prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade statistikproduktionen uppgick för och för . tivitetsutvecklingen uppgick till , jämfört 2008. Detta innebär att regeringens krav på en genomsnittlig ökning om har uppfyllts. Bakgrunden till den lägre siffran 2009 bedöms främst vara vissa åtgärder för att förbättra statistikkvaliteten samt satsningar på utveckling av nya och generella metoder och verktyg i produktionsprocesserna för statistiken. Det är i sig inget anmärkningsvärt att produktiviteten varierar kraftigt mellan enskilda år. Delar av det tillgängliga produktivitetsutrymmet har bl.a. använts för förbättringar av den ekonomiska statistiken och inom övriga statistikområden. Regeringen genomförde 2009 en satsning på arbetskraftsundersökningen. SCB har utökat antalet intervjufrågor i undersökningen och redovisar fler uppgifter på sin webbplats. Vidare har antalet personer i undersökningen ökat med 8 000 individer . Statistik baserad på det utökade urvalet började publiceras . Förbättringar av den ekonomiska statistiken SCB har fortsatt genomförandet av åtgärdsplanen för den ekonomiska statistiken som utarbetades . Utvecklingsfaserna för de olika projekten i planen är nu till stor del avslutade. Några åtgärder återstår och kommer genomföras i takt med att ekonomiskt utrymme finns. I samband med generalrevideringen av Nationalräkenskaperna (NR) genomfördes delar av åtgärdsplanens förslag. Det gäller bl.a. vissa kapitalstocksberäkningar, t.ex. avseende IT-relaterade uppgifter och IT- investeringar i företag, förbättrad överensstämmelse mellan NR och finansräkenskaperna vad gäller skatter och socialförsäkringar, förbättring av valutaposten i hushållens konsumtion, uppdelning av handelsbranscherna, utveckling av lagerposten, komplettering av sektorräkenskaperna avseende svart arbete, vissa justeringar av volymberäkningarna, en ny kedjningsmetod i NR, summakonsistent säsongrensning samt längre tidsserier vad gäller års- och kvartalsberäkningar . SCB arbetar aktivt för att minska uppgiftslämnarnas kostnader. genomfört en prövning av förenklingsmöjligheterna i samtliga statistikprodukter (i fråga om innehåll, omfattning och frekvens) där insamling sker direkt från företag. De viktigaste åtgärderna har bestått av utvecklingen av e-tjänster, införandet av metoden selektiv granskning och standardiserade format för utbyte av ekonomiska data, den förändrade periodiciteten för undersökningen av outhyrda bostadslägenheter samt begränsningen av rapporteringen till internhandelsstatistiken inom EU (Intrastat). Som ett led i arbetet att förenkla företagens vardag har regeringen som mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010. Den totala minskningen på statistikområdet beräknas bli , vilket innebär att målet inte nåtts. Reglerna på statistikområdet är i hög grad styrda av EU, bl.a. genom att av uppgiftslämnarnas kostnader hänförs till insamlingen till Intrastat. Detta medför att arbetet med att förenkla dessa regler tar och är till stor del beroende av att beslut fattas inom EU. har EU beslutat två centrala rättsakter inom statistikområdet. och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av om europeisk statistik innebär ett stärkt samarbete och samordning mellan de myndigheter som utvecklar, framställer och sprider europeisk statistik. Rådets förordning (EG) nr 951/2009 av om ändring av förordning (EG) nr 2533/98 om Europeiska insamling av statistiska uppgifter innebär vidare att bankens tillgång till statistik nu omfattar uppgifter från hela sektorn av finansiella företag. Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning presenterade 2009 sin första årsrapport om och det europeiska statistiksystemets genomförande av uppförandekoden för europeisk statistik. Rådgivande organet konstaterade att tydliga framsteg hade gjorts avseende efterlevnaden av koden och att ungefär en tredjedel av förbättringsåtgärderna hade genomförts. Kommissionen presenterade ett meddelande om modernisering av produktionsmetoden för europeisk statistik, KOM(2009) 404. Syftet är att effektivisera produktionen, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 minska bördan för uppgiftslämnarna samt underlätta insamling av uppgifter om företeelser med flera dimensioner, t.ex. globaliseringen och klimatförändringarna. På möte antogs slutsatser om europeisk statistik, bl.a. beklagade rådet de förnyade problemen med finansstatistik. Rådet uppmanade den grekiska regeringen att vidta åtgärder för att återskapa EU:s förtroende för statistiska upplysningar och därtill kopplade institutionella strukturer. Rådet uppmanade även kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för att åtgärda situationen. uppmanade vid sitt möte kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för att göra statistiksystem i dess helhet förenligt med EU:s krav samt att utforma en handlingsplan för att komma till rätta med statistiska, institutionella och förvaltningsmässiga brister. Kommissionen presenterade ett förslag till handlingsplan. Bland annat föreslogs ändringar i förordningen (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott. Rådet beslutade förordning nr 679/2010 om ändring av nämnda förordning. Krav på kvalitet i statistikproduktionen Ett övergripande mål för SCB är att producera statistik av god kvalitet. Arbetet med att utveckla och införa ett kvalitetsledningssystem samt standardiserade och kvalitetssäkrade processer för att säkerställa en effektiv och tillförlitlig statistikproduktion har prioriterats mot bakgrund av de allvarliga fel som uppstått vid SCB:s framställning av viktig statistik . SCB har genomfört förändringar i sin organisation för att bl.a. kunna arbeta med generella och effektiva produktionsprocesser för statistikproduktionen. Även särskilda kvalitetssatsningar har gjorts för att säkra kvaliteten i t.ex. prisstatistiken. Vidare har som ett led i införandet av ett kvalitetsledningssystem en verksamhetsbeskrivning utarbetats och utvärderats av externa bedömare utifrån ramverket (). Arbetet kan ses som ett förarbete inför det att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 myndigheten senare ålades att fr.o.m. tillämpa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Dessutom har ett arbete bedrivits med att anpassa statistikproduktionsprocessen till en internationell kvalitetsstandard för marknads-, opinions- och samhällsundersökningar (ISO 20252). Genom denna standard ska SCB kunna tydliggöra sitt arbete med att uppnå kvalitet i statistikprodukterna. har som ett led i sin årliga revision lämnat en revisionsrapport till SCB. Enligt rapporten finns det stora brister i SCB:s ledning, styrning och uppföljning av IT- miljön för konsumentprisindex (KPI) och NR samt i myndighetens förberedelser för det förhållandet att myndigheten fr.o.m. ska tillämpa förordningen om intern styrning och kontroll. Enligt rapporten finns det vidare anledning att förmoda att det finns liknande brister i IT-stödet även för andra statistikprodukter. SCB har till återrapporterat vidtagna och planerade åtgärder för att komma till rätta med de brister som påtalat. Av svaret framgår att myndigheten bl.a. delvis har åtgärdat bristerna i det nya produktionssystem som används för att ta fram KPI. Vidare har en handlingsplan tagits fram för att uppnå en kvalitetssäkrad produktion av KPI som är inriktad på hela produktionsprocessen. Beträffande bristerna i NR anför SCB att myndigheten har inlett ett projekt för att föreslå en framtida systemlösning. har en arbetsgrupp fått i uppgift att göra en översyn och uppgradering av systemen för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll av NR. Även ett antal generella åtgärder inom IT-området genomförs. Slutligen har myndigheten inledningsvis inrättat en projektgrupp för att säkerställa att arbetet med tillämpningen av förordningen om intern styrning och kontroll genomförs effektivt samt att processen dokumenteras. har vid granskningen av SCB:s årsredovisning lämnat en revisionsberättelse med invändning. SCB har i årsredovisningen redovisat att myndigheten har upptäckt allvarliga fel i KPI och andra SCB har enligt inte beskrivit de upptäckta felen och konsekvenserna av dessa samt inte heller redogjort för sin bedömning av om tillräckliga åtgärder vidtagits eller risknivån för framtida fel. bedömer därför att årsredovisningen inte är rättvisande. SCB har till redovisat myndighetens rutiner i samband med att fel uppstår. Enligt SCB kommer myndigheten att mer utförligt redovisa eventuella fel i enlighet med synpunkter. Regeringen noterar de brister som påtalas av och har informerat sig om och tagit del av SCB:s arbete med att åtgärda bristerna. Mot bakgrund av bl.a. ovanstående har regeringen i regleringsbrevet för SCB avseende 2010 beslutat att myndigheten löpande ska informera regeringen om sitt arbete med att säkerställa kvaliteten i statistiken och arbetet med att säkerställa den interna styrningen och kontrollen (dnr Fi2010/1840). Myndigheten ska lämna skriftliga redovisningar av detta uppdrag till regeringen , och . Statskontoret har fått i uppdrag att granska det pågående kvalitetsarbetet (dnr Fi2010/2854). Uppdraget ska redovisas . SCB har inom ramen för sitt ansvarsområde planenligt producerat, spridit, utvecklat och samordnat statistik. De totala kostnaderna för verksamheten uppgick till , varav personalkostnaden utgjorde den största delen. Finansieringen av verksamheten bestod till av hälften anslags- och till hälften av avgiftsintäkter. Statistiken är viktig för kunskapen om och förståelsen för utvecklingen i samhället och omvärlden och utgör ett viktigt beslutsunderlag för många aktörer. SCB har som den största statistikansvariga myndigheten en central roll i arbetet med att ta fram statistik. Regeringen bedömer att målen för verksamheten i flera avseenden har uppfyllts. Statistiken har exempelvis i stor utsträckning använts som underlag för beslutsfattande, samhällsdebatt och forskning. Statistikproduktionen är omfattande och komplex, vilket ställer krav på en väl fungerande intern styrning och kontroll. Fel i viktiga statistikprodukter kan få ekonomiska konsekvenser för staten, företag och enskilda. och har betydande kvalitetsbrister i statistikprodukter som är viktiga för den ekonomiska politiken uppmärksammats, bl.a. avseende detaljhandelsindex och tjänsteproduktionsindex, andelen rörliga bolån samt det finansiella sparandet för den kommunala sektorn. Regeringen ser allvarligt på de uppkomna felen, vilka kan leda till att beslut fattas på felaktiga grunder och skada förtroendet för statistiken. Allvarliga fel i viktiga statistikprodukter kan även leda till ökade utgifter för staten. Mot bakgrund av de uppkomna felen och granskning av IT-stödet bedömer regeringen att de av SCB vidtagna åtgärderna för att förbättra kvaliteten i statistikproduktionen inte varit tillräckliga. Kvalitetsbristerna är kända och regeringen anser att SCB nu måste fullfölja det kvalitetsarbete som påbörjats. Det är viktigt att andra frågor som har betydelse för statistikens kvalitet, t.ex. hur myndigheten i enkät- och intervjuundersökningar ska lyckas nå berörda grupper i samhället och uppnå tillräckliga svarsfrekvenser, inte helt överskuggas av de uppenbarade bristerna. Regeringen ser avslutningsvis positivt på SCB:s arbete med att anpassa verksamheten till internationella kvalitetsstandarder, vilket utgör en viktig del i kvalitetsarbetet. Statistik ger information och kunskap om samt förståelse för utvecklingen i samhället och omvärlden. Undersökningarna utgör viktiga beslutsunderlag för många aktörer och fel i statistiken kan leda till att beslut fattas på felaktiga grunder. Förutom att fel i statistiken kan få ekonomiska konsekvenser kan förtroendet för statistiken skadas vid upprepade fel. Regeringen har blivit uppmärksammad på att det funnits betydande kvalitetsbrister i SCB:s statistikprodukter . Till följd av detta har kraven på SCB skärpts och regeringen har bl.a. beslutat att myndigheten ska 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 följa förordningen om intern styrning och kontroll. SCB ska även löpande informera regeringen om dels det pågående kvalitetsarbetet som avser statistikproduktionen, särskilt i produktionens IT-miljö, dels om arbetet med att säkerställa den interna styrningen och kontrollen. Statskontoret ska granska kvalitetsarbetet. SCB föreslås få ett ekonomiskt tillskott för att kunna öka takten i det pågående arbetet med åtgärder avseende statistikens kvalitet. Regeringen bedömer att SCB ska kunna uppvisa väsentliga kvalitetsförbättringar . Regeringen följer detta arbete noga. beslutade att anta lagen (2006:378) om lägenhetsregister (prop. 2004/05:171, bet. 2004/05:FiU8, rskr. 2005/06:268). Lantmäteriet ansvarar för att upprätta lägenhetsregistret och har avslutat detta arbete. Det innebär att lägenhetsregistret kommer vara upprättat i samtliga kommuner och att det i fortsättningen är kommunerna som ansvarar för att löpande registrera ändringar och kompletteringar av uppgifterna i lägenhetsregistret. ansvarar för folkbokföringen. Regeringen bedömde i propositionen En ny lag om lägenhetsregister (prop. 2004/05:171) att folkbokföring på lägenheter inte skulle ske förrän lägenhetsregistret hade upprättats. Regeringen ansåg att folkbokföringen successivt skulle införas i samband med att de som flyttar anger sitt lägenhetsnummer i flyttningsanmälan. Till följd av införandet av och rådets förordning (EG) nr 763/2008 av om folk- och bostadsräkningar är alternativet med en successiv folkbokföring på lägenheter emellertid inte längre möjligt av tidsskäl eftersom det skulle dröja innan alla personer, genom flyttningsanmälan, skulle bli folkbokförda på lägenheter. EU-förordningen föreskriver att medlemsstaterna ska tillhandahålla uppgifter om befolkning och bostäder. Varje medlemsstat ska fastställa en referensdag som måste infalla under det referensår som fastställs. Det första referensåret är . SCB har fastställt referensdagen för till . För att ska kunna leva upp till EU- förordningen kommer med början skicka ut en förfrågan till 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 boende i flerbostadshus om lägenhetsnummer. Folkbokföringen ska vara genomförd . Enligt lagen om lägenhetsregister ska fastighetsägaren informera de boende om Lantmäteriets beslut om fastställda lägenhetsnummer och anslå lägenhetsnumren på en väl synlig plats i byggnaden. För boende i flerbostadshus innebär förändringen att de kommer att vara folkbokförda på sina lägenheter, i stället för som enbart på fastigheterna. kommer att informera allmänheten i samband med att förfrågan till de boende skickas ut. När lägenhetsregistret är uppbyggt och folkbokföringen är genomförd blir det en uppgift för SCB att ta fram den statistik om befolkning och bostäder som krävs i förordningen och successivt, efterhand som statistiken blir klar, översända denna till . En förutsättning för detta är att folkbokföringen uppvisar en god kvalitet. SCB ska publicera den första statistiken 2012. Tabell 6.2 Anslagsutveckling för 1:9 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 519 604 tkr prisnivå. 3Motsvarar 513 883 tkr prisnivå. Anslaget används för SCB:s förvaltningskostnader för produktion av sektorsövergripande statistik och samordning av officiella statistik. Cirka hälften av SCB:s verksamhet finansieras av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten avser produktion av officiell statistik åt andra statistikansvariga myndigheter, produktion av annan statistik och tjänsteexport. Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget ökas tillfälligt 2011 med samt beräknas tillfälligt ökas med för åtgärder avseende statistikens kvalitet. Anslaget minskas 2011 med och beräknas varaktigt minska med med anledning av att äktenskapsregistret flyttas från SCB till . Det under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution uppförda anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslaget minskas med för en anpassning till de varaktiga kostnaderna för arbetskraftsundersökningen. Vidare minskas anslaget med varaktigt till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Därutöver beräknas anslaget minskas med 2014 till följd av att vissa gemensamma e-förvaltningsprojekt genomförs. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 7 Prognos- och uppföljningsverksamhet Området prognos- och uppföljningsverksamhet omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också miljöekonomiskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för regeringen. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , (), , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () och Expertgruppen för miljöstudier (EMS). nomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i årsredovisning. För ESV:s prognoser gäller att de ska vara tillförlitliga och ha hög precision. De bakomliggande analyserna ska vara tolkningsbara och tydligt dokumenterade. ska bidra till målet för området genom att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik som och regeringen beslutat om. ska även verka för en ökad offentlig diskussion i samhället om den ekonomiska politiken. ska bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida finanspolitiska och samhällsekonomiska avgöranden. EMS ska bidra till att bredda och fördjupa underlagen för politiska och samhällsekonomiska avgöranden inom miljöområdet. Fokus för gruppens arbete ligger på miljöpolitiken. Målet för området är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av användarna. mål är att prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet ska vara tillförlitliga som beslutsunderlag. bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Institutet publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll samt arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling. har lagt ner stora resurser på att analysera hur penning- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 politik, finanspolitik och lönebildning kan bidra till att mildra de negativa effekterna av finanskrisen. Analysen av ekonomisk politik med hjälp av allmänjämviktsmodeller (KIMOD) har förbättrats och analysen av den offentligfinansiella utvecklingen har stärkts bl.a. genom användningen av modellen FIMO. På grund av finanskrisen och det kraftiga BNP- fallet 2009 är prognosfelen i prognoser större än vanligt. Den genomsnittliga precisionen i de prognoser som gjorde för den makroekonomiska utvecklingen redovisas för tre nyckelvariabler i den sista kolumnen i tabell 7.1. Mätt på detta sätt var träffsäkerheten i , liksom andra prognosmakares, prognoser för BNP-tillväxten 2009 mycket sämre än den varit . BNP- prognos var dessutom något sämre än genomsnittsprognosen för ett antal prognosinstitut. En jämförelse med andra prognosmakare finns i senaste prognosutvärdering ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100 bil. Träffsäkerheten i prognoser för arbetslöshet och inflation avseende 2009 var i linje med övriga prognosmakares. Tabell 7.1 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Medelvärde av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för prognosinstitut1. BNP, volymutveckling, procent Arbetslöshet, nivå, procent Inflation, KPI, årsmedelvärde, procent 1Institut: , , , Nordea, , , , (ingår ej i BNP), . Anm.: På grund av ändrade definitioner för arbetslöshet är jämförelsen mellan olika prognosmakare svårare att göra . begränsas därför beräkningen av medelvärdet till prognoserna från , och regeringen. Utöver den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten genomför fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bl.a. i form av fördjupningsrutor i publikationen Konjunkturläget. Institutet genomför även mer omfattande specialstudier. Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. I syfte att öka modellstödet i prognosarbetet inkorporerades KIMOD i arbetet med kortsiktiga prognoser . KIMOD har dessutom utökats och utvecklats och dess användbarhet för analys av ekonomisk politik har ökat. En utvärdering av Internationella valutafondens (IMF) globala allmänjämviktsmodell (GIMF) genomfördes av och presenterades i en promemoria, i vilken myndigheten gjorde bedömningen att modellen inte skulle införas. Implementeringen av en annan, mer policyinriktad modell från IMF, Global Projection Model (GPM) inleddes. fortsatte också arbetet med att ta fram en ny modell för att beräkna det s.k. BNP-gapet, dvs. graden av resursutnyttjande i ekonomin. Modellutveckling skedde även inom områdena internationell ekonomi, växelkurser, arbetsmarknad och löner, investeringar, produktion och konsumtion. Vidare uppdaterade beräkningarna av jämviktsarbetslösheten. Det råder en ökad efterfrågan på miljöekonomiska analyser. Detta har bl.a. inneburit att har engagerats i andra myndigheters arbete genom deltagande i olika vetenskaps- och expertgrupper och i tre utredningar. Detta understryker behovet av den verksamhet som bedrivs vid miljöekonomiska enhet. allmänjämviktsmodell EMEC har uppdaterats och utvecklats, bl.a. på avfallssidan, vilket gör det möjligt att fånga makroekonomiska effekter i analyser av styrmedel inom avfallsområdet. har bl.a. inlett ett projekt som syftar till att sammanfatta kunskapsläget om samhällsekonomiskt effektiv energianvändning. Inom ramen för ett flerårigt forskningsprogram har utvärderat hur ekonomiska verktyg, som kostnadsnyttoanalys och kostnadseffektanalys, kan användas som beslutsstöd för samhällsplanerare vid anpassningsåtgärder till klimatförändringar. Vidare har institutet analyserat om det lönar sig för svensk industri att vara marknadsledande inom miljöområdet, genom att t.ex. genomföra miljöskyddsinvesteringar. På uppdrag av har även analyserat kostnadseffektiviteten i stödet till energiinvesteringar i lokaler för offentlig verksamhet. ESV:s uppdrag inom området är att tillgodose statsmakternas och allmänhetens behov av information om den statliga ekonomin. ESV lämnar uppföljningar av statsbudgetens utfall och redovisar varje kvartal kort- och medelfristiga prognoser över statsbudgeten. Myndigheten gör även en årlig uppföljning av prognosprecisionen och tar fram underlag för årsredovisningen för staten.