prop · GX03140 · 2010-07-02 00:00:00 — Många överstatliga organisationer har antagit eller uppdaterat riktlinjer för företag vad gäller socialt ansvar, miljöansvar och bolagsstyrningsansvar. Dessa initiativ skapar en länk mellan internationella konventioner och företa- gens ansvar genom att översätta allmänna principer till mer konkreta riktlinjer för företagens agerande. t Global Compact är ett globalt FN-initiativ som bygger på tio princi- per inom mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och korruption som formulerats utifrån FN:s kärnkonventioner. Företag som ansluter sig till Global Compact arbetar för att integrera principerna i sina egna verksamheter. Sedan starten har antalet medlemmar stadigt ökat och uppgår till över 4 000 företag från 120 länder. Bland de statligt ägda företagen finns Nordea, SAS, , SweRoad (anslutna ) och anslutna till Global Compact. t Global Reporting Initiative (GRI) är riktlinjer för rapportering av håll- barhetsarbete, som inkluderar socialt, miljömässigt och ekonomiskt perspektiv. På så sätt är det ett stöd och verktyg för företag och organisationer att rapportera sitt arbete utifrån Global Compact och riktlinjer. GRI syftar till att öka möjligheten att följa upp och utvärdera företagens hållbarhetsarbete och öka jämförbarheten. När samspelet mellan ekonomi, miljö och det sociala är avgörande för framgång är en internationell järnmalmskoncern med hjärtat uppe i Malmfälten. Där bryter och förädlar järnmalm med unika egen- skaper, som utgör grundbulten i uppbyggnaden av samhällen världen över. verksamhet och framgång som pålitlig leverantör av kvalitetsledande järnmalmspellets är tätt sammanlänkat med ett ansvar för naturresurser och miljön, och är beroende av goda relatio- ner med omgivningen såväl med medborgarna i staden ovan gruvan som med medarbetarna. ETT DRAMATISKT ÅR MED TUFFA BESLUT Efter inledande starka ekonomiska resultat avslutades året med en kraftigt vikande marknadssituation, och inledningen på 2009 innebar stora utmaningar. Tack vare en stark finansiell ställning tog beslut om att fortsätta bygga lager av järnmalmsprodukter och råmalm, fortsätta de stora fram- tidsinvesteringarna för utökad kapacitet men införa ett kraftfullt kostnadssänknings- och kapitaleffektiviseringsprogram. Det visade sig vara rätt beslut eftersom efterfrågan kraftigt tog fart och lagren tömts , säger , kommunikationsdirektör på . GEMENSAMMA INSATSER SKAPAR FLEXIBILITET OCH UTHÅLLIGHET PÅ LÅNG SIKT Trots besluten om att bygga lager innebar den vikande efterfrågan att flera av stängdes i omgångar . Dessutom genomfördes det första sommarstop- pet i järnmalmsverksamheten. Det innebar att antalet viss- tidsanställda och konsulter begränsades kraftigt. förde en löpande dialog med medarbetarna och facket för att hitta långsiktiga lösningar för att behålla personalen och undvika varsel. Genom gemensamma ansträngningar nåddes en lösning som inne- bar att betalade lön under fyra extra lediga veckor under som- maruppehållet, som medarbetarna sköt på lönerevisioner och tog tid från tidsbanker. På så sätt kunde behålla kompetenta medarbetare och sam- tidigt vara flexibla med lägre produktion. När efter- frågan steg fanns produktlager och personal på plats, och kunde ta marknadsandelar i uppgången. Samhällena runt järnmalmsfyndigheter, och , lever med verksamheten som närmaste granne, största arbets- givare och dominerande ekonomisk kraft i regionen. växte upp till följd av gruvbrytningen måste flyttas om den ska kunna fort- sätta eftersom de underjordiska malmkropparna lutar in under samhällena. Förflyttningen av boplatser har pågått allteftersom järnmalmsbrytningen skett på nya huvudnivåer. räknar med att cirka 3 000 människor behöver flytta. orsakar genom gruvbrytningen omvandlingar i samhällena, men har inte rollen att planera och utföra förändringarna. Det är kommunerna som bestämmer över planeringen och hur det nya samhället ska se ut och fungera. deltar naturligtvis aktivt i det arbetet, säger . Dialog och transparens är avgörande för att skapa förståelse och acceptans för dessa förändringar. Löpande hålls samråd med dem som berörs, men försöker också nå bredare i sin kommunikation. Webb- platsen Framtid och regelbundna tidningar till samtliga hushåll i och berättar om vad som är på gång och ger insyn i processerna. DET UNIKA ERBJUDANDET- MAGNETITEN Att verksamheten fortsätter är till gagn för såväl ägaren, och indirekt svenska folket, som för näringslivet i regionen och andra industrier, såsom stålindustrin. Dessutom är järnmalmen i Malmfälten unik. Magnetitmalmen är mer sällsynt och har egenskaper som ger både ekonomiska och miljömässiga Magnetitmalmen genererar nämligen stora mängder värme i för- ädlingsprocessen, vilket innebär att produktion kräver tillförsel av väsentligt mindre mängder fossila bränslen som olja och kol jämfört med konkurrenterna, som har omagnetisk hematitmalm. Magnetitbaserade pellets medför även stora miljöfördelar för kunder. Med i masugnen reduceras utsläppen av kol- dioxid från gruva till råstål. Alternativen genererar upp till sju gånger högre koldioxidutsläpp. Därför vinner även klimatet på att så mycket som möjligt av världens stål har sitt ursprung i Malmfältens gruvor. För precis som stål- och järnmalmsmarknaden är världsomspännande, är också kli- matfrågan global. hjälper gruv- och stålindustrin att minska sin miljö- påverkan och att bidra till en hållbar utveckling. Stålet, och därigenom järnmalmen, är en nödvändig resurs när samhällen utvecklas och nya samhällen byggs. Behoven är störst i regioner som växer snabbt och som har stort behov av utveckling. Därför ser en ökad potential i tillväxt- marknader som och , och där skedde också flera nya affärer . Men det är i , där koldioxidutsläppen är prissatta som vi ser att kunderna efterfrågar mer information om miljöpåverkan från våra produk- ter. Vi kan visa på bättre resultat i livscykelanalyser och tror vi att det kan utvecklas till en viktig konkurrensfördel, säger . Flera av de statligt ägda företagen har uppmärk- sammats för sitt hållbarhetsarbete i olika sammanhang. I samband med FinForum utdelades för bästa hållbarhetsredovisning. I kategorin Stora företag vann första pris med motiveringen att hållbarhetsredovisning på ett strukturerat sätt visar hur koncernen arbetar med sina väsentliga hållbarhetsfrågor ur perspektiven ekonomiska frå- gor, miljöfrågor och sociala frågor. I kategorin Små & medel- stora företag vann första priset med motiveringen att hållbarhetsredovisningen på ett intressant och trovärdigt sätt beskriver verksamheten i ett hållbarhetskontext, och övertygande redovisar hur strategier omsätts i resultat och aktivt bidrar till hållbar utveckling. placerade sig som näst bäst i kategorin Små & medelstora företag. GENOM SAMARBETEN DRIVER FORSKNINGEN FRAMÅT Det internationella forskningsprojektet (Ultra Low Carbon dioxide Steel Making) har arbetat för att ta fram helt ny teknik med målet att halvera ståltillverkningens koldioxidutsläpp. Totalt deltar 48 företag, organisationer, universitet och forskningsin- stitut från 15 länder i projektet. Projektet samfinansieras av ULCOS medlemmar och EU. är en av kärnmedlemmarna, och den enda järnmalmsleverantören. Samtliga tester sker i LKABs experi- mentmasugn i , och projektet är i fasen att testa de mest lovande teknikerna. Tillsammans med två medlemmar i , Statoil och undersöker just nu möjligheten att bygga ett järnverk i i projektet . Genom att reducera syret i järnmalmen med naturgas i stället för med kol, kan koldioxidutsläppen vid ståltillverk- ning minska . Det planerade järnverket skulle bli ett av världens största för direktreduktion med naturgas med en kapacitet på förädlad pellets . CSR och hållbarhetsarbete för statligt ägda företag i UTLÄNDSKA FÖRETAG FÖREBILDER I I ett land som där den ekonomiska utvecklingen går väldigt fort, hinner ofta lagstiftningen och implementeringen av lagarna inte med. Mot bakgrund av detta har utländska företag i länge arbetat med CSR-frågor, till stor del drivna av konsumenter och investerares krav. ser att företagens arbete har fallit väl ut och vill gärna lyfta fram utländska företag som goda förebilder för kinesisk industri. ser företagen som en resurs i arbetet med att åtgärda samhällsproblem, och CSR-begreppet i blir därför något bredare än den traditionella definitionen. finns ett stort intresse från SASAC kring hur förvalt- ningen av statligt ägda företag i går till. SASAC är den centrala myndigheten i som förvaltar de största statligt ägda företagen, däri- bland flera av absolut största företag såsom exempelvis, Mobil, Sinopec, Baosteel, PetroChina och COSCO. Ett skäl till intresset är att den svenska modellen för styrning av statligt ägda företag har ansetts vara en föregångare och bland annat varit modell för riktlinjer för corporate governance för statligt ägda företag. Det finns numera även ett intresse och utbyte kring hur CSR/hållbarhetsfrågor hanteras i de statligt ägda företagen i och . finns en CSR-policy för statligt ägda kinesiska företag som innebär att de bland annat ska arbeta integrerat med hållbarhetsfrågorna och rapportera om sitt arbete. I policyn framhålls hållbarhetsarbetet som en bidragande fak- tor till såväl innovationsförmåga som ett ökat krav vid internationella samar- beten. Utöver policyn finns även en rekommendation om att ska göra en hållbarhetsredovisning enligt GRI:s riktlinjer. När president besökte underteckna- des ett samförståndsavtal (MoU) om ökat samarbete kring företagens sociala ansvar. Det är det första och hittills enda avtal av detta slag som ingått. Avtalet omfattar samarbete i frågor som arbetsvillkor, arbe- tarskydd, industriella föroreningar, konsumenters rättigheter och antikor- ruption. Avtalspart på kinesisk sida är handelsministeriet (MOFCOM, ). Under vice handelsminister besök i undertecknades ett kompletterande MoU som närmare reglerar kontaktformerna när det gäller CSR och signerades en handlingsplan på CSR-området i samband med att vice president besökte för firandet av bilaterala relationer mellan och . inrättades ett CSR-center vid svenska ambassaden i för att arbeta vidare med att utveckla samarbetet inom CSR. Hållbarhetsfrågorna allt högre upp på den agendan Preliminära resultat från Universitets forskningsstudie av redo- visningskravets effekter visar på en utbredd medvetenhet om GRI, ökat utrymme för hållbarhetsfrågor internt och en systematik i att identifiera och samordna relevanta hållbarhetsfrågor. Studien som genomförts efter att riktlinjerna om hållbarhetsrapportering införts visar också att det ännu inte går att spåra någon större påverkan på kärnverksamheten. Forskargruppen vid vid univer- sitet har på uppdrag av undersökt vilka effekter riktlinjerna för hållbarhetsrapportering haft på kärnverksamheten, struk- turen och de interna processerna i de statligt ägda företagen. Genom enkäter till både styrelseordförande och hållbarhetsansvarig tillsammans med intervjuer med ett utvalt antal företag har gruppen försökt identifiera hur bolagens arbete påverkats. ÖKAD MEDVETENHET OCH FÖRBÄTTRAD SYSTEMATIK Studien visar att medvetenheten om frågorna är hög, samtliga styrelseord- föranden har kännedom om GRI:s riktlinjer och det går också att konstatera att hållbarhetsfrågorna har lyfts fram tydligare på den interna agendan på grund av rapporteringskravet. Det finns också stöd för att arbetet enligt GRI har gett tydligare systematik i hållbarhetsprocesserna och hjälpt till att identifiera frågor för fortsatt arbete, som till exempel inköp och miljö- och kvalitetsfrågor i leverantörsledet. En annan tydlig signal i studien är att led- ningens engagemang betraktas som avgörande för ett fungerande hållbar- hetsarbete. Det ger mandat och stärker organisationens arbete. När det gäller riktlinjernas påverkan på kärnverksamheten går det ännu inte att identifiera något större genomslag. Det nya sättet att rapportera är ett verktyg för ökad transparens men har inte förändrat hur man gör affärer i någon större utsträckning. Däremot lyfter flera bolag fram att det kan leda till stärkt konkurrenskraft och göra bolagens produkter och tjänster mer attrak- tiva för marknaden liksom påverka bolagens rykten positivt, säger , forskare vid . är det fortfarande tidigt att påvisa mer omfattande förändringar än ökad medvetenhet och transparens, och attityderna till rapporteringskravet är blandade. De positiva reaktionerna överväger dock. Några av de företag som har mest positiva erfarenheter har arbe- tat med att utifrån vidareutveckla indikatorerna för att bättre reflektera deras verksamheter. För flera branscher saknas fort- farande specifika riktlinjer, och bolag har utgått från de generella riktlinjerna och översatt indikatorer till att bli relevanta för just deras verksamhet. På så sätt kan de mäta utvecklingen inom de områden som är mest relevanta för den egna verksamheten vilket innebär en direkt nytta för bolagen, framhåller . TEMA: BEKÄMPNING AV MUTOR OCH KORRUPTION Krav på rapportering ger möjlighet till tydligare uppföljning av åtgärder för bekämpning av mutor och korruption Korruption hindrar ekonomisk utveckling, skapar barri- ärer som sätter marknadsekonomins funktion ur spel. Lagstiftningen och påföljderna för korruption skiftar mellan olika länder, men företag är skyldiga att upp- rätthålla system som motverkar och säkerställer skydd mot korruption. Genom tydlig intern styrning och rap- portering kan de statligt ägda företagen redovisa vilka åtgärder som vidtagits. HINDER MOT EN EFFEKTIV MARKNAD Korruption är ett stort problem i många länder. Korruption ska- dar och försvagar demokratin och det politiska systemet, sätter marknadsekonomins funktionssätt ur spel och motverkar eko- nomisk utveckling. Utbredd korruption undergräver rättssäker- heten för medborgarna och gynnar ett fåtal på bekostnad av samhället i stort. Korruption hämmar också handel och investe- ringar eftersom företag är mindre intresserade av att satsa i län- der eller regioner där korruption och mutor är vanligt förekom- mande. Statens ägarpolicy fastslår att de statligt ägda företagen ska skötas föredömligt inom de ramar lagstiftningen ger och ligga i framkant i arbetet med hållbarhetsfrågor, inklusive bland annat etik och bekämpning av korruption. Mutbrott och bestickning är ett lagbrott i svensk lagstiftning och i ett statligt ägt företag kan detta påverka förtroendet inte bara för det enskilda företaget utan även för staten som företagsägare, och leda till misstro mot rättsstaten och det demokratiska systemet. När företag med statligt ägande med verksamhet eller upphand- ling i länder som brister i efterlevnaden av grundläggande inter- nationella ramverk är det särskilt viktigt att företaget har en väl förankrad policy och strategi för att hantera dessa frågor. MARKNADSSITUATIONER MED ÖKAD RISK Risken för korruption ökar då ett företag på ett eller annat sätt har en stark marknadsställning, eller verkar i en sektor med liten konkurrens, med få aktörer och där leverantörer endast har en ingång för att sälja sina produkter eller tjänster till slutkunder. I den statliga företagsportföljen nns företag som verkar under lagstadgade monopol eller företag med dominerande ställning på en marknad med tydligt reglerade förutsättningar, exempel- vis , , och . Andra risksituationer är när produkter eller tjänster som ska inhandlas har ett högt ekonomiskt värde, men där inköpsbeslu- ten är delegerade långt ner i organisationen. För organisationer och företag som agerar i länder med svagt rättsväsende eller lag- stiftning är det extra viktigt att kunna uppvisa tydliga åtgärder för att upprätthålla en hög aärsetik i sina aärsrelationer. VIKTIGA RAMVERK, RIKTLINJER OCH INSTRUMENT nns en som omfattar bekämpning av bestickning till utländska oentliga tjänstemän i internationella aärsförhållanden. Utöver har ytterligare länder undertecknat konventionen, såsom och . Grun- dat på denna konvention har riktlinjer mot korruption även införts i riktlinjer för multinationella företag. , kom även en mot korruption. Lagstiftningen för mutbrott har uppfattats som svårtillgänglig och otydlig. Därför inleddes en offentlig utredning om mutor, Ju 2009:05, med syfte att tydliggöra lagstiftningen. Ett nytt lagför- slag har lämnats och en förändring i lagen är att vänta . I förslaget samlas bestämmelserna om mutbrott i ett kapitel, tidigare var de fördelade på olika paragrafer i olika kapitel. Remissförslaget behandlar fem typfall av otillåtna förmåner. Det första fallet handlar om mutor till skada för huvudman, till exempel när en anställd tar emot förmåner för att sälja arbetsgivarens produk- ter eller tjänster billigare. Myndighetsutövning och offentlig upphand- ling är ett annat typfall där avsikt att påverka processerna är straff- bart. Som ett tredje typfall inringas handlingar som utgör hinder för fri konkurrens, säger , sekreterare i om mutor och rådman vid . De övriga två typfallen har aktualiserats i takt med att markna- den har förändrats och där tydlighet särskilt efterfrågats för att skapa gemensamma spelregler internationellt. Ett är vårdslös finansiering av muta som siktar på att säkra att svenska företag inte bidrar till mutbrott genom agenter och andra mellanmän. Enligt förslaget blir det straffbart att av grov oaktsamhet främja givande av muta. Detta ställer krav på företag att ha en effektiv internkon- troll och informera sig om hur pengar som betalas till agenter används. Det sista typfallet rör mutor vid idrottsevenemang och andra tävlingar som är föremål för kommersiell vadslagning. Spel- marknaden uppgår till enorma belopp, vilket har ökat risken för uppgjorda matcher och mutor. Vi ser en begränsad omfattning av korruptionsincidenter i jämfört med andra länder. Genom ökad tydlighet vill vi förebygga att svenska företag överträder regler i brist på kunskap. God affärsetik kan också vara en konkurrensfördel, lägger till. MODELL FÖR INTERNT ARBETE MOT KORRUPTION Den är ett av era instrument inom EU för att bekämpa korrup- tion. antog EU ett rambeslut mot korruption inom den privata sektorn. Den första globala konventionen mot korruption, FN:s kon- vention mot korruption, trädde i kraft . är ett av ca 140 länder som anslutit sig till konventionen. FN:s Glo- bal Compact föregick konventionen och lade 2004 till en tionde princip om bekämpning av korruption riktad till företag. Statens ägarpolicy fastställer de viktiga principer som skall til- lämpas i statligt ägda företag. Den slår bland annat fast att det är styrelsens ansvar för att företagen har en förankrad policy och strategi för att hantera hållbarhetsfrågor, inklusive bekämpning av korruption. Det nns även en rad instrument mot korruption där närings- livet är initiativtagare. Institutet (), en ideell näringslivsorganisation, har tagit fram Vägledande etiska regler för kontakt- och relationsfrämjande förmåner i aärsverksam- het och handledande dokument för hur ett företag tar fram och följer upp en policy mot mutor. Internationella handelskamma- ren (ICC) har utvecklat och antagit en ICC Rules of Conduct som vänder sig dels till regeringar och internationella organisa- tioner, dels till medlemmarna med uppmaning till självsanering. Inom ICC nns en särskild anti-korruptionskommission. TEMA: BEKÄMPNING AV MUTOR OCH KORRUPTION BEGREPP MUTOR OCH KORRUPTION Det finns flera företeelser och begrepp som är kopplade till kor- ruption och transparens; t ,PSSVQUJPO- anses föreligga när någon utnyttjar sin maktposition för att gynna sig själv, t.ex. en beslutsfattare inom förvaltningen eller en inköpschef i näringslivet, eller ett intresse som står beslutsfattaren nära. Integritet är motsatsen till korruption. t .VUCSPUU - föreligger i svensk rätt om en arbetstagare, upp- dragstagare m.fl. för sig själv eller för annan tar emot, låter åt sig utlova eller begär muta eller annan otillbörlig belöning för sin tjänsteutövning. t #FTUJDLOJOH - den som till arbetstagare m.fl. lämnar, utlovar eller erbjuder, för denne själv eller för annan, muta eller annan otillbörlig belöning för tjänsteutövningen gör sig skyldig till bestickning. t +ÊW - föreligger när det finns en omständighet som är ägnad att rubba förtroendet för en beslutsfattare, t.ex. därför att han eller hon inte uppfattas vara opartisk. t #JTZTTMPS - kan vara förtroendeskadliga och vetter därmed mot jävsproblematiken. Ett exempel kan vara att en domare på fri- tiden ger råd åt en organisation eller att en kommunanställd har intressen i ett företag som kommunen anlitar. I bägge fallen kan bisysslorna skada förtroendet för det allmänna, också om beslutsfattaren inte tar några otillbörliga hänsyn i sin tjänst. t *OUSFTTFLPOýJLUFS - ett vitt begrepp som används flitigt i den anglosaxiska världen och täcker situationer, där en persons oväld kan sättas i fråga. t .JTTCSVL BW FHFO NBLUTGÊS - inbegriper trolöshet mot huvud- man, förskingring och liknande. Typiskt sett innebär dessa brott att tillgångar förs över från en arbetsgivare till en anställd. Det kan dock finnas exempel på att förfarandet får effekter av större räckvidd. Ett exempel är att en insamlings- chef på en biståndsorganisation berikar sig, t.ex. genom att utfärda falska fakturor. Sådan trolöshet kan skada hela organi- sationens trovärdighet och kanske också bidra till att andra liknande organisationer får svårare att samla in medel. t 5SBOTQBSFOT - ett medel att bekämpa korruption, jäv och andra intressekonflikter liksom andra dubiösa förfaranden, såsom försäljning av allmän egendom till underpris, tillsättning av befattningar utan ett utlysningsförfarande (jfr. högre statliga tjänster), bidrag i det dolda till politiska partier m.m. Samti- digt kan man säga att en omfattande öppenhet har ett egen- värde i ett demokratiskt samhälle. t w8IJTUMFCMPXJOHw - ett medel att avslöja dubiösa förfaranden. Skydd för whistleblowers är effektivt därför att anställda vanligen har bäst insyn i sin arbetsgivares ljusskygga föreha- vanden (jfr. lex och lex ). Källa: Svenska avdelningen för TEMA: BEKÄMPNING AV MUTOR OCH KORRUPTION KORRUPTION ÄR ETT GLOBALT PROBLEM är en oberoende ideell organisation som bedriver opinionsbildning och sprider kunskap om eek- terna av korruption. Deras årliga korruptionsindex visar vilka länder som uppfattas ha en låg respektive hög nivå av korrup- tion. Totalt ingår 180 länder i indexet. I korruptionsindex rankas som fjärde land i världen efter , och när det gäl- ler att förebygga och motverka korruption. Det betyder inte att korruption inte förekommer i . Det nns ett stort mör- kertal när det gäller anmälningar om korruptionsincidenter. Ett annat verktyg för att identiera korruptionsrisk i ett land är den anti-korruptionsportal som , , , och samnansierar. Syftet är att under- lätta för mindre och medelstora att göra aärer i genom att tillhandahålla information om korruption i ca 50 länder, och genom verktyg för att utveckla interna riktlinjer mot korrup- tion. Korruption tenderar att drabba de fattigaste människorna värst. TYDLIGARE UPPFÖLJNING OCH RAPPORTERING De statligt ägda företagen ska vara föredömen och uppvisa en hög transparens. Att följa lagar och regler är en grundförutsätt- ning. Mutor och annan otillbörlig påverkan ska inte förekomma i företag med statligt ägande eller annan statlig verksamhet. Nyckeltalen i GRI:s riktlinjer för hållbarhetsrapportering fångar upp era av dessa aspekter; hur många aärsenheter som analyserats utifrån risk om korruption (SO2), andel medarbetare som utbildats i policy och rutiner mot korruption (SO3) och åtgärder som vidtagits vid korruptionsincidenter (SO4). Lobby- ing och bidrag till politiska partier är frågor som internationellt sett rör sig i sfären kring korruptionsfrågor, men haft begränsat utrymme i den svenska debatten. En organisations kultur och värderingar kan vara starka verk- tyg för att förebygga korruption. Genom formella riktlinjer och policy kan ledningen för en organisation tydliggöra sin inställ- ning och understryka dess vikt.