prop · GY0328 · 2010-11-04 00:00:00 — en viss kostnad ska ingå eller inte i beskattningsunderlaget. har ingen annan uppfattning när det gäller artikel 86.1 b i mervärdes- skattedirektivet som sådan. Medlemsstaterna har likväl, efter ett bemyn- digande enligt på i artikel 395 i direktivet specificerade villkor, möjlighet att införa avvikande reglering. Vidare kan det inte uteslutas att gällande rätt i en annan medlemsstat avseende den nationella motsvarigheten till artikel 86.1 b kan innehålla vissa avvikelser. Dessa möjligheter till olik- heter mellan medlemsstaterna gör det, enligt regeringens mening, nöd- vändigt att förslaget innehåller den aktuella lokutionen för att tjänsterna ska beskattas i rätt land. bör komplikationerna inte överdrivas eftersom sådana olikheter torde vara förhållandevis ovanliga. teverket och företagen bör alltså kunna presumera att den andra med- lemsstatens rätt har det innehåll som framgår av artikel 86.1 b i mervär- desskattedirektivet, om inte annat är känt. Far ifrågasätter förslagets 3 kap. 32 § ML på den grunden att den leder till ökade administrativa kostnader för det importerande företaget då det måste veta om en bikostnad ska ingå i beskattningsunderlaget vid inför- sel till ett annat EU-land. Mot bakgrund av vad som sägs i slutet av föregående stycke torde dock, enligt regeringens mening, de kostnader som Far befarar vara begränsade. Det tungt vägande huvudskälet för för- slaget, som också gynnar företagen, är emellertid att den föreslagna kompletteringen av 3 kap. 32 § ML åtgärdar den dubbelbeskattning para- grafens nuvarande lydelse innebär. Mot bakgrund av det nu anförda ansluter sig regeringen till promemo- rians förslag avseende 3 kap. 32 § ML. Tjänster i direkt samband med import m.m. När det gäller regleringen i 5 kap. 19 § 2 ML bör även den kompletteras på så sätt att skattefrihet ska gälla för tjänster i samband med införsel av varor som omfattas av lagerförfaranden m.m. i andra EU-länder. ringen bör även kompletteras för att import av varor och införsel av varor till ett annat EU-land, som omfattas av ett förfarande för temporär import med fullständig befrielse från tull eller extern transitering, inte ska anför, med hänvisning till artiklarna 146.1 e och artikel 61 andra stycket mervärdeskattedirektivet, att 5 kap. 19 § första stycket 2 ML bör få ytterligare tillägg. Den bör, enligt verket, även omfatta tjänster i direkt samband med viss införsel i m.m. av varor från ett tredje territorium som ingår i Regeringen delar verkets uppfattning och förslaget bör följaktligen få ett sådant innehåll. Det bör dessutom förtydligas i lagtexten att även nu aktuella tjänster som har direkt samband med export av varor från ett annat EU-land än är skattefria. Det förhållandet att förslaget förutsätter införandet av en definition av begreppet tredje territorium föranleder i sin tur att vissa följdändringar. Begreppet tredje territorium styr vilka territorier, som trots att de tillhör en medlemsstat, inte ingår EU:s mervärdesskatteområde. Det faller sig därför naturligt att i detta sammanhang även se över den gällande svenska definitionen av området varifrån undantag ska göras, dvs. vad som i gällande rätt betecknas den Europeiska gemenskapens mervärdesskatteområde. Det sistnämnda området, och vilka territorier vissa transaktioner ska anses ha sitt ursprung i eller vara avsedda för, regleras i svensk rätt i 1 kap. 10 a § ML och 1 a § mervärdesskatte- förordningen (1994:223), förkortad MF. Om gällande svensk rätt jämförs med motsvarande regler i mervärdesskattedirektivet (artiklarna 57), står det klart att de svenska reglerna bör modifieras något. Diskrepansen mel- lan regelverken är i huvudsak orsakad av deras olika ikraftträdande. Svensk rätt bygger på det sjätte direktivets lydelse när inträdde i unionen. Därefter har bl.a. regler i olika anslutnings- fördrag m.m. tagits in direktivet vid omarbetningen av det sjätte direkti- vet till mervärdesskattedirektivet. Följaktligen bör svensk rätt aktualise- ras i enlighet med sistnämnda direktiv, såväl materiellt som språkligt. Lagrådet har olika redaktionella och förtydligande förslag, som när- mare framgår av bilaga 6, på hur de territoriella reglerna bör utformas. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Vidare uppkommer frågan om på vilken normnivå de territoriella frå- gorna bör regleras. Det gällande begreppet den Europeiska gemenska- pens mervärdesskatteområde och vissa andra territoriella frågor får sin konkreta reglering i 1 a § MF. Vid en förnyad prövning finner regeringen att dessa frågor har en sådan materiell betydelse för uttaget av mervär- desskatt att de bör regleras i mervärdesskattelagen och inte i verkställig- hetsföreskrifter. föreslår att det i 5 kap. 19 § första stycket 2 ML görs en hän- visning till undantaget från skatteplikt i 3 kap. 32 § ML. Enligt rege- ringens mening ger inte utrymme för någon sådan eftersom artikel 146.1 e i mervärdesskattedirektivet saknar en hänvisning till arti- kel 86.1 b i direktivet. föreslår även vissa ändringar i 9 c kap. 1 § första stycket 3 ML. Regeringen konstaterar att den sistnämnda paragrafen inte omfattas av detta lagstiftningsärende och att något förslag i detta avseende är inte remitterat. Frågan kan således inte övervägas i detta ärende. Regleringen i 5 kap. 19 § 2 ML bör också förtydligas så att det liksom i artikel 146.1.e i mervärdesskattedirektivet framgår att de i lagrummet angivna tjänsterna ska ha ett direkt samband med export eller viss import av varor. och anser att en definition av ordet direkt bör införas för att säkerställa en enhetlig tolkning av den föreslagna 5 kap. 19 § 2 ML. erinrar därvid om att begreppet används och har tolkats utan att före- komma i lagtext. Enligt regeringens mening är en sådan nationell defini- tion i mervärdesskattelagen mindre lämplig. Ordets innebörd är i själva verket ytterst en EU-rättslig fråga. bör betonas att den normal- Prop. 2010/11:28 språkliga betydelsen ger avsevärd vägledning, dvs. en tjänst av aktuellt slag ska ha ett samband med import eller export av varor. Då bör vidare noteras att denna omedelbarhetsbedömning är skild från frå- gan om transaktionen som sambandet föreligger med i sig utgör import eller export, vilket avgörs enligt andra regler. Slutligen bör det dessutom förtydligas att de nu aktuella tjänsterna även ska anses omsatta utomlands om de har direkt samband med export av varor från ett annat än . Lagrådet lämnar ett förslag avseende utformningen av förslagets be- stämmelse om införsel av varor från ett tredje territorium, se bilaga 6. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 10 a § ML, 3 kap. 32 § ML och 5 kap. 19 § 2 ML samt införandet av nya 1 kap. 10 b och 10 c §§ ML. 6.5.5Förtydligande av tidpunkten för uppgifters rapportering i periodisk sammanställning Regeringens förslag: En uppgift som ska lämnas i en periodisk sam- manställning ska tas upp för den period som omfattar den tidpunkt som avses i 13 kap. 8 b § andra stycket eller 8 c § i mervärdesskatte- lagen. Promemorians förslag: Överensstämmer i materiellt avseende med regeringens. Remissinstanserna: avstyrker förslaget och menar att tidpunkten för uppgifters rapportering i periodisk sammanställning inte bör bli föremål för lagstiftning. Detta enligt då i en skrivelse så att säga skriver bort 13 kap. 8 c § ML, som avser redovisning i skattedeklaration, såsom otillämpbar. Svenskt Nä- ringsliv anser att regelverket på intet sätt blir klarare genom den föreslag- na hänvisningen till en redovisningsregel som inte är går att tillämpa. Skälen för regeringens förslag: I 10 kap. 33 § SBL regleras vilka uppgifter som en säljare vid EU-handel ska lämna i en periodisk sam- manställning. Sådana uppgifter används för kontrollen av EU-handeln med varor och tjänster. Dessa uppgifter ska svara mot redovisningen av mervärdesskatten som köparen ska göra i ett annat EU-land för att skatte- myndigheten i det landet ska kunna kontrollera att skatten verkligen har redovisats. Mot bakgrund härav bör det förtydligas att säljaren ska rap- portera uppgifterna som den han redovisar för- säljningen m.m. i en skattedeklaration. Reglerna som gäller för redovis- ning i en sådan deklaration, 13 kap. 8 b § andra stycket eller 8 c § ML, bör följaktligen även styra rapporteringstidpunkten. avstyrker promemorians förslag. Detta i huvudsak med motiveringen att har utfärdat en skrivelse som modifie- rar den praktiska tillämpningen av 13 kap. 8 c § ML. terar att promemorians förslag syftar till tydlighet och konsekvens i re- Prop. 2010/11:28 gelverket. Förslaget åstadkommer också det genom att uttryckligen knyta rapporteringstidpunkten till redovisningstidpunkten. Förslaget föranleder ändringar i 10 kap. 33 § SBL. Regeringens förslag: Redaktionella ändringar ska göras i 1 kap. 4 a § ML och 5 kap. 1 § ML. Därtill ska ett antal rubriker i 5 och 10 kap. mervärdesskattelagen justeras eller upphävas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: En överflödig hänvisning bör tas bort i 1 kap. 4 a § ML. Dessutom bör 5 kap. 1 § andra stycket ML förtydligas på så vis att bestämmelsens lydelse ska hänvisa till 9 b kap. 4 § första stycket ML i fråga om de fall när en omsättning inom landet ändå ska an- ses omsatt utomlands. Vidare bör olika rubriker i 5 och 10 kap. mervär- desskattelagen justeras eller upphävas. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 4 a § ML samt 5 kap. 1 och 19 §§ ML. 7 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De föreslagna reglerna ska träda i kraft . De föreslagna 8 kap. 4 a4 c §§ ML ska dock tillämpas på ingående skatt där rätten till avdrag inträder eller . Äldre bestämmelser ska gälla för ny-, till- eller ombygg- nad eller reparation av en fastighet om avdragsrätt för den ingående skatten på fastighetstjänsten har inträtt såväl före som efter . I övrigt ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för mervärdesskatt för vilken skattskyldighet har inträtt före ikraftträ- dandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens när det gäller ikraftträdandetidpunkten och äldre reglers tillämplighet. Regerin- gens förslag innehåller även övergångsbestämmelser avseende reglerna som avser begränsningen av avdragsrätt för ingående skatt som hänför sig till vissa fastigheter. Remissinstanserna: påpekar att utan särskilda övergångs- bestämmelser kan redan inköpta varor komma att bli investeringsvaror och omfattas av systemet med jämkning av ingående skatt. Detta kan, en- ligt verket, ge upphov till retroaktiva effekter och skapa oklarhet kring om uttagsbeskattning eller jämkning ska ske. Övergångsbestämmelser bör därför, enligt verket, övervägas med innebörden att redan inköpta va- ror ska omfattas av den tidigare ordningen med uttagsbeskattning av de privata användningen. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna tiden för ikraftträ- dande följer vad av som föreskrivs i artikel 2 i direktiv /162/EU, dvs. Samma ikraftträdandetidpunkt bör, enligt rege- ringens mening, gälla för de delar av förslaget som inte har sin grund i det direktivet. betonar att det finns ett behov av övergångsbestämmelser för att undvika retroaktiva effekter och oklarheter om vilka regler som ska gälla för redan inköpta investeringsvaror. Regeringens förslag har en annan omfattning än det verket kommenterar. Även i regeringens förslag blir dock jämkningsreglerna, då i form av de gällande sådana i 8 a kap., tillämpliga om en fastighets användning ändras efter det att den ingående skatten ursprungligen proportionerades. Verkets påpekande är därför fortfarande aktuellt. Den som enligt gällande rätt gjort fullt avdrag för att därefter uttagsbeskatta den privata användningen bör kunna fortsätta att använda detta system även efter att de föreslagna har reglerna trätt i kraft. En övergångsbestämmelse av det slag verket efterfrågar skapar därför, enligt regeringens mening, ytterligare klarhet och bör införas. De före- slagna 8 kap. 4 a4 c §§ ML bör med andra ord tillämpas på ingående skatt om rätten till avdrag inträder eller . Det sagda betyder också att om avdragsrätten inträtt före ikraftträdandet och användningen av fastigheten sedermera ändras efter denna tidpunkt ska uttagsbeskattning ske. En ytterligare fråga som bör regleras i övergångsbestämmelser är situa- tionen att en ny-, till-, eller ombyggnad eller reparation av en fastighet sträcker sig över /2011. En sådan tjänst kan fakturerats löpande och avdragsrätt därför inträda på båda sidor om . Om så är fallet skulle, utan särskilda övergångsbestämmelser, två system kom- ma att tillämpas på samma tjänst. För att undvika detta bör äldre bestäm- melser gälla för nämnda slags fastighetstjänster där avdragsrätt för den ingående skatten inträtt såväl före som efter . I övrigt bör äldre bestämmelser fortfarande, på sedvanligt vis, gälla för mervärdesskatt för vilken skattskyldighet har inträtt före ikraftträdandet. Ikraft- och övergångsbestämmelser med ovannämnda innehåll föreslås. Lagrådet lämnar ett förslag, som framgår av bilaga 6, på redaktionella ändringar i övergångsbestämmelsernas tredje punkt. Statsfinansiella och andra effekter Regeringens bedömning: Förslaget får marginella statsfinansiella I den mån sådana uppkommer är de positiva för staten. Inte heller de allmänna förvaltningsdomstolarna eller påverkas i princip av förslaget. De förtydliganden som görs i mervär- desskattelagen och skattebetalningslagen innebär dock vissa fördelar för rättstillämpningen i form av mer lättillämpade och förutsägbara Även för företagen innebär förslaget fördelar av nämnt slag ge- nom de klarare reglerna. Förslagets inskränkning av avdragsrätten för ingående skatt, avseende vissa fastigheter som inte enbart används i verksamheten, kan dock undantagsvis medföra en marginell negativ likviditetspåverkan för dem. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens i de delar som behandlas i detta avsnitt. Remissinstanserna: är mycket positivt till förslaget. ket uppskattar sina kostnader för förslaget till ca för änd- ringar i befintligt informationsmaterial. förbund tillstyrker samtliga delförslag utom det som avser lös egendom. Kammarrätten i har, från de utgångspunkter kammarrätten har att beakta, inte någon erinran mot förslagen, Förvaltningsrätten i Stock- holm har inga invändningar mot förslagen i sak. från de aspekter verket särskilt ska beakta, inget att invända mot försla- och har inga invänd- ningar mot eller synpunkter på förslaget. Rådet uppger sig inte ha kunnat bedöma om de från administrativ syn- punkt lämpligaste lösningarna valts, eftersom promemorian saknar en närmare beskrivning av de administrativa effekterna för berörda företag. och Far anser att konsekvensanalysen är mycket () anser att konsekvensutred- ningen brister totalt sett och att det varken redogörs för de effekter för- slaget får för enskilda företag eller för företagen som grupp. Skälen för regeringens bedömning Remissinstansernas närmare synpunkter i fråga om effekterna av den föreslagna begränsningen av avdragsrätten för ingående skatt behandlas i Förslaget bedöms endast få marginella statsfinansiella effekter. eftersom förslagen i stort enbart utgör förtydliganden av existerande reg- ler och det på ett sådant sätt att något skattebortfall inte uppstår. mindre effekt som trots det sagda uppkommer är positiv för staten. slagets inskränkning av avdragsrätten för ingående skatt, som hänför sig Prop. 2010/11:28 till vissa fastigheter vilka inte enbart används i verksamheten, innebär att viss ytterligare mervärdesskatt kommer att betalas in till staten tidigare än . Tidigareläggningen av inbetalningen medför ett minskat upplå- ningsbehov och därmed minskade räntekostnader för staten. Detta efter- som inbetalningen av skatten, som inte är hänförlig till en fastighets an- vändning i en näringsidkares verksamhet, kommer att ske i samband med inköpet av en fastighetstjänst m.m. och inte som ge rätt till avdrag för att sedermera tas in till staten genom uttagsbe- skattning. Omfattningen av den positiva effekten på statens finanser är dock svår att bestämma då uppgifter saknas. De allmänna förvaltningsdomstolarna och Förslaget bedöms inte få annat än marginella effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna och . Skälet härtill är, som redan framgått, att förslaget i stort innebär ett antal förtydliganden av redan existerande bestämmelser. Särskilt den föreslagna begränsningen av av- dragsrätten torde kunna medföra administrativa och kontrollfördelar för verket, eftersom det vid dagens uttagsbeskattning bl.a. är komplicerat att beräkna beskattningsunderlaget. , , och anser, i sammanfattning, att promemorian saknar en närmare beskrivning av de administrativa effekterna för berörda företag. Remissinstanserna finner konsekvensanalysen mycket bristfällig. Regeringen vill inledningsvis påminna om att remissinstansernas syn- punkter på den föreslagna begränsningen av avdragsrätten för ingående skatt kommenteras i avsnitt 6.4.3. Även om promemorians effektanalys i sagda del kan anses något kortfattad kan detsamma inte, enligt regerin- gens mening, sägas gälla i övrigt. Det anges uttryckligen i promemorians sammanfattningar och brödtext att flera förslag innebär ett förtydligande av regelverket och hur detta sker. Att tydliga regler gynnar företagen kan fastslås även om de närmare ekonomiska vinsterna inte specificeras och vem som åtnjuter dessa. Formen för förtydligandena är också många gån- ger bestämd av . Andra förslag undanröjer en dubbelbeskatt- ningssituation, moderniserar regelverket i fråga om språk, systematik och hänvisningar eller inför en EU-rättslig regel som saknas i mervärdes- skattelagen. Även dessa förslag är uppenbart gynnande för företagen. Mot denna bakgrund instämmer regeringen i promemorians bedömning att de här aktuella förslagen gynnar företagen i administrativt hänseende. Härutöver, och särskilt vad avser och avstyrkanden, vill regeringen erinra om att förslaget till helt övervägande del har sin grund i och form bestämd av ett nytt EU-direktiv. Direktivet ska dess- utom vara genomfört i svensk rätt . Avslutningsvis bör nämnas att den del av förslaget som kommenterats i detta sammanhang bedöms sakna likviditetseffekter för företagen. 9.1Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) I paragrafens andra mening görs en redaktionell ändring, se vidare avsnitt 6.5.6. Paragrafen motsvarar artiklarna 5.1 och 5.2 i mervärdesskattedirektivet. Den svenska definitionen i första stycket första meningen av EG och EG- land har givits en lydelse som ligger närmare . Första stycket andra meningen undantar tredje territorier från första meningens tillämpningsområde. Begreppet tredje territorier definieras i 10 b §. I andra stycket likställs de där nämnda territorierna i tillämpningshän- seende med territorierna som avses i första stycket första meningen. Territorierna i andra stycket ska nämligen på grundval av konventioner eller avtal med , respektive anses vara områden där fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen ska tillämpas. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets synpunkter. Se vidare avsnitt 6.5.4. Paragrafen är ny och motsvarar artiklarna 5.3 och 6 i mervärdesskatte- direktivet. Första stycket anger de territorier som definieras som tredje territorier. Andra stycket anger vilka av de i första stycket uppräknade territorierna som, trots att inget av dem är en del gemenskapens mervär- desskatteområde, antingen ingår i gemenskapens tullområde eller inte. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets synpunkter. Se vidare avsnitt 6.5.4. Paragrafens är ny och motsvarar artikel 7.2 i mervärdesskattedirektivet. Den anger att vissa transaktioner ska behandlas som sådana med ur- sprung i eller avsedda för, , och respektive . I enlighet med Lagrådets förslag har en smärre språk- lig justering gjorts. Se vidare avsnitt 6.5.4. Paragrafen genomför artikel 2.3 i mervärdesskattedirektivet. Lagtexten i första meningen ges en lydelse som ligger närmare direktivets. Någon ändring i sak är inte avsedd härmed. Ett ny andra mening införs i paragrafen. Bestämmelsen undantar gas som levereras på där närmare angivet vis från tillämpningsområdet för definitionen av punktskattepliktiga varor i första meningen. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets synpunkter. Se vidare avsnitt 6.1. En följdändring görs i paragrafen med anledning av de begrepp som används i 8 kap. 4 a § första stycket. Någon ändring i sak är inte avsedd. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets synpunkter. Se vidare avsnitt 6.4.3. Vissa följdändringar görs i paragrafen med anledning av de begrepp som används i 8 kap. 4 a § första stycket. Någon ändring i sak är inte avsedd. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets synpunkter. Se vidare avsnitt 6.4.3. Artikel 143 l i mervärdesskattedirektivet genomförs genom ändringarna i tredje stycket. I styckets första punkt regleras import av gas. Första punkten a och b anger närmare hur importen ska utföras för att undantag för skatteplikt ska medges. Med termen uppströms ska i detta samman- hang förstås att ett rörledningsnät används i samband med produktions- verksamhet, dvs. Termen är hämtad från olje- och gas- industrins språkbruk. Tredje stycket andra respektive tredje punkten reglerar skattefri import av el respektive värme och kyla. Även när det gäller värme och kyla specificeras sättet för hur dessa ska transporteras vid importen för att denna ska vara skattefri. Tredje stycket är utformat i enlighet med Lagrådets synpunkter. Se vidare avsnitt 6.2.2. I första stycket tredje punkten tas den nuvarande inskränkning, som innebär att skattefriheten ska motsvara den som råder enligt reglerna i EG-landet där förvärvet görs, bort. Denna inskränkning finns numera i paragrafens femte stycke. I den nya tredje punkten a i första stycket genomförs artikel 151.1 aa i mervärdesskattedirektivet, vad avser omsättningar till en köpare i ett annat i form av institutioner m.m. med gemenskapsanknytning. Samtliga i punkten angivna institutioner m.fl. omfattas av protokollet av om Europeiska gemenskapernas immunitet och privi- legier (PIP-protokollet)50. Av redaktionella skäl saknar institutionerna med egennamn en uttrycklig hänvisning till protokollet, även om de fak- tiskt omfattas av det. Uttrycket kontor eller anläggning, som används på tre ställen i paragrafen, omfattar samtliga former som verksamhet med skattefrihet enligt PIP-protokollet kan bedrivas i. Första stycket fjärde punkten ändras redaktionellt på så vis att de olika typerna av köpare anges var för sig i de nya underpunkterna ad. Under- punkten a ges även en redaktionell utformning som korresponderar med 50 EUT C 321 E, 29.12.2006, s. 318 (Celex 12006E/PRO/36). inledningen i tredje punkten a i samma stycke. Vidare ändras fjärde punkten materiellt genom att den numera endast reglerar andra interna- institutioner m.fl. som inte omfattas av den nya tredje punkten a. Dessutom tas de gällande inskränkningarna i skattefriheten bort och införs i femte stycket på motsvarande vis som sker i första stycket tredje punkten. I tredje stycket införs en ny första punkt som reglerar skattefria omsätt- ningar av tjänster till såväl institutioner m.m. med gemenskapsanknyt- ning (a) som andra internationella organisationer (b). En ny andra punkt reglerar motsvarande skattefrihet i det fall förvärvaren av tjänsten är an- ställd m.m. vid en sådan annan internationell organisation. Den andra punkten ges vidare en redaktionell utformning, med underpunkterna ac, vilken i stort motsvarar den som första stycket punkten 4, som avser varuinköp, har. I ett nytt femte stycke samlas de inskränkningar i undantaget från skatteplikt som innebär att det styrs av den skattefrihet som ges för mot- svarande transaktioner i det land där köparen är stationerad m.m.