prop · GY031d17 · 2010-10-12 00:00:00 — 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön beställa konstverk som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 7.6.2), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021 (avsnitt 8.6.2), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 10.6.2), 9.godkänner regeringens förslag till medelstilldelning från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida avseende Myndigheten för radio och tv (avsnitt 14.6.6), 10.godkänner regeringens förslag till medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamhet som bedrivs av , och (avsnitt 14.6.6), 11.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att täcka underskott på distributionskontot för tv- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 distribution intill ett belopp av (avsnitt 14.6.6), 12.godkänner regeringens förslag om dels överföring av medel till distributionskontot från rundradiokontot, dels överföring av medel från distributionskontot till och (avsnitt 14.6.6), 13.godkänner regeringens förslag om att riktlinjerna för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna upphävs (avsnitt 15.6.1), 14.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför (avsnitt 16.7.2), 15.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 16.7.5), 16.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 16.7.6), 17.för anvisar anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt följande uppställning: Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 4:4 Bidrag till bild- och formområdet 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till europeiska audiovisuella observatoriet Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Bidrag till tolkutbildning och teckenspråklärarutbildning 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Ett landsting får fördela vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet om 1.en regional kulturplan har upprättats av , och 2.kulturplanen överensstämmer med de föreskrifter som regeringen meddelar. Vad som sägs om landsting i denna lag gäller även för . 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om regionala kulturplaner samt om uppföljning och redovisning av statsbidragen. Denna lag träder i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2.2Förslag till lag om ändring i arkivlagen (1990:782) Härigenom föreskrivs att 7, 8, 11 och 13 §§ arkivlagen (1990:782) ska ha följande lydelse. För tillsynen av att myndigheterna För tillsynen av att myndigheterna och sådana organ som avses i 1 § och sådana organ som avses i 1 § skyldigheter enligt 36 §§ skall det skyldigheter enligt 36 §§ ska det finnas arkivmyndigheter såväl inom den statliga som den kommunala Arkivmyndigheterna ska dock inte inte ha tillsyn över myndigheter inom regeringens kansli arkivmyndigheter som ska finnas för arkivmyndighet som ska finnas för sådana organ som avses i 2 § fullgör sådana organ som avses i 2 § fullgör sina skyldigheter enligt 36 §§ ska sina skyldigheter enligt 36 §§ ska Kommunstyrelsen är arkivmyndighet i kommunen och i , om inte kommunfullmäktige eller har utsett någon annan nämnd eller styrelse till arkivmyndighet. Den kommunala arkivmyndigheten ska se till att sådana juridiska personer som avses i 2 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) fullgör sina skyldigheter enligt 36 §§ denna lag. I de fall flera kommuner eller flera landsting bestämmer tillsammans i ett sådant företag fullgörs uppgiften av arkivmyndigheten i den kommun eller det landsting som kommunerna eller landstingen kommer överens om. Tillsynen över att sådana enskilda Tillsynen över att sådana enskilda organ som avses i 1 § tredje stycket 1 organ som avses i 1 § tredje stycket 1 fullgör sina skyldigheter enligt fullgör sina skyldigheter enligt arkivmyndigheterna i de fall det arkivmyndigheten i de fall det enskilda organet förvarar ett statligt enskilda organet förvarar ett statligt arkiv och av de kommunala arkiv och av de kommunala arkivmyndigheterna i de fall det arkivmyndigheterna i de fall det 1Senaste lydelse 1999:305. 2Senaste lydelse 2009:445. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De statliga arkivmyndigheterna ska också sköta tillsynen över att och dess organisatoriska delar fullgör sina skyldigheter enligt 36 §§ avseende handlingar som förvaras med stöd av lagen (1999:288) om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. Den statliga arkivmyndigheten ska också sköta tillsynen över att och dess organisatoriska delar fullgör sina skyldigheter enligt 36 §§ avseende handlingar som förvaras med stöd av lagen (1999:288) om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. Om en statlig myndighet har Om en statlig myndighet har upphört och dess verksamhet inte upphört och dess verksamhet inte har förts över till en annan statlig har förts över till en annan statlig myndighet, skall myndighetens arkiv myndighet, ska myndighetens arkiv regeringen eller den myndighet som såvida inte regeringen eller den bestämmer föreskriver något annat. I lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring finns bestämmelser om förvaring av statliga myndigheters arkiv hos enskilda organ i vissa fall. Bestämmelser om förvaring av allmänna handlingar finns också i lagen (1999:288) om överlämnande av allmänna handlingar till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. Den statliga arkivmyndigheten får ta emot arkivmaterial också från Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1999:305. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 3 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet är underindelat i följande områden: -Teater, dans och musik -Litteraturen, läsandet och språket -Bildkonst, arkitektur, form och design De centrala uppgifterna för kulturpolitiken är att stödja konstnärligt skapande i olika former, att bevara och utveckla kulturarvet samt att medverka till att alla människor ska få goda förutsättningar att ta del av kulturlivet och få möjligheter till kulturutövande. beslutade om nya nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). -Museer och utställningar -Politik för det civila samhället -Tillsyn av spelmarknaden Målen lyder: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: -främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, -främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, -främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, -främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, -särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tre övergripande prioriteringar vägleder regeringens kulturpolitik: -Barns och ungas rätt till kultur. Kultur är viktigt för barns och ungas utveckling och lärande. Kunskap och insikt om den egna kulturen är också en förutsättning för att bättre förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. -Kulturarv för framtiden. Såväl det historiska som det moderna kulturarvet måste värnas som en tillgång för dagens och kommande generationer. -Förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. Kulturskapare ska ha goda möjligheter att fritt utveckla konsten i alla dess former och det ska finnas bra förutsättningar att göra den tillgänglig för fler. Regeringen har kraftfullt värnat och utvecklat barns och ungdomars rätt till kultur; både deras möjligheter att delta i det kulturella livet och att själva få skapa och uttrycka sig. Det framhålls i de nya kulturpolitiska målen och har bl.a. kommit till uttryck genom satsningen Skapande skola, som successivt har byggts ut och föreslås omfatta hela . Satsningen syftar till att öka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och bidrar till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till ökad måluppfyllelse i skolan. Ett levande och tillgängligt kulturarv är viktigt för att vi ska kunna förstå vår samtid och vårt ursprung. Kulturarvet skapar perspektiv på samhället och dess utveckling och berikar människors liv. De stora samlingar som våra institutioner bevarar, forskar om och visar blir genom utvecklad teknik enklare för alla att ta del av. Regeringen fortsätter att utveckla samverkan och öka delaktigheten inom kulturarvsområdet. Förvaltning och utveckling av kulturarvet är även en viktig bas för diversifiering av näringslivet i landsbygder. Kulturfastigheterna är en viktig del av kulturarvet. Regeringen föreslår därför en bred satsning på kulturfastigheterna som möjliggör att och unika huvudbyggnader kan bevaras. Goda villkor för det konstnärliga skapandet är en av grundförutsättningarna för ett vitalt och mångfasetterat kulturliv. För detta behövs rättvisa och ändamålsenliga förutsättningar som tar hänsyn till kulturskapares speciella arbetsvillkor och livssituation. Målet är att skapa större möjligheter för denna grupp att leva på inkomsterna av sitt skapande. Regeringen fortsätter den påbörjade satsningen att främja kulturella och kreativa näringar. Kulturskapare har en stor betydelse för de kulturella och kreativa näringarnas utveckling. Satsningen kan bidra till kunskapsuppbyggnad och en breddad arbetsmarknad för kulturskapare. Undervisning om entreprenörskap inom ramen för de konstnärliga utbildningarna är en betydelsefull del av detta. beslutade , med utgångspunkt i den kulturpolitiska propositionen, om en ny modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). En utredning, , har i sitt betänkande (SOU 2010:11) föreslagit att modellen bör genomföras successivt . Utgångspunkten för regeringens politik inom medieområdet är att garantera yttrandefriheten och tryckfriheten. En mediemarknad med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger enligt regeringen goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska makthavare. Tillgången till medier är nu avsevärt större än tidigare, bland annat till följd av internationalisering, avregleringar på marknaden och den tekniska utvecklingen. Allt fler medieföretag väljer också att använda sig av flera olika tekniska plattformar för att föra ut sitt innehåll. Både kommersiella och ideella aktörer är väsentliga för ett brett medieutbud med olika infallsvinklar. Medieområdet behöver mer än enbart marknadslösningar. Presstödet är viktigt för mediemångfalden på framför allt regional och lokal nivå. Radio och tv i allmänhetens tjänst är betydelsefullt för att ett allsidigt medieutbud ska kunna komma alla till del. Den särskilda finansieringen genom radio- och tv-avgiften ger radio och tv i allmänhetens tjänst en särskilt gynnad ställning i förhållande till övriga aktörer på marknaden. Den tekniska utvecklingen tillsammans med det europeiska regelverket och förändringarna på mediemarknaden har medfört att lagstiftningen på radio- och tv-området har varit i behov av modernisering, liberalisering och förenkling. har därför, efter förslag från regeringen, beslutat om en ny radio- och tv-lag (2010:696). De nya reglerna förbättrar spelreglerna för framför allt de kommersiella aktörerna vilket ger ökade förutsättningar för en livskraftig radio- och tv-bransch. Regeringen avser att ta initiativ till en fortsatt översyn av lagstiftningen för att skapa än bättre förutsättningar för de kommersiella aktörerna att verka på marknaden. Det nya medielandskapets ökade möjligheter till delaktighet förutsätter medvetna och kunniga medborgare som själva kan bedöma tillgänglig information. Regeringen arbetar aktivt med insatser till olika målgrupper framför allt barn och unga och främjande av självreglering hos marknadens aktörer. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosriktningar. Detta är av stor samhällelig betydelse, inte minst i socialt arbete och i integrationsprocessen. Ett annat område där det blivit allt tydligare att trossamfunden spelar en betydelsefull roll är inom krisberedskapssammanhang. Kyrkor och andra religiösa mötesplatser är ofta självklara platser för människor i behov av tröst och stöd i svåra situationer. är uppgiften att hantera frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssammanhang inskriven i instruktionen för stöd till trossamfund (SST). Det övergripande syftet med statens stöd till trossamfund är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva långsiktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och social omsorg m.m. Genom samverkan mellan SST och trossamfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt och tolerans. Trossamfunden erbjuder en möjlighet för människor att ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Den religiösa mångfalden i samhället, liksom 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 engagemanget för etiska, existentiella och religiösa frågor, medför förväntningar på insatser från trossamfunden, både från enskilda och från samhället. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Regeringen har fortlöpande dialog med trossamfunden genom ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, som består av representanter från staten och samfunden. lämnade regeringen till en skrivelse med en strategi för ungdomspolitiken (skr. 2009/10:184, bet. 2009/10:KrU6, rskr. 2009/10:184). I strategin redogörs för inriktningen av det framtida ungdomspolitiska arbetet samt för aktuella utmaningar. Som ett led i att möta dessa utmaningar presenteras i strategin även ett handlingsprogram som består av 45 insatser. Dessa syftar till att stärka ungdomars egenmakt genom utbildning, att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden, att främja ungdomars hälsa och att motverka utsatthet, att öka ungdomars delaktighet och att förbättra förutsättningarna för ungdomars kultur- och fritidsaktiviteter. Bland de insatser som genomförs är den pågående reformeringen av det svenska utbildningssystemet av stor betydelse, liksom de insatser som görs inom arbetsmarknadspolitiken. Vidare genomförs insatser för att motverka utsatthet bland ungdomar, bl.a. i syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt ungas utsatthet för påtvingade äktenskap. Regeringen avser också att lyfta fram ungas situation i arbetet mot mäns våld mot kvinnor och i arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Mot bakgrund av om hälsosituationen för homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner har regeringen tagit initiativ till insatser som riktas till dem som möter unga i sin yrkesroll i syfte att öka kompetensen i dessa frågor. Ett nytt bidragssystem kommer att införas för det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna och för föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet. Det nya regelsystemet ska göra det möjligt för fler 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 organisationer att söka och få bidrag och ska vara tydligt och lättöverskådligt. ersätts de medel som tidigare tillförts av AB för föreningslivets lokala barn- och ungdomsverksamhet av ett utökat anslag för statsbidraget till ungdomsorganisationerna om . Denna förändring innebär stabilare planeringsförutsättningar för ungdomsorganisationerna. Det är viktigt att finna former för att stimulera ungdomar som inte varit aktiva i föreningslivet till engagemang. Regeringen har därför initierat en försöksverksamhet med särskilt stöd till ungdomsorganisationer som vill arbeta med uppsökande verksamhet för att nå unga i utanförskapsområden. Regeringen avser att förlänga satsningen till att omfatta även 2011 och 2012. inleds genomförandet av målen i det nya ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU. Prioriterade områden är ungdomars etablering på arbetsmarknaden och ungdomars delaktighet i samhället. Ungdomspolitikens inriktning behandlas mer utförligt i avsnitt 15.6 Politikens inriktning. Politik för det civila samhället Genom beslut om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) fastställdes den nya inriktningen av politiken för det civila samhället. Regeringen verkar för att tydliggöra och lyfta fram generella frågor om det civila samhället utifrån de olika områden där det civila samhällets organisationer verkar. Regeringen avser också att följa upp och utveckla villkoren för det civila samhället och dess organisationer vad avser dialog och samråd, möjligheter till stöd genom tydliga och stabila bidragssystem samt möjligheter till självfinansiering. Viktiga utgångspunkter är att förändringar ska utformas i dialog med de berörda inom föreningslivet samt att den administrativa bördan på ideellt arbete bör vara så liten som möjligt. Regeringen har för avsikt att fortsätta att utveckla dialogen och samverkan med det civila samhällets organisationer. Det partsgemensamma forum som har inrättats kommer att möjliggöra kontinuerlig dialog om generella frågor om det civila samhället. Regeringen kommer även att verka för att överenskommelserna mellan regeringen, idé- burna organisationer och Kommuner och Landsting följs upp och utvecklas. Det faktum att dialogprocesserna med dessa parter har kunnat genomföras och lett fram till överenskommelser visar på en gemensam vilja till samverkan kring frågor om välfärdens utveckling. Regeringen kommer därför att bjuda in det civila samhällets organisationer till ännu en dialog, som kommer att handla om vilken roll organisationerna kan spela för att bidra till att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i . Vidare fortsätter den dialog på kulturområdet som inletts mellan regeringen, organisationer inom det civila samhället, och kommuner och landsting. Den pilotverksamhet som genomförs i (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) för utökat samråd med det civila samhällets organisationer som ett komplement till remissförfarandet kommer att utvärderas . Regeringen kommer därefter att överväga om sådant utökat samråd kan spridas till fler beslutsprocesser i . Regeringen avser att fortsätta verka för att möjligheter till engagemang i det civila samhället aktivt ska erbjudas dem som själva inte har sökt sig till sådan verksamhet. Det är angeläget att människor som har begränsade nätverk eller som befinner sig i utanförskap erbjuds möjligheter till kontakter och verksamhet som kan öka deras delaktighet i samhällslivet. Bidragssystemen för statligt stöd till det civila samhällets organisationer kommer successivt att ses över för att villkoren för organisationsbidrag på olika verksamhetsområden ska kunna bli mer enhetliga och för att bidragssystemens stabilitet ska öka, främst genom att fler bidrag grundas på förordningar. Den andel av det totala statliga stödet till organisationslivet som utgörs av organisationsbidrag och andra generella stödformer bör inte minska i förhållande till mer styrda och kortsiktiga bidrag. Stödet till allmänna samlingslokaler är fortsatt viktigt för att bidra till en demokratisk infrastruktur i form av samlingslokaler som är tillgängliga för föreningslivet i alla delar av landet. Det tioåriga forskningsprogram om det civila samhället som har beslutats är en angelägen och långsiktig satsning med syfte att utveckla, fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. I denna kunskapssatsning ingår även att samla in och redovisa statistik om det civila samhället och dess organisationer. Europeiska unionens råd har fattat beslut om att 2011 ska vara Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap. har fått i uppdrag att planera, förbereda och samordna temaårets genomförande i (IJ2010/433/UF). Inriktningen på politiken för det civila samhället behandlas mer utförligt i avsnitt 16.4.3 Politikens inriktning. Den nationella idrottspolitiken syftar till en god folkhälsa genom att uppmuntra och ge möjlighet till motion och idrott. Politiken bygger på en fri och självständig idrottsrörelse grundad på ideellt engagemang och en bred verksamhet. I detta ingår att främja barn- och ungdomsidrotten, värna om god etik, ge lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, att arbeta aktivt för integration samt att värna om demokratisk utveckling och delaktighet. Idrotten innebär även underhållning och glädje för många människor. Regeringen stödjer idrottens barn- och ungdomsverksamhet och värnar idrottens självständighet. Regeringen stödjer även arbetet mot dopning och verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Idrotten tar ett betydande ansvar för användning och prioritering av det stöd som kommer från staten vilket innebär att den statliga styrningen av stödet till idrotten har kunnat minskas. får svensk idrott sitt statliga stöd över statsbudgeten och är inte längre beroende av storleken på överskottet från AB . 3.2.2Prioriteringar avseende kultur, medier och idrott Kulturpolitiken bör ge förutsättningar för att barn och unga i hela landet har tillgång till ett 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturutbud och kulturella aktiviteter som präglas av mångfald och hög kvalitet. En utbyggnad av Skapande skola av landets kommuner och en tredjedel av friskolorna har under 20082010 ansökt om medel inom ramen för satsningen Skapande skola. Statens kulturråds uppföljning av det första årets bidragsgivning visar att drygt 165 000 elever har fått ta del av kulturella upplevelser och själva fått pröva estetiska uttrycksformer. Insatserna uppvisar en stor bredd där dansen intar en särställning. Cirka 1 000 olika kulturaktörer har arbetat inom . Skolorna har använt sig av såväl enskilda konstnärligt verksamma personer som institutioner och fria grupper. Merparten av elever och skolpersonal anser att arbetet med Skapande skola har varit mycket positivt, enligt skolhuvudmännens redovisningar till . Satsningen har inspirerat eleverna till eget skapande och egna kulturupplevelser i skolan och .