prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — De externa aspekterna av den inre marknaden utgjorde där en central komponent tillsammans med de områden som medlemsstaterna önskar prioritera, exempelvis tjänstehandel. slutsatser enades konkurrenskraftsrådet om vid mötet . Samråd med har skett i samband med behandlingen i Skr. 2009/10:150 konkurrenskraftsrådet. Betydelsen av en fungerande inre marknad blev också huvudpunkt under det svenska ordförandeskapets informella ministermöte för inre marknadsministrarna i . I samband med mötet delades the ut . Priset syftar till att lyfta fram betydelsen av den inre marknaden, öka medvetenheten om möjligheterna med den fria rörligheten av personer, varor, tjänster och kapital inom EU men också om problemen som kan uppstå när tillämpningen av inre marknadens regelverk inte fungerar. Priset är en uppmuntran för företag, medborgare eller andra organisationer som bidragit till att förbättra den inre marknaden. Den första pristagaren blev som fick priset för sitt arbete med att undanröja hinder för portugisiska medborgare att få uppehållstillstånd i . 28.2Administrativt samarbete och SOLVIT Det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna blir allt viktigare för genomförandet av den gemensamma EU-lagstiftningen och för att få till stånd en välfungerande inre marknad. prioriterar arbetet med att genomföra informationssystemet för myndigheter på den inre mark- naden, . Lagstiftningen på den inre marknaden ställer allt större krav på ett fungerande administrativt samarbete mellan medlemsstaterna. Ett informations- och kommunikationssystem för myndigheter i EU, (), har därför tagits fram under ledning av kommissionen. Genom ska medlemsstaterna kunna utbyta information på elektronisk väg. är nationell sam- ordnare för i . Efter att framgångsrikt ha använts för administrativt samarbete inom ramen för yrkeskvalifikationsdirektiv har successivt börjat användas för informationsutbyte mellan medlemsstaterna inom ramen för tjänstedirektivet. föreligger en skyldighet för medlemsstaterna att använda för det administrativa samarbetet enligt tjänstedirektivet. SOLVIT är ett etablerat nätverk för att undanröja handelshinder på den inre marknaden. Antalet ärenden ökar och har omkring 126 ärenden inkommit varav ca 68 ärenden berör och svenska bestämmelser. Ärenden rörande personrörlighet domineras av problem med socialförsäkringar registreringar och uppehållstillstånd och ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer. Bland varuhindren dominerade fordon, skatt på fartyg, medicintekniska produkter övriga tekniska krav på produkter. Bland tjänstehindren rådde stor spridning. Kommissionen strävar efter att minska företagens administrativa börda och förbättra företagsklimatet. Inom ramen för sitt regelförenklingsarbete har kommissionen föreslagit åtgärder på bl.a. bolagsrättens och redovisningsrättens områden. Förslagen skulle Skr. 2009/10:150 behandlas (s.k. snabbspår). slutfördes förhandlingarna om ett tredje snabbspår. Det handlade om ett direktiv med förenklingar i bl.a. fusions- och delnings- direktiven. Ändringarna rör skyldigheten att låta upprätta handlingar inför stämmans beslut om fusion eller delning, offentliggörandet av fusionsplaner och delningsplaner samt ger större möjligheter att använda ett förenklat förfarande vid fusion med ett dotterbolag (se fakta- promemoria 2008/09:FPM47). välkomnade kommissionens förslag. Regeringen har informerat civilutskottet och samrått med . föreslog kommissionen förenklingar i direktiven om offentliggörande av bolagsinformation och filialer. konstaterades att det fanns en blockerande minoritet mot förslaget i rådet och under det svenska ordförandeskapet bedömdes fortsatta diskussioner om förslaget meningslösa (se faktapromemoria 2007/08:FPM118). Ett annat led i kommissionens arbete med att förbättra klimatet för framför allt små och medelstora företag är förslaget till förordning om privata europabolag (SPE) (se faktapromemoria 2007/08:FPM 133). Förhandlingarna bedrevs under det svenska ordförandeskapet med inriktning på en politisk överenskommelse. Ett antagande av förordningen kräver enhällighet bland EU:s medlemsstater. Vid konkurrenskraftsrådets möte konstaterades att alla medlemsstater inte kunde stödja ordförandeskapets kompromissförslag. Frågorna om borgenärsskyddsreglernas utformning och arbetstagar- inflytande i bolagens styrelser var särskilt känsliga. har under ordförandeskapet verkat för att reglerna i förordningen ska bli enkla och användarvänliga. Regeringen har överlagt med civilutskottet och samrått med . Kommissionen presenterade en grönbok om möjliga sätt att utveckla samarbetet beträffande de nationella företagsregistren (KOM(2009) 614 slutlig). Medlemsstater och andra intressenter har upp- manats att lämna synpunkter på innehållet i grönboken . har informerats om grönboken. antogs ett ändringsdirektiv som bl.a. innebar lättnader i skyldigheten att upprätta koncernredovisning för vissa moderbolag (se faktapromemoria 2007/08:FPM118). är positivt till regel- förenklingar och välkomnade kommissionens förslag, även om för- bättringarna för svenska företag antas vara små. Kommissionen har i enlighet med förfarandet i den så kallade IAS- förordningen (nr 1606/2002/EG) fortsatt att anta internationella redovis- ningsstandarder och tolkningsmeddelanden för tillämpning av börs- noterade europeiska företag. löpande i EU:s officiella tidning, EUT. I genomförandekommittén, som består av representanter från medlemsstaterna och av kommissionen i egenskap av ordförande, har det även fortlöpande utbytts information i överlämnade kommissionen ett förslag som syftar till att Skr. 2009/10:150 förenkla redovisningskraven för s.k. mikroföretag (se faktapromemoria 2008/09:FPM104). Förslaget är att mikroföretagen undantas från det fjärde bolagsrättsliga direktivets tillämplighet och därigenom från skyldigheten att upprätta årsredovisning. Frågan har behandlats i rådsarbetsgrupp, i attachékretsen och vid konkurrenskraftsrådets möte . Förhandlingarna har avstannat på grund av att det finns en blockerande minoritet mot förslaget. Regeringen har lämnat information till och överlagt med civilutskottet. I sektorn för finansiella tjänster och på området för finansiell rapportering och lagstadgad revision finns ett antal europeiska och internationella tillsynskommittéer och organisationer som har fått erkännande från EU. Organen har en viktig roll för konkurrensen på den inre marknaden och för den inre marknadens funktion. Efter förslag från kommissionen (se faktapromemoria 2008/09:FPM95) fattades beslut om ett program för att medfinansiera kommittéernas och organisationernas verksamhet. Finansieringsprogrammet omfattar (20102013) och uppgår till totalt (och rådets beslut nr 716/2009/EG). 29 Fri rörlighet för varor har givit hög prioritet åt ansträngningarna att se över och modernisera ramverket för varors rörlighet på den inre marknaden, såväl på det harmoniserade som det icke-harmoniserade området. har arbetet inriktats på att genomföra de antagna rättsakterna om översyn och modernisering av det generella ramverket för produktlagstiftning. På de icke harmoniserade områdena, där medlemsstaterna själva kan formulera kraven, har en viktig EG-rättsakt trätt i kraft som tydliggör medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter. antogs och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för unionen (moderniserad tullkodex). Förordningen innehåller de allmänna regler och förfaranden som ska tillämpas på varor som förs in i eller ut ur unionens område. att ta fram tillämpningsföreskrifter har pågått och förväntas Parallellt pågår ett arbete med att utforma de tekniska lösningar som krävs för att genomföra beslutet om en papperslös miljö för tullen och handeln. Mot bakgrund av bl.a. kommissionens meddelande om en europeisk strategi för industriell äganderätt antog rådet en resolution om bekämpning av varumärkesförfalskning och pirat- I anslutning härtill utarbetades en åtgärdsplan för tull- myndigheternas kamp mot immaterialrättsintrång. för perioden 20092012. I åtgärdsplanen läggs särskild vikt vid behovet av åtgärder mot farliga varor som hotar säkerheten, miljön och Skr. 2009/10:150 konsumenters hälsa. En första översynsrapport avseende det närmare genomförandet av planens olika aktiviteter presenterades . välkomnar den pågående moderniseringen av tullhanteringen och deltar aktivt i arbetet med att ta fram smidiga och effektiva tekniska lösningar. deltar också aktivt i arbetet med att bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering. 29.2Harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning och översynen av den nya metoden Harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning utgör det centrala instrumentet för att undanröja tekniska handelshinder, så att varor som uppfyller de harmoniserade kraven får tillträde till hela EU-marknaden. Man frångår alltmer den vanligen använda rättsliga formen för harmonisering, direktiv, för att i stället använda förordningar. Förordningar är direkt tillämpliga och behöver inte som direktiven införlivas i den nationella lagstiftningen. Den s.k. nya harmoniseringsmetoden är ett centralt instrument för att främja fri rörlighet för varor inom EU. har ca 25 olika sektorsdirektiv antagits som helt eller delvis följer principerna i den nya påbörjades en horisontell översyn av nya metoden, som bl.a. syftar till att komma till rätta med de olikheter i definitioner, begrepp och tillämpning som har uppstått . resulterade i två viktiga rättsakter, och rådets förordning (EG) nr 765/2008 om krav för ackreditering och marknads- kontroll i samband med saluföring av produkter samt Europa- parlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG om en gemensam ram för saluförande av produkter. Dessa rättsakter ingår i det s.k. varupaketet tillsammans med förordningen om ömsesidigt erkännande (se nedan). Förordningen om ackreditering och marknadskontroll tillämpas från Inför ikraftträdande har stora förberedelseinsatser I arbetet med att skapa en europeisk struktur för ackreditering av organ som utför bedömning av överensstämmelse (t.ex. certifierings- organ) har en överenskommelse om samarbete ingåtts mellan å ena sidan kommissionen och medlemsstaterna och å andra sidan den europeiska organisationen för ackrediteringsorgan, EA. ingicks överenskommelsen av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, SWEDAC. Förordningen innebär också skärpta krav på att medlemsstaterna utför marknadskontroll, dvs. tillsyn över att tillhandahållna varor uppfyller ställda krav och att ingripande sker när varor inte uppfyller kraven. ett led i programmet för det svenska ordförandeskapet hölls den 11 september en konferens om marknadskontroll och det fria varuflödet med deltagande från medlemsstaterna samt industri-, handels- och Enighet förelåg om vikten av en förstärkt marknadskontroll och om behovet av ökat samarbete om kontrollen. Beslut 768/2008/EG utgör en mall för utarbetande av nya eller reviderade rättsakter på varuområdet. Den första rättsakt som anpassats till beslutet är det antagna reviderade leksaksdirektivet Skr. 2009/10:150 (och rådets direktiv /48/EG om leksakers 29.3Det icke harmoniserade varuområdet Inom det område som är icke harmoniserat har medlems- staterna rätt att formulera egna tekniska regler. Dessa måste emellertid vara i överensstämmelse med . Två olika procedurer tillämpas för att motverka handelshinder inom området. Det är dels 98/34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter, dels förordning (EU) 764/2008 om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upp- hävande av beslut nr 3052/95/EG. Den förstnämnda proceduren medför kontroll av regler på förslagsstadiet och den senare information om och förfaranderegler kring administrativa beslut som begränsar marknads- tillträdet för produkter som lagligen saluförts i annan medlemsstat. En svensk förordning (SFS 2009:52) kompletterar EU-förordningen. I denna pekas ut som kontaktpunkt för proceduren. Kollegiet har i denna funktion mottagit ett flertal förfrågningar om svenska regler. Avseende 98/34/EG har över 700 förslag anmälts av medlemsländerna och ett tjugotal av m.fl. länder som också är kopplade till proceduren. har anmält över 30 förslag . Av dessa för- anledde sju stycken reaktioner från andra medlemsstater eller kommissionen. Tre av reaktionerna utgjordes av s.k. detaljerade utlåt- anden och lämnades av kommissionen inom livsmedels- och transportområdet. kommenterade inte något förslag från någon annan medlemsstat . Standarder är frivilliga, privaträttsliga dokument utarbetade av intressenterna inom berört område; tillverkare, handel, myndigheter och Den nya harmoniseringsmetoden innebär att standarder även ges en viktig roll i lagstiftningsarbetet. Kommissionen ger, efter att ha hört medlemsstaterna, de europeiska standardiseringsorganen uppdrag att utarbeta standarder som EU kan använda. Möjligheten att ge sådana uppdrag mandat återfinns i direktiv /34/EG. metoden, används standardisering inom ett flertal andra varu- och tjänsteområden, varav det allmänna produktsäkerhetsområdet är ett av de Standarder har dessutom en viktig roll under direktiven om På EU-nivå påbörjades en studieöversyn av standardiseringens framtida utmaningar. Studien kommer att föreligga och bli föremål för en bred diskussion. förslag till förändrad politik och lagstiftning har aviserats 2010, och av standardisering i förhållande till innovation. lade kommissionen fram ett förslag till förordning om harmoniserade villkor för utsläppande av byggprodukter på marknaden (se faktapromemoria 2007/08:FPM123). Förordningen föreslås ersätta det nuvarande byggproduktdirektivet 89/106/EEG och syftar till att förtydliga, förenkla och modernisera reglerna för CE-märkning av bygg- produkter samt att bidra till att effektivare undanröja kvarstående handelshinder för byggprodukter och därmed förbättra konkurrensen och den inre marknadens funktion. Förslaget innehåller förenklade procedurer i syfte att underlätta för tillverkare, särskilt småföretagare och mikroföretag. har välkomnat förslaget till förordning men framhållit att byggprodukternas prestanda ska deklareras och produkterna när det finns en harmoniserad standard för produkten framtagen. är något tveksamt till undantagsreglerna för mindre företag och anser att förordningen ska beakta byggprodukternas påverkan på miljö och hälsa i ett livscykelperspektiv, och ge bättre information om dess innehåll av farliga ämnen. antog sin ståndpunkt i första behandlingen . Rådets förhandlingar har pågått och under det svenska ordförandeskapet presenterades en lägesrapport vid rådets (konkurrenskraft) möte . Det spanska ordförandeskapet arbetar vidare utifrån de resultat som uppnåtts och siktar på en gemensam ståndpunkt i rådet . Samråd och information ägde rum med inför rådsmötet . har informerats om förslaget och överläggning om fortsatt svensk ståndpunkt sker . En korrekt tillämpning av upphandlingsdirektiven där man arbetar för att ta bort onödig administration torde öppna upp den offentliga upphandlingen för fler, förbättra den inre marknaden och möjliggöra för aktörerna att skörda fördelarna av den inre marknaden. 29.6.1Offentlig upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet antogs och rådets direktiv /81/EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven /17/EG och 2004/18/EG. Direktivet utgör en del av ett försvarspaket som utöver direktivet omfattar ett förslag till direktiv om förenkling av villkoren för överföring av försvarsmateriel inom unionen samt ett meddelande som gäller en strategi för en starkare och konkurrenskraftigare europeisk försvars- Det nya upphandlingsdirektivet har till syfte att framför allt skapa förutsättningar för upphandling av sådant material och sådana Skr. 2009/10:150 tjänster som är av så känslig natur att upphandling enligt det klassiska direktivet inte lämpar sig. Det förhållandet att upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet omfattas av det klassiska direktivet med dess formbundna förfaranden har, enligt kommissionen, medfört att undantagsmöjligheten i artikel 296 i fördraget har överutnyttjats i många medlemsstater. En särskild utredare har getts i uppdrag att lämna förslag till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt, dir. 2009:37. Uppdraget ska redovisas . presenterades ett meddelande från kommissionen om Främjande av privata och offentliga investeringar i syfte att bidra till en ekonomisk återhämtning och långsiktig strukturanpassning, utveckling av offentligt privat partnerskap (OPP), KOM(2009) 615 slutlig. Kommissionen skriver i meddelandet att en kombination av offentliga och privata insatser och medel kan bidra till den ekonomiska åter- hämtningsprocessen och till att utveckla marknader t.ex. genomföra infrastrukturprojekt, tillhandahålla offentliga tjänster och främja innovationer. Bland de åtgärder som kommissionen avser genomföra nämns bl.a. att en arbetsgrupp ska tillsättas. Med hjälp av arbetsgruppen ska en rad åtgärder genomföras som kompletterar medlemsstaternas åtgärder för att avlägsna hinder som står i vägen för att utveckla OPP och främja deras användning. Regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaterna inte använder sig av OPP för att dölja utgifter och ökningar av de offentliga skulderna. Detta skulle vara i strid med stabilitets- och tillväxtpakten eftersom det leder till stora framtida kostnader. har dock utarbetat regler för statistikredovisning för OPP som tydligt anger om och på vilket sätt tillgångar ska redovisas i de offentliga partnerskapen. I meddelandet anges att kommissionen håller på att utarbeta en konsekvensanalys för att avgöra vilka framtida initiativ som krävs för att skapa ett tydligt och förutsägbart regelverk om tjänstekoncessioner. Syftet är att lägga fram ett lagförslag på koncessionsområdet . Regeringen är positiv till detta initiativ då möjligheterna till samverkan med civila offentliga aktörer och näringslivet utnyttjas för att åstadkomma ett effektivt och ändamålsenligt resursutnyttjande. En huvudprincip ska vara att alla möjligheter ska granskas för att finna kostnadseffektiva lösningar och där så är lämpligt ska verksamheten upphandlas på den konkurrensutsatta marknaden. Att lägga över verksamhet på privata aktörer får dock inte leda till att svårbrytbara monopolförhållanden skapas eller att lagar och förordningar om finansiering av statlig verksamhet överträds. Fri rörlighet för tjänster och kapital Tjänstedirektivet är centralt i arbetet med att stärka den inre marknaden. I samband med genomförandet har en mängd rättsliga och administrativa hinder undanröjts. Tjänstesektorn bidrar i allt högre grad till ökad tillväxt och sysselsättning och är därmed även allt viktigare för välstånd. Ett väl genomfört direktiv kommer därför bidra till en stärkt tjänstehandel i . En viktig komponent i direktivet är införandet av s.k. gemensamma kontaktpunkter som förenklar administrativa förfaranden för tjänstutövare, tjänste- mottagare och myndigheter. löpte genomförandetiden för tjänstedirektivet ut. Tjänstedirektivet syftar primärt till att göra det lättare för tjänste- leverantörer att erbjuda sina tjänster i ett annat EU/EES-land genom att handelshindrande regler ska ha tagits bort i respektive medlemsstat. Även tjänstemottagarnas rättigheter har stärkts. Medlemsstater är vidare enligt direktivet skyldiga att inrätta gemensamma kontaktpunkter genom vilka tjänsteleverantörerna kan ansöka om tillstånd och sköta andra formaliteter på elektronisk väg samt få information om samtliga villkor för tjänsteutövning. Ett system (Internal Market Information system, ) för administrativt samarbete har även etablerats mellan myndigheterna i EU- länderna för att förbättra myndighetssamarbetet länderna emellan. kommer arbetet med den ömsesidiga utvärderingen att äga rum. Den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet innebär att medlemsstaterna ska granska varandras genomförande baserat på den regelinventering medlemsstaterna har gjort. Den ömsesidiga utvärderingen har det huvudsakliga syftet att säkerställa ett homogent genomförande, och bör kunna resultera i att tjänsteleverantörer kan känna sig trygga med att det inte ska finnas olika regler i olika länder. Metod för processen fick fullt stöd av Högnivågruppen under konkurrenskraftsrådet och ska följas upp under det spanska ordförandeskapet. Regeringen anser att direktivet kommer att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning samt stärka konkurrenskraften i EU. Det svenska genomförandet av tjänstedirektivet antog regeringens proposition (prop. 2008/09:187) om Genomförande av tjänstedirektivet. trädde den horisontella lagen om tjänster på den inre marknaden i kraft tillsammans med ändringar i sektorslagstiftning och i författningar på lägre nivå, bl.a. förordning om tjänster på den inre marknaden. året har arbetet fortskridit med utvecklingen av den svenska kontaktpunkten samt att myndigheter har anslutit sig till informations- En stor kommunikationsinsats har gjorts för att öka kunskapen om tjänstedirektivets påverkan hos såväl statliga myndigheter Skr. 2009/10:150 som länsstyrelser och kommuner. 30.2Fri rörlighet för finansiella tjänster Etablering av en finansiell tillsynsstruktur Den finansiella krisen har visat att den finansiella tillsynen inom EU inte har fungerat tillfredsställande. Det har funnits brister i samarbetet, samverkan och informationsutbytet inom EU. Kommissionen presenterade därför fyra rättsakter som innebar förslag om etablerandet av en ny finansiell tillsynsstruktur inom EU (se faktapromemoria 2009/10:FPM21). Ett av förslagen innebar att ett råd, , tillskapades med uppgift att bl.a. identifiera störningar i det finansiella systemet och vidta åtgärder om så krävs. Övriga förslag innebar att tre EU-myndigheter ska skapas för bank-, försäkrings- respektive värdepappersområdena. Myndigheternas uppgift ska bl.a. vara att samordna tillsynsinsatser mellan EU:s medlemsländer. Under det svenska ordförandeskapet nåddes en allmän inriktning i rådet för samtliga fyra rättsakter. Förhandlingar med kommer att fortgå för att en politisk överenskommelse därefter ska kunna nås. Solvens IIdirektiv med nya rörelseregler för försäkringsföretag lade kommissionen fram ett förslag till ett nytt direktiv om rätten att etablera och driva försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II). Förslaget var ett samarbete mellan medlemsstaterna, kommissionen och tillsynskommittén på försäkringsområdet (CEIOPS) (se faktapromemoria 2006/07:FPM117). Inledningsvis beräknades direktivet vara färdigförhandlat men efter att arbetet stannat upp till följd av viss oenighet kom det slutligen att antas . Direktivet, som benämns och rådets direktiv /138/EG av om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II), ska vara genomfört . Direktivet är ett ramdirektiv som är utarbetat enligt Lamfalussymodellen och utgör dels en konsolidering av tretton befintliga direktiv på försäkringsområdet, dels en reformering av solvensreglerna för försäkringsföretag. I direktivet finns bestämmelser om bl.a. värdering av tillgångar och skulder, kapitalkrav, företagsstyrning samt tillsyn och offentliggörande av information. Syftet med direktivet är att harmonisera försäkringsregleringen inom Skr. 2009/10:150 EU så att samma konkurrensmöjligheter skapas för försäkringsföretag i Vidare är avsikten också att skapa en mer framåt- blickande och riskorienterad reglering, som i större utsträckning tar sin utgångspunkt i en förebyggande tillsyn. Tanken är därvid att försäkrings- och förmånstagarna ska skyddas, som en effektivare kapitalallokering och ökad stabilitet på marknaden ska kunna uppnås. har välkomnat reformeringen av solvensreglerna i och med att man därigenom ska kunna uppnå en högre grad av riskkänslighet och