prop · GY031d4 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i Mål för utgiftsområdet ......................................................................... Rättssäkerhet och rättstrygghet........................................................... En politik för ett tryggare ....................................................... Ett väl rustat rättsväsende .................................................................... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd....................................................................... Stöd till brottsoffer............................................................................... Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............................................................ Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd....................................................................... Stöd till brottsoffer............................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet......................................... Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet.................. Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ......... Anmälda brott åren 20052009, misshandel, våldtäkt och tillgreppsbrott............ Antal anställda 20072009 fördelat på kvinnor och män (jämnt hundratal)......... Andel kvinnor och män i ledande befattningar 20072009 .................................... Andel anställda med utländsk bakgrund* 20072009............................................. Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 20072009 fördelat på kvinnor och män .............................................................................................. Kostnadsutvecklingen 20072009 (exkl. migrationsverksamhet)........................ Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 20072009............................ Uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål (omloppstid i månader för avgjorda mål, 75 percentilen) ............................................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 ................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Säkerhetspolisen........................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 ................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 ............ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Domstolar................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Kriminalvården.......................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 ......... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:8 ................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:9 .................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:10 ........ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott....................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:12 Rättsliga biträden m.m........... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:14 Avgifter till vissa Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:15 Bidrag till lokalt Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:16 Säkerhets- och Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:17 ...................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Beläggning i anstalt (i medeltal) 20002009 ............................................................ Sysselsättningsgraden i anstalt 20072009............................................................... Utvecklingen påbörjad utökad frigång 20072009 ................................................. Påbörjade vårdvistelser 20072009........................................................................... Antal rymningar direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 20002009 ...... Inkomna och avgjorda ärenden ................................................................................ Utbetald brottsskadeersättning och intäkter från regress...................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled (avsnitt 3.7), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 och 13 §§ lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled ska ha följande lydelse. Om någon i strid mot lag eller Om någon i strid mot lag eller eller annan anordning i en allmän eller annan anordning i en allmän flottled skall han själv stå för den flottled ska han själv stå för den ska- skada som flottningen orsakar på da som flottningen orsakar på an- ning eller anordning i en allmän eller anordning i en allmän flottled flottled utan att begära och invänta utan att begära och invänta skydds- stycket, skall han själv stå för den ska han själv stå för den skada som skada som flottningen orsakar under Menar någon som utövat eller av- Menar någon som utövat eller av- ser att utöva vattenverksamhet där ser att utöva vattenverksamhet där en allmän flottled finns, att särskilda en allmän flottled finns, att särskilda anläggningar eller åtgärder till skydd anläggningar eller åtgärder till skydd mot skada eller intrång till följd av mot skada eller intrång till följd av 1 Senaste lydelse 1998:862. Har genom beslut enligt denna lag eller enligt 9 kap. 3 § andra stycket vattenlagen (1983:291) eller motsvarande äldre bestämmelser ersättning för skada eller intrång fastställts att utgå med årliga belopp, utgör den omständigheten att beslutet härom har vunnit laga kraft inte hinder för mark- och miljödomstolen att i samband med beslut om nya eller ändrade anordningar eller föreskrifter för flottleden, eller senare efter talan i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 flottande, får han väcka talan mot flottningsföreningen hos miljödomstolen rörande bestämmelser om erforderliga skyddsanordningar. I fråga om en sådan talan gäller fortfarande bestämmelserna i vattenlagen (1983:291) om stämningsmål. flottande, får han väcka talan mot flottningsföreningen hos mark- och miljödomstolen rörande bestämmelser om erforderliga skyddsanordningar. I fråga om en sådan talan gäller fortfarande bestämmelserna i vattenlagen (1983:291) om stämningsmål. Finnes flottningsskada bliva så Finnes flottningsskada bliva så stadigvarande, att värdet därå kan stadigvarande, att värdet därå kan genom uppskattning på förhand ut- genom uppskattning på förhand ut- rönas, skall, om ersättningstagaren rönas, ska, om ersättningstagaren på- påstår det, ersättningen på förhand står det, ersättningen på förhand be- bestämmas att utgå vare sig i årlig stämmas att utgå vare sig i årlig avgift under hela den tid flottning avgift under hela den tid flottning kommer att fortgå eller ock på en kommer att fortgå eller ock på en gång, allt efter ty skäligt prövas. gång, allt efter ty skäligt prövas. må, ändå att parterna må vara ense må, ändå att parterna må vara ense om visst belopp, ersättningen be- om visst belopp, ersättningen be- stämmas till högre belopp än som stämmas till högre belopp än som kan anses skäligt. kan anses skäligt. Bestämmelserna om betalning av Bestämmelserna om betalning av fattning med nedsatta ersättnings- fattning med nedsatta ersättnings- medel i 16 kap. vattenlagen medel i 16 kap. vattenlagen (1983:291) skall fortfarande tilläm- (1983:291) ska fortfarande tillämpas i pas i fråga om ersättning för flott- fråga om ersättning för flottnings- ningsskada som på förhand har be- skada som på förhand har bestämts stämts att utgå på en gång. att utgå på en gång. I beslutet om er- om ersättning skall skiljemännen sättning ska skiljemännen ange om ange om nedsättning av ersättnings- beloppet skall ske. Ett beslut varigenom ersättning bestäms på förhand gäller, sedan det har vunnit laga kraft, även mot framtida ägare och innehavare av fastigheter som berörs av beslutet. Har genom beslut enligt denna lag eller enligt 9 kap. 3 § andra stycket vattenlagen (1983:291) eller motsvarande äldre bestämmelser ersättning för skada eller intrång fastställts att utgå med årliga belopp, utgör den omständigheten att beslutet härom har vunnit laga kraft inte hinder för miljödomstolen att i samband med beslut om nya eller ändrade anordningar eller föreskrifter för flottleden, eller senare efter talan i den 2 Senaste lydelse 1998:862. ordning som enligt vattenlagen gäller för stämningsmål, meddela sådana ändrade bestämmelser om ersättningen och sättet för betalning som föranleds av de ändrade förhållandena. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 den ordning som enligt vattenlagen gäller för stämningsmål, meddela sådana ändrade bestämmelser om ersättningen och sättet för betalning som föranleds av de ändrade förhållandena. Denna lag träder i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, tillse att den som begått brott lag- förs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. Ut- giftsområdet innefattar myndigheter inom polis- och åklagarväsendena, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , , , och . innefattar utgiftsområdet även . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslut- 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Totalt för utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1 Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Rättsväsendets ekonomiska situation är god. Vid ingången av 2010 fanns ett sammanlagt anslagssparande om . Regeringen föreslog inga stora förändringar av budgeten i vårtilläggsbudgeten och gör det inte heller i hösttilläggsbudgeten. gör regeringen bedömningen att endast mindre resursförstärkningar behöver skjutas till utöver de medel som aviserades i budgetpropositionen , för att säkerställa effektiviteten i rättskedjan och genomförandet av det pågående effektiviseringsarbetet. Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under 3.7 Budgetförslag. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20112014. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Tabell 3.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Rättsväsendet har ett särskilt ansvar för rättssäkerhet och rättstrygghet i samhället. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas effektivt med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Avgörande är att rättsväsendet tillsammans med det övriga samhället arbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet samt stödjer dem som utsatts för ett brott. Rättstryggheten förutsätter också en lättillgänglig ordning för att lösa tvister som uppstår i samhället. En hög rättssäkerhet och rättstrygghet är förutsättningar för att enskilda ska känna förtroende för lagarna, myndigheterna och domstolarna. Att enskilda kan känna ett sådant förtroende är av fundamental betydelse för ett demokratiskt samhälle. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 3.4.1En politik för ett tryggare Ett starkt och väl fungerande rättsväsende utgör kärnan för en fungerande demokrati och är en förutsättning för att samhällets åtgärder mot brottsligheten ska bli framgångsrika. Brottslighet beskär människans frihet och orsakar stora skador, lidande och otrygghet. Rättsväsendet och det övriga samhället ska med kraft kunna bekämpa all brottslighet och ge gott stöd till dem som drabbas av brott. ska fortsätta att utvecklas till ett allt tryggare land att leva i. Rättsväsendets verksamheter ska utgå från människors individuella behov. Personer som kommer i kontakt med rättsväsendets myndigheter ska bemötas korrekt och med respekt. Att minska brottsligheten och öka människors trygghet innebär att rättssäkerheten och rättstryggheten värnas. Fortsatta krafttag mot brottsligheten Under den förra mandatperioden genomförde regeringen en rad viktiga förändringar för att minska brottsligheten och öka människors trygghet i hela landet. Genom rekordstora satsningar har rättsväsendet förstärkts från polis och åklagare till domstolar och kriminalvård. Allt fler brott utreds och upp, fler förövare får stå till svars för sina handlingar. Polisen har också blivit mer synlig i människors vardag. Enligt den nationella trygghetsundersökning som redovisat känner människor sig tryggare än och förtroendet för rättsväsendets myndigheter har stärkts. Sammantaget innebär utvecklingen att det har blivit svårare att vara kriminell i och att det har blivit lättare för brottsoffer att få sina behov tillgodosedda. Vidare har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda behovet av en ändrad lagstiftning om skyldighet att agera vid farliga situationer eller att bistå nödställda personer. Ambitionsnivån i kampen mot brottsligheten ska höjas ytterligare. Det ska ske genom ett allt effektivare resursutnyttjande i rättsväsendets alla delar. Efter stora resurstillskott ska nu innehållet i verksamheterna sättas i fokus. Rättsväsendets arbete mot mängdbrott behöver nu vidareutvecklas utifrån ett tydligt rättskedjeperspektiv. Stölder, misshandel och skadegörelse inskränker människors frihet och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 påverkar deras trygghet. Det ska vara tydligt för medborgarna att samhället har en väl utvecklad förmåga att hantera denna typ av brott. Handläggningstiderna behöver kortas, allt fler brott av detta slag bör upp och de drabbade ska få hjälp och stöd. En liten grupp personer som har utvecklat en kriminell livsstil står för en stor del av den totala brottsligheten. Rekryteringen till denna grupp måste minska. Det kräver kraftfulla insatser riktade mot unga och personer som har börjat begå brott. För att minska brottsligheten krävs också åtgärder riktade mot den redan brottsaktiva gruppen. Genom att vidta åtgärder för att underlätta för kriminella att lämna den brottsliga banan bakom sig kan mycket vinnas. En framgångsrik brottsbekämpning handlar inte bara om att angripa brottsligheten utan även dess orsaker. För detta krävs ett samordnat och målinriktat arbete från såväl rättsväsendets olika delar som från andra myndigheter, ideella organisationer och näringsliv. Genom en närvarande och synlig polis med lokal förankring och ett utvecklat samarbete med andra lokala aktörer kan problemen motverkas. Att bekämpa utanförskap och segregation har också brottsförebyggande effekter. I områden och miljöer där många människor saknar arbete och där sociala problem hör till vardagen är också problem med kriminalitet och missbruk särskilt utbredda. Därför är bland annat arbetslinjen central även på det rättspolitiska området. Bekämpning av ungdomsbrottslighet tidiga och tydliga insatser Få uppgifter är mer angelägna än att förebygga brott och minimera återfall bland unga lagöverträdare. Med tidiga och tydliga åtgärder mot ungdomsbrottsligheten kan vi motverka morgondagens problem. Ju tidigare samhället reagerar när unga är på väg i en negativ riktning desto större är möjligheterna att bryta denna utveckling. Dessa möjligheter måste samhället ta tillvara. En trygg uppväxt är den mest effektiva brottsförebyggande insatsen. Föräldrar har huvudansvaret för att förmedla normer och värderingar till sina barn och ungdomar. För att förtydliga att föräldrar har huvudansvaret för sina barn och ungdomar har regeringen skärpt skadeståndsansvaret för vårdnadshavare. Skärpningen innebär att en förälder som har vårdnaden om ett barn ska vara skyldig att betala skadestånd för vissa typer av skador som barnet orsakar genom brott. Polisens skyldighet att i större utsträckning utreda brott begångna av personer sänder tydliga signaler att kriminalitet bland unga tas på stort allvar av samhället. Genom att utreda dessa brott skapas också bättre underlag för att tidigt kunna sätta in adekvata insatser för unga som är på väg in i en kriminell livsstil. Ar- betet med unga lagöverträdare bör ges en fastare form. Kommunens, polisens och skolans kompetenser måste samlas så att ett tydligt och samordnat stöd kan ges till den unge. Det är angeläget att straffmyndiga ungdomar som begår brott får ta ansvar för sina handlingar genom en snabb reaktion från rättsväsendet. Månader av väntan mellan brott och påföljd är i unga människors liv. För att snabbare nå resultat behöver samarbetet mellan polis och kommun förbättras ytterligare. Polisens, åklagarnas och domstolarnas handläggning av ungdomsärenden måste också utvecklas och effektiviseras. Det förstärkta resursläget i rättsväsendet ger bättre förutsättningar än någonsin att korta handläggningstiderna i ungdomsmål. Detta måste nu förverkligas. Åtgärderna ska utgå från aktuell kunskap och beprövad erfarenhet om vad som fungerar. Kunskapen om vilka förebyggande åtgärder och påföljder som fungerar bäst när det gäller unga lagöverträdare behöver fördjupas och utvecklas vidare. När unga begår brott är det ofta en del av en större bild med exempelvis problem i skolan och missbruk av alkohol eller narkotika. Ett bra samarbete mellan föräldrar, polisen, skolan, och andra aktörer på det lokala planet är en förutsättning för ett välfungerande förebyggande arbete. Samhället måste reagera samordnat och konsekvent. Påföljderna för unga lagöverträdare ska vara rättssäkra och tydliga och bidra till att motverka återfall i brott. Vid frihetsberövande påföljder ska verkställigheten vara inriktad på att motivera ungdomarna att förändra sin kriminella livsstil. Fokus ska också ligga på att i samverkan med berörda aktörer planera och förbereda tiden efter frigivning. En väl anpassad utslussning från sluten ungdomsvård eller anstaltsvistelse minskar risken för återfall i brott. Regeringen avser att återkomma till med förslag till förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård bland annat i kombination med elektronisk övervak- Kommunerna har ett särskilt ansvar för uppföljningen av vad som sker med den unge efter frigivning. Trygghet på Internet kräver nya angreppssätt Internet har förändrat och på många sätt förenklat vår tillvaro. Människor umgås, hämtar information och sköter ärenden av olika slag på Internet. Allt eftersom användandet av In- ternet ökat har även kriminella hittat sätt att utnyttja tekniken för sina syften. Det handlar exempelvis om brott som bedrägerier, sex- och narkotikahandel, illegal alkohol- och tobakshandel, dataintrång, penningtvätt, spridning av barnpornografi samt hot och trakasserier på Internet. När kriminella drar nytta av anonymiteten på Internet kan det brottsbekämpande arbetet i vissa avseenden försvåras. öppnas också nya möjligheter i brottsbekämpningen. Att kriminella lämnar information och spår efter sig på Internet kan utnyttjas i såväl spanings- och underrättelsearbete som vid utredning av brott. Rättsväsendet behöver ha tillgång till rätt kompetens för att ta tillvara dessa möjligheter i bekämpningen av brott som begås såväl på Internet som i den fysiska världen. Regeringen och myndigheterna fortsätter kraftsamlingen mot grov organiserad brottslighet Den grova organiserade brottsligheten är gränsöverskridande och inkluderar flera olika brottsområden. Denna brottslighet behöver därför mötas med samordnade insatser från flera håll. Att regeringens initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten har fått ordentligt genomslag är en framgång. Förutsättningarna för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten har förbättrats avsevärt genom att resurserna på olika myndigheter har samlats och enats. De nya arbetsformerna bidrar till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan myndigheterna. Tillsammans kan myndigheterna agera på flera fronter både mot den grova kriminaliteten i sig och mot de kriminellas brottsvinster. De skärpningar som har gjorts i lagstiftningen för förverkande i kombination med den nationella specialistfunktionen för brottsutbytesfrågor har ökat rättsväsendets möjligheter att komma åt de tillgångar som härrör från brottslig verk- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Eftersom ekonomisk är en av de starkaste drivkrafterna bakom grov organiserad brottslighet är det angeläget att arbetet med att minska de kriminella vinsterna, såväl nationellt som internationellt, fortsätter att utvecklas. Som ett led i detta arbete har regeringen beslutat om direktiv till en utredning som ska se över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor. Regeringen planerar även att besluta om en lagrådsremiss med förslag för att genomföra EU:s rambeslut om ömsesidigt erkännande och verkställighet av beslut om förverkande. Parallellt med arbetet för att minska möjligheterna till brottsvinster behöver också särskilt fokus läggas på att komma åt ledarna för att bryta upp de kriminella strukturerna. Vidare måste den grova organiserade brottslighetens otillåtna påverkan på samhällsfunktioner förhindras. Samhället ska tydligt markera att det i alla lägen står emot påtryckningar av detta slag. I myndigheternas fortsatta arbete mot den grova organiserade brottsligheten är det angeläget att samverkan mellan olika regioner i landet fortsätter att förstärkas så att den nationella ansatsen får fullt genomslag. Samverkan mellan myndigheterna behöver också fortsätta att utvecklas så att myndigheterna står allt mer enade i arbetet. En förutsättning för detta är bland annat möjligheten för myndigheterna att effektivt utbyta information.