prop · GX03193 · 2010-04-01 00:00:00 — Efterfrågan på delar av frekvensutrymmet är betydligt större än utbudet och då radio- frekvenser är en nödvändig förutsättning för trådlösa tjänster är till- gången till radiofrekvenser ett exempel på en flaskhalsresurs. I och med att en stor och snabbt växande del av alla elektroniska kommunikations- tjänster är just trådlösa så är tillgången till radiofrekvenser en nyckelfråga för hela samhällets utveckling. För att möta de krav som utvecklingen ställer på en effektiv hantering av radiofrekvenser måste lagstiftningen vara modern och utformad på ett sådant sätt att den främjar inte bara konkurrensen utan även ökad sam- hällsnytta i stort, genom investeringar, utveckling och innovation. Dess- utom gäller att det allmänna ska eftersträva att radiofrekvenser tas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrande- och informa- Prop. 2009/10:193 tionsfrihet. Regeringen föreslår därför i denna proposition (se vidare avsnitt 9) att det görs en rad förenklingar av tillståndsförfarandet som ska underlätta för både myndigheten och användare av tillståndspliktiga radiosändare. Det handlar bl.a. om ändrade bestämmelser för att skapa ett så konkurrensfrämjande och förutsebart system som möjligt. Systemet som helhet bör så långt som möjligt främja en mångfald av, och konkurrens mellan, olika tekniker, tjänster och aktörer. Detta för att skapa bästa möjliga utbud för alla användare. Ett bra konkurrenstryck är viktigt för att både pressa priser och få fram bättre tjänster för alla konsumenter i hela landet. I takt med det ökade beroendet av elektroniska kommunikationer ökar också sårbarheten. Toleransen för avbrott i näten minskar då allt fler vitala system, tjänster och arbetsuppgifter kräver ständig uppkoppling. Många funktioner i dagens samhälle bygger sin verksamhet på fungerande elektronisk kommunikation, t.ex. produktionssystem i före- tag, ekonomiska transaktioner i finanssektorn och dagligvaruhandeln, sjukvården, larmnumret 112, elförsörjningen, polisen, försvaret och andra viktiga delar av den offentliga förvaltningen. Ett kvalificerat avbrott i näten kan få stora konsekvenser för det svenska samhället, såväl ekonomiska som mänskliga. som samhällets behov av robust elektronisk kommunikation och bredband ökar verkar aktörerna inom sektorn för elektronisk kommunikation på en alltmer konkurrensutsatt marknad. Dessa aktörer ska i första hand uppfylla de krav som deras kunder och ägare ställer. Men samhället har i ökad utsträckning behov av robust bredband i en nivå som är högre än den som marknaden genom enskilda aktörer till- godoser. måste möta de ökade krav på driftsäker och kvalitativ elektronisk kommunikation som ställs från andra sektorer i samhället. För detta krävs kontinuerliga och långsiktiga insatser i samverkan mellan privata och offentliga aktörer. -PTS driver tillsammans med aktörerna inom sektorn ett offentlig- privat samarbete för robusta elektroniska kommunikationer. finansieras dels av operatörerna genom den s.k. beredskapsavgiften som går till PTS, dels av staten genom anslag för samhällets kris- hanteringsförmåga. Beredskapsavgiften, som står till PTS förfogande för att finansiera åtgärder inom området, uppgår 2010 till . - , Sitic, är en organisation som på rege- ringens uppdrag stödjer samhället vid hot mot IT-säkerheten. Det gör organisationen genom att löpande bedöma och informera om IT- säkerhetshot som riskerar att drabba myndigheter, landsting, kommuner och företag. Sitic är en del av PTS. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda formerna och konsekvenserna av att flytta ansvaret för Sitic Prop. 2009/10:193 från PTS. I den rapport som lämnades föreslår utredaren att personalen och verksamheten vid Sitic inordnas i Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) . Utredarens bedömning är att förslaget skulle få positiva konsekvenser både för arbetet med informationssäkerhet samt för arbetet med samhällets krisberedskap i stort. Ärendet bereds inom . Bredband i hela landet Tillgången till bredband är överlag god i , men det finns skill- nader. I mer tätbebyggda områden är tillgången och valfriheten större medan valmöjligheterna i småorter och på landsbygden är mer begränsade. Det finns också områden som saknar tillgång till bredband eller har bredband med låg kapacitet och kvalitet. Det är av största vikt att skapa goda förutsättningar för investeringar i infrastruktur för bredband i hela landet. Statens huvudsakliga roll är att få marknaden att fungera effektivt och undanröja eventuella hinder som kan försvåra utvecklingen. är förutsättningarna för att bygga ut infrastruktur sämre i de glest befolkade delarna av . För att företag och boende i glesbefolkade delar av landet ska få möjligheter liknande de som finns i tätbefolkade områden finns det behov av riktade insatser. Det handlar om att stimulera de drivkrafter som finns, stödja det engagemang och den kompetens som finns i landet hos enskilda, företag, lokala organisationer och kommuner att få tillgång till bredband. Regeringen har därför i budgetpropositionen före- slagit satsningar på infrastruktur för bredband omfattande (prop. 2009/10:1, utgiftsområde 22, s. 106, och utgiftsområde 23, s. 81). - Grävkostnader utgör i allmänhet en mycket stor del av investeringen vid bredbandsutbyggnad. Det är därför kostnadseffektivt om bred- band samförläggs eller kanalisation för bredband (exempelvis tomrör) grävs ner när elnät, vatten och avlopp, fjärrvärme eller annan infrastruktur byggs ut eller rustas upp. Trots detta är det inte regel- mässigt så att kanalisation läggs ned. Mot bakgrund av de möjligheter till kostnadseffektiv utbyggnad av bredband som kanalisation innebär finns skäl att främja kanalisation. Regeringen har därför inrättat ett stöd som kan användas för att anlägga kanalisation som annan infrastruktur byggs, se förordning (2008:81) om stöd till samtidig anläggning av kanalisation vid utbyggnad eller ombyggnad av annan infrastruktur. - Regeringen har infört möjlighet till skattereduktion för hushållsarbete och för arbete med reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder. Det huvudsakliga syftet med reformen är att minska svartarbete och öka arbetskraftsutbudet. Möjlighet till HUS-avdrag finns för vissa markarbeten bl.a. för arbete med ledningar för elektricitet eller elektronisk kommunikation i direkt anslutning till Möjligheten till avdrag minskar kostnaden för och Prop. 2009/10:193 främjar uppgradering av accessnät för elektronisk kommunikation. -Regeringen har beslutat om satsningar på bredband inom ramen för Landsbygdsprogrammet som en del av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Totalt omfattar stödet med beräknad start med beslut fram till och med och utbetalningar fram till och med . Syftet är att med utgångs- punkt i lokala behov öka tillgängligheten på bredband i landets gles- befolkade områden så att alla får möjlighet att delta i informations- samhället och få del av kommersiell och offentlig service. Insatserna kompletterar befintliga insatser t.ex. inom strukturfonderna. -PTS har i uppdrag att följa bredbandsutbyggnaden i och rapportera resultatet till regeringen. Fokus i upp- draget är att beskriva och analysera bredbandstillgången, och omfattar bl.a. en geografisk kartläggning av de områden där det finns respek- tive saknas förutsättningar för tillgång till bredband. Syftet med upp- draget är att regeringen ska kunna följa utvecklingen på marknaden och vidta åtgärder vid behov. -Regeringen har gett PTS i uppdrag att, i samråd med relevanta myndigheter, utreda och ge förslag på hur tillgången till bredband kan säkerställas i alla delar av landet. Förslaget ska syfta till att främja uppfyllelsen av målet om att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Uppdraget ska fokusera på hur lämpliga frekvensband för elektroniska kommunikationer, med goda yttäckande egenskaper, kan användas för ökad tillgänglighet i områden som saknar tillgång till bredband eller har bredband med låg kapacitet och kvalitet. Uppdraget ska inte omfatta de frekvensband som används för radio- och tv-sändningar eller andra offentliga användningar. -Regeringen har gett PTS i uppdrag att inom ramen för den ordinarie verksamheten bistå de myndigheter som har i uppdrag att hantera stöd för utbyggnad av bredband. Satsningarna på ett utvecklat informa- tionssamhälle med bidrag från strukturfonderna har svarat för en begränsad del av finansierade projekt. Regeringen har därför också gett i uppdrag att undersöka och återrapportera om det finns hinder i regelverk eller finansiering inom området. Alla har ett ansvar för att samverka, där så är möjligt, för att ska ha bredband i världsklass. Investeringar i infrastruktur är kostsamma och den pågående teknikutvecklingen kommer att ställa krav på stora investeringar. I vissa områden är lönsamheten att göra investeringar i bredband låg. Här finns ett behov av samverkan mellan samtliga aktörer för att få till stånd investeringar. Det kan handla om att operatörer gör gemensamma investeringar i infrastruktur och sedan konkurrerar med varandra på tjänstenivå. Det kan också handla om att den offentliga sektorn, t.ex. genom PTS, kommuner, länsstyrelser och organ med ansvar för regionala tillväxtfrågor identifierar var bredband saknas och kartlägger efterfrågan för att ge operatörerna en samlad bild av behoven, eller att t.ex. ett byalag tar initiativet att bygga infrastruktur när ett energibolag eller en operatör anlägger infrastruktur i ett område. -Tillgången till infrastruktur för bredband påverkas till stor del av geografiska och regionala förutsättningar. finns flera exempel på regionala och lokala initiativ samt offentlig-privat samverkan som främjar utbyggnaden av infrastruktur. Det finns ett behov av att samla erfarenheterna och beskriva sådana exempel på samverkan. Syftet är att sprida erfarenheter från dessa projekt till andra delar i landet. Regeringen har därför gett PTS i uppdrag att beskriva exempel på regionala och lokala initiativ samt privatoffentlig samverkan som främjar utbyggnaden av bredband. Avsikten är också att PTS ska lämna förslag på hur sådana initiativ kan främjas. -Regeringen beslutade att tillsätta ett Bredbandsforum inom i syfte att främja utbyggnaden av bredband i hela landet. Bredbandsforum ska vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och före- tag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Syftet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan om utbyggnad av bredband, för att nå målen som anges i bredbands- strategin. För att stödja Bredbandsforums arbete inrättas ett admi- nistrativt kansli hos PTS. avsätter regeringen till PTS för genomförande av uppdraget. Samhällsomfattande tjänster är enligt LEK benämningen på det minimi- utbud av elektroniska kommunikationstjänster som alla användare har rätt att ta del av. omfattar det att rimliga krav på bl.a. telefoni och ett funktionellt tillträde till Internet ska tillgodoses. Tjänsterna ska till- handahållas till överkomliga priser för användaren. Inom ramen för USO-direktivet finns möjligheter att anpassa krav på överföringshastig- heter/tjänster utifrån nationella förutsättningar för vad ett funktionellt tillträde verkligen innebär. Nivån för ett funktionellt tillträde till Internet är definierat till 20 kbit/sek. Utgångspunkten är att samhällsomfattande tjänster ska tillhandahållas av marknadens aktörer till ett överkomligt pris. Statens ansvar tar vid först när det kan konstateras att marknaden har misslyckats. Det statliga ingripandet kan syfta till att göra en tjänst tillgänglig i hela landet, men det kan också syfta till att personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet att ta del av ny teknik på lika villkor som övriga i samhället. Om ett marknadsmisslyckande kan konstateras är det möjligt att förplikta en eller flera lämpliga operatörer att uppfylla rimliga krav på tillhanda- hållandet av tjänsten. Tjänsten ska tillhandahållas till ett överkomligt I de fall kostnaden bedöms oskäligt betungande för operatören ska Prop. 2009/10:193 staten upphandla tjänsten. Enligt USO-direktivet kan samhällsomfattande tjänster som upphandlas finansieras antingen med statliga medel eller med en operatörsfinansierad fond. När inte marknaden når fram är samhällsomfattande tjänster det skyddsnät av elektroniska kommunikationstjänster som medborgare och företag har rätt att ta del av. Det är statens ansvar att se till att det finns någon som tillhandahåller sådana tjänster. I avsnitt 12 redogörs för regeringens insatser på området. Öppenhet i elektronisk infrastruktur skapar förutsättningar för innovation och konkurrenskraft och främjas genom att säkerställa icke- diskriminering och en effektiv konkurrens. Öppenhet är betydelsefull på infrastruktur-, Internet- och tjänstenivå och viktig såväl ur ett medborgar- och konsumentperspektiv som ett entreprenörs- och innovationsperspek- Många tjänsteinnovationer inom Internetsektorn härstammar från mindre företag och enskilda entreprenörer. Det är viktigt att dessa utan hinder kan nå alla användare med nya innovativa tjänster, inte minst för att skapa säkerhet för investeringar i innovativa tjänsteföretag. När gränsen mellan producent och konsument på Internet suddas ut blir det viktigare ur ett medborgar- och yttrandefrihetsperspektiv att användare har möjligheter att både kunna ta del av, skapa och erbjuda innovativa tjänster och innehåll. Möjligheten för medborgare att få tillgång till elektroniska tjänster är också viktig ur ett e-förvaltnings- De elektroniska tjänster som utvecklas av myndigheter måste kunna nås av alla. Regeringen gav PTS i uppdrag att utreda betydelsen av öppenhet på olika nivåer i värdekedjan. och har remissbehandlats (dnr N/2009/4830/ITP). Regeringen avser att följa upp förslagen i PTS rapport för att öka transparensen och rörligheten på marknaden som investerings- incitament och nätsäkerhetsfrågor beaktas. Regeringen vill bryta utanförskapet, stärka den svenska konkurrens- kraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. En viktig förutsättning för att nå målen är att företag i hela landet har tillgång till bredband och att de använder de Internettjänster som finns Det gör det möjligt att förenkla vardagen, effektivisera verksamheten, marknadsföra sig och kommunicera med omvärlden samt utveckla nya tjänster och produkter. Med en ökad användning av IT och bredband kan både företaget, regionen och stärkas vad gäller konkurrenskraft, arbetsmarknad och tillväxt. Som tidigare nämnts har överlag en god tillgång till infrastruktur för bredband vilket också PTS senaste kartläggning visar, se Men det finns skillnader. I tätorter kan företagen välja mellan olika leverantörer och överföringshastigheter på bredbandet medan valmöjligheterna i småorter och landsbygd är mer begränsade. När det gäller användningen av IT är den generellt god bland svenska företag, men undersökningar visar att små företag använder Internet i mindre utsträckning och har färre bredbandsanslutningar än större företag. Företagens tillgång till och kostnader för olika slag av infrastruktur återspeglar skilda förutsättningar. Beroende på hur tillgången till bred- band ser ut har företagen olika möjligheter att ta emot och sprida information, söka i kataloger och göra beställningar, möjliggöra uppkoppling mot externa databaser, kommunicera produkter, bedriva fjärrövervakning, videokonferenser etc. För många småföretag t.ex. inom besöksnäringen är tillgången till en god bredbandsuppkoppling nödvändig för att marknadsföra företaget i ett internationellt samman- hang, ta emot bokningar och för att gästerna på plats ska kunna förmedla sig med omvärlden. Generellt kan konstateras att användningen av IT och bredband hos småföretagen bör öka så att den fulla potentialen av dessa verktyg kan realiseras. Det är därför viktigt att, i ett första steg, skapa sig en fördjupad bild av hur situationen ser ut i olika typer av landsbygder och hur utvecklingen kan följas via tillgänglig statistik. -Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har av regeringen fått i uppdrag att göra en kartlägg- ning av IT-användning och behovet av accesskapacitet hos småföre- tag i olika branscher och i olika typer av landsbygder. Syftet är att kunna följa hur småföretag på landsbygden utnyttjar det pågående teknikskiftet, dvs. övergången till bredband med allt högre kapacite- ter, och vilken typ av tjänster företagen använder med de olika accesskapaciteter man har tillgång till. Vidare ingår i uppdraget att myndigheten ska bedöma behovet av statistik för att följa i vilken utsträckning småföretag i olika typer av landsbygder är uppkopplade till IT-kapacitet av olika slag. -Regeringen har också gett () i uppdrag att utarbeta ett förslag till handlingsprogram för att stimulera småföretagens IT-användning. Uppdraget innebär att göra en nulägesanalys och att lämna förslag till insatsområden som bör prioriteras. I uppdraget ingår även att sammanställa en översikt av relevant forskning inom området samt en redogörelse för hur en ökad IT-användning i småföretag kan påverka deras konkurrenskraft och utvecklingsförmåga. Det pågår ett arbete med att utveckla morgondagens förvaltning för att förbättra myndigheternas service till medborgare och företag. Målet är att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av den offent- liga förvaltningens service. En viktig faktor för måluppfyllelsen är att det finns tillgång till en god infrastruktur för bredband i hela landet. Som en del av handlingsplanen för e-förvaltning tillsatte regeringen . 2009/10:193 en delegation med uppdrag att leda och samordna arbetet med att utveckla IT-baserade tjänster och lösningar i staten (dir. 2009:19). Delegationens första uppgift var att utforma ett förslag till strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Förslaget redo- visades till regeringen . Därefter ska delegationen koordinera de statliga myndigheternas IT-baserade utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Delegationen ska vidare koordinera vissa IT-standardiseringsfrågor samt bistå regeringen i det internationella arbetet på området. Delegationen ska lämna delrapporter med underlag och förslag till regeringen. En slutrapport ska lämnas . Frågan om hur alla medborgare utifrån olika förutsättningar ska kunna ta del i informationssamhället, s.k. e-inkludering, har varit mycket debatterad både inom EU och nationellt. Denna viktiga fråga inbegriper flera olika aspekter och involverar därmed många olika departement, myndigheter och aktörer på marknaden. Regeringens fort- satta arbete med att möjliggöra för alla att ta del av informationssam- hället kommer bl.a. att utgå från det förslag till handlingsplan för e- inkludering som Myndigheten för handikappolitisk samordning över- lämnade till regeringen . Att alla medborgare, utifrån olika förutsättningar och olika behov, kan ta del av informationssamhället gagnar samhällsutvecklingen i stort. Utifrån ett demokratiskt perspektiv är det inte acceptabelt att medborgare exkluderas från de fördelar som ges. För e-inkludering krävs för det första att varor, tjänster och system som baseras på IT från början utformas med hänsyn tagen till människors olikheter och där använd- barhet och tillgänglighet utgör kvalitetsmål i utvecklingsprocesserna. För det andra krävs insatser av skilda slag inom många samhällssektorer för att driva på tillgången till och användningen av IT. Dessa insatser hänger också tätt samman med det pågående arbetet inom ramen för handikapp- politiken där regeringen kommer att följa upp den nationella politiken på området som ett led i utarbetandet av en ny strategi. Ytter- ligare utgångspunkter är FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och ett mångfaldsperspektiv. Självklart är tillgången till tillförlitlig bredbandsuppkoppling en avgörande förutsätt- ning för samtliga av dessa insatser och målsättningar. Ändrade regler för tillstånd att använda 9.1.1 Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Allmänt om lagen om elektronisk kommunikation Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås främst genom att konkurrensen och den internationella harmoniseringen främjas. Samhällsomfattande tjänster ska dock alltid finnas tillgängliga på för alla likvärdiga villkor i hela landet till överkomliga priser. Vid lagens tillämpning ska särskilt beaktas elektroniska kommunikationers betydelse för yttrandefrihet och informa- tionsfrihet. Åtgärder som vidtas med stöd av LEK får inte vara mer ingripande än som framstår som rimligt och ska vara proportionella med hänsyn till lagens syfte och de övriga intressen som lagen ska skydda. LEK gäller elektroniska kommunikationsnät och kommunikations- tjänster med tillhörande installationer och tjänster samt annan radio- Bestämmelserna i ersätter inte föreskrifter om prövning enligt annan lag. Med elektroniska kommunikationsnät avses system för överföring och i tillämpliga fall utrustning för koppling eller dirigering samt andra resurser som medger överföring av signaler, via tråd eller radiovågor, på optisk väg eller via andra elektromagnetiska överföringsmedier oberoende av vilken typ av information som överförs. Exempel på nät är telenät och kabel-TV-nät. avses tjänster som vanligen tillhandahålls mot ersättning och som helt eller huvudsakligen utgörs av överföring av signaler i elektroniska () är den myndighet som tar emot anmälningar, prövar ansökningar, handlägger ärenden, prövar tvister samt utövar tillsyn enligt lagen och enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen m.m. I ärenden om bl.a. ändring av tillstånd eller villkor för att använda radiosändare ska myndigheten ge berörda parter och andra som kan ha intresse i saken skälig tid, som regel minst , att yttra sig innan beslut fattas. Rätten att använda radiofrekvenser regleras i 3 kap. Allmänt om tillstånd att använda radiofrekvenser Rätten att använda radiofrekvenser för elektronisk kommunikation är kopplad till rätten att använda radiosändare. För att här i landet eller på ett svenskt fartyg eller luftfartyg utomlands få använda en radiosändare krävs tillstånd enligt 3 kap. Tillstånd att använda radiosändare ska avse en viss radioanvändning. Tillstånd att använda radiosändare för viss radioanvändning och tillstånd att använda enskilda radiosändare inom Prop. 2009/10:193 denna användning får meddelas vid skilda tillfällen. Om användningen av frekvensutrymme samt villkoren och förfarandet för beviljande av tillstånd att använda radiosändare har harmoniserats i enligt med internationella avtal eller ska den som har beviljat sådant tillstånd anses ha tillstånd att använda radiosändare i eller på svenskt fartyg eller luftfartyg. Krav på tillstånd att använda radiosändare gäller inte för Polisen, Försvarsmakten, eller för viss verksamhet hos . Om tilldelning av radiofrekvenser för dessa instanser beslutar PTS efter att ha hört Försvarsmakten respektive . PTS har bemyndigats att meddela föreskrifter om undantag från tillståndsplikten rörande radiosändare. får villkor föreskrivas om att den radioanläggning där sändaren ingår ska uppfylla bestämda tekniska krav samt i övrigt sådana villkor som närmare anges i lagen. Ett sådant undantag får tidsbegränsas. Vid ett tidsbegränsat undantag ska bl.a. den tekniska utveckling som kan väntas samt den tid som krävs för att uppnå ett rimligt ekonomiskt utbyte av utrustningen beaktas.