prop · GX03116 · 2010-03-02 00:00:00 — I uppdraget bör också bland annat ingå att lämna förslag till hur man kan skapa inci- tament för samverkan mellan kommuner, primärvård och ideell sektor i syfte att minska olycksfall bland äldre, våld och kriminalitet mot äldre, att utreda hur utbildningsverksamheter på området kan utvecklas, samt att överväga hur statistik och indikatorer på området kan förbättras. Genom att utarbeta en sådan nationell handlingsplan och bred strategi för säkerhetsfrämjande arbete för äldre kan antalet olyckor bland äldre minska och deras hälsa och funktionsförmåga bättre bevaras. I arbetet med handlingsplanen bör även beaktas vad regeringen har angett i skri- velsen Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet (skr. 2009/10:124). 11.6Vägledning för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande Regeringens bedömning: () bör i sam- verkan med få i uppdrag att utarbeta en vägledning till huvudmännen för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen bör syfta till att ge huvudmännen kunskap och inspira- tion om hur de tillsammans med ideella sektorn kan bidra till att äldre personer ska kunna känna välbefinnande, gemenskap och ha ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen bör baseras på befintlig kun- skap och nationella såväl som internationella erfarenheter. Inom ramen för uppdraget bör FHI även starta och administrera försöks- verksamheter med hälsocoacher riktad främst till gruppen yngre pen- sionärer. Skälen för regeringens bedömning Det finns starka etiska argument för att vidta åtgärder så att äldre perso- ner kan bibehålla en god hälsa, ha ett aktivt åldrande och kunna känna välbefinnande. En central målsättning i den nationella folkhälsopolitiken (prop. 2007/08:110) är att ge människor förutsättningar att leva ett gott liv med hög livskvalitet . Det är även en grundläggande tanke bakom den nationella värdegrunden inom vården och omsorgen om äldre. Det är väl belagt att förebyggande och hälsofrämjande insatser har god potential att bidra till detta. har flera upp- drag som på olika sätt syftar till att främja ett hälsosamt åldrande. Regeringen har utgett ett stimulansbidrag om till kommuner och landsting för insatser inom vården och omsorgen om äldre. Ett av de sju prioriterade områdena är förebyggande arbete, ett annat är det sociala innehållet i äldreomsorgen. Båda dessa områden har betydelse för äldres hälsa. Regeringen anser att det är angeläget att sammanställa den kunskap och de erfarenhet som finns i en vägledning till kommuner och landsting som kommer att fun- gera som inspiration, eftersom de tillsammans med den ideella sektorn har goda förutsättningar att bidra till att äldre ska kunna ha ett aktivt och hälsosamt åldrande. För att underlätta för kommuner att erbjuda social samvaro och meningsfulla aktiviteter för äldre personer vill regeringen stödja försöks- verksamheter i ett antal kreativa och engagerade kommuner. Tanken är att genom en tidsbegränsad försöksverksamhet utveckla och intensifiera arbetet med att erbjuda deltagande i olika aktiviteter. Försöksverksam- heten ska sedan utvärderas för att ge kunskap och goda exempel på hur man kan ge äldre personer större möjlighet till social samvaro och meningsfulla aktiviteter. Det kan handla om kulturella aktiviteter, att laga mat, dansa eller röra sig tillsammans utbudet av aktiviteter bör vara brett för att tillgodose behov hos människor med olika bakgrund och intressen. kommun är ett exempel på en kommun som arbetat med att göra kulturen mer åtkomlig för äldre personer. Där har man bjudit in äldre till aktiviteter som att sjunga visor, gå på opera, skriva sin livsberättelse eller att spela boule. Möjligheter till sociala och fysiska aktiviteter Den sociala samvaron och möjligheter till aktiviteter är ett av de områden som personer med insatser från äldreomsorgen är minst nöjda med. framkommer av den nationella brukarundersökning som genomfört inom vården och omsorgen om äldre. sociala relationer, gemenskap och starka nätverk är viktigt för god hälsa De sociala mötesplatserna spelar en mycket central roll för detta, konstaterar i en rapport om sociala mötesplatser för äldre och hur äldre personers fysiska aktivitet och goda matvanor kan främjas. att sprida kunskaper och erfarenheter om stödjande miljöer och metoder för goda matvanor och fysisk aktivitet. I uppdraget ingår att bidra till att skapa förutsättningar för socialt deltagande. Målgrupperna är kommuner, landsting/regioner och ideella sektorn. har även rapporterat om att social samman- hållning i bostadsområden, promenadvänlighet och tillgång till närnatur främjar ett hälsosamt liv och ett aktivt åldrande. Institutet har i uppdrag att sprida kunskap om den fysiska miljöns betydelse för fysisk aktivitet hos bl.a. äldre. I uppdraget ingår att sprida manualer för att främja fysisk aktivitet i samhällsplaneringen, samt planeringsverktyg som hälsokonse- kvensbedömningar och checklistor för hälsofrämjande bostads- och Förebyggande hembesök en framgångsrik strategi Många kommuner genomför förebyggande hembesök hos äldre med finansiering av det statliga stimulansbidraget. ska vara effektiva är det angeläget att verksamheten bedrivs i samarbete mellan huvudmännen och i enlighet med befintlig kunskap om hur hem- besöken kan ge goda resultat. En ny avhandling från visar att förebyggande hembesök är en framgångsrik strategi för att gynna en positiv hälsoutveckling bland äldre (, 2009). Framgången förutsätter dock att besöken genomförs av kunnig, medi- cinskt och socialt utbildad personal. Besöken måste vara återkommande och bedrivas som en gemensam verksamhet mellan äldreomsorg och En studie i kommun visar att äldre personer lever och mår bättre om de får förebyggande hembesök. kan besöksverksamheten ge mindre behov av både hemtjänst och sjuk- husvård samt avsevärt minska antalet akuta läkarbesök på vårdcentralen. Avhandlingens hälsoekonomiska analyser visar att besöksverksamheten Regeringen vill bidra till att denna kunskap sprids och implementeras för att huvudmännen ska ta till vara den potential som finns i en väl fungerande besöksverksamhet. I uppdraget till Statens folk- hälsoinstitut bör ingå att sprida kunskap om dessa förebyggande hem- Inom ramen för att stärka äldre personers ställning inom vård och omsorg har regeringen arbetat för att skapa mångfald och öka möjligheterna att välja vård- och omsorgsgivare. Det är ett bra första steg, men det är långt fortsätter arbetet med att stärka de äldres inflytande över sina liv genom att stödja dem i att förbättra sin hälsa, egenvård, liksom att skapa utökade möjligheter att vara delaktiga i sin egen vård- och omsorgsprocess den dagen hälsan vacklar. Det finns behov av att i större utsträckning arbeta förebyggande främst bland gruppen yngre äldre för att minska trycket på vården framöver. slutförs just nu ett pilotprojekt med hälsocoacher som arbetar i ett s.k. call center utifrån en webbaserad stödfunktion tillsammans med 15 kommuner med ett befolkningsunderlag på 210 000 personer. tet har varit mycket lyckosamt. Genomförandet har varit utformat som en randomiserad studie där 1 000 personer lottats till att få coachning medan 500 ingått i kontroll- Personerna i studien har identifierats i samarbete med primär- De som omfattas har inte varit de svårast sjuka () eller de friska () utan de som ligger mitt emellan (). varit att se till att de blir friska och inte fortsatt sjuka. söksverksamheten är att en förändrad livsstil hos en person med lättare sjuklighet kan ge en bättre hälsa som ger färre sjukhusbesök som i sin tur ger bättre livskvalitet. Inom ramen för uppdraget att ta fram en vägledning för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande bör starta och administrera en motsvarande försöksverksamhet med hälsocoacher i exempelvis två landsting med berörda kommuner riktad främst till grup- pen yngre pensionärer. Ökad mångfald av utförare ökar brukarnas fria val Regeringens bedömning: Regeringens insatser för att främja en mångfald av utförare inom vård och omsorg bör fortsätta för att skapa förutsättningar för att bl.a. äldre personer ska kunna ha ökad valfrihet och för att verksamheter med olika inriktningar ska uppstå. Skälen för regeringens bedömning: Äldre personers fria val och inflytande över det stöd och den hjälp som äldreomsorgen ger måste En ökad valfrihet inom äldreomsorgen leder till bättre möjlig- heter för individen att få sina behov och önskemål tillgodosedda. förutsättning för ökad valfrihet är att det finns många utförare att välja Fler måste vilja och kunna etablera sig som leverantörer av den offentligt finansierade vården och omsorgen. Mot bakgrund av detta har regeringen genomfört en rad åtgärder för att stärka valfri- heten och mångfalden inom både hälso- och sjukvården och omsorgen. Ett exempel är programmet för fler företagare inom vård och omsorg som innefattar information och rådgivning till anställda inom vård och Ett annat exempel är Kammarkollegiets vägledning för upp- handlingar inom hälso- och sjukvård samt omsorg. Inom ramen för detta uppdrag utarbetas bl.a. förslag till enhetliga förfrågningsunderlag för Prop. 2009/10:116 särskilt boende och hemtjänst. Syftet är att underlätta för både upphand- lande myndigheter och leverantörer. Det gäller både upphandlingar enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och i valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihet. En förbättrad upphandlingsprocess kan leda till att intresset för leverantörer att delta i upphandlingar och för att etablera sig inom ett valfrihetssystem ökar. Den nya lagen om valfrihetssystem innebär att många entreprenörer ligger i startgroparna eller redan har startat företag inom vård- och om- sorgsområdet. Många kommuner har dock inte hunnit få reformerna på plats och klara spelregler saknas i många fall. Det har inneburit att många av de riktade insatserna som regeringen beslutat om för att öka mång- falden ännu inte gett resultat fullt ut. För att bedöma effekterna av de riktade insatserna och göra bedömningar om fortsatta insatser är det angeläget att samla in kunskap om det pågående reformarbetet och hur marknaden utvecklas för utförare inom vården och omsorgen om äldre såväl som inom andra delar av vården och omsorgen. Regeringen har därför uppdragit åt olika myndigheter att följa utvecklingen. (dåvarande ) överlämnade ett förslag till handlingsprogram för entreprenörskap och förnyelse i vård och omsorg 20092013. analyser visar att företagandet inom vård och omsorg är lågt jämfört med andra branscher samt att både intresse för och kunskaper om företagande är svagt bland anställda och studenter inom branscherna. och Myndigheten för till- växtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har fått i upp- drag att följa upp och bedöma utvecklingen avseende mångfald och entreprenörskap i vård och omsorg samt att rapportera om läget på området. Myndigheterna ska också göra bedömningar och föreslå eventuella åtgärder för att underlätta mångfald och entreprenörskap i vård och omsorg. Vidare avser regeringen att inrätta ett nationellt välfärdsutvecklingsråd som ska samla aktörer på marknaden och kontinuerligt ha en dialog om hinder för utveckling på marknaden och hur dessa ska kunna undanröjas. Inte minst är det nödvändigt att följa effekterna av valfrihetsreformerna och om det blir en ökad mångfald av utförare för äldre personer i behov av vård och omsorg, samt för deras anhöriga. har i uppdrag att följa upp utvecklingen av användandet av valfrihetssystem samt hur valfrihetssystemet påverkar t.ex. tillgäng- lighet, kontinuitet och kvalitet ur ett brukarperspektiv. Uppföljningen bör göras bl.a. utifrån nationella mål om jämlikhet, jämställdhet och lik- värdighet över landet. Valfrihetssystemets konsekvenser för utsatta bru- kargrupper bör uppmärksammas särskilt. Uppdraget ska delredovisas fram . Regeringens bedömning: Utvecklingen av grundläggande kompetens för arbete med vård och omsorg för äldre kvinnor och män bör ges ett nationellt stöd. bör någon lagreglering av yrkeskrav inte införas. Utredningens förslag: föreslog att yrkeskrav som anger en lägsta kompetensnivå för arbete i vård och omsorg om äldre skulle anges i lag. Remissinstanserna: Huvuddelen av de remissinstanser som har yttrat sig över förslaget om yrkeskrav är positiva. Två tredjedelar av de kom- muner som gett in remissvar på betänkandet har tagit ställning till detta förslag. En majoritet av dessa kommuner är i stort sett positiva till för- slaget. Däremot avstyrker en övervägande andel av remissinstanserna lagstiftning eller föreslår andra sätt att reglera än lagstiftning. Social- styrelsen tillstyrker förslaget men påpekar att begreppen i lagstiftningen måste förtydligas. Statskontoret anser att utredningen inte tillräckligt visar att en lagreglering skulle vara effektiv vad gäller att skapa förut- sättningar för yrkeskravens genomslag. är tveksamt till lagstiftningsåtgärder. föreslår att en överenskommelse om en nationell strategi för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre bör ingås mellan staten och kommuner och landsting. Kommuner och Landsting avstyrker att yrkeskrav liksom yrkes- benämning regleras i lag. Skälen för regeringens bedömning: Rekryteringen av tillräckligt många anställda med tillräcklig kompetens är en framtidsfråga för äldre- omsorgen. För framtiden behövs ett fungerande nationellt system för grundläggande yrkesutbildning till arbete inom vård och omsorg om äldre. En grundutbildning behöver vara relevant för att den studerande efter studierna ska kunna börja arbeta med äldreomsorg oavsett arbets- givare. Det är därför viktigt att det finns en minsta gemensam nämnare som beskriver yrkesområdet. Regeringen har givit i upp- drag att i föreskrifter, till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa och i allmänna råd närmare konkretisera bl.a. innebörden i socialtjänstlagens (2001:453) (3 kap. 3 §) bestämmelse som anger att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för ut- förandet av uppgiften ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. ska redovisa uppdraget . Regeringen avser även att lämna ett uppdrag till om att precisera vilka kunskaper som behövs för grundläggande arbete med äldreomsorg och vilka kunskaper som behövs för specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. Underlag för genomförande av det upp- draget finns både i betänkandet I den äldres tjänst (SOU 2008:126) och i rapporten och omsorgsassistenters kvalifikationer (2006). Regeringen anser därför att det inte är aktuellt att lämna förslag om reglering av yrkeskrav i lag. Grundläggande yrkesutbildning för äldreomsorg behövs också av andra Prop. 2009/10:116 skäl. Tydliga krav på utbildning bidrar till att göra yrkesområdet tyd- ligare och har också positiv inverkan på statusen för yrkesområdet. De anställda får därigenom en tydligare yrkesidentitet. Enligt inverkar en låg andel yrkeskompetent omvårdnadspersonal negativt på utvecklingen av verksamhetens kvalitet. Med tydliga krav på grund- läggande yrkesutbildning kan också viljan öka att välja yrkesutbildningar med inriktning mot vård och omsorg om äldre. Uppbyggnaden av s.k. Vård- och omsorgscollege som pågår med stöd av Kommuner och Landsting bidrar också till tydligare strukturer för kompetensfrå- gorna. Den nya gymnasieskolan innebär att vård och omsorgsprogrammet blir ett yrkesprogram. Mer av gymnasieprogrammets undervisningstid kom- mer att kunna ägnas åt ämnen som direkt kopplar till yrken inom vård och omsorgsområdet. Den fortsatta utvecklingen av programmet kommer att stödjas av ett nationellt branschråd. Syftet med rådet är att skapa hög yrkesrelevans i utbildningen. Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att i sam- råd med Kommuner och Landsting utveckla en nationell chefsutbildning för chefer inom äldreomsorgen. Skälen för regeringens bedömning: Centralt för en fungerande äldre- omsorg är kunniga ledare som finns nära personalen och kan stödja, handleda och reflektera. Dagens ledare inom äldreomsorgen har i alltför liten utsträckning möjlighet att fungera så. Personalen inom äldreomsor- gen har ofta inte den kompetens som krävs för att kunna uppfylla natio- nella och lokala mål för vården och omsorgen av äldre. Enhetscheferna har inte alltid de förutsättningar som krävs för att styra och leda verk- samheten. De har, enligt och länsstyrelsernas tillsyns- rapport (2009), för stora personalgrupper och underdimensionerat admi- nistrativt stöd. Kunskap saknas dock enligt regeringens uppfattning om vilken typ av kompetens och ledarskap som krävs för att kunna uppfylla de mål som finns nationellt och lokalt för äldreomsorgen. bör därför få i uppdrag att i samråd med Kommuner och Lands- ting utveckla och påbörja genomförandet av en nationell chefsutbildning för enhetschefer inom äldreomsorgen. Rektorsutbildningen på skolom- rådet kan användas som en förebild för en nationell chefsutbildning inom äldreomsorgen. Att få till stånd ett bättre fungerande ledarskap är en nödvändig förutsättning för att få en evidensbaserad och värdig äldreom- sorg att fungera i praktiken. Regeringen avsätter för detta ändamål. Webbaserad kunskapsportal på äldreområdet Regeringens bedömning: En teknisk plattform webbportal för ny kunskap, olika kurser och utbildningar m.m. inom äldreområdet bör utvecklas. Skälen för regeringens bedömning: Det finns ett omfattande fort- och vidareutbildningsbehov hos personal som arbetar med vård och om- sorg om äldre. Personalens kompetens och engagemang bedöms vara en viktig faktor för kvalitet, värdighet och trygghet inom äldreomsorgen. Regeringen anser att det är angeläget att stödja huvudmännens och andra utförares arbete med utvecklingen av ledarskap och kompetens inom äldreomsorgen bl.a. med syfte att öka tryggheten och värdigheten för äldre kvinnor och män och utbilda personalen i den föreslagna värde- grunden. För att på ett effektivt sätt ta tillvara och sprida aktuell och kvalitativ kunskap anser regeringen att en teknisk plattform en webbportal för ny kunskap, olika kurser och utbildningar m.m. inom äldreområdet bör utvecklas. Syftet med kunskapsportalen är i första hand att strukturera den kunskap som finns och växer fram inom äldreområdet samt tillhan- dahålla ett lättillgängligt och samlat utbud av aktuell och relevant kun- skap till personal på alla nivåer som arbetar med vård och omsorg om äldre. Portalen ska också kunna användas som ett effektivt verktyg för att stödja arbetsgivarna i deras ansvar att implementera bl.a. aktuell forsk- ning, kunskapsöversikter och riktlinjer på äldreområdet. Regeringen har därför givit i uppdrag att ta fram och ansvara för en sådan kunskapsportal samt att utreda portalens utvecklingsmöjligheter m.m. på äldreområdet. Regeringen har uppdragit åt att -utveckla en teknisk plattform (en webbportal) för webbaserad för- medling av kunskap för personal på alla nivåer som arbetar med vård och omsorg om äldre, -ansvara för kunskapsportalen samt den webbaserade kunskapens aktualitet, relevans och kvalitativa innehåll, och -utreda frågor avseende kunskapsportalens utvecklingsmöjligheter och organisation. Detta uppdrag ska samordnas med uppdraget att ta fram och ansvara för en webbaserad kunskapsportal som regeringen beslutat att ge till på psykiatriområdet (S2006/9394/HS). Den tekniska plattform som tas fram ska således vara gemensam för de båda områdena men också ha utvecklingspotential att omfatta fler områden. -avpassas för att sprida kunskap till olika professionella målgrupper på alla nivåer inom vård och omsorg om äldre, -vara pedagogiskt byggd, användarvänlig och lättillgänglig, -av arbetsgivarna kunna användas som ett verktyg vid implemen- tering av aktuell kunskap, metoder och modeller m.m., -utformas tekniskt så att den kan kommunicera med tekniska system som olika aktörer har, samt - enkelt kunna uppdateras varefter IT-tekniken utvecklas och behovet Prop. 2009/10:116 av en kunskapsportal breddas. ska inför arbetet med att utveckla portalen samråda med , Myndigheten för , , universitet och högskolor, , , Kommuner och Landsting samt andra lämpliga aktörer bl.a. sådana som har erfarenhet av att utveckla portaler avsedda för att täcka kompetensbehov. Uppdraget omfattar både ett igångsättningsuppdrag och ett utrednings- uppdrag. ska fortlöpande informera () om arbetet med uppdragen. Utredningsuppdraget som avser kunskapsportalens utveckling, organisation och finansiering ska redovisas . För igångsättningsuppdraget ska till (Social- departementet) redovisa en arbets- och tidplan. I samband därmed ska också inkomma med en plan för projektets fortsatta kost- nader. Portalen ska vara i drift (om än med begränsat innehåll). ska även redovisa och demonstrera kunskapsportalen samt redovisa hur arbetet med portalens utveckling och innehållets aktualitet, relevans och kvalitativa innehåll fortskrider. ska då även redovisa hur man kommer att sprida kännedom om portalen och dess innehåll. ska redovisa en genomförd obero- ende första utvärdering av portalen i vilken utsträckning kommuner, landsting och andra använder portalen, om innehållets kvalitet och rele- vans, hur portalen används och kan användas fram- över, dvs. portalens framtida potential. Staten tillhandahåller därmed ett instrument som underlättar kunskaps- styrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt som främjar att personal på alla nivåer använder den mest aktuella kunskapen, de bästa metoderna och modellerna etc. Kunskapsportalen ändrar därmed inte den ordning som redan gäller, dvs. att utbildning och fortbildning av personal är en ständigt pågående process där varje arbetsgivare har och förutsätts ta ett ansvar för sin verksamhet och personalens kompetens- utveckling. 12.4Utveckling av det psykiatriska stödet för äldre Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att ta fram underlag till en vägledning för att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa, sjukdom eller funktions- nedsättning, bl.a. när det gäller utveckling av samverkan mellan huvudmännen med särskild satsning på primärvården och kompetens- höjning. Skälen för regeringens bedömning: Psykisk ohälsa bland äldre kvinnor och män är vanligt förekommande. Personer har fyra gånger högre risk att drabbas av depression. Dessutom ökar kropps- liga sjukdomar och demenssjukdomar risken för psykisk ohälsa. äldre är den grupp som har flest antal självmord i . 2009/10:116 sen bedömer att det finns vetenskapligt underlag för att från deras sida bedriva en offensiv vägledning för att utveckla det psykiatriska stödet för äldre personer med psykisk ohälsa/ sjukdom när det gäller utveckling av samverkan mellan huvudmännen med särskild satsning på primärvården, kompetenshöjning och stimulansåtgärder. Regeringen avser därför ge i uppdrag att dels genom- föra en sådan vägledningsaktivitet , dels lämna förslag till hur en fortsatt utveckling av det psykiatriska stödet till äldre med psykisk ohälsa, sjukdom eller funktionsnedsättning kan ske. Stödet ska omfatta insatser till äldre som drabbas av psykisk ohälsa/sjukdom i samband med åldrandet t.ex. depression och ångestsjukdom samt de äldre vilka har levt med en långvarig, allvarlig psykisk sjukdom där det är viktigt att uppmärksamma behovet av samverkan med den specia- liserade psykiatrins insatser och insatser direkt riktat till denna grupp. 12.5Ökad geriatrisk och gerontologisk kompetens Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att efter samråd med Kommuner och Landsting lämna förslag på hur ökad geriatrisk och gerontologisk kompetens inom hälso- och sjuk- vård och äldreomsorgen kan uppnås i olika verksamheter för äldre. Skälen för regeringens bedömning: En stor del av hälso- och sjuk- vårdens verksamhet och resurser riktas till äldre personer.