prop · GY031d18 · 2010-10-12 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Analys och slutsatser ............................................................................ 1:1 : Förvaltningskostnader .................. 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag.......................... 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ................... 1:4 Räntebidrag m.m............................................................................. Resultat Samhällsplanering och bebyggelseutveckling.................... Resultat Byggande och förvaltning................................................... 4.4.4Analys och slutsatser Samhällsplanering och Analys och slutsatser Byggande och förvaltning ............................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Analys och slutsatser Lantmäteriverksamhet ................................... Regelförenkling avseende hållbart samhällsbyggande......................... Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ....................................... Analys och slutsatser............................................................................. 3:5 Åtgärder på konsumentområdet..................................................... 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter.......................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utgiftsutveckling inom område 18.......................................................................... Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik...................................... Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik...... Skatteutgifter inom utgiftsområde 18, netto .......................................................... Utgiftsutveckling inom Bostadsmarknad ............................................................... Skatteutgifter inom Bostadsmarknad, netto........................................................... Fördelning av upplåtelseformer 2009...................................................................... Anslagsutveckling 1:1 : Förvaltningskostnader....... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 : Offentligrättslig verksamhet Kreditgarantier ...................................................... Anslagsutveckling för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag........ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Omstrukturering av Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ................................................ Anslagsutveckling för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ..................................................................................... Anslagsutveckling för 1:4 Räntebidrag m.m......................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Räntebidrag m.m...................... Utgiftsutveckling inom Hållbart samhällsbyggande.............................................. Antalet antagna och ändrade översiktsplaner ......................................................... Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser............................... handläggningstider för överklagade planer och antal beslut om upphävda detaljplaner .................................................................................... Överklagade detaljplaner och områdesbestämmelser............................................. Handläggningstiden för till regeringen överklagade planer................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 ...................................... Anslagsutveckling 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder........................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder.................................................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden - anslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ............................................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:3 ..... Anslagsutveckling 2:4 Lantmäteriet ...................................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:4 Lantmäteriet.............................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:5 ...................... Utgiftsutveckling inom konsumentpolitiken.......................................................... Anslagsutveckling för 3:1 ...................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:1 ................... Anslagsutveckling för 3:2 .......................................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:2 ....................... Anslagsutveckling för 3:3 .................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:3 Allmänna Anslagsutveckling för 3:4 ............................................ Intäkter i form av ansöknings- och årsavgifter........................................................ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:4 ........ Anslagsutveckling för 3:5 Åtgärder på konsumentområdet................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:5 Åtgärder på Anslagsutveckling för 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter...................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 3:6 Bidrag till miljömärkning av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.1 Fördelning av bostadsbeståndet efter upplåtelseform 2009................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kredit- garantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp av högst 10 (avsnitt 3.8.1), 2.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) intill ett belopp av högst 5 (avsnitt 3.8.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Omstrukturering av kom- munala bostadsföretag göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 (avsnitt 3.8.2), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 4.9.1), 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik enligt följande uppställning: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Utgiftsområde 18 är uppdelat i tre områden, Bostadsmarknad (avsnitt 3), Hållbart samhällsbyggande (avsnitt 4) och Konsumentpolitik (avsnitt 5). I respektive avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom område 18 Områden inom utgiftsområde 18 Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2011. I jämförelse med de anvisade medlen minskar ramen för utgiftsområdet med . Förändringen förklaras i huvudsak av utfasningen av räntebidraget (se avsnitt 3.8.4). Tabell 2.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utfasningen av räntebidraget medför att verksamhetsutgifter, framför allt för Lantmäteriet, och , nu utgör en större andel av ramen än transfereringar. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Inom utgiftsområde 18 är dock insatserna större på inkomstsidan. Stöd på budgetens inkomstsida finns i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad och som en skattesanktion om det rör sig om ett s.k. överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. bostad, miljö, arbetsmarknad eller näringsliv i syfte att stärka dessa områden. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2009/10:195). I avsnitt 3.3 redovisas de nettoberäknade skatteutgifter som avser utgiftsområde 18. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 18, netto Totalt för utgiftsområde 18 1 Beloppet skiljer sig från vad som angavs i budgetpropositionen huvudsakligen av beräkningstekniska skäl och inte till följd av regeländringar. Kapitalskattebasen är den mest volatila skattebasen och mycket svår att prognostisera. Stora förändringar i belopp är därför inte ovanliga vid beräkningar vid olika tillfällen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 () och delar av verksamhet ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Huvuddelen av anslagen avser stöd i form av räntebidrag, stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad och stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag på orter med vikande befolkningsunderlag. Räntebidraget för ny- och ombyggnad av bostäder är under avveckling och kommer att upphöra helt 2012. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs i (UN- HABITAT) och Europeiska unionen. Området Bostadsmarknad har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om hållbar samhällsplanering har stor betydelse för området. Även bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om den regionala tillväxtpolitiken, det utvecklingsarbetet och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Bostadsmarknad 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 2006 31:11 Investeringsbidrag för anordnande av 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I avsnitt 2.3 redogörs för vad en skatteutgift är och varför den redovisas. I detta avsnitt redovisas de enskilda skatteutgifterna som hör till området Bostadsmarknad. Skatteutgifterna utgår från förhållandena som gällde när ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100) beslutades. Regeringen återkommer i samband med ekonomiska vårproposition med en uppdaterad bedömning av skatteutgifterna. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom Bostadsmarknad, netto Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Försäljning av tomtmark och byggnader Investeringsstimulans till hyres- och beskattade hyreshus och småhus Totalt för område Bostadsmarknad 1 Beloppet skiljer sig från vad som angavs i budgetpropositionen huvudsakligen av beräkningstekniska skäl och inte till följd av regeländringar. Kapitalskattebasen är den mest volatila skattebasen och mycket svår att prognostisera. Stora förändringar i belopp är därför inte ovanliga vid beräkningar vid olika tillfällen. Avkastning på eget hem och bostadsrättsfastighet Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boende i eget hem och i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot betalas en fastighetsavgift för bostäder. Den kommunala fastighetsavgiften uppgår 2010 till per småhus, dock högst av taxeringsvärdet på fastigheten och per bostadslägenhet, dock högst av fastighetens taxeringsvärde. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras till följd av ombyggnad). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret betalas ingen fastighetsavgift och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Direktavkastningen förutsätts motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten respektive det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten på fastighetens reala direktavkastning och den fastighetsavgift som betalas enligt gällande regler. Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Enligt för inkomstbeskattning ska värdeförändringar beskattas när de uppkommer och inte, som fallet är, när de realiseras. Dessutom ges för egna hem, ägarlägenheter och bostadsrätter under vissa förutsättningar möjlighet till ytterligare uppskov, även då vinsten har realiserats. Dessa uppskovsmöjligheter ger upphov till en skattekredit. Från och med tas en schablonintäkt på av uppskovsbeloppet upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detta motsvarar en ränta på uppskovsbeloppet om . Skillnaden mellan gällande uppskovsregler och en beskattning i inkomstslaget kapital utgör en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Tjugotvå trettiondelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av egna hem och s.k. äkta bostadsrätter, dvs. bostadsrätter som upplåts av en bostadsrättsförening vars verksamhet till klart övervägande del består i att tillhandahålla sina medlemmar bostäder i en byggnad som ägs av föreningen, tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans betalas ut för byggande av mindre hyres- och studentbostäder som påbörjades 20032006. Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekten. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Det som redovisas är en bedömning av den offentligfinansiella effekten till följd av projekt påbörjade . Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster En fastighetsägare ska i vissa fall betala mervärdesskatt för vissa tjänster som fastighetsägaren utför på fastigheten med egen personal. Detta gäller om fastigheten används i en verksamhet som är undantagen från beskattning, t.ex. bostadsuthyrning. Bestämmelserna syftar till att uppnå en mervärdesskattemässig likabehandling mellan att själv utföra eller att köpa tjänsterna. Uttagsbeskattning förutsätter att nedlagda lönekostnader, inklusive sociala avgifter, överstiger för ett beskattningsår. För arbeten vars lönekostnader inte överstiger uppstår en skatteutgift. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Begränsad fastighetsavgift för pensionärer är fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad begränsad för bl.a. pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastighetsavgift. Fastighetsavgiften kunde som mest reduceras till 2008. Detta belopp har därefter indexerats med prisbasbeloppet. Begränsningen utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. Nya och reviderade skatteutgifter Schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder Vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt gäller att avdrag får göras med ett schablonbelopp som uppgår till . Vid upplåtelse av privatbostadsfastighet ska dessutom ett belopp som motsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. För en bostad som innehas med bostadsrätt eller liknande besittningsrätt ska avdrag göras med ett belopp som motsvarar innehavarens avgift eller hyra för den upplåtna delen, dock endast till den del avgiften inte motsvarar kapitaltillskott till föreningen eller bolaget. Vid upplåtelse av en bostad som innehas med hyresrätt ska avdrag göras med den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Skatteutgiften för schablonavdrag vid uthyrning av bostäder har inte tidigare redovisats i skrivelsen Redovisning av skatteutgifter /10:195. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att schablonavdraget höjs . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målet för området Bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad Bostadsbeståndet och -priserna Det finns drygt 4,5 miljoner permanentbostäder i enligt beräkningar. Av dessa finns i småhus och i flerbostadshus. av bostäderna upplåts med hyresrätt, med äganderätt och med bostadsrätt. Diagram 3.1 Fördelning av bostadsbeståndet efter upplåtelseform 2009 Av hyresbostäderna ägs något mer än hälften av privata fastighetsägare, av kommunala bostadsbolag (allmännyttan) och resterande del av andra offentliga ägare. Andelen bostadsrätter i flerbostadshusen har ökat , men hyresrätten är fortfarande den vanligaste upplåtelseformen. I småhusbeståndet uppgår egna hem till , hyresrätter till och bostadsrätter till . Tabell 3.3 Fördelning av upplåtelseformer 2009 Bostadspriserna och bostadsbelåningen har ökat i . I BKN:s marknadsrapporter, som publiceras , beskrivs och analyseras utvecklingen av bostadspriserna, bostadsbelåningen och bostadskonsumtionen i landet. Färre kommuner med brist på bostäder och fler med överskott För att kunna följa utvecklingen på de lokala bostadsmarknaderna skickar ut bostadsmarknadsenkäter till kommunerna. En- käterna syftar till att belysa läget på bostadsmarknaden och det förväntade bostadsbyggandet. I sammanställningen av resultaten anger att antalet kommuner som uppger att det finns brist på bostäder minskar och att antalet kommuner som anger att det finns ett överskott på bostäder ökar (dnr Fi2010/3157). I enkäten uppger av kommunerna (119 kommuner) att det råder en generell brist på bostäder, vilket är något färre än 2009 då av kommunerna (124 kommuner) uppgav att det förelåg bostadsbrist. Av kommunerna har brist på hyresrätter. Brist på hyresrätter förekommer således även bland kommuner som har balans eller t.o.m. överskott på bostäder. Många av kommunerna med brist på hyresrätter har dock endast behov av ett fåtal hyresrätter. Framför allt äldre, ungdomar och stora barnfamiljer bedöms av kommunerna ha svårt att hitta en lämplig bostad. Av kommunerna bedömer att de har ett överskott på bostäder, medan anger att de totalt sett har balans på bostadsmarknaden. Allt fler kommuner antar riktlinjer för bostadsförsörjningen i enlighet med regleringen i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. I årets enkät uppger av kommunerna (124 kommuner) att de har antagit sådana riktlinjer jämfört (97 kommuner) 2009. Av riktlinjerna har antagits under förra mandatperioden. Förutom bostadsmarknadsenkäten sammanställer länsstyrelsernas årliga regionala analyser av bostadsmarknaderna. Sammanställningen visar att skillnaderna mellan, och inom länen, är stora (dnr Fi2010/395). I många län är förhållandena i kommunen med länets största stad avgörande för befolkningstillväxten och bostadsbyggandet. Det är också till och från denna kommun pendlingsströmmarna i länet går. I denna kommun finns vanligtvis de flesta flerbostadshusen och ofta förekommer bostadsbrist eller balans på bostadsmarknaden. Av sammanställningen framgår att kommunerna står inför flera utmaningar, bl.a. att öka bostadsbyggandet, att få fram fler bostäder för unga och äldre samt att öka utrymmet för boendeplanering i kommunernas strategiska planering. För att utbudet av bostäder ska kunna möta efterfrågan behöver vissa kommuner anpassa beståndet genom att riva icke ändamålsenliga bostäder och bygga nya bostäder. På vissa håll kan detta innebära ett behov av att bygga nya bostäder trots att befolkningen minskar. upphävdes den s.k. tillståndsplikten i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Detta innebär att en försäljning av kommunala bostadsföretag eller bostadsfastigheter tillhörande ett kommunalt bostadsföretag inte längre kräver godkännande. har i promemorian Försäljningar av allmännyttiga bostäder efter upphävandet av tillståndsplikten gjort en uppföljning av effekterna av lagändringen (dnr Fi2010/1098). konstaterar att två kommuner har avyttrat hela sitt bestånd av allmännyttiga bostadslägenheter, men att de flesta kommuner har valt att ha kvar sin allmännytta. såldes nästan 14 400 lägenheter från allmännyttiga bostadsbolag i 77 kommuner. stad stod för av försäljningarna. Antalet sålda lägenheter har minskat , då nästan 18 000 lägenheter såldes.