prop · GY031d6 · 2010-10-12 00:00:00 — har i en redogörelse (dnr Fö2010/153/SSK), sammanställt erfarenheter från inträffade större händelser , som pekar på att allmänheten, trots insikt om att det inte rör sig om en akut situation, ringer 112 för att få och kunna lämna information på grund av att det inte finns kännedom om något alternativnummer. Därmed skulle informationsnumret, enligt redogörelsen, kunna komplettera och framförallt avlasta nödnumret 112. I alarmeringsavtalet mellan staten och regleras en extra ersättning till för att kunna bedriva radiokommunikation i både det analoga systemet och i det digitala Rakelsystemet . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ringen avser att fasa ut den extra ersättningen . Inrättande av särskilt informationsnummer Regeringen anser att stödet till allmänheten och aktörerna inom krisberedskapssystemet avseende information och kommunikation i samband med en allvarlig händelse eller kris bör stärkas. händelser har visat att nödnumret 112 blir hårt belastat. Som exempel kan nämnas ett åskoväder i vilket medförde att anslutna till kommunens vattenledningar blev utan vatten och nödnumret 112 användes av många invånare. Regeringen har (Fö nr 6) uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i samverkan med (SOS Alarm), och övriga berörda aktörer att redovisa en plan för hur inrättandet av ett särskilt informationsnummer kan genomföras. Planen ska precisera innehållet i tjänsten, hur tjänsten kompletterar polisens kontaktnummer 114 14 och hur den kan införas. I planen ska även lämplig ansvarsfördelning för tjänstens utveckling och drift beskrivas och motiveras. Bedömda kostnader för informationsnumrets införande och drift samt förslag på hur tjänsten ska finansieras ska redovisas. Uppdraget har redovisas . 4.7Uppföljning, utvärdering och lärande Förmågan i samhället att förebygga och hantera olyckor och kriser bör kontinuerligt förbättras genom lärande från inträffade händelser samt genom att erfarenheter och erhållna kunskaper från tillsyn, uppföljning och utvärdering tillvaratas och förmedlas. Arbete med att inhämta och förmedla kunskaper bör ske på ett systematiskt och strukturerat sätt och genomföras såväl områdesvis som på en övergripande samhällsnivå. Tvärsektoriella och samlade bilder och bedömningar som tillgodoser nationella, regionala och lokala behov bör kunna förmedlas. Inriktning och finansiering av forskning och annat utvecklingsarbete för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 försvar är väsentligt för att stärka skyddet och beredskapen i samhället. 4.7.1Förmåga att lära och återföra kunskap från olyckor och kriser För att samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser ska öka är det viktigt att erfarenheter och lärdomar löpande tas tillvara för att öka förmågan att hantera en olycka eller kris. Arbetet med olycksundersökningar har påbörjats i de flesta kommuner. Det finns dock skillnader i hur långt kommunerna har kommit i arbetet. För att få systemet med olycksundersökningar att fungera tillfredställande i samtliga kommuner behövs utbildning, information och stöd. sammanställde, sekretessgranskade och analyserade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap cirka 70 olycksundersökningar och 400 brandutredningar från kommunerna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i samverkan med polis och åklagare i genomfört ett projekt i syfte att öka kvalitén i brandutredningar vid anlagda bränder. Vidare genomförde myndigheten i samverkan med och en konferens om erfarenheter från observatörsinsatser och ett seminarium om lärande från olycksutredningar och om hur åtgärder, som en konsekvens av olyckutredningen, genomförs. En guide för sekretesshantering vid olyckundersökningar publicerades. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har genomfört en kurs i kvalificerad olycksutredningsmetodik i samverkan med med deltagare från statliga myndigheter, kommuner och företag. Regeringen bedömer att insatser inom området har bidragit till att förmågan hos beslutsfattare och andra berörda att lära och återföra kunskap från olyckor och kriser har ökat. Krisberedskapsarbetet är en lärande verksamhet som genererar kunskap och insikt genom att erfarenheter av övade och inträffade händelser tas tillvara. Arbetet med uppföljning, utvärdering och lärande behöver bedrivas strukturerat och tvärsektoriellt. Målet med den lärande verksamheten är att öka aktörernas förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser. Detta sker genom inriktning, samverkan, tillsyn, analys, uppföljning, utvärdering, beställning av forskning och studier samt lärande från inträffade händelser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps arbete med statistik och analys av olyckor, kriser och säkerhets- och krishanteringsarbete bör fortsatt utvecklas. Inom området för metoder och system för lärande från olyckor och kriser bör arbetet med att förvalta och utveckla metodik för olycksundersökningar och observatörsverksamhet fortsatt utvecklas. Vidare bör myndigheten påbörja ett långsiktigt arbetet med att utveckla och förbättra information och stöd till kommunerna, och samverkan mellan kommunerna, avseende olycksundersökningar, erfarenhetsåterföring och effektiva lärprocesser. verkar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. I detta avsnitt redogörs endast för verksamhet inom utgiftsområde 6, Försvar och Samhällets krisberedskap. Inom dessa områden inkom totalt 27 stycken nya ärenden , varav fyra ledde till att undersökningar inleddes. lämnade totalt 1 stycken slutrapport med 17 stycken rekommendationer. Vid ingången av 2009 fanns 45 rekommendationer som inte genomförts av tillsynsmyndigheterna och vid utgången av 2009 återstod 19 stycken. Den särskilda satsning på att hålla utredningstiderna , som anges i myndighetens regleringsbrev, fortsatte . Utredningstiden inom området annan verksamhet har dock överskridit den angivna tidsgränsen. anger att anledningen till det är att utredningar inom området regelmässigt är mycket omfattande och komplexa. Det är regeringens bedömning att i huvudsak har uppfyllt de av regeringen ställda målen. Se vidare utgiftsområde 22 Kommunikationer för redovisning av Statens verksamhet inom civil luftfart, spårbunden trafik och civil sjöfart. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera Statens verksamhet och finansiering (dnr Fö2009/477/SSK). Uppdraget redovisades till (Försvarsdepartementet) i rapporten verksamhet inriktning, omfattning, finansiering (dnr Fö2009/2370/MFU). Statskontorets rapport har beretts genom att ett remissmöte har hållits. Mötesanteckningar och skriftliga kommentarer finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2009/2370/MFU). Statskontoret konstaterar i rapporten att i hög grad lyckats klarlägga händelseförlopp och orsaker i de undersökta olyckorna. Rekommendationer om säkerhetshöjande åtgärder har också i allmänhet hörsammats av ansvariga myndigheter. Däremot har haft svårt att nå upp till målen regeringen satt för handläggningstid. Statskontoret anser att fortsatt bör upprätthålla dagens roll då det bl.a. krävs ett oberoende utredningsorgan för att kunna leva upp till kraven i internationella konventioner och EU-lagstiftning. Statskontoret ifrågasätter dock om har tillräckliga resurser för att fullt ut svara upp mot de internationella krav som finns. I likhet med Statskontoret anser regeringen att det bör övervägas om myndigheten skulle kunna minska ambitionsnivån i vissa olycksutredningar för att därigenom anpassa resursåtgången till utredningarnas förväntade nytta. Myndighetens befogenheter i detta hänseende bör förtydligas. Regeringen delar Statskontorets bedömning att en minskning av detaljeringsgraden i den reglering av personalens sammansättning och kompetens som finns i instruktion bör övervägas. När det gäller finansieringsmodell för anser Statskontoret 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 att myndighetens verksamhet i fortsättningen bör finansieras via ett ramanslag. Regeringen bedömer utifrån utredningens förslag och de synpunkter på förslaget som inkommit att ett ramanslag ger bästa möjligheten att uppfylla nuvarande och kommande uppgifter för myndigheten. Regeringen föreslår därför att ett ramanslag skapas för . 4.8Avveckling av myndigheter, en slutredovisning Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle ansvara för avvecklingen av (), () och Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF). bildades för SRV, KBM och SPF då sammanlagt 253 personer kom till . har ansvarat för avvecklingen, vilket inneburit att fullgöra arbetsgivarens uppgifter enligt trygghetsavtalet och så långt möjligt aktivt medverka till att den övertaliga personalen kan få nytt arbete eller finna en annan acceptabel lösning i enskilda fall, vidta övriga åtgärder, t.ex. avveckla och återställa lokaler och utrustning, verkställa slutlig arkivläggning samt avsluta alla kontrakt eller andra Vid detta datum hade 140 personer anställning eller bedrev eget företag, 64 var pensionärer, 30 personer var arbetslösa, 12 bedrev studier och 7 var sjukskrivna eller hade uppsägningstid kvar. Avvecklingen finansieras via anslag 2:8 för SRV, KBM och SPF. Kostnaden uppgår till ca för . Av dessa är personalkostnader, dvs. Av den slutrapport som lämnats framgår att samtliga avvecklingar fullföljts förutom frågan om behov av sanering av mark vid f.d. räddningsskolan i (dnr 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Fö2010/821/SSK). Arbetet med att hantera saneringsfrågan bedrivs nu av geologiska undersökning på uppdrag från regeringen (dnr Fö2010/805/SSK). Regeringen bedömer att avvecklingen genomförts med ett gott resultat, framförallt avseende utfallet när det gäller sysselsättning för de personer som kom till . har lämnat revisionsberättelser utan invändning för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och med bedömningen att myndigheternas årsredovisningar i allt väsentligt är rättvisande. har även lämnat en revisionsrapport för med fem rekommendationer rörande redovisning av kostnader för prestationer, redovisning av intäkter och kostnader per verksamhetsområde, brister i underlag till resultatredovisningen, avgiftsverksamheten och lagerredovisning. För för SRV, KBM och SPF har lämnat revisionsberättelse utan invändning med bedömningen att myndighetens årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. För har lämnat en revisionsrapport med två rekommendationer rörande behov av ytterligare kvalitetssäkring av uppgifter i redovisade tabeller samt bristfällig information om vad som ingår i ett nyckeltal. För de myndigheter som vidtagit åtgärder med medel från anslaget 2:4 Krisberedskap utgör denna verksamhet endast en del av myndigheternas totala verksamhet. iakttagelser för dessa kommenteras i respektive berört utgiftsområde. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 958 966 tkr prisnivå. 3Motsvarar 958 966 tkr prisnivå. 4Motsvarar 956 845 tkr prisnivå. Anslaget används för verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget används även till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna för denna inkomsttitel är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att den som vållat skada förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. Mot inkomsttiteln redovisas även vattenföroreningsavgifter som redovisas av för räkning (se vidare utgiftsområde 3, anslaget 1:3 (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Myndigheten får disponera intäkterna. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för 20112013 godkänns (tabell 4.4). Flygplan (typ 501) Kombinationsfartyg (typ 031) Övervakningsfartyg (typ 312) Skälen för regeringens förslag: bör fullfölja redan påbörjade materielanskaffningar, dock bör inga ytterligare upphandlingar och beställningar av fartyg påbörjas . Regeringen anser att de förändrade ekonomiska förutsättningarna till viss del påverkar myndighetens möjlighet att uppnå fastställda mål för den operativa förmågan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen har i förhållande till 2010 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har engångsvis ökats med 2010 och 2011 för att finansiera tillkommande kostnader för räntor med koppling till investeringsplanen ovan. beräknas beloppet åter i lika delar under anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar respektive anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar. Anslaget har engångsvis ökats med 2011 för att finansiera åtgärder mot sjö- och rattfylleri. har anslaget minskats med tillföljd av verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.10.22:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget används även för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (tabell 4.7). Tabell 4.7 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Regeringen har i förhållande till 2010 beräknat anslaget enligt följande. I statsbudgeten ökades anslaget med 2010, 2011 och 2012 för åtgärder för att anpassa till de effekter som följer av ett förändrat klimat. I förhållande till 2010 ökas därför anslaget med 2011 och minskas med 2012 samt . Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor Förändring till följd av: 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.10.32:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet med anslaget är att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget används även för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. Gemenskapsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren. Detta beror på att det är svårt att förutsäga antalet olyckor som kräver räddningsinsatser och konsekvenserna av dessa. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:3 Ersättning för räddningstjänst 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 284 258 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 284 258 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 282 461 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget finansierar också i viss utsträckning åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget finansierar även i viss utsträckning åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan vid höjd beredskap för det civila försvaret. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga/extraordinära händelser som, inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 4.12 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena Teknisk infrastruktur, Transporter, Geografiskt områdesansvar, Skydd, Undsättning och vård samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps forskningsbidrag. Med anledning av de nya finansieringsprinciperna för bidrag till andra myndigheterna ser regeringen behov av en ökad bemyndiganderam för att kunna hantera bidrag som innebär åtaganden (projekt) . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verksamhet intill ett belopp av . Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för beredskapsinvesteringar inom ramen för verksamhet intill ett belopp av . Skälen för regeringens förslag: Låneramen för beredskapsinvesteringar behövs bl.a. för att stärka den nationella beredskapen mot en influensapandemi. utökas ändamålet med anslaget till att i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till andra länder inför en möjlig eller vid en allvarlig kris samt att möjligheten att ta emot stöd från andra länder utökas till att gälla även inför en kris. Den internationella utvecklingen har visat att det är viktigt att, där det är möjligt, ge stöd till andra länder också i förberedande och förebyggande syfte för att effektivt kunna begränsa konsekvenserna av en potentiell allvarlig kris. Detta kan t.ex. gälla vid större internationella evenemang eller möten där det uppenbart finns en hotbild mot viktiga samhällsfunktioner eller grundläggande värden. Detta är i linje med den ökade tonvikt som EU, och övriga nordiska länder lägger på förebyggande åtgärder för att stärka krisberedskapen. Regeringen har beräknat inom anslaget för dessa delvis nya ändamål. Regeringen har beräknat för drift av system för central personal- redovisning av totalförsvarets personal som ska genomföras av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Regeringen har i förhållande till 2010 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget ökas med . Beloppet beräknades tidigare under anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Som framgår under det nämnda anslaget behöver driften av det gemensamma radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet till del anslagsfinansieras även . Anslaget har därför engångsvis minskats med 2011. Anslaget ökar med . Beloppet har tidigare beräknats under anslaget 2:8 för SRV, KBM och SPF. Anslaget har minskats med som i stället beräknas under anslaget 1:9 . Anslaget har minskats med som i stället beräknas under anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Anslaget har minskats med engångsvis 2011 som i stället beräknas under tjugoandra utgiftsområdets anslag 2:5 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter för finansiering av vissa avvecklingskostnader med anledning av att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap övertar ansvaret för (Sitic) . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:4 Krisberedskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.10.52:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera utbyggnad, uppbyggnad, drift och förvaltning av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta ut avgifter för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna disponeras av myndigheten. Intäkterna 2011 kan härledas till den överenskomna fördelningen per departement och myndighet samt beräknade intäkter från övriga användare. Driften och förvaltningen finansieras även från anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. I tabellen ovan redovisas även anslagsfinansierade kostnader. Regeringen har i förhållande till 2010 beräknat anslaget enligt följande. I budgetpropositionen beräknades inga medel under anslaget då systemet helt skulle finansieras genom avgifter. Anslutningsgraden har dock inte nått den beräknade nivån, varför driften av systemet även till del behöver finansieras med anslag (se avsnitt 4.6.4). I förhållande till 2010 minskas anslaget med . Medlen beräknas åter under anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, samt anslag 2:4 Krisberedskap. Med anledning av fortsatt behov av anslagsfinansiering av drift, ökas anslaget med . Medlen har tidigare beräknats under anslaget 2:4 Krisberedskap, 2:7 Myndigheten för samhällets krisberedskap och fjärde utgiftsområdets anslag 1.1 . Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Förändring till följd av: 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.10.62:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet med anslaget är att finansiera ersättning från staten till enligt avtal.