prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden utan redovisas under Riksgäldskon- torets nettoutlåning. Myndigheternas amorte- ringar på lån redovisas som finansiella transaktioner. På så sätt kommer investeringar med inom statsbudgetens utgiftsområden när de amorteras. Tabell 5.70 Investeringar per utgiftsområde 20052009 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjuk- Ekonomisk trygghet vid ålder- Ekonomisk trygghet för famil- Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommu- Avgiften till Europeiska ge- Utgiftsområde 13 och 14 har justerats för att få jämförbarhet med 2009. Räntor och finansiella transaktioner I tabell 5.71 redovisas de realekonomiska kate- gorierna Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde. Den realekonomiska gruppen räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna uppgick till av utgifterna inom stats- budgetens utgiftsområden . De två största anslagen var 1:1 Räntor på statsskulden och 1:3 Dessa svarade tillsammans för av de totala ränte- utgifterna. Räntor på statsskulden särredovisas i tabell 5.63. Studiemedelsräntorna ökade 2009 med till Under posten finansiella transaktioner finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. minskade posten finansiella transaktioner med eller . Den kraftiga minskningen beror framförallt på att regeringens gjorde extra satsningar i samband med finanskrisen på totalt i form av olika finansiella tillskott. Dessutom gjordes extra amorteringar av infrastrukturlån med 2008. Det anslag som har störst finansiella transaktioner 2009 är 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag. Dessa finansiellas transaktioner uppgick till och avser svenska statens deltagande i nyemisson i för att stärka bolagets kapitalstruktur. Det näst största anslaget under posten övrigt finansiellt är anslaget 1:4 : Banhållning och sektorsuppgifter. Dessa utgifter uppgick till och avser amorteringar på infrastrukturlån Inom utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning ökade utgifterna för ränta och övrigt finansiellt med 966 miljoner kro- nor. Det beror framförallt på avskrivningar som ökade med . Tabell 5.71 Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsoråde 20052009 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjuk- Ekonomisk trygghet vid ålder- Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemen- Utgiftsområde 13 och 14 har justerats för att få jämförbarhet med 2009. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutar, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under se- nare budgetår än det statsbudgeten avser. De åtaganden som gjorts räknas inte som ekono- miska händelser som ska bokföras mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redo- visas mot det av beslutade bemyndi- gandebeloppet. Den totala bemyndiganderamen var . Utestående åtaganden uppgick till . Utgiftsområdena 22 Kommunikationer, 7 Internationellt bistånd och 6 Försvar och sam- hällets krisberedskap har störst bemyndiganden. De största beloppen avser anslaget 1:4 Ban- verket: Banhållning och statsbidrag, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, anslaget 1:2 Väghållning och statsbidrag samt anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. En specifikation med utestående åtaganden per anslag redovisas i bi- laga 4. Störst avvikelse mellan bemyndiganderam och utestående åtagande finns inom utgiftsområdena 6, 7 och 22. För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar beror avvikelsen på den uteblivna beställningen av splitterskyddade hjulfordon som godkände på hösttilläggsbudget . För anslaget 1:1 Biståndsverksamhet beror avvikelsen på att bemyndiganderamen 2009 varit högre än det faktiska behovet. Detta beror bl.a. på att BNI utvecklats svagare än vad som tidigare prognostiserats vilket fått till följd att biståndsvolymerna minskat i förhållande till tidigare prognos. För anslaget 1:4 : Banhållning och sektorsuppgifter förklaras diffe- rensen främst av att planerade upphandlingar har senarelagts, bl.a. för MjölbyMotala och objekt i . Väghållning och statsbidrag beror differensen på en betydande kostnadsminskning i projekt tytunneln i . Bemyndiganderamen för anslaget 1:28 Främjande av rennäringen m.m. under utgifts- område 23 Jord- och skogsbruk, fiske med an- slutande näringar har överskridits med nästan . har beslutat om medel till fleråriga projekt, varav delar av dessa avsåg beslut om nationell medfinansiering i EU:s regionala strukturfond. måste in- vänta beslut om finansiering i den regionala strukturfonden innan projekt kan starta och me- del utbetalas och har på så sätt bundit upp fler åtaganden än vad bemyndiganderamen medgivit. Bemyndiganderamen föreslås av reger- ingen på Vårtilläggsbudget utökas till . Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, tros- Allmän miljö och natur- Jord- och skogsbruk, Statliga garantier och krediter 6 Statliga garantier och krediter Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalningsförpliktel- ser. Generella regler för hanteringen av statliga garantier finns i lagen (1996:1059) om statsbud- geten (budgetlagen). Dessutom finns det garan- tier som regleras i särskild lagstiftning. Enligt budgetlagen får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtagan- den för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer. En garantiavgift ska tas ut som motsvarar statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte beslutar annat. Avgifterna sätts in på konton hos (), i bank eller placeras i värdepapper. Avgifterna ska täcka förväntade kostnader (vilka består av förväntade förluster samt administrationskostnader) för ga- rantierna. Garantiverksamheten blir på så sätt självfinansierad på lång sikt. Denna princip för garantigivning kallas för garantimodellen. Riks- dagen har dock möjlighet att besluta om att un- danta specifika garantier från modellen. Exempel på garantier som omfattas av garantimodellen är exportkreditgarantier och kreditgarantier för inf- rastrukturprojekt. Vid sidan om budgetlagen finns garantier som regleras i särskilda lagar. Avgifterna för sådana garantier är vanligen angivna direkt i lag och kan sättas på andra grunder än att de ska motsvara statens förväntade kostnader. Det innebär att dessa avgifter kan vara både högre eller lägre än förväntad kostnad. Insättningsgarantin, investe- rarskyddet och bankgarantierna är exempel på garantier som hanteras utanför garantimodellen. I samband med att den finansiella krisen till- tog beslutade och regeringen om åtgärder för att trygga det finan- siella systemet. Flera av dessa åtgärder gäller ga- rantier, vilket bidragit till att statens garantiåta- ganden varit stora även . Programmet för garantier av bankers värdepappersupplåning som tillkom förlängdes i två om- gångar . Utestående garantier kulmi- nerade för att sedan börja minska allt eftersom bankernas finansierings- marknader gradvis normaliserades. Oron för kreditförsörjningen till företags- sektorn i krisens spår gjorde att gav () en kraftigt utökad ram för garantigivning. På det sättet ökade även exportgarantierna betydligt . jämfört med drygt 1 000 miljarder föregående år. Största gruppen av åtaganden är insättningsga- rantin (per ) följd av kreditgarantier () och garantier om tillförsel av kapital I beloppet ingår inte två utestående kapital- täckningsgarantier, till Infra- structure AB och Svensk-Danska Broförbindel- sen , eftersom dessa åtaganden inte kan beloppsbestämmas. För investerarskyddet är det inte heller möjligt att på ett bra sätt beräkna storleken på statens åtagande. Utöver redan utfärdade garantier finns utfäs- telser om nya garantier på , i huvudsak i form av exportkreditgarantier. Garantierna hanteras av fyra myndigheter: RGK, EKN, () samt vecklingssamarbete (Sida). Garantikapital till internationella finansieringsinstitut utfärdas och hanteras av och Utrikes- departementet, men redovisas av RGK. Kapital- täckningsgarantierna till Infra- structure AB och hanterades av och . Tabell 6.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 2009- 12-31 Garantier om tillförsel av kapital Affärsverkens garantier, m.fl. 1Åtagandet för Insättningsgarantin avser . 2För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgång- arna. 3Avser såväl bundna som obundna utfästelser. 4Det finns två kapitaltäckningsgarantier för vilka inte några värden uppskattats eftersom garantierna är obegränsade till tid och belopp. 5Åtagandet Pensionsgarantier avser . Diagram 6.1 Garantiåtaganden - 2009 I tabell 6.1 redovisas en sammanställning av de garantier och utfästelser som regeringen och myndigheterna utfärdat. I tabell 6.2 redovisas en sammanställning över av beslutade ga- rantiramar och till vilka belopp dessa har utnytt- jats. beslutar om en stor mängd ga- rantier inom olika program. I tabell 6.2 anges ramarna för de program där nya garantier får ut- färdas. Därutöver finns ett antal enskilda garan- tier där fastställt ett visst belopp för åtagandet. Sådana enskilda garantier ingår i tabell 6.1 men inte i tabell 6.2, vilket gör att totalbe- loppen i dessa tabeller inte är jämförbara. Finanskrisen ledde till både nya och utökade garantiramar och därmed större volymer av ut- färdade garantier. Regeringen satte ramen för bankgarantiprogrammet, som tillkom med stöd av lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditin- stitut, till . För RGK:s öv- riga garantigivning finns ramar för enskilda pro- jekt och några mindre program. beviljade senare en ytterligare ökning till . Det finns också en särskild ram på för EKN:s investerings- garantier. Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden är . BKN får ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder till ett belopp om högst inklusive tidigare gjorda åta- ganden. För BKN:s förvärvsgarantier är ramen . Tabell 6.2 Garantiramar och utfärdade garantier Garantier till insättare i utländska instituts filialer i 2 Garantier till banker m.fl. för skuldförbindelser 3 Kreditgaranti till AB för upplåning 4 Kreditgarantier till företag inom fordonsindustrin för lån i EIB för omställning till grön teknologi m. m. Kreditgarantier till Konsortiets upplåning Nordiska investeringsbanken, garantier för projektinvesteringslån Nordiska investeringsbanken, garantier för miljöinvesteringslån Exportkreditgarantier (garantier och utfästelser)5 därav för s.k. SLV-garantier (stipulated loss value-garantier avseende export av civila därav biståndsgarantier (garantier och utfästelser) därav fristående (garantier och utfästelser) Kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder 1Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Garantin innebär endast en möjlighet att skydda dessa filialer och den är en följd av finanskrisen. 3Bankgarantiprogrammet är en följd av finanskrisen. 4Garantierna är en följd av finanskrisen och konjunkturnedgången. 5Ramen höjdes till 500 miljarder p.g.a ökad efterfrågan på exportgarantier till följd av finanskrisen och konjunkturnedgången. ingår garantier, samtliga bundna utfästelser och hälften av de obundna utfästelserna, vilket förklarar skillnaden mot tabell 6.1. * För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. I följande avsnitt presenteras de olika garantity- perna. Som tidigare nämnts hamnar de flesta ga- rantier inom garantimodellen. Flera av de be- loppsmässigt största garantierna, exempelvis insättningsgarantin och bankgarantierna, hante- ras dock utanför garantimodellen i enlighet med separat lagstiftning. Syftet med insättningsgarantin är att stärka skyddet för allmänhetens insättningar och bidra till stabilitet i det finansiella systemet. infördes i och baseras på ett EG-di- rektiv. Motsvarande garanti finns i övriga EU- länder och även i många länder utanför EU. De institut som omfattas av insättningsgarantin be- talar en avgift till staten. ändrades det maximala er- sättningsbeloppet för den svenska insättningsga- rantin. Förändringen var en anpassning till som innebär att ersättningsbeloppet inom EU ska vara . be- slutade också att beloppet ska vara , oavsett förändringar i valutakur- sen mellan euro och kronor. Regeringen får även ställa ut garantier för att insättare i ett utländskt instituts filial i ska få ersättning motsvarande vad som skulle ha betalats ut i institutets hemland. Detta kan bli aktuellt om det finns risk att garantiåtagandet inte kan uppfyllas inom det utländska systemet och att det bedöms medföra störningar i det svenska finansiella systemet. De garanterade insättningarna uppgick till per och har därmed ökat med . Det ökade åtagandet beror till stor del på att garantin utvidgades hös- ten 2008 då det maximala ersättningsbeloppet ändrades och även vissa nya kontotyper kom att omfattas av garantin. Insättningsgarantin står inför ytterligare re- gelförändringar. Enligt nya EU-regler ska ersätt- ning betalas ut snabbare än . Den statliga utredningen och snabbare insättningsgaranti (SOU 2009:41) föreslår också en rad andra förändringar. Bland annat fö- reslås att RGK ska kunna ge förhandsbesked om vilka konton som omfattas av garantin. Inga ersättningar behövde betalas ut . Eftersom garantin ligger utanför garanti- modellen, och avgiften bestäms på andra grunder än att systemet förväntansmässigt ska vara själv- finansierande, finns det ingen värdering av statens ekonomiska risk i insättningsgarantin. Avgiften regleras i lagen (1995:1571) om insätt- ningsgarantin.14 När en kund anlitar ett , försäljning eller deponering av värdepapper är institutet skyldigt att hålla kundens värdepap- per skilda från sina egna. Om institutet trots det inte kan lämna ut kundens egendom vid en kon- kurs, till exempel därför att det efter konkursen inte går att reda ut vad som är kundens respek- tive institutets tillgångar, har kunden rätt till er- sättning. Ett ersättningsfall förutsätter alltså grovt slarv eller en brottslig handling hos insti- tutet. Ersättningsbeloppet är maximalt per kund och institut. 14 För insättningsgarantin ska institutens sammanlagda avgifter motsvara av de garanterade insättningarna vid utgången av föregående år. Inga nya ersättningsfall inträffade . RGK har dock arbetat vidare med ett tidigare er- sättningsfall, värdepappersbolaget . RGK har utrett frågan om hur kostnaderna för fallet ska fördelas mellan insti- tuten. Ett avgiftsförslag skickades på remiss och kommer RGK att besluta om hur avgifterna ska fördelas. För investerarskyddet tas endast en administ- rativ avgift ut. De ersättningsfall som uppstår fi- nansieras i efterhand av de institut som omfattas av skyddet. Den vanligaste formen av enskilda garantiåta- ganden är kreditgarantier. Staten tar då på sig hela eller delar av kreditrisken vid bankernas ut- låning eller för finansiering av investeringar i ex- portaffärer, infrastruktur, bostäder etc., men överlåter själva kreditgivningen till andra långi- vare. Garantiprogram för att underlätta bankernas upplåning beslutade regeringen med stöd av lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut om ett garantiprogram för att un- derlätta bankernas och bostadsinstitutens upplå- ning under den rådande globala finanskrisen. Det syftar till att ge bättre förutsättningar för företag och hushåll som behöver låna pengar. Garantiprogrammet är en direkt följd av den fi- nansiella krisen och gäller efter tre förlängningar fram till . Garantiprogrammet ger banker, bostadsin- stitut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att avtala med staten om garantier för en del av sin upplåning. För varje utfärdad garanti betalar institutet en avgift till staten. Prissättningen föl- jer regler som fastställts på EU-nivå. Avgifterna förväntas med stor sannolikhet täcka kostnaderna för eventuella förluster som uppstår på grund av garantierna. Den totala beloppsgränsen för garantipro- grammet är . gick , och med i program- met. Genom vissa förändringar som trädde ikraft i förordningen (2008:819) om statliga garantier till banker m.fl. kunde även Bostadsfinansieringsaktiebolag () Därefter har även , samt gått med i pro- grammet. I samband med förlängningen av pro- grammet lämnade och program- met. har emellertid fortfarande garante- rade skuldförbindelser inom ramen för pro- grammet. begärde aldrig att få några garantier utställda. Den totala volymen utställda garantier uppgick till . I realiteten är alltså en liten del av ramen utnytt- jad. De utestående garantierna ökade . Som mest uppgick de till . har dock omfattningen minskat. Det beror på två saker. Dels har volymen förfallande och åter- köpta lån överstigit nyteckning av garantier. Dels har förstärkningen av den svenska kronan inneburit att garantier utställda i utländsk valuta minskat i värde. Omfattningen beräknas fort- sätta att minska . I diagram 6.2 visas hur volymen förväntas att avta kontinuerligt un- der , under förutsättning att inga nya garantier ställs ut och att de utestående garantierna behålls löptiden ut. Diagram 6.2 Prognos för bakgarantiprogrammet över tiden (Under antagandet att inga nya garantier ställs ut) EKN ska främja svensk export genom att er- bjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Efterfrågan på export- garantier accelererade för att nå en rekordnivå . För att möta efterfrågan utökades ramen för exportga- rantier till . höjdes ramen till . Finanskrisen och den pågående lågkonjunktu- ren har haft stor inverkan på företagens möjlig- heter att genomföra exportaffärer och få risk- skydd. Ökningen i efterfrågan på EKN-garantier gäller i lika hög grad för små som för medelstora och stora företag. utfärdades nya utfästelser och ga- rantier för . Det är en ök- ning med jämfört med . Engagemanget i form av garantier och ut- fästelser, varav hälften av de obundna utfästel- serna, var fördelade på 134 länder. Ett fåtal länder, exem- pelvis och , svarar för en stor del av engagemangen. Utestående garantier till svenska företag fördubblades också till att bestå av en fjärdedel av EKN:s riskexpo- nering. Det innebär att den genomsnittliga risk- nivån sjönk men att koncentrationsrisken ökade. Exponeringen mot statsrisker och andra of- fentliga risker ökade i takt med port- följen i sin helhet. Av de utställda garantierna står telekomsektorn, transportindu- strin, maskinindustrin och gruv- och stålindu- strin för närmare fyra femtedelar. Nivån på betalningsdröjsmålen ökade som mest och låg sedan kvar på en hög nivå . ökade även skadeutbetalningarna. Flest gäldenärer finns bland små- och medelstora företag samt inom fordons- och maskinindustrin. avvecklades den s.k. Baltramen. Ramen sattes upp 1993 för att ut- färda garantier för export till och investeringar i och . Totalt ställdes garantier ut för . Engagemanget var an- slagsfinansierat och den totala kostnaden blev . En u-kredit är en exportkredit som Sida garante- rar och subventionerar. Garantierna har fram till och med ställts ut till projekt som Sida bedömt kommer få betydande utveck- lingseffekter i berörda länder och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. EKN administrerar u-kre- ditgarantierna på uppdrag av Sida. Sidas totala engagemang av u-kreditgarantier inklusive utfästelser uppgick till . Två nya utfästelser, men inga nya förbindelser, har utfärdats . Skadeersättningarna minskade till , vilket avsåg . Det kan jämföras med . Regeringen har fattat beslut om förordning om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete (SFS 2009:320). Förordningen trädde i kraft och innebär att ny garantigivning av u-kreditgarantier har upphört. Enligt de nya reglerna ska Sida istället kunna kombinera ut- vecklingslån med garantier. Med stöd av förordningen (SFS 2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete kan Sida ställa ut garantier utan samband med utvecklingslån, en s.k. fristå- ende garanti. Sida har tidigare ställt ut fristående garantier som en försöksverksamhet. Vid utgången av 2009 fanns garantiavtal för sex olika engagemang i , varav fem var i anspråkstagande. Garantier för var utfärdade och det fanns utfästelser om ytterligare garantier för . Dessa garantier har administrerats av Sida men kommer att föras över till EKN . har finansierats genom att Öre- sundsbro Konsortiet emitterat obligationer på kreditmarknaden. Svenska staten genom RGK och danska staten genom ga- ranterar solidariskt denna upplåning som vid års- skiftet var . RGK har gjort bedömningen att risken i projektet inte har förändrats . bemyndigade reger- ingen att ställa ut statliga kreditgarantier till fö- retag inom fordonsindustrin för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken, EIB. Lånen gäller för omställning till grön teknologi m.m. inom en ram på maximalt . gav regeringen ett upp- drag att förhandla med om en kreditgaranti för lån i EIB. Förhandlingarna har dock tillfälligt avbrutits på grund av en stra- tegisk översyn inom koncernen som sannolikt leder till en försäljning av PV. Regeringen gav RGK uppdraget att inom ovanstående ram förhandla med Au- tomobile om kreditgarantier för lån i EIB. godkände regeringen att RGK kan ställa ut garantier på sammanlagt till Automobil. får BKN lämna ga- rantier även . Efterfrågan på så- dana kreditgarantier var förhållandevis hög. Även kreditgarantier avseende färdigställda fas- tigheter ökade i jämförelse med föregående år. Många garantier sades dock upp när BKN slut- förde arbetet med att ersätta äldre kreditgaran- tier med avtalsreglerade garantier. minskade garantistocken och omfattar nu drygt 1 500 garantier. BKN tillhandahåller även förvärvsgarantier samt beslutar om bidrag till de kommuner som ställer ut hyresgarantier. Dessa garantier är till för grupper som har svårt att få tillträde till bo- stadsmarknaden. utfärdades endast en förvärsgaranti. Efterfrågan på hyresgarantier ökade något och 15 kommuner fick bidrag för att utfärda sammanlagt 128 hyresga- rantier. De internationella åtagandena på gäller främst utlåning från Nordiska investeringsbanken (NIB) till enskilda projekt i flera länder som garanteras av NIB:s medlemsstater. Risken i RGK:s garantiåtaganden för NIB:s projektinvesteringslån har minskat till följd av att NIB avsatt medel i en kreditriskfond, vilken tas i anspråk innan NIB kan åberopa den statliga garantin. Staten har tidigare haft garantiprogram för att främja sysselsättningen inom lantbruk och gles- bygd men programmen är stängda för ny garan- tigivning. Det finns fortfarande kvar knappt 300 kreditgarantier på relativt små belopp. Sam- mantaget uppgår dessa garantier till . Garantier om tillförsel av kapital I stället för att staten ger ett direkt kapitaltill- skott till ett företag kan garantier ställas ut där staten åtar sig att under vissa omständigheter tillskjuta kapital. En sådan garanti är en relation mellan två parter: företaget och staten som ut- färdare av garantin. Men garantin skyddar i praktiken tredje part, det vill säga företagets långivare, kunder och andra intressenter. En kapitaltäckningsgaranti innebär att staten åtar sig att ovillkorligen tillskjuta kapital till ett bolag i ett utsatt läge. Eftersom det inte på förhand går att ange en gräns för hur stort kapitalbehov ett bolag kan komma att få, eller när det kan in- träffa, är dessa garantier obegränsade och belopp. De är mycket svåra att prissätta på ett tillförlitligt sätt och är därför olämpliga ur ett riskperspektiv. De kapitaltäckningsgarantier som finns kvar är till två statliga bolag inom infrastruktur, och .