prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — en möjlighet för kommissionen att besluta om en liknande Skr. 2009/10:150 förlängning . (se faktapromemoria 2009/10:FPM9). -Vid mötet i jordbruks- och fiskerådet beslutades om att ge kommissionen ökad befogenhet att vidta åtgärder vid marknadsstörningar inom mjölksektorn (se faktapromemoria 2009/10:FPM28). Denna befogenhet använde kommissionen sedan för att fördela ut de medel (300 milj. euro) som rådet och beslutade tillföra mjölksektorn som en extraordinär åtgärd . -Vid Jordbruks- och fiskerådet beslutades även om att tillfälligt ge medlemsstaterna ökade möjligheter att ta ut tilläggsavgift för de mjölkproducenter som producerar mer än den individuella mjölkkvoten. Denna åtgärd är frivillig (se faktapromemoria 2009/10:FPM28). Inför samtliga dessa beslut har regeringen samrått med samt informerat miljö- och jordbruksutskottet. Kommissionen har inrättat en högnivåexpertgrupp för att utarbeta förslag till åtgärder på medellång och lång sikt för mjölksektorn. Gruppen diskuterar framför allt hanteringen av sektorn efter avskaffandet av mjölkkvoterna. Denna arbetsgrupp kommer att mötas och kommer att avlägga en slutrapport . Till följd av de fluktuerande priserna på mjölk och mjölkprodukter har kommissionen beslutat att kvartalsvis till rådet rapportera om marknadsutvecklingen. Regeringen deltar aktivt i detta arbete. Jordbruket är en av de sektorer som påverkas allra mest av klimat- Klimatet styr i hör grad vilka grödor som odlas och hur djurhållningen ser ut inom ett geografiskt område. kommer att påverka jordbruket på olika sätt beroende på var det bedrivs. Det är inte minst de regionala och till och med de lokala förhållandena som kommer att styra hur stor påverkan blir, liksom om de negativa eller de positiva effekterna överväger. vitbok, Anpassning till klimatförändring. Till vitboken fanns ett arbetsdokument om Anpassning till klimatförändring: utmaningen för (KOM(2009) 147 slutlig). dokumentet utgjorde ett underlag till den diskussion om klimatanpass- ning som hölls under det svenska ordförandeskapet vid jordbruks- och Dokumentet var även ett av underlagen inför det informella jordbruksministermötet i . Jordbruket släpper ut växthusgaser i form av metan, lustgas och Genom ändrade odlingsmetoder, förändrad djurhållning och minskad användning av fossil energi kan jordbruksektorn minska sina Jordbruket kan också bidra till produktionen av förnybar energi. Genom röstning av stallgödsel kan biogas utvinnas och utnyttjas för värme, el och fordonsbränsle. Energigrödor kan odlas och ersätta fossila kan kol lagras. presenterade inför det informella jordbruksminstermötet ett arbets- dokument, Det europeiska jordbrukets roll för att mildra klimat- förändringarna, (KOM(2009) 1093 slutlig), vilket bl.a. tar upp möjliga åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser från jordbruksektorn. En övergripande slutsats från det informella jordbruksministermötet var att unionen har en viktig roll i att både minska utsläppen av växthusgaser och anpassa jordbruket till ett förändrat klimat. Forskning, överföring av kunskap till jordbrukarna, ökat samarbete samt varnings- och riskhanteringssystem var några specifika ämnen som lyftes fram. För har regelförenkling och bättre lagstiftning hög prioritet och ses som viktiga hörnstenar i arbetet med att stärka det europeiska näringslivets konkurrenskraft. verkar också kontinuerligt för ökade ansträngningar vad gäller förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken och ser det som särskilt angeläget att minska jordbruksföretagens administrativa bördor. Målsättningen är att skapa en märkbar förändring i företagens vardag. Kommissionen bedriver ett fortlöpande arbete med att förenkla regel- verken på jordbruks- och livsmedelsområdet. presenterades meddelandet En förenklad jordbrukspolitik i allas intresse (KOM(2009) 128), i vilket kommissionen redovisar de framsteg som har uppnåtts genom programmet för enklare och bättre lagstiftning på jordbrukspolitikens område. Programmet ingår i kommissionens övergripande strategi för bättre lagstiftning i EU. I samband med att meddelandet behandlades i Jordbruks- och fiskerådet lade ett antal medlemsstater gemensamt fram en lista med konkreta förenklingsförslag, och då främst regelverken om direktstöd till jordbrukare och stöd för landbygdsutveckling. I de slutsatser som rådet antog uppmanades kommissionen att utvärdera medlemsstaternas förslag och att redovisa resultatet för rådet under det svenska ordförandeskapet. Kommissionens bedömning presenterades vid Jordbruks- och fiskerådets möte tillsammans med en lägesrapport om de övriga aktiviteter som pågår för att förenkla EU:s jordbrukspolitik. Drygt hälften av medlemsstaternas förslag kommer att följas upp. Diskussionen om möjliga åtgärder kommer att fortsätta . Frågan behandlades i miljö- och jordbruksutskottet och i inför Jordbruks- och fiskerådets möten , . fattade rådet beslut om att upphäva ett antal föråldrade rättsakter knutna till den gemensamma jordbrukspolitiken. Beslutet fattades i syfte att göra regelverket mer överblickbart och för att undvika osäkerhet kring vilka regler som faktiskt gäller. Under det svenska ordförandeskapet har i övrigt frågan om förenkling av jordbrukspolitiken diskuterats bl.a. på konferensen för utbetalande myndigheter och vid chefsveterinärernas möte samt vid mötet för generaldirektörerna för landsbygdsutveckling. Tonvikten har legat på sådana åtgärder som är ägnade att minska företagarnas administrativa börda. Kommissionen har följt utvecklingen av livsmedelspriserna som ett led i en fortlöpande marknadsövervakning. kommissionen på Europeiska rådets begäran en delrapport, Livsmedels- priser i och utarbetade en vägledning som fastställer huvud- I meddelandet En bättre (KOM(2009) 591), som publicerades , föreslår kommissionen en rad konkreta politiska initiativ och åtgärder som är riktade mot både kommissionen och medlemsländerna för att åstadkomma en förbättrad konkurrens i livsmedelskedjan. tycker att det är viktigt att säker- ställa att konsumenterna inte betalar oskäligt mycket för olika Därtill anser att det är viktigt att säkerställa att mervärdet distribueras på ett rimligt sätt mellan de aktörer som är verksamma i livsmedelskedjan. Meddelandet presenterades vid Jordbruks- och fiskerådet . Flertalet medlemsstater välkomnade meddelandet och anser att det är betydelsefullt med åtgärder för att förbättra konkurrensen i Senast kommer kommissionen att lägga fram en rapport om uppföljningen av de föreslagna åtgärderna med utgångspunkt i de pågående diskussionerna med EU-institutionerna och Reviderade produktionsavgifter för socker Med anledning av en dom i lade kommissionen i september fram ett förslag på reviderade produktionsavgifter för socker för perioden /20032005/2006. de tidigare förordningarna om produktionsavgifter för perioden eftersom avgifterna beräknats felaktigt. Bakgrunden till tvisten i var att sockersektorn ansett att de betalat för höga avgifter. Kommissionens förslag till reviderade produktionsavgifter ogillades av medlemsstaterna som menade att förändringen inte beaktar utfallet i EG- domstolen och den självfinansieringsprincip som avgifterna grundas på. Medlemsstaterna menade att kommissionen även fortsatt överskattar behovet av avgifter. En kvalificerad majoritet av medlemsstaterna röstade mot förslaget i förvaltningskommittén. När kommissionen inte får stöd för en åtgärd i förvaltningskommittén ska frågan överlämnas till rådet, som därefter har en månad på sig att anta ett annat beslut. Ordförandeskapet tog omgående fram alternativa beräkningar av avgifterna, med målsättningen att utreda möjligheten för rådet att anta ett annat beslut inom den utsatta tiden. beräkningsmetoden fanns ett mycket starkt stöd för ordförandeskapets beräkningar hos medlemsstaterna, dock med reservation för de I jämförelse med kommissionens förslag innebar ordförandeskapets beräkningar en större sänkning av avgifterna och därmed en större återbetalning av avgifter till sockersektorn. efterföljande finansiella diskussionerna visade det sig inte möjligt att uppnå en kvalificerad majoritet för ordförandeskapets beräkningar. finansiering än den som följer av Att ändra regelverket var inte möjligt givet Skr. 2009/10:150 tidsramarna för hanteringen av frågan. Ordförandeskapets målsättningar med arbetet i frågan fullgjordes genom att inom utsatt tid ta fram och utreda medlemsstaternas inställning till en alternativ beräkning av produktionsavgifterna. trädde kommissionens förordning i kraft. på temat kvalitetsproduktion inom jordbrukssektorn publicerades . innehöll inga förslag från kommissionen utan var ett diskussionsunderlag där kommissionen begärde in synpunkter på olika aspekter av temat kvalitet. Kommissionen presenterade därefter ett meddelande , (KOM(2009) 234 slutlig) med riktlinjer för det framtida arbetet med att främja kvaliteten på jordbruksprodukter producerade inom EU. Meddelandet är indelat i olika delområden: 4.garanterade traditionella specialiteter, och Meddelandet kommer att åtföljas av lagförslag . Rådsslut- satser antogs på meddelandet under det tjeckiska ordförandeskapet i samband med rådsmötet . ståndpunkter till meddelandet kan sammanfattas med följande: Respekt för internationella standarder samt befintliga privata initiativ måste visas. Det offentliga åtagandet bör vara återhållsamt. - kan ställa sig försiktigt positivt till kommissionens förslag att utveckla en gemensam grundläggande handelsnorm om det innebär förenklingar som regelverket främjar handeln med tredjeland. Kommissionen bör först beskriva tydligare vad som avses att ingå i handelsnormen. - långsiktiga målsättning när det gäller handelsnormer är att dessa bör upprätthållas inom näringen utan statlig inblandning i vare sig utformning eller kontroll. anser dock att det bör avgöras från område till område hur den befintliga lagstiftningen bäst förbättras och förenklas. - hållning är att obligatorisk ursprungsmärkning inte automatiskt leder till större medvetenhet hos konsumenterna. Obligatorisk ursprungsmärkning innebär en stor kostnad och en ökad administrativ börda för företagen. Det är viktigare att ha tillräckligt tydliga regler för frivillig angivelse av ursprung och härkomst så att konsumenterna inte blir vilseledda och tappar förtroendet för denna typ av märkning. - Vad gäller certifieringssystem hänvisar i första hand till internationella standarder för bedömning av certifieringssystem. riktlinjer bör inte ersätta eller dubblera sådana system. Rådsslutsatserna lyfter fram att förbättringar och regelförenklingar är nödvändiga vad gäller kvalitetspolitiken i EU. Slutsatserna inbjuder kommissionen till att se över behovet av märkning av produktionsplats, men säger inget om att det ska vara obligatoriskt. I slutsatserna noterar rådet även kommissionens intentioner att handelsnormer bör utformas enligt en grundläggande generell handelsnorm. Därtill går slutsatserna mer konkret in på geografiska beteckningar där det föreslås åtgärder som att skydden ska stärkas och kommissionen bjuds in att se över möjligheten att konsolidera de tre olika kvalitetssystemen för livsmedel- och jordbruksprodukter samt vin- och spritprodukter. Avslutningsvis välkomnas kommissionen att se över möjligheterna att utveckla riktlinjer för hur certifieringssystem kan bedrivas på bästa sätt. Kommissionen väntas presentera lagförslag på området . Mot bättre riktat stöd till jordbrukare i områden med naturbetingade svårigheter Stödet till områden med naturbetingade svårigheter (LFA, numera be- tecknat NHP) infördes och ingår nu som en del i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd om landsbygdsutveckling. Kommissionen presenterade ett meddelande, (KOM(2009) 161 slutlig), om översyn av avgränsningen av s.k. andra områden med naturbetingade svårigheter. Meddelandet behandlades under det tjeckiska ordförande- skapet och jordbruksrådet fattade beslut om rådsslutsatser. Inför rådsmötet informerades om meddelandet och rådsslutsatserna, (se faktapromemoria 2008/09:FPM117). I rådsslutsatserna uppmanas medlemsländerna att med hjälp av nationell och regional tillgänglig data simulera tillämpningen av den eller de av de åtta förslagna kriterierna med tillhörande tröskelvärden som är bäst lämpade för att beskriva förhållandena som råder i respektive land. Simuleringen ska presenteras i form av kartor över de områden avgränsade på kommunnivå, som skulle kunna vara berättigade till stöd. Kartmaterialet ska översändas till kommissionen. Därefter är det kommissionens avsikt att utarbeta förslag till ändring av rådsförordning 1698/2005 och presentera detta för jordbruks- och fiskerådet tillsammans med en konsekvensbeskrivning. Regeringen välkomnade kommissionens meddelande och ansåg att strikta, väldefinierade, homogena och konkurrensneutrala kriterier bör vara grunden för stödformen. Därtill ansåg regeringen att de valda tröskelvärdena måste återspegla verkliga naturbetingade svårigheter. Stöd för bredbandssatsningar inom landbygdsprogrammet 20072013 Vid sitt möte , 2008 godkände en ekonomisk återhämtningsplan för , vilken innehåller prioriterade åtgärder som ska hjälpa ekonomier att snabbare anpassa sig till den förändrade situationen. Av det totalt tillgängliga beloppet om för medlemsstater tilldelades I slutsatserna av gav sitt sär- Skr. 2009/10:150 skilda stöd åt att bygga ut bredbandsnätet inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för . Eftersom tillgången till Internet ofta är otillräcklig på landsbygden, ansåg man att stödet för bredbandsinfrastrukturen i landbygdsområdena stärks genom stöd från EJFLU. Denna möjlighet infördes genom att rådets förordning (EG) nr 1698/2005 ändrades (473/2009). valde att använda hela det tillgängliga beloppet om för investeringar i bredbandsinfrastruktur inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007 2013. Till detta kommer svensk medfinansiering om . Regeringen beslutade att överlämna ändringar i landsbygdsprogrammet till kommissionen för att införa det nya stödet . 40.3Strategi och direktiv om hållbar användning av bekämpningsmedel En tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel presenterades av kommissionen (se faktapromemoria 2006/07:FPM3). Med utgångspunkt i strategin lämnade kommissionen bl.a. förslag till direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel, vilket slutbehandlades . Den gemensamma ståndpunkten ligger i linje med det svenska arbetet inom ramen för åtgärdsprogrammet för att minska riskerna för människa och miljö vid användning av växtskyddsmedel. ståndpunkt fastställdes vid en andra behandling . Rådsbeslutet om antagande av och rådets direktiv /128/EG om upprättande av en ram för unionens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel togs . Direktivet trädde i kraft . Berörda myndigheter förbereder för tillfället genomförandet av direktivet. Med utgångspunkt i den tematiska strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel, som syftar till att minska beroendet av och riskerna med användning av bekämpningsmedel, slutfördes förhandlingarna om en förordning om växtskyddsmedel. ståndpunkt fastställdes i andra behandlingen . Rådsbeslutet om antagande av och rådets förordning nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG togs , med ikraftträdande . Reglerna börjar gälla . Inom EU har man tagit initiativ till en mer övergripande syn på skogsbruket. Stöd till skogsbruk finns inrymt bl.a. inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt på landsbygdsutvecklings- och miljöområdet. På allt fler områden (jordbruk, energi, klimat, biologisk mångfald, miljöskydd bl.a.) tenderar EU-lagstiftningen att direkt eller indirekt beröra skog och skogsbruk. I linje med subsidiaritetsprincipen värnar i alla skogsfrågor om att bevara den nationella beslutsrätten i frågor som rör skog och skogsbruk. En betydelsefull bedrift är att i egenskap av ordförande i rådet bidragit till att rådet vidtagit åtgärder för att motverka olagliga avverkning och förekomsten av produkter av sådant ursprung på vår marknad. förde förhandlingarna framåt så att rådet kunde enas kring en politisk överenskommelse om förordningen som syftar till att minska risken för att olagliga timmer- och trävaror släpps ut på marknaden. signerades även det första frivilliga partnerskapsavtalet om FLEGT (, Governance and Trade) mellan republiken och EU. Handel med timmer och trävaror EU tillämpar en handlingsplan för att motverka olaglig avverkning och därtill kopplad handel, FLEGT. Handlingsplanen innehåller en rad åtgärder, bl.a. stöd till timmerproducerande länder för förbättrad lagefterlevnad, främjande av riktlinjer för offentlig upphandling samt stöd till den privata sektorns initiativ för ett ökat socialt ansvar. Rådet beslutade om FLEGT-förordningen, vilken möjliggör ett system med frivilliga bilaterala partnerskapsavtal mellan unionen och virkesexporterande länder. Partnerskapsavtalen syftar till att reducera olaglig avverkning av skog och stoppa importen av olagligt avverkat virke till EU. Kommissionen har under förhandlat med exportländer av timmer och trävaror. har processen varit trög och intresset från exportländerna svalt och varierande . stödjer kommissionens arbete med att komma överens om, och genomföra, s.k. partnerskapsavtal med länder som exporterar träprodukter till EU. Glädjande nog kunde det första partnerskapsavtalet mellan och signeras av rådet, företrätt av jordbruksminister , respektive . Därmed kan processen inledas med licensiering av timmer och trävaror från som är avsedda för den europeiska marknaden. fortlöper förhandlingarna med ytterligare potentiella partnerskapsländer och EU hyser förhoppningar om att ratificera fler avtal. Utöver antagandet av FLEGT-förordningen 2005 gav rådet kommissionen i uppdrag att presentera ytterligare förslag som skulle uppnå syfte att strypa inflödet av olagligt avverkat timmer och trävaror av sådant ursprung och därmed motverka olaglig avverkning. presenterade således kommissionen ett förslag till förordning om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (se faktapromemoria 2008/09:FPM39). Förslaget har varit föremål för en särskild Skr. 2009/10:150 överläggning med miljö- och jordbruksutskottet (MJU) , samt information och samråd med MJU och och . Förslaget till förordning kallas ofta due diligence-förordningen, efter det engelska ordet due diligence som betyder tillbörlig aktsamhet. Förslaget behandlades i rådets arbetsgrupp för skog och regeringen har vinnlagt sig om att få till stånd en effektiv, proportionerlig, rättssäker och tydlig rättsakt. Under det svenska ordförandeskapet kunde förhandlingarna ledas till ett gynnsamt utfall. I samband med Jordbruks- och fiskerådet antogs en politisk överenskommelse om substansfrågorna. Utestående var endast den tekniska tillämpningen av artikel 290 och 291 i fördraget om EU:s funktionssätt inom ramen för due diligence-förordningen. De nya reglerna om tillbörlig aktsamhet gäller för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på EU:s marknad . Det handlar alltså om såväl skogsägare som säljer sitt timmer som importörer av t.ex. trämöbler eller pappersmassa. Syftet med förordningen är att minimera risken för att olagligt avverkat timmer eller produkter från sådant trä släpps ut på EU:s marknad. Det ska ske genom att verksamhetsutövaren visar tillbörlig aktsamhet, dvs. till det bästa av sin förmåga samlar information, bedömer riskerna för olaglighet och minimerar den risk som föreligger och inte är försumbar. Definitionen av vad som är att betrakta som olagligt avverkat tar sin utgångspunkt i avverkningslandets lagstiftning. Sammantaget tar alltså förordningen fokus på verksamhetsutövarnas agerande snarare än de enskilda produkterna. Vidare syftar förslaget till att insatserna primärt riktas mot handelsflöden med produkter av tveksamt ursprung. I ljuset av det övergripande arbetet med att stärka FLEGT ses rådsbeslutet om förordningen som en mycket viktig politisk signal till omvärlden att EU inte accepterar olagliga avverkningar eller därtill relaterad handel. FLEGT-förordningen och den kommande due diligence-förordningen är tänkta att verka ömsesidigt förstärkande. gjorde sin första behandling där ett flertal mer långtgående krav föreslogs. Eftersom är medbeslutande i denna fråga kommer förhandlingarna att fortsätta mellan institutionerna . Handlingsplanen berör skogens och skogsbrukets ekonomiska, ekologiska och sociala funktioner, vilka tillsammans bildar basen för ett hållbart skogsbruk. I handlingsplanens inledning betonas att den nationella beslutsrätten ska beaktas. Därefter följer ett antal åtgärdsförslag, främst ökade forskningssatsningar, informationsspridning och en bättre samordning av skogsfrågor internt inom kommissionen. Genomförandet av handlingsplanen (se faktapromemoria 2005/06:FPM115), som löper mellan 20072011, fortsätter. Två arbetsgrupper med representanter från medlemsstaterna har etablerats för att utbyta nationella erfarenheter. En grupp av experter arbetar under DG Miljös ledning med att se över vilka riktlinjer som Skr. 2009/10:150 skulle kunna tillämpas vid grön offentlig upphandling. gruppen leds av och arbetar med skogens roll i kampen mot klimatförändringarna. har kommissionen presenterat en halvtidsutvärdering av handlingsplanen, som sannolikt kommer att ligga till grund för diskussioner om hur vi organiserar EU:s samarbete kring skogsrelevanta frågor efter handlingsplanens slutdatum . EU-koordinering kring finansiering av hållbart skogsbruk samt tropiskt timmer har ansvarat för att leda koordineringen av EU:s medlemsstater och att föra unionens talan vid internationella möten, med bl.a. att lösa ut den utestående frågan om hur FN:s skogsforum (UNFF) ska hantera meningsskiljaktigheterna om finansiering av hållbart skogsbruk. Resultatet, som antogs vid en specialinsatt session , enade utvecklingsländerna inom G77 och biståndsgivarna genom att etablera en process där en expertarbetsgrupp ska bereda frågan inför kommande UNFF-sessioner . Problem som avskogning och olaglig avverkning och dess följder i form av bl.a. utsläpp av koldioxid, förlust av biologisk mångfald och bortfall av skatteintäkter, tenderar att vara mer utpräglade i utvecklingsländer kring det tropiska bältet. Arbetet som sker inom den internationella tropiska timmerorganisationen (ITTO) anses därför ligga väl i linje med såväl unionens som svenska målsättningar om hållbar utveckling. Under rådsmötet inom organisationen företrädde EU:s medlemsstater. gav dessutom stöd till ITTO:s tematiska program i syfte att stärka de svaga strukturer som ofta är kärnan till bristande god skoglig förvaltning i utvecklingsländerna. verkar fortsättningsvis inom EU för att ratificeringsprocessen ska snabbas på så att det internationella råvaruavtalet för tropiskt timmer () kan träda i kraft. 41 Den gemensamma fiskeripolitiken grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande som ger förutsättningar för ett lönsamt och hållbart yrkesfiske. Däri ingår principer om att försiktighetsansatsens tillämpning baseras på vetenskapliga råd och efterlevnad av ekosystemansatsen. har beslut fattats om en förordning för fiskerikontrollen samt de årliga fiskemöjligheterna i EU:s vatten. har kommissionen även presenterat en grönbok om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. Kommissionens förslag till rådets förordning om ett nytt kontrollsystem för fisket presenterades (15695/08 PECHE 312). Vid rådet togs en politisk överenskommelse om denna rättsakt som är den mest omfattande på fiskets område. Syftet med förordningen är att ge unionen en reformerad och bättre fiskerikontroll hela vägen från nätet till tallriken.