prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Första punkten motsvarar nuvarande 6 kap. 6 § 1. Andra punkten motsvarar nuvarande 6 kap. 6 § 2. Tredje punkten motsvarar nuvarande 6 kap. 6 § 3. Fjärde punkten motsvarar nuvarande 6 kap. 6 § 4. Andra stycket motsvarar i huvudsak nuvarande 6 kap. 4 § andra och tredje styckena med språkliga ändringar. I stycket förtydligas att en de- taljplanebestämmelse om markens indelning i fastigheter eller om servi- tut eller liknande särskilda rättigheter ska vara förenlig inte bara med 3 kap. 1 § fastighetsbildningslagen (1970:988) utan också med 5 kap. 4 § fastighetsbildningslagen (jfr också förslag till ny 5 kap. 4 a § i fastighets- bildningslagen). Förslaget motiveras i avsnitt 10.4. 4 kap. 19 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 7 § andra stycket första meningen och 6 kap. 2 § första stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Enligt bestämmelsen får kommunen under vissa för- utsättningar i en detaljplan bestämma att planen får genomföras med exploateringssamverkan enligt det som följer av 6 kap. 2 §. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Förutsätt- ningen för att få ta in en bestämmelse om exploateringssamverkan i pla- nen har tagits in i paragrafen medan det som gäller för bestämmelsens innehåll och giltighet anges i 6 kap. 2 §. 4 kap. 20 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 7 § andra stycket andra och tredje meningarna i den nuvarande lagen med språkliga änd- Paragrafen överensstämmer med Lagrådets förslag. 4 kap. 21 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 5 § första stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafen har utformats huvudsakligen i enlighet med Lagrådets för- 4 kap. 22 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 12 § andra stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafen överensstämmer med Lagrådets förslag. 4 kap. 23 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 5 § andra stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafen reglerar genomförandetidens längd. tidens utgång inträder vissa möjligheter att lösa fastigheter för att genom- Bestämmelser om detta finns i 6 kap. Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 24 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 14 § första stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 4 kap. 25 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 14 § andra stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafens innehåll överensstämmer i huvudsak med Lagrådets för- 4 kap. 26 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 7 § första stycket 9 i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Lagrådets förslag till formulering har inte följts eftersom det skulle ge bestämmelsen en något annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 27 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 6 § första och andra meningarna i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. 4 kap. 28 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 6 § tredje meningen i den nuvarande lagen. Paragrafen reglerar situationen att en detaljplan innehåller uppgift om tillfällig användning men saknar uppgift om hur den tillfälliga användningen får pågå. Lagrådets förslag till formulering har inte följts eftersom det skulle ge bestämmelsen en något annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 29 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 15 § i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Detaljplanens omfattning och utformning 4 kap. 30 § Paragrafen saknar motsvarighet i den nuvarande lagen. Första stycket motsvarar i princip nuvarande 5 kap. 9 § första stycket första meningen och andra stycket. Kravet på att detaljplanen utöver plankartan som huvudregel ska bestå av en särskild handling med be- stämmelser tas bort. Enligt förslaget ska detaljplanen bestå av en plan- karta och de bestämmelser i övrigt som behövs. Även plankartan får så- ledes ses som en bestämmelse. Det ska handla om de bestämmelser som behövs för förståelse av planens innehåll. Om bestämmelserna ska pla- ceras i en särskild handling eller i samma handling som plankartan får avgöras efter en lämplighetsavvägning i det enskilda fallet. planområdet kan avse både mark- och vattenområden tas begränsningen till mark bort. Andra stycket är nytt. Bestämmelsen är en följd av förslaget att slopa Bestämmelsen möjliggör för kommunerna att redovisa sådana frågor som enligt nuvarande bestämmelser regleras i fastighetsplan på en särskild plankarta i detaljplanen om detta behövs för att planen ska bli tydlig. Detaljplanen är till skillnad från planbeskrivningen juridiskt bindande och därmed också överklagbar. Förslaget behandlas i avsnitt 10.6. Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 31 § Innehållet i paragrafen överensstämmer i princip med 5 kap. 10 § i den Bestämmelsen ändras dock på så sätt att det inte längre ställs krav både på en planbeskrivning och en genomförandebeskrivning. Enligt förslaget är det tillräckligt med en planbeskrivning som innehåller både en beskrivning av hur planen ska förstås och hur den ska genom- föras. Planbeskrivningen ska finnas tillsammans med planen. Detta innebär att den ska fogas till planen utan att vara en del av planen. Andra meningen i nuvarande bestämmelse tas bort som en följd av att kommunen i den föreslagna lagen ges större frihet att utforma hand- lingarna på det sätt som är mest lämpligt i det enskilda fallet. Förslaget behandlas i avsnitt 10.6. Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 32 § Innehållet i första stycket överensstämmer med 5 kap. 2 § tredje stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Innehållet i andra stycket överensstämmer i princip med 5 kap. 9 § tredje stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Det tydlig- görs dock att inte bara den avsedda regleringen av miljön utan även av bebyggelsen ska framgå tydligt av planen. Innehållet i tredje stycket överensstämmer med 5 kap. 7 § tredje stycket första meningen i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafen överensstämmer med Lagrådets förslag. 4 kap. 33 § Paragrafen saknar delvis motsvarighet i den nuvarande lagen. Första stycket punkterna 1 och 2 motsvarar det som sägs om plane- ringsförutsättningarna och planens syfte i nuvarande 5 kap. 26 § andra stycket första meningen. Punkten 3 är ny. Den är en följd av att den nuvarande särskilda genom- förandebeskrivningen slopas och att planens genomförande föreslås redo- visas i planbeskrivningen (jfr 31 §). På detta sätt stärks kopplingen mel- lan frågorna om genomförande och den kommunala planeringen samti- digt som förutsättningarna för att genomförandefrågorna beaktas tidigt i planläggningsprocessen förbättras. Genomförandefrågorna har åtmins- tone i detta avseende likheter med frågorna om miljökonsekvensbeskriv- ning. Grundtanken är alltså att den kunskap som successivt växer fram i arbetet med att redovisa genomförandefrågorna bör integreras i planpro- cessen. Därigenom kan genomförandefrågorna ge stöd för debatt, utbyte av information och utveckling av planförslaget samt tidigt tydliggöra följderna så att själva planutformningen kan påverkas. Redovisningen bör givetvis vara så enkel och begriplig som möjligt för fastighetsägare och allmänheten. Arbetet med genomförandefrågorna bör fördjupas suc- cessivt med fokusering på det alternativ som föreslås bli förverkligat. Detta innebär att beskrivningen oftast inte kan vara fullständig redan vid samrådet. Sådana frågor som redan är klarlagda genom översiktliga ställ- ningstaganden det kan t.ex. handla om principer för huvudmannaskap bör lämpligen anges. Vidare bör beskrivningen inför samrådet innehålla de viktigaste åtgärderna och konsekvenserna för fastighetsägare och andra i vissa fall genom angivande av olika tänkbara alternativ. Efter- som det har visat sig att genomförandebeskrivningarna ofta är svåra att förstå och att de inte i tillräcklig grad redovisar de rättsliga och ekono- Prop. 2009/10:170 miska konsekvenserna av detaljplanen, kompletteras lagen med bestäm- melser som gör tydligt att det inte enbart är åtgärder för genomförandet som ska redovisas, utan även konsekvenserna för berörda fastighetsägare. Med detta menas att det för i princip varje enskild fastighet bör redovisas vad detaljplanen innebär med avseende på bl.a. huvudmannaskap, all- mänhetens tillträde, kommande fastighetsbildning, utförande och deltag- ande i gemensamhetsanläggningar, förvaltning, ersättningsfrågor, kostna- der och byggande (jfr tredje stycket). Eftersom det handlar om en redo- visning av ett avsett genomförande har punkten inte utformats på det sätt som Lagrådet har föreslagit. I punkten 4 anges att planbeskrivningen ska innehålla en redovisning av de överväganden som har legat till grund för planens utformning med hänsyn till motstående intressen och planens konsekvenser. Utformning- en av denna punkt är mer generell än motsvarande bestämmelse i nu- varande 5 kap. 26 § andra stycket första meningen. I praktiken innebär ändringen dock inte att nuvarande redovisningsskyldighet avseende om- fattning av bygglovskrav och skäl för upphävande av beslut om strand- skydd tas bort. Punkten överensstämmer med Lagrådets förslag. Punkten 5 motsvarar nuvarande 5 kap. 26 § andra stycket tredje men- ingen med språkliga ändringar. Andra stycket motsvarar nuvarande 5 kap. 26 § andra stycket andra meningen med språkliga ändringar. Tredje stycket motsvarar i huvudsak nuvarande 6 kap. 1 § med den ändringen att kravet på redovisning i en särskild handling (genomföran- debeskrivning) tas bort (jfr 31 §). I stycket görs ett tillägg som innebär att det av redovisningen enligt första stycket 3 även ska framgå vilka konse- kvenser de organisatoriska, tekniska, ekonomiska och fastighetsrättsliga åtgärderna får för fastighetsägarna och andra berörda (se kommentar till första stycket punkten 3). Hänvisningen till första stycket 3 första stycket tydliggör kopplingen till redovisningen i den punkten. Förslaget behandlas i avsnitt 10.6. 4 kap. 34 § Innehållet i paragrafen överensstämmer i princip med 5 kap. 18 § andra och tredje styckena i den nuvarande lagen. Bestämmelsen är dock ändrad för att förtydliga vilka bestämmelser i 6 kap. som är tillämp- liga för redovisningen i planbeskrivningen beroende på om genomföran- det av planen rent generellt kan antas få en betydande miljöpåverkan respektive om genomförandet av planen kan antas få en betydande miljö- påverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för en i andra stycket uppräknad verksamhet. Ändringarna innebär inte någon ändring i sak jämfört med nuvarande reglering. Första stycket avser genomföran- det av EU:s direktiv om miljöbedömningar av planer och program (Euro- paparlamentets och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan) och andra stycket avser genomförandet av EU:s MKB-direktiv om vissa projekt (rådets direktiv /337/EEG av om bedömning av in- verkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt). Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har Prop. 2009/10:170 föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 35 § Paragrafen är ny och innebär en förenkling i förhållande till kraven på redovisning i planbeskrivningen enligt 33 § första stycket 4. Om detalj- planen enbart gäller en verksamhet som har tillståndsprövats eller ska tillståndsprövas enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § eller enbart gäller åtgärder som har prövats eller ska prö- vas genom upprättande och fastställande av en arbetsplan enligt väglagen (1971:948) eller en järnvägsplan enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg behöver planbeskrivningen inte innehålla en miljökonse- kvensbeskrivning som är särskilt upprättad för detaljplaneärendet. I stäl- let räcker det att miljökonsekvensbeskrivningen i det andra ärendet åter- ges i detaljplaneärendet om den miljökonsekvensbeskrivningen är till- räcklig och aktuell även för detaljplaneärendet. Om miljökonsekvensbe- skrivningen ska anses vara aktuell eller inte beror på om den uppfyller de krav som uppställs för miljökonsekvensbeskrivningar för planer och pro- gram enligt det s.k. SEA-direktivet (och rådets di- rektiv 2001/42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan). Förslaget behandlas i avsnitt 10.6. Paragrafens innehåll överensstämmer i sak med Lagrådets förslag, men har en annan språklig utformning. 4 kap. 36 § Första stycket överensstämmer med 5 kap. 2 § första stycket med språkliga ändringar. Andra stycket överensstämmer med 5 kap. 2 § andra stycket med språkliga ändringar. Stycket reglerar inte detaljplanen i sin helhet utan bara i de avseenden som en enskilds rätt kan komma att tas i anspråk. Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 37 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 7 § tredje stycket andra meningen i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafen överensstämmer med Lagrådets förslag. Detaljplanens giltighet 4 kap. 38 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 5 § fjärde stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Paragrafen överensstämmer med Lagrådets förslag. 4 kap. 39 § Prop. Innehållet i paragrafen överensstämmer i huvudsak med 5 kap. 11 § första stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. I andra stycket 2 införs en ny möjlighet att ändra eller upphäva en detaljplan om det behövs för införande av sådana fastighetsbestämmelser som avses i 18 § första stycket. Det grundläggande skyddet mot planänd- ringar innebär att det inte är möjligt att ändra bestämmelser av det aktuella slaget utan endast att införa nya sådana be- stämmelser. Införandet av en fastighetsplanebestämmelse under ge- nomförandetiden bör inte få strida mot någon annan planbestämmelse. Förslaget behandlas i avsnitt 10.7. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag men med en kortare lydelse. 4 kap. 40 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med 5 kap. 11 § andra stycket i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. De rättigheter som genom detaljplanen har uppkommit för enskilda fastighetsägare fortsätter att gälla även efter det att genomförandetiden har löpt till dess att detaljplanen ändras eller upphävs. När genomföran- detiden har löpt ut är det dock möjligt för kommunen att ändra eller upphäva planen utan att ändringen eller upphävandet medför någon ska- deståndsskyldighet gentemot fastighetsägarna. Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan innebörd än den avsedda. Områdesbestämmelser 4 kap. 41 § Paragrafen motsvarar i huvudsak inledningen till 5 kap. 16 § i den nuvarande lagen och reglerar när områdesbestämmelser får antas. Be- stämmelsen är dock ny på det sättet att det inte längre ställs ett generellt krav på att områdesbestämmelserna endast får antas för att säkerställa syftet med översiktsplanen eller för att tillgodose ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. (se dock 42 § 1). I bestämmelsen tydliggörs att områdesbestämmelser i vissa avseenden kan vara ett alternativ till detalj- plan. Kravet på stöd i översiktsplanen i vissa fall begränsar möjligheten att reglera med områdesbestämmelser. Erfarenheterna från överprövning av antagna områdesbestämmelser bekräftar att kraven på förenlighet med översiktsplanen är höga. Översiktsplanens långsiktiga karaktär innebär dock att behovet av områdesbestämmelser inte alltid kan förutses. Därför nyanseras den nuvarande starka kopplingen till översiktsplanen för att underlätta en ökad användning av områdesbestämmelser. Kravet på en länk till syftet i översiktsplanen bör dock i likhet med det som föreslogs i lagtextpromemorian behållas när det gäller områdesbestämmelser som syftar till att lägga fast grunddragen i mark- och vattenanvändningen, eftersom områdesbestämmelserna kan få långtgående konsekvenser för Även de nuvarande bestämmelserna som anger att områdes- bestämmelser får antas för att säkerställa ett riksintresse enligt 3 eller Prop. 2009/10:170 4 kap. bör ändras till att endast gälla i de fall områdes- bestämmelser upprättas för att lägga fast grunddragen i markens använd- ning (jfr föreslagna 42 §). I övriga fall, t.ex. när det gäller att reglera bygglovsplikt eller fritidshusarea, saknar en sådan begränsning av an- vändningsområdet en praktisk funktion. Förslaget innebär således i dessa fall en större frihet för kommunen att använda områdesbestämmelser för regleringen. Den språkliga utformningen av paragrafen överensstämmer i huvudsak med Lagrådets förslag. 4 kap. 42 § Innehållet i paragrafen överensstämmer med punktuppställningen i 5 kap. 16 § i den nuvarande lagen. Första stycket innehåller sex punkter. Första punkten motsvarar 5 kap. 16 § 2 med det tillägget att dessa grunddrag för användningen av mark- och vattenområden får bestämmas genom områdesbestämmelser endast om det behövs för att säkerställa syftet med översiktsplanen eller för att tillgodose ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. . För denna punkt behålls därmed syftet enligt inledningen till nuvarande 5 kap. 16 § (jfr kommentaren till 41 §). Andra punkten motsvarar i sak nuvarande 5 kap. 16 § 5. Uttrycket allmänna platser ersätts dock med uttrycket mark för gemensam användning. Ändringen utformas mot bakgrund av en kommentar från Lagrådet och behandlas i avsnitt 7. Tredje punkten motsvarar nuvarande 5 kap. 16 § 3 med språkliga änd- ringar. Fjärde punkten motsvarar nuvarande 5 kap. 16 § 1 med språkliga änd- ringar. Femte punkten motsvarar nuvarande 5 kap. 16 § 4, 6 och 7 med språk- liga ändringar. Sjätte punkten och andra stycket motsvarar nuvarande 5 kap. 16 § 8 med språkliga ändringar. I andra stycket förtydligas att det som sägs om detaljplan i 6 kap. 2 § även ska gälla för områdesbestämmelser i exploateringssamverkan. Med sista meningen i andra stycket klargörs att det är beslutet att anta områdesbestämmelserna som har betydelse och inte ett beslut att anta en detaljplan. Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 4 kap. 43 § Innehållet i paragrafen överensstämmer i huvudsak med 5 kap. 17 § i den nuvarande lagen med språkliga ändringar. Enligt nuvarande bestämmelse behöver bara framgå hur bestämmelserna reglerar miljön. I överensstäm- melse med förslag från Lagrådet kompletteras bestämmelsen på så sätt att det av handlingen med områdesbestämmelserna också tydligt ska framgå hur bestämmelserna reglerar bebyggelse och enstaka byggnads- verk. Syftet med bestämmelsen är att det är skälen för upphävandet respek- Prop. 2009/10:170 tive ändringen som ska redovisas. Paragrafen har getts en annan språklig utformning än Lagrådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 5 kap. Att ta fram detaljplaner och områdesbestämmelser I kapitlet samlas alla bestämmelser som avser förfarandet med att ta fram en detaljplan eller områdesbestämmelser. Bestämmelser om förfarandet finns i nuvarande 5 kap. 1836 §§. 5 kap. 1 § Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande reglering och innehåller en kortfattad beskrivning av kapitlet. Paragrafen överensstämmer med Lagrådets förslag. Planbesked 5 kap. 2 § Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande reglering och innebär att exempelvis en fastighetsägare, ett företag, en myndighet eller en organi- sation får en rätt att mot en avgift (jfr 12 kap. 8 § 1) hos kommunen be- gära ett besked, ett s.k. planbesked, huruvida kommunen avser att på- börja ett planläggningsarbete för ett visst angivet ändamål eller inte. En förutsättning är dock att det av begäran framgår att den som begär be- skedet har för avsikt att genomföra den åtgärd som omfattas av begäran. Bestämmelserna gäller besked för upprättande, ändring och upphävande av detaljplaner samt ändring och upphävande av områdesbestämmelser. Avsikten är att göra initialskedet av detaljplaneprocessen mer effektiv genom en ökad förutsägbarhet, snabbare handläggning och likabehand- ling för enskilda intressenter. Planbeskedet är inte bindande eller över- klagbart (jfr föreslagna 13 kap. 3 §). Bestämmelserna om planbesked (2- 5 §§) föregriper inte den efterföljande planläggningen. Beslutet ska där- för inte uppfattas som ett slutligt ställningstagande från kommunens sida. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Paragrafen överensstämmer i allt väsentligt med Lagrådets förslag. 5 kap. 3 § Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande reglering och innebär att en begäran om planbesked ska vara skriftlig och innehålla en beskrivning av det huvudsakliga ändamålet med åtgärden, en karta som visar det aktu- ella området, samt i förekommande fall en beskrivning av ett planerat byggnadsverks karaktär och ungefärliga omfattning. Med ett byggnads- verks karaktär och ungefärliga omfattning avses t.ex. husens högsta vå- ningsantal eller uppskattat antal lägenheter, ett eller flera byggnadsverks utformning i stort, såsom friliggande eller sammanbyggda hus. Beskriv- ningen kan gå längre i detaljeringsgrad, men då bör man beakta risken för låsningar av planens utformning. Det finns inte något behov av att behandla miljökonsekvenser i en begäran om planbesked, eftersom det Prop. 2009/10:170 handlar om ett mycket tidigt principbesked som enbart innebär ett ställ- ningstagande till om ett planarbete ska påbörjas eller inte. Vid ett even- tuellt positivt planbesked kommer frågan om miljökonsekvenser att be- höva utredas utförligt. Paragrafen överensstämmer med Lagrådets förslag. Förslaget behand- las i avsnitt 11.2. 5 kap. 4 § Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande reglering och innebär att kommunen ska besluta om ett planbesked senast från den dag då begäran om planbesked uppfyller kraven i 3 §. Kommunen och den som gjort begäran kan dock komma överens om en annan tid. Förslaget behandlas i avsnitt 11.2. Uttrycket om kommunen och den som har gjort begäran inte kommer överens om något annat signalerar intresset av samarbete och möjlig- heten att komma överens också om . Paragrafen har getts en något annorlunda språklig utformning än Lag- rådet har föreslagit eftersom Lagrådets förslag skulle ge bestämmelsen en annan betydelse än den avsedda. 5 kap. 5 § Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande reglering och reglerar vad som ska framgå av planbeskedet. För det första ska det framgå om kom- munen kommer att påbörja ett planläggningsarbete eller inte. Om plan- beskedet är positivt ska framgå den tidpunkt då planläggningsarbetet be- räknas vara klart. Ofta är det inte möjligt att på förhand avgöra plan- processens exakta längd, inte minst på grund av att omständigheter utan- för kommunens kontroll kan komma att ändras under arbetets gång. Det bör dock normalt vara möjligt att ange en ungefärlig tidpunkt för kom- munens antagande. Om kommunen inte avser att påbörja ett planlägg- ningsarbete med anledning av begäran ska kommunen i planbeskedet ange skälen för detta. Sådana utvecklade skäl ger den som har begärt beskedet underlag för att bedöma om hindren för planläggning kan åt- gärdas som underlag inför en eventuell ny begäran . När det gäller vilka skäl som bör kunna åberopas för ett negativt plan- besked kan följande sägas.