prop · GX03116 · 2010-03-02 00:00:00 — Detta ställer särskilda krav på hälso- och sjukvårdens förmåga att tillhandahålla bl.a. läkarinsatser till äldre vid särskilda boenden och till den hälso- och sjuk- vård till äldre som bedrivs i t.ex. den äldres ordinära hem (hemsjukvård) samt att dessa läkare och övrig sjukvårdspersonal som vänder sig till äldre har geriatrisk och gerontologisk kompetens. En del av de problem som redovisas på äldreområdet t.ex. återkom- mande oplanerade akutinläggningar av äldre på sjukhus har enligt rege- ringens uppfattning att göra med bl.a. brist på läkarresurser och geriatrisk kompetens inom den kommunala hälso- och sjukvården. Som skäl till detta anförs ofta brister i organisation och samverkanssvårigheter mellan kommuner och landsting. Det finns dock skäl att i detta sammanhang uppmärksamma bristen på specialistutbildade läkare inom geriatrik och allmänmedicin. Tillgången till läkare fortsätter att öka men enligt prognoser från kommer bristerna när det gäller dessa specialiteter att kvarstå och vara ojämnt fördelad över landets sjukvårds- regioner även framöver. Detta trots att merparten av hälso- och sjukvår- dens resurser riktas till äldre. Olika initiativ har tidigare tagits från regeringens sida för att förbättra situationen. finns det bl.a. särskilda stimulansmedel riktade till landstingen för att förbättra tillgången till läkare inom äldreomsorgen. Genom stimulansmedlen har bl.a. nio landsting utbildat läkare i geriatrik och åldrande. Vidare har 17 landsting och 18 kommuner använt stimu- lansmedlen till att förstärka läkarnas medverkan i särskilt och ordinärt boende och till att förstärka eller stödja de kommunala äldreteam som Prop. 2009/10:116 arbetar med äldre patienter med mobila läkarresurser. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) har landstingen ansvaret för att utbilda specialistläkare i sådan utsträckning att det motsvarar den framtida efterfrågan. Detta innebär att det är landstingen som dimen- sionerar dessa utbildningar utifrån de behov som de anser föreligger. har gett ut allmänna råd om tjänstgöring och utbild- ningsprogram där det föreskrivs att tillgången på specialistläkare m.fl. bör motsvara behovet. Inom finns också ett specialist- tjänstgöringsråd (ST-råd) som är rådgivande i uppdrag att stödja huvudmännen i arbetet med att uppnå hög kvalitet i specialist- tjänstgöringen (ST-tjänst). har också regeringens uppdrag att fortlöpande genom det s.k. Nationella planeringsstödet (NPS) ta fram underlag för sin analys av tillgång och efterfrågan på hälso- och sjuk- vårdspersonal. av läkare () är den instans som tillhandahåller olika specialistkurser (SK-kurser) för läkare som vill specialisera sig, bl.a. SK-kurser i geriatrik. bör ges i uppdrag att efter samråd med Kom- muner och Landsting lämna förslag på hur främst ökad geriatrisk men också gerontologisk kompetens kan uppnås på olika nivåer och verksam- heter som vänder sig till äldre. Arbetet med att öka den geriatriska och gerontologiska kompetensen bör också uppmärksammas i Socialstyrel- sens kommande uppdrag att utveckla ledarskapet inom äldreomsorgen och uppdraget att utarbeta allmänna råd om kompetenskrav för omvård- nadspersonal inom äldreomsorgen. 13Boende och teknikutveckling för ökad valfrihet och kvalitet 13.1Efterfrågan på bostäder med god tillgänglighet Regeringens bedömning: De allra flesta av morgondagens äldre kommer att bo i sådana bostäder som finns . Det är därför viktigt att tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet förbättras. Utredningens förslag och bedömning: Äldreboendedelegationens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Utredningen föreslår därutöver att staten bör införa ett femårigt bidrag för att höja tillgängligheten i befintliga hus. Remissinstanserna: instämmer och menar att både seniorbostäder och trygghetsbostäder är resurser på den allmänna bostadsmarknaden. bedömer att ett mer varierat utbud av anpassat boende för äldre är mycket positivt för ett hälsosamt åldrande. lyfter fram erfarenheter från projektet med IT som visar hur man kan lösa frågor om en sammanhållen infrastruktur för hur ny teknik ska fungera i bostäder och hur IT anknutna vård- och omsorgstjänster ska kunna stödja ett självständigt boende. menar att kvarboende förmodligen handlar både om bostad och grannskap men också det faktum att de allra flesta föredrar att bo i ett åldersintegrerat lokalsamhälle. Alla bostäder bör vara utrustade och förberedda för potentiellt distribuerad, ambulerande primärvård, hemtjänst med god ergonomi och med utrymmen för per- sonlig service och gemenskap. i län menar att bostadsförsörjningslagen efterlevs av alltför få kommuner och att de riktlinjer som upprättas oftast handlar om utbyggnad i ett kort perspektiv. kommun, , , och delar delegationens bedömning. kommun har redan seniorbostäder med gemensamhetslokaler och värd eller värdinna. Kommunen erbjuder även ekonomiskt stöd till fastighetsägare som till- handahåller seniorbostäder med värd eller värdinna och gemensamhets- lokaler. Kommuner och Landsting anser att den stora utmaningen ligger i utvecklingen av stöd i det ordinära boendet för en åldrande befolkning och en planering som tar hänsyn till äldres behov och efter- frågan av hög tillgänglighet och trygghet. En god anpassning till äldres behov i både befintliga bostäder och nybyggda bostäder minskar behovet av särlösningar. Byggherrarna menar att eftersom de flesta bostäder som kommer att finnas 2030 redan finns så är anpassningen av det befintliga bostadsbeståndet en utmaning. menar att äldres boendeförhållanden i allt väsentligt endast påverkas genom åtgär- der i det befintliga bostadsbeståndet. allmännyttiga bostads- företag, delar delegationens bedömning. Famna anser att kraven på tillgänglighet bör vara högre i seniorbostäder för att man ska kunna bo kvar livet ut. tillstyrker förslaget om tillgänglighetsbidrag och på- pekar att villkoren för bidrag även måste beakta åtgärder i hygienutrym- men. tillstyrker förslaget och kravet på inven- teringar. Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam till- styrker förslaget men menar det är viktigt med instruktioner och hand- ledningar för inventeringarna samt uppföljning och utvärdering av åtgär- der som vidtas. ser mycket positivt på förslaget om tillgänglig- hetsbidrag. menar att förbättrad tillgänglighet också förbättrar arbetsmiljön för bl.a. personal. menar att det rent allmänt finns en risk för att individuellt riktade stöd till företag och verksamheter kan snedvrida konkurrensen. i län menar att tillgängligheten i hygienutrymmen och särskilt ur ett arbetsmiljöperspektiv behöver fokuseras för att kunna underlätta kvar- boende. i är positiva till ett bidrag knutet till krav på inventering. i menar att inventeringar ska vara en förutsättning för bidrag. i är positiva till förbättrad tillgänglighet i det befintliga bostadsbeståndet. i stöder delegationens förslag. Drygt 20 kommuner, SKL, , , , , , , , och tillstyrker ett tillgänglighets- bidrag. I många svar framhålls svårigheter med ett allt för omfattande krav på inventeringar som villkor för att erhålla stödet. Skälen för regeringens bedömning Äldre personers efterfrågan på bra bostäder I lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar anges att varje kommun ska planera bostadsförsörjningen i syfte att skapa för- utsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs (1 §). Eftersom alla behöver en bostad genom hela livet så måste kommunernas planering beakta behoven hos människor i livets alla åldrar och i olika livssituationer. I förslagen om en ny Plan- och bygglag, PBL, lyfts kommunernas skyldigheter fram att beakta tillgäng- lighet vid prövningar enligt lagen. Med både ett ökande antal äldre och en ökande andel äldre i befolk- ningen så kommer frågor om fysisk tillgänglighet både i bostäderna och i närmiljön att få en allt större betydelse. Enligt bostadsmarknadsenkät har i många kommuner medelålders och äldre personer som önskar en annan bostad ofta haft svårt att hitta en ny bostad. Många bostäder i det befintliga beståndet motsvarar inte de krav på tillgänglighet, användbarhet eller bekvämlighet som äldre personer önskar. Intresset för s.k. seniorbostäder är stort och antalet har enligt rapporten från Kommuner och Landsting ökat från cirka 11 400 lägenheter till cirka 32 800 lägenheter . Bostädernas tillgänglighet och användbarhet har ett i många avseenden modernt bostadsbestånd. En stor del av beståndet behöver dock rustas upp och renoveras för att bl.a. förbättra tillgängligheten vilket har en avgörande betydelse för om dessa ska kunna fungera för äldre kvinnor och män. Särskilt viktigt blir det när funktionsnedsättningar gör sig påminda. Förekomsten av hälsoproblem och funktionsnedsättningar ökar med ålder och blir vanligare eftersom äldre lever allt längre. Så har t.ex. nedsatt rörlighet ökat i gruppen perso- ner mellan från /91 till /02 enligt SWEOLD undersökningen. rapporterade i Vård och omsorg om äldre, Lägesrapport , att äldre personer tycks få en ökad förmåga att klara vardagliga sysslor som fler äldre rapporterar om hälsoproblem av olika slag. En förklaring antas vara att samhällsmiljön utvecklats så att det är enklare att klara olika vardags- sysslor. Det kan handla om bättre tillgänglighet i bostäder, bättre utrus- tade bostäder samt fler och bättre hjälpmedel. Det har t.ex. blivit vanli- gare med tvättmaskin i lägenheten och rollatorn är ett mycket funktio- nellt hjälpmedel för många. Ett ökat antal äldre medför att efterfrågan på funktionella bostäder kommer att öka ytterligare. En ökande andel äldre i befolkningen medför att värdar för och producenter av bostäder behöver utveckla strategier för att behålla sina äldre hyresgäster genom att tillgodose deras önskemål i och kring boendet. Det kan inbegripa behov av åtgärder både för anpass- ning av befintliga bostäder och för nyproduktion av bostäder samt för inte beredd att anslå särskilda medel till stöd Prop. ökar tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet. 13.2Investeringsstöd till trygghetsbostäder m.m. Regeringens bedömning: Regeringen anser inte att det krävs någon särskild lag som ger kommunerna befogenhet att inrätta trygghets- bostäder för äldre personer. Ett investeringsstöd till nybyggnad av och ombyggnad till trygghetsbostäder för äldre kan lämnas . Utredningens förslag: Äldreboendedelegationen föreslog att kommu- nerna genom en särskild lag får befogenhet att inrätta trygghetsbostäder för äldre personer som känner sig oroliga, otrygga eller socialt isolerade. De som bor i trygghetsbostäder ska utan biståndsbedömning ha tillgång till en gemensamhetslokal, personal med uppgift att initiera gemen- samma aktiviteter och trygghetslarm. Det ska finnas möjlighet till gemensamma måltider. Vid förmedlingen av trygghetsbostäder kan hög ålder beaktas. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget eftersom även äldre bör kunna välja och fatta egna beslut om sitt boende. Socialstyrel- sen instämmer i bedömningen att efterfrågan ökar men menar att efter- frågan orsakas av brister i hemtjänst och allmän service. delar inte uppfattningen att trygghetsbostäder minskar behovet av vård- och omsorgsboende. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB anser att trygghetsbostäder behöver mer brandskyddsåtgärder än ordinärt boende. MSB föreslår att kraven tydliggörs avseende tillgäng- lighet som omfattar säkerhet vid utrymning. MSB vill ha ett uppdrag tillsammans med för att föreslå anpassning av de regler som styr brandskyddet till morgondagens nya boendeformer. Handisam anser att hög ålder ska vara ett självständigt skäl för att flytta till trygghets- bostad. menar att förslaget om trygghets- bostäder är rimligt och logiskt mot bakgrund av vårdval och ökande kommersiell etablering inom hemtjänst och personlig assistans särskilt med ökad privat medfinansiering. tillstyrker för- slaget. i menar att bostäderna måste fördelas strikt efter kötid för att inte via förturer ge utrymme för en dold biståndsbedömning. i län bedömer att trygghets- bostäder bör erbjudas genom en skyldighet i lag lika i hela landet. Inne- börden av hög tillgänglighet behöver förtydligas. i ifrågasätter om det behövs en lag för något som redan finns. Utvidgning av investeringsstöd tillstyrks. i Värm- lands län menar att det är otydligt om investeringsstöd kan sökas av andra aktörer än kommunen. i menar att trygghetsbostäder blir särskilt viktiga i glesbygd. Kommunerna är i sina svar positiva till utredningens bedömning att trygghetsbostäder ska vara frivilliga att inrätta. och kommun är positiva till att kunna erbjuda trygghetsbostäder men pekar på en risk för att trygghetsboende i förlängningen medför en ytter- ligare åtstramning av rätt till bistånd i form av äldreboende. och , kommun, kommun är positiva. ser svårigheter i att tillhanda- hålla larm utan prövning enligt socialtjänstlagen. menar att trygghetsbostäder kommer att främja det egna valet och det kommun menar att i ett längre perspektiv bör skyldighet övervägas så att inte kommuntillhörighet blir avgörande för möjligheten till goda boendealternativ. utbyggnad av seniorboende är tillräckligt. Kommuner och Landsting ifrågasätter om en särskild lag Alla aktörer bör ha möjlighet att erbjuda detta. menar att privata fastighetsägare måste få vara med och både bygga och hyra ut trygghetsbostäder. skap RPG, HSB och anser att bostadsrätt bör vara en möjlig SPRF anser att kommunerna ska åläggas en skyldighet att inrätta trygg- SPF tillstyrker förslaget om ett frivilligt åtagande. ålder ska vara ett skäl för att få flytta till trygghetsbostad. bundet anser att det ska vara tvingande för kommunerna att ha trygghets- , ungdomar och vuxna med utvecklings- störning, FUB lyfter fram betydelsen av social gemenskap. maka och andra läkemedel ges alltför ofta som ersättning för socialt umgänge med andra människor. Famna, Förbundet och Föreningen , FSS menar att trygghetsbostäder måste kunna tillhandahållas också av andra än kommunen. Skälen för regeringens bedömning Fler valmöjligheter för ökad trygghet Bostaden är själva basen för våra liv. För en del äldre personer är inte den hittillsvarande bostaden och eventuella insatser från äldreomsorgen tillräckligt för att de ska kunna känna sig trygga. Behoven av eller efter- frågan på särskilt boende beror till viss del på de övriga bostädernas och Till viss del beror det också på hur kommun och landsting lyckas organisera för vård och omsorg i hemmet. för äldre kvinnor och män avseende boende behöver öka. att bestämma och styra över sitt liv måste finnas också för äldre. ringen menar att äldre kvinnor och män som vill byta bostad behöver mötas av ett mer varierat och bättre anpassat utbud av bostäder som mot- svarar deras önskemål. Med en ökande andel äldre i befolkningen ökar också möjligheterna att skapa boendealternativ som motsvarar olika visar i bostadsmarknadsenkäten att i många kommuner har äldre svårt att hitta boendealternativ som tillgodoser deras önskemål. har många äldre, både kvinnor och män, som inte haft så stora behov att det räckt för att de ska beviljas särskilt boende blivit tvungna att bo kvar. Det som många efterfrågar är en mindre lägenhet. huset som kan ordna gemensamma aktiviteter och gemensamma måltider kan bidra till ökad trygghetskänsla. Förbättrade möjligheter att finna en bostad och ett boende som passar de egna önskemålen kan påverka efter- Prop. 2009/10:116 frågan och även den behövliga omfattningen av särskilt boende. Enligt regeringens mening krävs inte en särskild lagstiftning som ger kommunerna en uttrycklig befogenhet att tillhandahålla trygghetsbostä- der. Den möjligheten ingår redan i den allmänna kompetens som kom- munerna har enligt kommunallagen (1991:900). Några remissinstanser, bl.a. i län, och , har framfört att det ska införas en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla trygghetsbostäder. Rege- ringen delar inte denna uppfattning eftersom kommunerna redan har skyldigheter för bostadsförsörjningen genom lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Kommunernas planering ska syfta till att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. En ytterligare precisering av kommunernas skyldighet för bostadsförsörjningen bedöms inte lämplig. Flera remiss- instanser, bl.a. Kommuner och Landsting, Fastighetsägarna , Famna, Föreningen och menar att initiativ till trygghetsbostäder för äldre också bör kunna tas av andra aktörer. Regeringen delar denna uppfatt- ning. Trygghetsbostäder behöver se olika ut beroende på lokala förhållanden och på de önskemål som de som söker sådan bostad har. uppenbara fördelar med en mångfald i fråga om ägande, former för upp- låtelse, samverkan om drift och verksamhet. trygghetsbostäder bör kunna inrättas och tillhandahållas av flera intres- senter som kommuner, föreningar, bostadsföretag, kooperativ m.m. I de flesta remissvar bl.a. , , , och , tillstyrks förslaget till investeringsstöd. Regeringen har i budget 2010 föreslagit att investeringsstöd ska vara möjligt att söka också för trygghetsbostäder . Förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. har kompletterats med bestämmelser om villkor för investeringsstöd till trygghetsbostäder för äldre. Med trygghetsbostäder avses huvudsakligen bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt av personer som fyllt och att där finns personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa tider. Regeringen kommer att följa utvecklingen av investeringsstöd till trygg- Flera remissinstanser har framfört oro för att andra kriterier än ålder för att få ställa sig i kö eller att regler för förturer skulle medföra en faktisk behovsbedömning, men utan att ge den rättsäkerhet som socialtjänstlagen Regeringen delar den bedömningen. Andra kriterier för att kunna få en trygghetsbostad än en lägsta åldersgräns bör inte få använ- Prop. 2009/10:116 das. Övriga villkor i förordningen bör kvarstå oförändrade. Förordningen medger att ansökningar kan lämnas till och med . Frågan om förlängd giltighetstid kommer att behandlas i samband med budgetarbetet års budget. För dem över en viss ålder som vill ha en bostad med tillgång till perso- nal och möjligheter till gemensamma aktiviteter eller gemen- samma måltider kan trygghetsbostäder bli ett alternativ som bidrar till ökad trygghetskänsla. Trygghetsbostäder ska vara planerade så att det är möjligt att bo kvar om man får en funktionsnedsättning som kräver hjälpmedel för förflytt- ning. Det är därför viktigt att bostaden genom sin utformning underlättar, dels för den enskilde att använda moderna och bra hjälpmedel för att kunna klara sig själv, dels för att personal ska kunna utföra sitt arbete med effektiva metoder och moderna och bra hjälpmedel utan att riskera sin hälsa. Trygghetsbostäderna ska också innehålla lokaler för gemensamma aktiviteter. Det är grundläggande att trygghetsbostäder bemannas med personal för att skapa kontakt med de boende, erbjuda gemen- samma måltider och erbjuda kulturella aktiviteter m.m. 13.3Särskilt boende enligt socialtjänstlagen Regeringens bedömning: Det behövs fler platser i särskilda boende- former för äldre. Genom de demografiska förändringarna beräknas be- hoven av sådana boenden att öka ytterligare. Det är angeläget att stödja utbyggnaden genom ett fortsatt statligt investeringsstöd till sär- skilt boende. bör få i uppdrag att i samverkan med och tydliggöra hur särskilt boende för äldre enligt socialtjänstlagen (2001:453) kan utformas med avseende på att kunna fungera väl för de boendes egna aktiviteter, för användning av moderna hjälpmedel samt i fråga om arbetsmiljö för anställda som arbetar med moderna metoder. Utredningens bedömning: Det behövs redan nu fler platser i särskilda boendeformer. Den demografiska utvecklingen kommer att medföra att behovet av sådana boenden kommer att öka ytterligare . Innehållet i särskilt boende behöver utvecklas för att tillgodose äldre personers såväl sociala som medicinska behov. Innehållet behöver också utvecklas för människor med demens och multisjuklighet, för etniska och språkliga minoriteter samt för homo-, bi- och transsexuella personer. Särskilt boende bör främst vara en resurs för människor som är bero- ende av vård och omsorg dygnet runt och för dem som behöver eftervård eller rehabilitering efter sjukhusvistelse. Innehållet i vården och omsorgen behöver utvecklas och anpassas med hänsyn till detta. Den enskilde individen och kvaliteten i vården och omsorgen bör vara i fokus. Vid nybyggnation av särskilda boendeformer bör höjd tillgänglighets- nivå tillämpas. Även kraven i arbetsmiljölagstiftningen har betydelse för utformningen av särskilda boendeformer. Remissinstanserna: ser med oro på de senaste årens minskning av antalet platser i särskilt boende. Det är av största vikt att utbyggnad av trygghetsbostäder inte sker på bekostnad av platser i vård- och omsorgsboenden. delar utredningens bedömning. menar att höjd nivå för tillgänglighet enligt gällande bestämmelser inte alltid är tillräckligt. tar upp frågor om kom- muners kontra vårdande institutioners ansvar och konsekvenser för bostadsutformningen. anser att det är av yttersta vikt att det görs tydligt vad som avses med fullvärdig bostad i kombination med Arbetsmiljö- verkets rekommendationer för en bra arbetsmiljö för personal. påpekar att en ökad tillgänglighetsnivå kan innebära att kom- munens kostnader ökar. kommun menar att innehållet i särskilt boende behöver utvecklas också för personer med demenssjukdom och multisjuklighet, för etniska och språkliga minoriteter samt för homo-, bi- och transsexuella personer. Flera kommuner bl.a. och kommun understryker behovet av att utveckla särskilt boende ytterligare med fokus på innehåll och bemötande. Ett antal kommuner bl.a. och ifrågasätter om sär- skilt boende i alla avseenden måste vara en fullvärdig bostad. vill betona att särskilt boende behöver utvecklas, byggas ut och finnas i olika former. Famna föreslår att regeringen främ- jar utvecklingen av boendemiljö och arbetsmiljö i vård- och omsorgs- boende och korttidsvård. menar att det behövs särskilda boendeenheter med tillgång till personal med specifik kunskap om stroke för att rehabiliteringen ska bli så bra som möjligt. FSS delar bedömningen att verksamheten för dem med stort omsorgsbehov behöver utvecklas. Skälen för regeringens bedömning: Efterfrågan på särskilt boende är till viss del beroende av hur vård och omsorg i hemmet kan organiseras. Förutsättningarna påverkas i hög grad av tillgängligheten i den befintliga bostaden. Kan god kvalitet åstadkommas och garanteras där man redan bor så kan det vara möjligt för många att bo kvar ytterligare . När den enskildes behov kan tillgodoses i hemmet så ska plats i särskilt boende erbjudas om den enskilde önskar det. Skälen kan handla om den enskildes egen hälsa och upplevelse av otrygghet, anhörigas ork och vilja att delta i vård och omsorg eller brister i kvalitet och kontinuitet i vård och omsorg i hemmet. Äldreboendelegationen visade i betänkandet Bo bra hela livet (SOU 2008:113) hur prognoser över behoven av särskilt boende påverkas både av antaganden om demografiska förändringar och antaganden om för- ändringar av de allra äldstas hälsa. En följd av att fler av de äldsta över- lever allvarliga sjukdomar är att fler lever med ohälsa och även med svår ohälsa. En konsekvens av att hälsoförbättringar bland de äldsta inte observerats är att behoven av äldreomsorg och då också särskilt boende ökar . Detta beräknas alltså ske trots att antalet Prop. 2009/10:116 personer endast ökar svagt .