Uppdraget består av tre delprojekt. första ska en analys göras av utfallet av de jämställdhetspotter som inför- des under avtalsrörelsen i branscher med låga löner och stor andel kvinnor. enades om en insamlingsmodell som fördelade pengar mellan olika avtalsområden. Områden med hög andel lågavlönade kvinnor skulle få större löneökningar än mansdominerade. Av intresse är att studera hur löneskillnaderna mellan kvinnor och män ser ut i olika sektorer och vilka resultaten blev av de införda jämställdhetspotterna. Dessutom ska frågan om potterna har fått någon varaktig effekt på löne- gapet mellan kvinnor och män utredas. Även potentiella negativa sido- effekter tas upp, såsom att potterna skulle göra det svårare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det andra delprojektet syftar till att göra en analys av arbetsutbudet hos kvinnor och män. Det finns stora skillnader i arbetsutbudet mellan kvin- nor och män, bl.a. är deltidsarbete vanligare hos kvinnor. I projektet ska studeras om kvinnornas högre benägenhet att arbeta deltid samt föräldra- ledighet och sjukskrivning påverkar lönegapet mellan könen. Det tredje delprojektet fokuserar på arbetsutbudets bestämningsfakto- rer hos kvinnor och män. Detta möjliggör en analys av hur kvinnor och män har påverkats av det genomförda jobbskatteavdraget. Uppdraget ska slutredovisas . 3.3.2Studie om jämställdhet och tillväxt I syfte att stärka jämställdhetsperspektivet i för tillväxt och sysselsättning, EU 2020, har regeringen uppdragit åt en särskild utredare att genomföra en studie om kopplingen mellan jämställdhetspolitiska insatser, ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning i EU:s medlems- stater. Studien har legat till grund för diskussioner vid konferensen Vad betyder jämställdhet för ekonomisk tillväxt och sysselsättning? som hölls under det svenska ordförandeskapet i EU. Såväl studien som konferensen har visat sig värdefulla för den fortsatta diskussionen om ett stärkt jäm- ställdhetsperspektiv i EU 2020. har de bidragit till att skapa argument och förståelse för sambanden mellan jämställdhet, tillväxt och sysselsättning, vilket även synliggörs i kommissionens årliga jämställd- hetsrapport när betydelsen av jämställdhet för tillväxt och sys- selsättning analyseras. Insatsen har därmed utgjort en viktig grund i arbete med att stärka jämställdhetsperspektivet i EU 2020. Regeringen anser att den enskilt viktigaste åtgärden för att öka arbetskraftsutbudet i EU:s med- lemsstater är att skapa lika förutsättningar och möjligheter för kvinnor och män att aktivt delta på arbetsmarknaden. Regeringens uppfattning är att bör sträva mot samma sysselsättningsintensitet bland kvinnor som bland män, och att EU inte har råd att inte fullt ut ta tillvara den potential som kvinnor utgör. Med utgångspunkt i resultatet av arbetet med studien och konferensen, har regeringen aktivt kunna fortsät- ta driva frågan om jämställdhet i EU 2020 och vikten av ett högt arbets- kraftsdeltagande bland kvinnor som en viktig tillväxtfaktor. Minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor Det finns skillnader mellan inrikes och utrikes födda kvin- nors grad av sysselsättning. Utrikes födda kvinnor med ingen eller låg utbildning, bristfälliga kunskaper i svenska språket och med stort ansvar för hem och familj står långt från arbetsmarknaden. Regeringen har upp- dragit åt Arbetsförmedlingen att genomföra ett pilotprojekt som syftar till att identifiera framgångsrika metoder för att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor som inte deltar i arbetskraften. Med arbetskrafts- deltagande avses personer som antingen är sysselsatta eller arbetslösa. Syftet är att ge denna grupp ett ökat stöd att bryta utanförskapet och träda in på arbetsmarknaden. Geografiska områden ska identifieras och däref- ter ska projektet genomföras i samarbete med lokala och ideella före- ningar i syfte att tillvarata existerande erfarenheter och nätverk. Inom ramen för det utvecklingsarbetet har Arbetsförmedlingen valt ut ett antal kommuner, bl.a. , , och , i vilka projektet äger rum. Samarbete sker med lokala och ideella föreningar samt statliga myndigheter såsom polisen, Försäkrings- kassan och Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska slutredovisas senaste . 3.3.4Stöd till unga föräldrars arbetskraftsdeltagande Utredningen utanför (SOU 2003:92) pekade på att ungdomar med barn i högre utsträckning än andra ungdomar riskerar att hamna utanför både arbetsmarknaden och utbildningssystemet. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra utbildningsinsatser som syftar till att öka kunskaperna om hur föräldrar under kan stödjas i sitt återinträde i utbildning eller på arbetsmarknaden. I uppdraget ingick även att utföra kunskapsinsamling och metodutveckling. För genomfö- randet av utbildningsinsatserna samarbetade med organisationer på arbetsmarknaden såsom Arbetsförmedlingen och Xist Unga föräldrar. I samråd med dessa organisationer skapades en konfe- rensserie på fem orter i . En utgångspunkt för konferenserna var att presentera frågan om unga föräldrar som en arbetsmarknadsfråga snarare än en social fråga. I syfte att skapa möjligheter till nya samverkansformer vände sig konferenserna till professionella som möter unga föräldrar både före, under och efter föräldraledigheten, bl.a. arbetsförmedlare, studie- och yrkesvägledare, skolledningar och representanter för komvux, socialtjänst samt mödra- och barnavårdcentraler. Vid konferenserna, som hölls i bl.a. , och , deltog ca 250 personer. I syfte att öka kunskapen om unga föräldrars levnadsvillkor har Ung- domsstyrelsen även genomfört en intervjustudie. Resultatet från under- sökningen har bl.a. presenterats i en artikel på webb- plats. Myndigheten har även tagit fram informationsfoldern Du som är ung och förälder som syftar till att synliggöra de möjligheter och rättig- heter unga föräldrar har och vart de kan vända sig med frågor. konstaterar att erfarenheten från konferensserien Skr. 2009/10:234 visar att gruppen unga föräldrar lever under speciella omständigheter som påverkar deras möjligheter att återgå till arbete och utbildning. I syfte att underlätta för unga föräldrar föreslår bl.a. flexibla lösningar för gymnasiestudier på deltid, möjlighet att studera på distans samt att kunna få tillåtelse att studera på komvux . Även ett sektorsövergripande samarbetet mellan berörda myndig- heter föreslås för att underlätta återinträdet på arbetsmarknaden. 3.3.5Mätmetoder för analys av ekonomin för ensamstående med barn Vid beräkning av den ekonomiska situationen för ensamstående med barn antas hela försörjningsbördan ligga på den förälder hos vilken bar- net är folkbokförd. Ofta är barnet folkbokfört hos mamman även om barnet bor halva tiden hos pappan. Därmed underskattas mammans eko- nomiska situation som pappans överskattas. I och med att anta- let barn med separerade föräldrar i allt högre grad bor halva tiden hos respektive föräldern blir detta problem allt större. Regeringen gav därför åt () i uppdrag att utarbeta en rapport som visar för- respektive nackdelar med olika mätme- toder för bedömning av den ekonomiska standarden för separerade för- äldrar och deras barn. SCB skulle i rapporten även presentera förslag på lämpliga mätmetoder. De förändringar som SCB föreslår kommer att studeras och granskas närmare. Mot bakgrund av detta kan mätmetoden av ekonomisk standard för olika hushållsgrupper, och då särskilt separerade föräldrar, komma att ses över och därmed kan bilden av ekonomisk standard förändras. Det gäller ekonomisk standard för män, kvinnor, samboende och särlevande etc. Med en sådan förändring kan det statistiska underlaget för jämställd- hetsrapportering komma att ge en mer detaljerad bild av rådande ekono- miska förhållanden. 3.3.6Varför är kvinnor mer sjukskrivna än män? Sjukskrivning är i högre grad förekommande bland kvinnor än män. Varför det är så finns det endast begränsad kunskap. En tänkbar förklaring kan finnas i mäns och kvinnors arbetsmiljö. Kvinnor och män har generellt sett olika arbetstuppgifter och återfinns inom olika sektorer av arbetsmarknaden kvinnor inom offentlig sektor och män inom privat sektor. En annan möjlig förklaring är att kvinnor ägnar en större del av sin tid åt obetalt arbete. En ytterligare förklaring skulle kunna vara att kvinnor drabbas av andra sjukdomar, som är förknippade med längre sjukskrivningstider, än män. En annan aspekt är om för sjuk- skrivning skiljer sig åt mellan könen. Samhällets normer är starkt kopp- lade till den av individen upplevda hälsan, vilket indikerar att det i så fall även är intressant att studera skillnader i denna mellan könen. För att studera de olika aspekterna har regeringen uppdragit åt Institu- Skr. 2009/10:234 tet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering att genomföra ett forsknings- projekt om kvinnors sjukskrivning. De frågeställningar som projektet ska utgå ifrån består bl.a. i om sjukskrivningsnivån skiljer sig åt mellan kvin- nor och män med samma arbetsuppgifter, hur stor del av skillnaden i sjukskrivning som kan kopplas till arbetsplatsernas egenskaper, om kvin- nor har andra sjukdomar än män samt hur stor del av skillnaden som kan kopplas till att kvinnor ägnar mer tid åt familj och hushåll. Uppdraget ska slutredovisas . Svenska kvinnor är överrepresenterade i sjuk- och sjukersättningsstatisti- ken. Detta är inte unikt för . Samma mönster går igen i andra europeiska länder. Vad som särskiljer är att skillnaden mellan könen är större än i andra europeiska länder. Av dem med sjuk- och aktivitetsersättning är kvinnor och män. Kvinnor löper generellt sett högre risk än män att bli långtidssjukskriv- na eller beviljas sjukersättning och därmed riskera att marginaliseras på arbetsmarknaden. I detta sammanhang saknas det framför allt kunskap om vilka faktorer som påverkar återgången till arbete, om konsekvenser- na av att vara sjukskriven och om dessa ser olika ut för kvinnor och män. Mot bakgrund av detta har regeringen uppdragit åt att genomföra ett projekt om jämställdhet, genus och sjukfrånvaro eller sjukersättning. Bemötande och tid till behandling inom vården torde kunna påverka sjukfrånvarons längd både genom väntan men även ge- nom att läkningsprocessen efter avslutad behandling påverkas.