prop · GY031d001 · 2010-10-12 00:00:00 — Möjligheten för kommuner att ansöka om frivillig anslutning till förvaltningsområden och kravet på samråd har inneburit att minoritetsorganisationer uppvaktat kommuner. Vidare har en rad initiativ tagits och för att stärka nationella minoriteters möjligheter att vara delaktiga i frågor som berör dem på lokal nivå. Därutöver pågår diskussioner om frivillig anslutning till ett förvaltningsområde i ca tio kommuner. Minoritetsreformen innebär även att regeringen skapat bättre förutsättningar för att ska kunna leva upp till de folkrättsliga åtagandena rörande nationella minoriteter. De vidtagna åtgärderna innebär att mycket av den kritik som riktat mot efterlevnad av minoritetskonventionerna är beaktad. När det gäller rekommendationer på utbildningsområdet har regeringen i minoritetspolitiska strategin aviserat att den avser att återkomma i frågan (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Genom att ett nationellt uppföljningsansvar införts, statliga myndigheters ansvar för de minoritetspolitiska målen förtydligats och återrapporteringen till regeringen förbättrats, har regeringen bättre förutsättningar att följa den fortsatta utvecklingen på området. Inom området Diskriminering och utsatthet har DO framförallt uppmärksammat diskriminering av romer och samer. Erfarenheterna från deras arbete visar att ett systematiskt främjandearbete för att sprida kunskap om mänskliga rättigheter och diskrimineringslagen är ett viktigt verktyg för att öka medvetenheten bland grupper som är särskilt utsatta för diskriminering. Olika studier på området har dock visat på fortsatt bristande kunskap i offentlig förvaltning både vad gäller deras rättigheter och eventuella särskilda situation och behov. En annan viktig del inom området diskriminering och utsatthet är jämställdhetsarbetet. Genom riktade insatser har ett sådant arbete kunnat påbörjas som redan givit resultat men också visat på fortsatta behov. Inom området Inflytande och delaktighet har de nationella minoriteternas rättsliga möjligheter till inflytande förstärkts. Det ökade ekonomiska stödet till minoriteterna ger också bättre förutsättningar att bedriva samråd och att öka kunskapen om minoritetsrättigheter inom grupperna. Informationsinsatser som genomförts bland de nationella minoriteterna har varit av stor betydelse för att stärka de nationella minoriteternas egenmakt eftersom kunskap om rättigheter är en grundförutsättning för att kunna nyttja dessa. Hur möjligheterna till inflytande och förverkligandet av samråd på lokal nivå används måste dock bevakas fortsättningsvis. Det rättsliga regelverket på området och det allmännas ansvar för att främja minoritetsspråkens bevarande har förtydligats och ger bättre förutsättningar att verka för revitalisering av minoritetsspråken. Medlen för revitalisering och etableringen av samiska språkcenter ger också de nationella minoriteterna fler möjligheter att genomföra olika språkprojekt. har inte haft några invändningar när det gäller i läns verksamhet avseende nationella minoriteter. efter det att ratificerade ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk finns nu ett ramverk för att förverkliga det minoritetspolitiska målet genom den minoritetspolitiska strategin. Kommunernas, landstingens och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 statliga myndigheters ansvar för minoritetspolitikens genomförande har förtydligats. Förutsättningar har skapats för ökat inflytande för de nationella minoriteterna och för att förstärka minoritetsspråken. Ett system för uppföljning är på plats. Under det kommande budgetåret kommer politiken framför allt att inriktas på att följa genomförandet av den minoritetspolitiska strategin och att identifiera eventuella hinder i förverkligandet. Myndigheters och kommuners ansvar för genomförandet av minoritetspolitiken De statliga myndigheternas och kommunernas ansvar för genomförandet av minoritetspolitiken är central. Kunskapen om de nationella minoriteternas rättigheter är dock begränsad i såväl den egna organisationen som i verksamheten och behöver därför fördjupas. Myndigheter och kommuner måste därför finna former för att kontinuerligt bevaka och beakta de nationella minoriteternas rättigheter och intressen i det ordinarie arbetet. Regeringens insatser på området syftar till att förstärka detta arbete. Den lokala nivån är särskilt viktig. Det är först när rättigheter får genomslag på lokal nivå där beslut som rör enskilda oftast fattas som intentionerna i minoritetspolitiken kan förverkligas och minoritetspolitiken kan få reell betydelse i människors vardag. Erfarenheterna från det tidigare minoritetsarbetet i visar att det är viktigt att kommunerna särskilt inom förvaltningsområdena kan få aktivt stöd i sitt arbete, vilket de nu kan få av i och . Samordning och samarbete mellan kommunerna kan också underlätta och effektivisera det minoritetspolitiska arbetet, särskilt i små kommuner. Ett systematiskt arbete för att främja kunskapen om de mänskliga rättigheterna bland de nationella minoriteterna kan ytterligare stärka dessa gruppers egenmakt. insatser på området är ett viktigt bidrag till detta arbete. Det handlar dels om att enskilda ska känna till sina rättigheter och därmed ha möjlighet att kunna kräva sin rätt, dels att skapa förtroende mellan samhällets företrädare och enskilda som lever i en utsatt situation. Inom ramen för regeringens dialog med det civila samhällets organisationer om deras roll i det framtida arbetet för de mänskliga 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 rättigheterna i , som påbörjas , kommer dessa frågor också finnas med. Arbetet för ökad jämställdhet behöver fortsatt stödjas och utvecklas. Kvinnor och män bland de nationella minoriteterna ska liksom majoritetsbefolkningens kvinnor och män ha samma möjligheter och rättigheter. Erfarenheterna av det påbörjade samarbetet mellan kvinnor bland de nationella minoriteterna bör tas tillvara. Det är oacceptabelt att det svenska välfärdssamhället inte lyckas ge romska kvinnor och män, flickor och pojkar, samma förutsättningar i livet som andra medborgare. I betänkandet Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55) lämnas förslag som syftar till att åtgärda dessa brister. På internationell nivå kommer att fortsätta driva på arbetet för att öka romers sociala och ekonomiska inkludering i samhället, samt minska diskriminering och anti-ziganism. Samrådsskyldigheten i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk har medfört en mobilisering inom de nationella minoriteternas organisationer. Detta engagemang bör tas tillvara eftersom dessa organisationer är en resurs i förändringsarbetet. Kommunerna och landstingen har ett ansvar att utveckla formerna för samråd så att samtliga nationella minoriteter har möjlighet att utnyttja samråden och göra sina röster hörda, såväl kvinnor som män, i frågor som berör dem. Detta oavsett om de är medlemmar i minoritetsorganisationer eller inte. Statsbidraget till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena behöver användas på ett kostnadseffektivt sätt till det som är mest angeläget. Genom samråd och ömsesidigt ansvarstagande kan de fortsatta prioriteringarna i det lokala arbetet slås fast. Detta skapar transparens i användningen av ekonomiska resurser och ger bättre samsyn och långsiktighet i det fortsatta minoritetspolitiska arbetet. Språk och kulturell identitet Att rädda ett hotat språk kräver ansvarstagande, engagemang, långsiktighet och medvetet revitaliseringsarbete. Genom att satsa på barn och ungdomar är det också möjligt att uppnå positiva resultat inom en relativt begränsad tid. Antalet talare kan således ökas genom att språklagens och minoritetslagens intentioner efterlevs. Det är mycket angeläget att insatserna inom minoritetspolitiken kommer igång utan större dröjsmål, eftersom läget för vissa av minoritetsspråken är allvarligt. Om de mindre samiska varieteterna ska kunna återta förlorad mark och fortleva som levande språk i , behöver antalet talare ökas . Att få till stånd förskoleverksamhet på samiska inom förvaltningsområdet är därför av avgörande betydelse för samiskans bevarande. Kommunerna behöver informera familjer som tillhör nationella minoriteter om rätten till modersmålsstöd och modersmålsundervisning i minoritetsspråket. Familjer som önskar stöd och undervisning behöver ges möjlighet till det. Det är också viktigt att fortsätta det långsiktiga arbetet med aktiv revitalisering och att stödja de nationella minoriteternas egna språkarbete. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt behov av revitaliseringsinsatser som kan genomföras av organisationer och stiftelser. Det är angeläget att ta vara på den optimism som de nationella minoriteterna nu visar i språkfrågorna för att därmed förstärka arbetet med att bryta och vända den pågående språkbytesprocessen. Även arbetet med att sprida kunskap om revitaliseringsmetoder behöver fortsätta eftersom enskilda behöver konkreta verktyg för att kunna återta språket. Antalet kommuner där förstärkt minoritetsskydd ska säkerställas har ökat väsentligt genom utvidgningen av förvaltningsområdena. Statsbidraget till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena ger större möjligheter att arbeta aktivt med att förbättra de nationella minoriteternas situation på det lokala planet. Regeringen välkomnar att fler kommuner visat sig vara villiga att ta större ansvar för minoritetspolitiken genom frivillig anslutning. Regeringen vill också ge fler kommuner möjlighet att ansluta sig som frivillig kommun och avsätter ytterligare resurser för detta. Att höja de nationella minoritetsspråkens status i handlar om attitydförändrande arbete och att öka kunskapen om de nationella minoriteternas språk och kultur som en del av det svenska kulturarvet. Majoritetssamhällets ökade förståelse för frågorna och intentionerna i minoritetspolitiken påverkar även de nationella minoriteternas vilja att bevara sina språk. Regeringen anser därför att arbetet med att synliggöra och öka kunskapen om de nationella minoriteterna behöver fortsätta. Det är särskilt viktigt att kommunerna lever upp till intentionerna i läroplanen att alla elever i ska ges kunskap om de nationella minoriteterna. Att synliggöra de nationella minoriteternas närvaro i lokalsamhället stärker också språkbevarandet. Bland annat behöver arbetet med skyltning med minoritetsspråkiga namn fortsätta och intensifieras. 10.7.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används till åtgärder för nationella minoriteter såsom statsbidrag till kommunerna i språkliga förvaltningsområden. Anslaget används även för i och kostnader för uppföljning enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget ökas med för att finansiera ytterligare statsbidrag till de kommuner som frivilligt ansluter sig till de språkliga förvaltningsområdena. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . beräknas anslaget till respektive år. Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kapitlet omfattar dagspress, radio och television. Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Tabell 11.2 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 8:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av preliminärt beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 128 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 128 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 120 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. har fram till fullgjort kansligöromålen åt . beslutade att avvecklas som myndighet (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:130, 2009/10:131) och att verksamhet förs över till Talboks- och . Förändringen trädde i kraft . Mot bakgrund av att inte längre fullgör kansligöromål åt till följd av omorganiseringen minskas anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 under anslaget 8:1 . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 11.2.3 8:3 Myndigheten för radio och tv har medel disponerats från anslag 8:4 Radio- och samt 8:5 och TV 2Motsvarar 25 178 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 178 tkr prisnivå. 4Motsvarar 25 143 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till dagspressen. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Tabell 11.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 8:2 Presstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. beslutade om nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199, bet. 2009/106:KU42, rskr. 2009/10:308). Dessa ändringar träder i kraft . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Presstöd . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till Anslaget används för Myndigheten för radio och tv:s förvaltningskostnader. Myndigheten ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och tv-sändningar riktade till allmänheten, för granskning och tillsyn av programföretagen samt bevakning av utländska radio- och tv-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Anslaget får även användas för avvecklingskostnader hänförbara till avvecklingen av och TV och Radio- och . Tabell 11.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 8:3 Myndigheten för radio och tv Förändring till följd av: till/från andra har medel disponerats från anslag 8:4 Radio- och samt 8:5 och TV. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av preliminärt beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Myndigheten för radio och områden som tidigare åvilat Radio- och TV- verket samt och TV. Dessa myndigheter avvecklades . Delar av verksamheten vid Myndigheten för radio och tv finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet (se utgiftsområde 17, avsnitt 14.6.6). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.7 Offentligrättslig verksamhet Lokalradioavgift (som inte får 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 11.8 Offentligrättslig verksamhet särskild avgift (bötesmedel) (som inte får och fram till och med har Radio- och ansvarat för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen. inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. Ansvaret för dessa uppgifter övertogs av Myndigheten för radio och tv. Tabell 11.9 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för tillstånd att sända tv (som inte får Möjligheten att utlysa och meddela tillstånd för marksänd tv är beroende av hur stort frekvensutrymme som fördelats för sådana sändningar. Hur många tillstånd som kan meddelas är också beroende av hur det tillgängliga utrymmet fördelats mellan olika tjänster och tekniska lösningar. Ansökningsavgiften uppgick till per ansökt programtjänst. Tabell 11.10 Uppdragsverksamhet Utgivningsbevis (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Radio- och har fram till fått utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. Denna uppgift övertogs den 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 av Myndigheten för radio och tv. En ansökningsavgift om per ansökan eller ändringsansökan tas ut enligt förordningen (2002:916) om avgifter i vissa yttrandefrihetsärenden. Verksamheten är avgiftsfinansierad och målet är att eftersträva att avgifterna ska täcka myndighetens kostnader fullt ut. Myndigheten för radio och tv arbetar aktivt med att informera om möjligheten att söka utgivningsbevis för att på detta sätt öka avgiftsintäkterna. Trots detta råder fortfarande ett underskott för denna verksamhet. Åtgärder för att verksamhetens intäkter och kostnader ska balanseras kan därför bli nödvändiga. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 12 Sieps samt EU-information 12.1.19:1 för europapolitiska studier samt EU- information 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 898 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 899 tkr prisnivå. 4Motsvarar18 899 tkr prisnivå. för europapolitiska studier (Sieps) tar fram forskningsbaserade analyser och annat underlag i frågor om utvecklingen av Europeiska unionen och europapolitik. Inom anslaget finansieras vidare viss verksamhet från regeringens sida för information om EU och utvecklingen i samarbetet inom unionen. har inga erinringar och bedömer att årsredovisningen för Sieps i allt väsentligt är rättvisande. Sieps ska ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag i frågor om utvecklingen av Europeiska unionen och Europapolitik, göra analyser och underlag tillgängliga för regeringen och andra aktörer samt delta i internationellt utbyte. Sieps forsknings- och utredningsverksamhet bedrivs huvudsakligen inom ramen för tre övergripande teman: makt och demokrati i EU, EU:s roll i världen samt effekter av EU:s politik. har Sieps publicerat olika skrifter och analyser samt anordnat ett antal välbesökta seminarier. Spridning av rapporter och analyser via myndighetens webbplats har ökat i betydelse. Myndigheten har även utvecklat det internationella utbytet. Genom ny instruktion för Sieps ändrade regeringen ledningsform från en styrelsemyndighet till en enrådighetsmyndighet, se förordningen (2008:748) med instruktion för för europapolitiska studier. Enligt den nya instruktionen ska det vid myndigheten finnas ett insynsråd med uppdrag att vara rådgivande organ till myndighetschefen samt en direktör som tillika är myndighetschef. föreslår regeringen att anslaget ska uppgå till . , 2013 och 2014 beräknas anslaget uppgå till , respektive . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 12.2 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 9:1 för europapolitiska studier samt EU- information Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna I. Beskickningar...................................................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 1.1Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna (sidoackrediteringar inom parentes) (, , , ) () Astana1) (, , , (, , ) () () (, , ,) () () (, , ) (, , Nuku`alofa , , , ) Chisinau (, , , ) (, , , , ) () () (, , , , ) (, , , ) Ouagadougou1) () (, , ) Pristina1) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 (, , 'a) () () () Tirana1) (, , ) 1) Beskickningen förestås av en chargé d'affaires ständiga representation vid Europeiska Unionen (EU) i ständiga representation vid i ständiga representation vid de internationella organisationerna i delegation vid och utveckling () i ständiga representation vid i ständiga delegation vid () i delegation vid NATO i De åtta sändebuden har följande ackrediteringar: 1.Basseterre (och ), (), (), (), (), (), (och ), (), Port- au-Prince (), Port (), () 2.Tripoli (), () 3.Heliga Stolen, () 5.Asjchabad (), Astana (), Bisjkek (), Dusjanbe (Tadzjkistan), () 6.Baku () , () 7.Abidjan (), (), (), ()