prop · GY0355 · 2010-12-22 00:00:00 — Sedan Kosovos självständighetsförklaring har det internationella samfundets närvaro förändrats och en omfattande EU- mission, EULEX har etablerats, med uppdraget att verka i Kosovo under FN:s paraply och i nära samarbete med bl.a. och den . etablerade sin fältnärvaro i , , , och . verkar för att främja samarbete mellan länderna i genom exempelvis projekt om regional samordning och utbildning av personal för gräns- och tullbevakning samt narkotikaspaning och lätta vapen och ammunitionsprojekt, till vilka även lämnat ekonomiskt stöd. Utöver fältmissionernas ordinarie verksamhet driver även ODIHR, HCNM och RFoM konfliktförebyggande projekt i regionen. briserade missnöjet mot den sittande regimen i och oppositionen grep makten. I det allmänt försämrade inhemska säkerhetsläget som uppstod efter maktskiftet, utbröt våldsamheter i södra , och då i synnerhet i området kring städerna Osj och Jalal-Abad. Främst rör det sig om konflikter mellan kirgiser och andra etniska grupper, i synnerhet uzbeker, den största etniska minoriteten i . Våldsamheterna har krävt hundratals dödsoffer och hundratusentals människor har tvingats till flykt, av vilka de flesta sedermera återvänt. Säkerhetssituationen i södra förblir mycket spänd. fältkontor i rapporterade om säkerhetssituationen på marken. OSSE-ordförandeskapet, Högkommissarien för nationella minoriteter, mediafrihetsrepresentanten och ODIHR genomförde löpande besök till landet för att utarbeta insatser i syfte att stabilisera situationen tillsammans med representanter för FN och EU. genomfördes folkomröstning i landet om ny konstitution. Mot bakgrund av säkerhetssituationen beslutade ODIHR att sända en begränsad valövervakningsinsats till landet. lyckades skapa de rätta förhållandena för en folkomröstning trots omständigheterna, även om tydliga tillkortakommanden kunde identifieras. Permanenta råd följde händelseutvecklingen mycket noga. påbörjades förhandlingar om beslut om en tilläggsbudget för i samt om en OSSE-ledd civilpolisinsats till södra . missioner i , respektive , inrättades . Missionerna verkar för att främja genomförandet av åtaganden inom tre dimensioner. De har inte till uppgift att bevaka eller medla i den utdragna konflikten i . Mot bakgrund av kriget har deltagarstaterna inte kunnat nå konsensus om en förlängning av mandatet för missionen i , vilket ledde till en stängning. har missioner i , och . Utöver missionen i huvudstad finns det även ett fältkontor i i den transnistriska utbrytarregionen. Missionen har, i samarbete med ordförandeskap samt och , bland annat till uppgift att verka för en politisk lösning av den utdragna konflikten om den transnistriska regionen. OSSE-närvaro i etablerades 1994 och är i första hand ett kontor för projektsamordning med det övergripande uppdraget att stödja i dess arbete mot fortsatt demokratisk utvecklig och rättsstatlighet. Det största projektet i historia syftar till att stödja ansträngningar att förstöra av det miljöfarliga raketbränslet Mélange. Den totala kostnaden för projektet beräknas till , varav bidrar med . inledde mission i sitt arbete, med uppdraget att bistå den vitryska regeringen att bygga och stärka demokratiska institutioner, utveckla och konsolidera rättsväsendet samt utveckla relationerna med det civila samhället. Varje nytt projektförslag från missionen måste emellertid godkännas av de vitryska myndigheterna innan det kan genomföras. Till följd av myndigheternas avoga inställning har mandat att verka i därefter ytterligare snävats in och arbetet bedrivs sålunda under begränsande förutsättningar. 5OSSE:s krishantering och de utdragna konflikterna Konflikten mellan och om regionen , i , som till övervägande del befolkas av armenier, har pågått . Vapenvilan trädde i kraft och respekteras i princip, även om incidenter förekommit. verkar för en förhandlingslösning, genom den så kallade Minskgruppen bestående av ett dussintal länder, däribland . Gruppens samordföranden, , och , fungerar i praktiken som OSSE-ordförandeskapet har även en personlig Skr. 2010/11:55 representant för konflikten med kontor i . I dennes uppdrag ingår bland annat att övervaka vapenvilan samt skapa förtroende mellan parterna genom att upprätthålla kontakter mellan politiska och militära ledare. Kärnfrågorna som behöver lösas rör främst framtida status, säkerhetsgarantier för områdets armeniska befolkning, tillbakadragande av armeniska trupper från azeriskt territorium samt flyktingfrågan. Dessa principer ligger till grund för Minskgruppens arbete mot en fredlig lösning av konflikten men enighet har ännu inte kunnat nås mellan parterna. inleddes den så kallade Pragprocessen med en rad möten mellan och utrikesministrar. Ett flertal högnivåmöten mellan och ägde rum /2010. Få framsteg har noterats avseende långsiktig lösning av konflikten. deltagarstater gjorde dock ett uttalande till stöd för Minskgruppens arbete vid ministerrådet i . Våren och präglades av ökade spänningar och en rad allvarliga incidenter i såväl som , en utveckling som kulminerade i krig . Efter augustikriget diskuterades olika aspekter av konflikten intensivt inom , främst inom ramen för Permanenta rådet men även i Säkerhetsforum. bidrog och genom sitt samordförandeskap med FN och EU inom ramen för den så kallade Genèveprocessen till fortsatt post-konflikthantering. Trots intensiva ansträngningar av det grekiska OSSE-ordförandeskapet kunde ingen överenskommelse nås om en förlängning av mandatet för OSSE-missionen i . Detta har resulterat i att missionen inledde en teknisk stängningsfas som avslutades . Huvudproblemet i förhandlingarna var främst närvaro och rörelsefrihet i hela , inklusive utbrytarregionerna och . motsatte sig tillträde till utbrytarregionerna utan ett de facto- erkännande från deltagarstater. Detta kunde inte accepteras av övriga deltagarstater som underströk respekten för suveränitet och territoriella integritet. Frågan om närvaro i är fortsatt på agendan i , däremot kan inga framsteg i frågan urskiljas. Förhandlingarna för en fredlig lösning om den transnistriska utbrytarregionen sker i det så kallade 5+2-formatet, där parterna är , , , och , med EU och vägrat återuppta formella förhandlingar med om en lösning av den utdragna konflikten varför endast informella förhandlingar kunnat Den fortsatt politiskt instabila situationen i har använts som argument bland annat av och transnistriska företrädare för att inte engagera sig för att få tillstånd formella 5+2 förhandlingar. Vissa framsteg kan dock urskiljas genom de förtroendeskapande åtgärder som leder och där arbetsgrupper från såväl moldavisk som transnistrisk sida deltar. Dessa träffas numera regelbundet och har bidragit till ökad dialog och förtroende mellan parterna samt till att parterna känner större ägarskap av förhandlingsprocessen. Inrikespolitiskt i har de ändringar i den moldaviska konstitutionen som infördes , enligt vilka presidenten inte längre väljs i direkta val utom genom en kvalificerad majoritet om 61 röster, och lett till att parlamentet inte har kunnat utse en president. Till följd av det konstitutionella dödläget utsågs därför talmannen till interrimspresident efter valet . Samtliga politiska partier är överens om att konstitutionen måste ändras men inte om hur detta ska ske. Efter konsultation med bland annat , beslöt om att hålla en folkomröstning om att införa direkta presidentval. Bilaga 1: deltagande stater Bilaga 2: Stöd till och uppgick den samlade budgeten inom till (ca ). uppgick den samlade budgeten till (ca ). Den svenska obligatoriska medlemsavgiften uppgick till och . Förutom den svenska andelen av den ordinarie OSSE-budgeten bidrog med för att ställa personal till förfogande. Därtill hade kostnader för deltagande i /ODIHR:s valobservationsmissioner med . bidrog vidare med i frivilliga bidrag till konfliktförebyggande biståndsprojekt inom samt till OSSE-projekt inom ramen för den verksamhet som bedrivs av (Sida). sammanlagda bidrag till verksamhet 2009 och var således . Följande OSSE-projekt beviljades svenskt stöd om sammanlagt och : -Finansiellt stöd till Medierepresentantens projekt -Finansiellt stöd till projekt för mediefrihet i -Finansiellt stöd till ODIHR:s demokratiprojekt- -Finansiellt stöd till ODIHR:s projekt inom mänskliga rättigheter -Finansiellt stöd till ODIHR:s valprojekt -Stöd till gränsprojekt rörande patrullering och ledarskap i , avseende gränsen till Vidare har även svenskt stöd till följande OSSE-projekt inom ramen för Sidas verksamhet utbetalats och om totalt : -Ombudsmannen, (1,av totalt beslutade ) -Program för ekonomisk återuppbyggnad i , (2,av totalt beslutade ) -Hantering av raketbränslet Mélange i (av totalt beslutade ) Bilaga 3: Svensk personal ställd till har 2009 och ställt personer med följande uppgifter till förfogande (inkluderar inte kontrakterade svenskar) vid fältmissioner och institutioner: Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar skrivelse 2010/11:55 Redogörelse för verksamheten inom () och .