prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Kreditgarantin för upplåning har inte använts, men regeringen gör bedömningen att den fortsatt kan komma att behövas. Arbetet med att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov fortsätter att utvecklas, vilket även inkluderar små och medelstora företags exportfinansieringsmöjligheter. Som en följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen noteras en snabbt ökande offentlig finansiering kanaliserad genom multilaterala utvecklingsorganisationer, vilket leder till ökad efterfrågan inom bland annat miljö- och klimatområdet. Arbetet med en vidareutveckling av kommunikationsplattformen SymbioCity ska fortsätta i samverkan mellan berörda departement och utgiftsområden. Svenska företags upphandlingsandelar i internationella finansinstitutioner, EU och FN är fortfarande låga. En strategisk främjandesatsning på detta område är angelägen. Särskilda projektförberedande och projektunderstödjande insatser ska fortsatt genomföras genom . Insatserna bör utgå från ömsesidiga intressen och koncentreras främst till samarbetsländernas behov av projektutveckling och systemlösningar. Det handlar bl.a. om att utveckla , som kan erbjuda representanter för utländska myndigheter och organisationer utbildning kring hållbar stadsutveckling med utgångspunkt från svenska lösningar. I linje med initiativet Kosmopolit ska kompetensen hos aktörer i med utländsk bakgrund också tas tillvara, med målet att öka handelsutbytet. Det initierade projektet i södra kring hållbar infrastrukturutveckling som tar sin utgångspunkt i SymbioCity-konceptet är ett annat exempel på hur verktyget används för att samverka mellan olika aktörer. I många länder är långsiktighet av stor vikt. Det är därför viktigt att de erfarenheter som kommer av den särskilda miljötekniksatsningen i omhändertas på ett adekvat sätt i det fortsatta miljöteknikarbetet inom alla relevanta utgifts- och verksamhetsområden. Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De fördelar som ökade flöden av varor, kapital, tjänster och arbetskraft erbjuder ska tas tillvara. Utländska investeringar skapar nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. För att det samlade svenska näringslivet ska kunna tillvarata globaliseringens möjligheter är det även viktigt att attrahera utländska investeringar. Därför är investeringsfrämjande ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Utländska intressenter ska ges kvalificerad information om investeringsmöjligheter i med syfte att underlätta valet av investering. Investeringsfrämjandet bygger på ett nära samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Arbetet med att identifiera investeringsmöjligheter liksom investeringshämmande faktorer ska fortsätta. Svenska ambassader och konsulat ska aktivt medverka till ett effektivt exportfrämjande, att skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv i utlandet samt att marknadsföra som investeringsland. Främjande av utrikeshandeln innefattar även import, som är viktig för att skapa välstånd och sysselsättning. När svenska företag får bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar deras konkurrenskraft. konsumenter är beroende av en effektiv import som bidrar till ökat utbud, sund konkurrens och lägre priser. En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. Handel spelar även en viktig roll för utvecklingsländerna. I det internationella utvecklingssamarbetet spelar ömsesidig ekonomisk integration en allt viktigare roll. Genom att öppna marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ökar deras möjligheter till utveckling. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för att tillvarata näringslivets erfarenheter och kompetens i genomförandet av politiken för global utveckling och utvecklingssamarbetet. Med utgångspunkt i principen om obundet bistånd kan det svenska näringslivet bidra till en rättvis och hållbar global utveckling på flera sätt, bl.a. genom handel och investeringar som främjar ekonomisk tillväxt genom ökad sysselsättning, teknik- och kunskapsutveckling, ökade skatteintäkter samt främjande av ansvarsfullt företagande. En tydlig dialog med näringslivet och ett bättre tillvaratagande av näringslivets erfarenheter och kompetens bidrar till ökad relevans, effektivitet och resultat i det svenska utvecklingssamarbetet. I syfte att skapa ett forum för en sådan dialog har regeringen inom ramen för utvecklingssamarbetet inrättat ett särskilt råd. På den inre marknaden verkar cirka 500 miljoner konsumenter och cirka 20 miljoner företag. Den inre marknaden är en hemmamarknad för svenska företag. En stark och väl fungerande inre marknad är grundstenen i EU:s arbete med att stärka konkurrenskraften. Regeringen anser att en väl fungerande inre marknad bidrar till att uppfylla regeringens mål om jobb, tillväxt och ökad konkurrenskraft. Kommissionens ordförande har satt igång ett arbete för att stärka den inre marknaden. Han har aviserat att han ämnar presentera ett inre marknadspaket . Inför detta gav han i uppdrag till f.d. kommissionär att skriva en rapport med åtgärder och rekommendationer för att nylansera den inre marknaden. Montis rapport presenterades . Flera av de åtgärder som föreslås ligger i linje med svenska prioriteringar på olika områden för att stärka EU:s konkurrenskraft. Regeringen har som mål att följa och påverka processen, eftersom denna utmynnar i ett omfattande förslag om inre marknaden från kommissionens sida . Det gäller bl.a. att utveckla en digital inre marknad, antagandet av ett EU-patent, konsumentfrågor, effektiva transporter, utvecklade energimarknader samt vikten av genomförandet av tjänstedirektivet. Regeringen har som mål att följa och påverka processen genom att arbeta 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 fram ståndpunkter inom och ha nära kontakter med . , EU 2020, betonar vikten av en stark och väl fungerande inre marknad. Även den externa dimensionen av den inre marknaden kommer alltmer i fokus genom den ökade globaliseringen. Arbetet med att utveckla den inre marknaden präglas nu främst av att ta fram ny lagstiftning och en mer effektiv tillämpning av och ett genomförande av existerande regelverk. Samordningen av och kunskapen om de horisontella instrumenten på den inre marknaden blir allt viktigare. Åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion och genomslag i genom bl.a. bättre kunskap och tillämpning hos förvaltning, företag och medborgare kommer att få större betydelse. betänkande EU, och den inre marknaden En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet (SOU 2009:71) överlämnades till regeringen i samband med ett uppmärksammat seminarium. Utredningen har gjort en omfattande kartläggning av svenska bestämmelser som har horisontell betydelse för fri rörlighet av varor och tjänster på den inre marknaden samt lagt fram en rad skilda förslag och överväganden. Betänkandet innehåller konkreta författningsförslag, inklusive förslag på regelförenkling och anpassning till det s.k. varupaketet. Vidare innehåller betänkandet en rad förslag rörande bl.a. tydligare roll för kommuner, kompetensförsörjning och ökad information avseende den inre marknaden för förvaltningen och företagen samt en synligare inremarknadsmyndighet. Förslagen ansluter till åtgärder i för och Europeiska kommissionens rekommendation 2009/524/EG av , åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (partnerskapsrekommendationen). Förslagen i betänkandet kommer att diskuteras och beredas vidare . Målsättningen är att lämna en proposition till , bl.a. med förslag till anpassning från svensk sida till varupaketet. Varupaketet består av två förordningar och ett beslut som syftar till att säkerställa den fria rörligheten för varor som en hög skyddsnivå upprätthålls. Tillämpningen av de två nya EU-förordningarna på varuområdet kommer också att bevakas och följas upp. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Såvitt avser för har Swedac och fått ansvar att leda tre flaggskeppsprojekt inom prioritetsområde 6 avseende den inre marknaden. Projekten kommer att följas upp och vidareutvecklas . Regeringen har i sin skrivelse (skr. 2009/10:159) Genomförande av för närmare redogjort för projekten. Kommissionen har aviserat ett s.k. standardiseringspaket som ska omfatta förslag till reviderad horisontell lagstiftning på standardiseringsområdet samt ett meddelande om kommande inriktning av EU:s politik på standardiseringsområdet. Lagstiftningen kommer bl.a. att omfatta en översyn av standardiseringsdelen av direktiv /34/EG avseende de erkända nationella och europeiska standardiseringsorganen samt kommissionens möjligheter att ge uppdrag till dessa. Vidare kommer lagstiftningen om upphandling på IT-området att ses över med avseende på användning av standarder. Förslaget från kommissionen väntas vidare bl.a. avhandla möjligheterna att använda standardisering utanför lagstiftningen, t.ex. som instrument att sprida innovation. Kommissionens meddelande torde bli föremål för behandling i rådet. Direktiv /34/EG innehåller också en procedur för anmälan av nationella tekniska föreskrifter. Kommissionen har aviserat ett förslag till översyn också av denna del av direktivet. Både standardiseringen och anmälningsproceduren för tekniska föreskrifter har använts med stor framgång i inre marknadsarbetet varför regeringen avser att lägga stor vikt på den kommande behandlingen av förslagen i rådet. I samarbete med Standardiseringsråd, SSR, har en koordinator tillsatts i för att 2011 effektivisera arbete med standardiseringsrelaterade frågor Standardiseringsarbetet förstärks ytterligare av uppgift att i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser inom standardiseringen som är av betydelse för svensk ekonomi. Tjänstesektorn blir allt viktigare för handeln och bidrar till tillväxt och sysselsättning. Regeringen anser att ett väl genomfört tjänste- direktiv kan bidra till en ökad tjänstehandel i . En viktig komponent framöver är att säkra nyttjandet av de gemensamma kontaktpunkterna, och det därtill kopplade informationssystemet , vilket kommer att leda till förenklade administrativa förfaranden för tjänsteutövare, tjänstemottagare och myndigheter. deltar aktivt i det arbete med ömsesidig utvärdering som genomförs under framför allt 2010 i kommissionens regi. Denna process innebär att EU:s medlemsstater ska granska varandras inventering av regler som faller inom tjänstedirektivets tillämpningsområde och de bedömningar som har gjorts av dessa reglers förenlighet med direktivet. Kommissionen ska sedan presentera en slutrapport om detta arbete, tillsammans med eventuella förslag till ytterligare initiativ, för rådet och . Fortsatta informationssatsningar inom och gentemot berörda myndigheter kring de skyldigheter som följer av tjänstedirektivet är även viktigt. Samråd inom den inrättade referensgruppen för direktivet bidrar till ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte med bl.a. myndigheter, näringsliv, fackliga och andra berörda intresseorganisationer kring konkreta tillämpningsfrågor rörande tjänstedirektivet. har som regeringens inremarknadsmyndighet en viktig funktion att fylla genom sitt ansvar som central kontaktpunkt för handelshinder och som kontaktpunkt för varor och för tjänster. Kollegiet fick i regleringsbrevet också ett särskilt uppdrag att göra en informationsinsats om den inre marknaden. Kollegiet bör, med utgångspunkt från utvärdering av de insatser som görs , fortsätta ett aktivt informationsarbete om den inre marknaden, såväl till allmänhet, företag som till statsförvaltningen. Swedacs verksamhet kommer även att präglas av anpassningen till den nya EU-förordningen om marknadskontroll som ackreditering. Härutöver påverkas Swedacs verksamhet i hög grad av olika nya ackrediteringskrav. Exempelvis har avmonopoliseringen på fordonsbesiktningsområdet ersatts med en ackrediteringsordning, vilket innebär att Swedac får ackrediteringsverksamhet på ett helt nytt område. Globaliseringen innebär stora möjligheter men också utmaningar. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instrument för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess möjliga avigsidor, inte minst i tider av ekonomisk kris. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för internationell handel är avgörande för hållbar tillväxt och utveckling. Också de fattiga länderna måste kunna skörda globaliseringens frukter. Regeringen har ambitionen att fortsatt stimulera till en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de framtida handelspolitiska perspektiven i den nya globala kontexten. Detta är viktigt inte minst i ljuset av internationaliseringen men också därför att handelspolitiken aktivt måste bidra till vår tids stora globala utmaningar såsom klimatförändringarna och fattigdomsbekämpningen. Lissabonfördraget innebär betydande förändringar för handelspolitiken, främst vad gäller beslutsprocedurer. Dels har EU fått ökade befogenheter, dels har fått en mer framträdande roll. Dessutom innebär fördraget en förändrad struktur för det löpande arbetet med att genomföra handelspolitiken, men de exakta formerna för denna struktur återstår att besluta om. Regeringen avser bl.a. att aktivt bidra till kommissionens arbete med att ta fram en handelsstrategi för EU 2020. Ett ambitiöst avslut på Doharundan skulle stärka WTO, ge världsekonomin en positiv injektion samt bidra till ökad handel och tillväxt, inte minst för utvecklingsländerna. Ett lyckat avslut på rundan är också den bästa försäkring världen kan få mot ökad protektionism, något som är mycket angeläget i den ekonomiska krisens spår. , som ett litet, öppet och utrikeshandelsberoende land, har mer att vinna på en framgångsrik Doharunda än genomsnittet av industriländerna. Även om svårigheterna är betydande, verkar regeringen fortsatt för att förhandlingarna ska föras i hamn och för att EU fortsatt ska agera konstruktivt och drivande. Tilltron till det multilaterala handelssystemet skulle skadas om rundan inte kan föras i hamn. Regeringen lägger stor vikt vid att utvecklingsländernas intressen och särskilda behov tillvaratas i såväl WTO som i andra handelsrelaterade organisationer och förhandlingar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 är målet att stärka fattiga människors och länders möjligheter att ta del av globaliseringens fördelar. En ökande handel, med ett allt större mått av frihandel, är avgörande i detta sammanhang. Regeringen driver konsekvent linjen att EU ska visa största möjliga öppenhet gentemot fattiga länder, särskilt vad gäller varor och tjänster som fattiga människor producerar. har ett gott anseende och förtroende i många fattiga länder. Förutom ömsesidiga handels- och utvecklingsvinster har vi här en viktig roll att spela som brobyggare mellan kulturer och samhällssystem. Vid sidan av multilaterala förhandlingar kan bilaterala och regionala initiativ spela en viktig kompletterande roll. Regeringen stödjer fortsatt EU:s förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal med en rad länder och regioner i världen. För att skapa goda förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världsmarknaden är det viktigt att frihandelsavtalen, utöver avveckling av tullar, också innehåller effektiva regler som rör t.ex. icke-tariffära handelshinder, investeringar och immaterialrätt samt enkla och utvecklingsvänliga ursprungsregler. I EU:s fortsatta förhandlingar om ekonomiska partnerskapsavtal är en stark röst för en konstruktiv dialog med de s.k. AVS-länderna, dvs. ett 70-tal länder i , och . Regeringen eftersträvar utvecklingsfrämjande, breda och fullödiga regionala avtal med samtliga AVS-länder samt att samarbetet kring handelsrelaterade biståndsinsatser kopplade till partnerskapsavtalen konkretiseras. Regeringen har för avsikt att anta en policy för handel och utveckling inom utvecklingssamarbetet, bland annat för att se över hur de svenska handelsrelaterade biståndsinsatserna kan förbättras. De internationella handelspolitiska regelverken ska utvecklas för att främja den fria handeln, internationella investeringar, undanröja handelshinder samt underlätta och bana väg för svensk industri på den globala arenan. Regeringen anser att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet som gynnar världshandeln och avser fortsatt arbeta aktivt för detta tillsammans med likasinnade medlemsländer (MS). Även EU:s användning av s.k. antisubventionsåtgärder behöver ses över. stödjer fortsatt EU:s arbete för att säkerställa immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förhandlingarna om ACTA (Anti-Counterfeiting Trade Agreement) verkar EU för att förbättra respekten för existerande immateriella rättigheter. Förhoppningen är att avtalet ska kunna vara färdigt . verkar också fortsatt för att ska utvecklas och tillämpas på ett sådant sätt att den blir ett effektivt hjälpmedel för . Regeringens ambition när det gäller offentlig upphandling är att åstadkomma förbättrat marknadstillträde på internationella upphandlingsmarknader. Det är också viktigt att tillträdet till europeiska upphandlingsmarknader inte begränsas. Regeringen ser även fortsatt handelspolitiken som ett viktigt instrument för att möta klimathotet. Nedmontering av tullar och andra handelshinder på klimat- och miljövänliga varor, tjänster och teknik är ett sätt. Ett annat sätt är att göra handeln med och därmed även produktionen av icke-fossila drivmedel effektivare, enklare och mindre kostsam. Möjligheten för konsumenter och företag att ta ett större ansvar för klimatutmaningen kan underlättas genom tydligare och mer samordnade certifierings- och märkningssystem. Regeringen fortsätter även arbetet med att förhindra att det växande klimatengagemanget används som en ursäkt för att bibehålla eller införa nya handelshinder. Protektionistiska åtgärder skulle minska utrymmet för mer effektiva lösningar som t.ex. rör teknologiöverföring och en mer hållbar resursanvändning. har en viktig uppgift i att föra den internationella handelspolitiska agendan framåt gällande tillväxt- och globaliseringsfrågor. Inom ramen för Globalt Ansvar bedriver ett angeläget arbete kring frågor rörande företagens samhällsansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och korruption. Regeringen uppmuntrar företagen att i sin verksamhet tillämpa riktlinjer för multinationella företag och följa de tio principerna i FN:s Global Compact. främjar Sverigebilden och ökar därmed konkurrenskraft. Detta är viktigt också när det gäller främjandet av svenska företag och investeringar i utlandet. 4.7.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 22 762 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 22 771 tkr prisnivå. 4 Motsvarar 22 738 tkr prisnivå. Anslaget används för Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) myndighetsverksamhet, dvs. att utveckla ordningar för teknisk provning och kontroll, samordna marknadskontroll m.m. Huvuddelen av Swedacs omsättning kommer från ackrediteringsverksamheten som finansieras via avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Ackreditering m.m. (intäkt -kostnad) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Metrologi m.m. Varav anslag/bidrag1 Varav anslag/bidrag2 1Från och ( enligt resp. regleringsbrev). 2Från (ej beslutade). uppgick resultatet från uppdragsverksamheten (ackreditering m.m.) till - . beräknas resultatet till + . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. För att täcka kostnader för legal Metrologi tillförs anslaget . Beloppet finansieras genom minskning av anslagen 1:2 Väghållning (utgiftsområde 22) med och 1:10 (utgiftsområde 21) med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20112014 för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 79 940 tkr prisnivå. 3Motsvarar 80 018 tkr prisnivå. 4Motsvarar 79 907 tkr prisnivå. Anslaget används för verksamhet rörande utrikeshandel och handelspolitik samt för vissa särskilda handelspolitiska insatser exkl. Open Trade och insatser avseende handelsrelaterat utvecklingssamarbete. Regeringen fäster stor vikt vid att kontaktpunkterna på tjänste- och varuområdena vidare- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utvecklas i samarbete med berörda myndigheter och organisationer. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20112014 för 2:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda främjande- och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och (). Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov. Regeringen fäster stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer på både nationell, regional och lokal nivå som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Regeringen föreslår att resurserna för exportfrämjandet ökar med jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen och att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet . beräknas anslaget till respektive . En prioriterad insats inom exportfrämjandet är regional exportrådgivning.