prop · GX03100 · 2010-04-15 00:00:00 — En god vinstutveckling , i kom- bination med att kreditvillkoren för företagen förbättrats, bidrar ytterligare till investerings- tillväxten 2011 och 2012. Investeringarna be- döms 2012 vara ungefär lika stora som de var före krisen. Diagram 6.6 Kapacitetsutnyttjandet i industrin och totala investeringar Procentuell förändring jämfört med Totala investeringar (vänster skala) Kapacitetsutnyttjandet i industrin (höger skala) Anm.: Fasta priser. Källor: och egna beräkningar. 71 Statistik finns . Bostadsinvesteringarna bedöms öka (se diagram 6.7). Det förklaras bl.a. med att det finns en stark underliggande efterfrågan på bostäder och att det blivit billigare och lättare att finansiera bostadsinvesteringar. Prisökningar på bostäder talar också för att det är ett gynnsammare läge för produktion av bostäder. Källor: och egna beräkningar. Offentliga myndigheters investeringar, med bl.a. stora satsningar på vägar och järnvägar, har varit omfattande 2009. Som en del av det reformpaket som aviseras i denna proposition kommer de offentliga investeringarna att öka även 2010. Minskad lageravveckling ger stort positivt bidrag till BNP-tillväxten 2010 I finanskrisens inledande skede överraskades företagen av den snabbt vikande efterfrågan, vilket resulterade i en ofrivillig lageruppbyggnad. Företagen reagerade därefter snabbt på det nya efterfrågeläget, dels genom att reducera sina inköp, dels genom att minska sin produktion. Detta resulterade i en kraftig lageravveckling . har företagen fortsatt att minska sina lager och flertalet företag uppger nu att lagren i stort sett är på önskade nivåer. Företagen väntas därför slå av på takten i lageravvecklingen och i större utsträckning än möta efterfrågan med ökad produktion. Detta medför att lagerbidraget till BNP-tillväxten blir starkt positivt 2010. Lagrens effekt på BNP-tillväxten är dock av övergående karaktär. ger lager ett litet positivt bidrag och därefter bedöms lagerförändringarna inte påverka BNP-tillväxten. Ökad efterfrågan på importerade varor kommande år och minskade importinnehållet i ekonomin kraftigt. Detta berodde på att det särskilt var efterfrågan med stort importinnehåll som mins- kade, exempelvis maskininvesteringar, varu- export och hushållens konsumtion av sällan- köpsvaror. Den kraftiga lageravvecklingen bidrog dessutom till att importen av lagervaror minskade. växte dock importen snabbare än den övriga efterfrågan till följd av att den importtunga efterfrågan ökade relativt starkt. väntas efterfrågan på importerade varor fortsätta att öka starkare än efterfrågan på inhemskt producerade varor. Det beror på att exporten tar fart, som hushållens köp av bilar och sällanköpsvaror ökar. Dessutom väntas kronan stärkas, vilket också stimulerar importtillväxten. bidrar även uppgången i investe- ringarna till importtillväxten och bedöms importen vara tillbaka på samma nivå som innan krisen. Näringslivets produktion ökar successivt Den djupa lågkonjunkturen har inneburit kraf- tigt fallande produktion inom de flesta av nä- ringslivets branscher. Särskilt djupt har fallet va- rit i den konjunkturkänsliga och exportberoende industrin. Från och med till och med fjärde kvartalet 2009 minskade produk- tionen i industrin med nära en fjärdedel. Flera tjänstebranscher, däribland parti- och detaljhandeln, drabbades inledningsvis också hårt när krisen bröt ut. Fallet inom tjänste- produktionen har dock varit betydligt mindre omfattande och inte lika långvarigt som inom industrin (se diagram 6.8), vilket har lett till att tjänstesektorns andel av den totala produktionen i näringslivet ökat. Diagram 6.8 Näringslivets produktion Index, = 100 Anm.: Fasta priser, referensår 2008. Källor: , och egna beräkningar. Flera indikatorer, bl.a. orderingång och produk- tionsförväntningar, pekar på en ökad produktion i näringslivet . Under prognos- perioden väntas produktionen i både varu- och tjänstebranscherna successivt stiga igen, till följd av ökad efterfrågan i och i omvärlden (se tabell 6.3). Tabell 6.3 Näringslivets produktion Utfall , prognos för 20102014 -12,3 -17,0 -3,9 -3,5 -6,8 Anm.: Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Fasta priser, referensår 2008. Källor: och egna beräkningar. Jämfört med återhämtningen väntas tjänsteproduktionen spela en större roll. Det beror på att tjänstebranscherna är särskilt beroende av den inhemska efterfrågan, vilken nu bedöms utvecklas betydligt starkare än . 6.3Arbetsmarknad, löner och inflation Den djupa lågkonjunkturen syns tydligt på arbetsmarknaden, men kraftfulla insatser för att dämpa sysselsättningsfallet har mildrat krisens effekter. Den expansiva finans- och penning- politiken har bidragit till att sysselsättningen i tjänstebranscherna har ökat med ca 23 000 personer (när den totala sysselsättningen var som högst) till och med sista kvartalet 2009.72 Industrin har dock drabbats hårt av den globala lågkonjunkturen. Av den totala sysselsättningsnedgången på ca 130 000 personer stod industrin för ungefär 110 000 personer. Det finns nu tecken på att den totala nedgången i sysselsättningen har bromsat in. Sysselsättningen har till och med ökat vissa månader , som BNP har fortsatt att minska (se fördjupningsrutan Varför utvecklas arbetsmarknaden bättre än väntat? i avsnitt 3). Sammantaget tyder indika- torerna, såsom varsel om uppsägning, nyanmälda lediga platser och företagens anställningsplaner, på en uppgång i sysselsättningen under loppet av 2010. väntas produk- tionen öka starkt, vilket bidrar till att även sysselsättningen ökar starkt. Sysselsättningen bedöms påverkas av produktionen med en viss eftersläpning då det tar tid för arbetsgivarna att anpassa personalstyrkan till den snabbt ökande produktionen.73 Detta bidrar till att syssel- sättningstillväxten blir starkast 2012 och 2013 (se tabell 6.4 och diagram 6.9). Återhämtningen på arbetsmarknaden tar dock tid och först bedöms sysselsättningen vara högre än innan krisen. 72Jämförelsen avser säsongrensad sysselsättning. 73Detta beror på att företagen först ökar arbetsinsatsen genom att öka antalet arbetade timmar per sysselsatt, den s.k. medelarbetstiden. Utfall , prognos för 20102014 Procentuell förändring om annat ej anges -4,7 -2,4 -3,4 -2,6 -0,1 -0,6 -2,1 -0,4 -2,4 -3,1 -2,9 -2,2 -1,4 -0,6 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalenderkorrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen . 1BNP till marknadspris, kalenderkorrigerad, fasta priser. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. 4I procent av arbetskraften. 5Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Diagram 6.9 BNP, arbetade timmar och sysselsatta Anm.: Kalenderkorrigerad data för BNP och timmar. För används länkade dataserie för För används data från . Källor: , och egna beräkningar. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden, ut- tryckt med det s.k. sysselsättningsgapet, bedöms vara som lägst 2010 och 2011 (se diagram 6.10).74 Därefter stiger resursutnyttjandet på arbetsmarknaden då den faktiska syssel- 74 Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. Ett negativt (positivt) gap innebär att faktisk sysselsättning är lägre (högre) än potentiell sysselsättning. Den potentiella sysselsättningen avser den nivå på sysselsättningen som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. Begreppet potentiell sysselsättning avser alltså inte den högsta möjliga sysselsättningsnivån. sättningen växer snabbare än den potentiella. Sammantaget bedöms det finnas mycket lediga resurser på arbetsmarknaden , även om de minskar successivt. Resursut- nyttjandet på arbetsmarknaden väntas inte ha normaliserats . Anm.: Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. Källa: Egna beräkningar. Regeringens reformer bidrar till att öka både den faktiska och den potentiella sysselsättningen (se avsnitt 3.7). En rad åtgärder har förbättrat matchningen på arbetsmarknaden och gjort det mer lönsamt att arbeta samt enklare att anställa. Andra exempel på åtgärder som bidrar till att höja sysselsättningen är skattereduktionen för hushållsnära tjänster och skattereduktionen för reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad. Även ökade infrastruktursatsningar samt det tillfälligt höjda statsbidraget till kommunsektorn 2010 bedöms leda till fler sysselsatta. Samman- taget bedöms regeringens reformer ha bidragit till att sysselsättningsfallet har dämpats och att återhämtningen på arbetsmarknaden blir snabbare och starkare än vad som annars hade varit fallet.75 Produktiviteten i näringslivet ökar 2010 Trots stora neddragningar av personalstyrkan anpassade inte företagen antalet anställda fullt ut till den mycket låga produktionsnivån. Detta bidrog till att resursutnyttjandet i företagen var mycket lågt 75 Även den demografiska utvecklingen bidrar positivt till den potentiella sysselsättningsutvecklingen, dock i en mindre omfattning än . De kan därför möta den ökade efterfrågan 2010 utan att behöva utöka arbetsstyrkan i någon större utsträckning och arbetsproduk- tiviteten kommer därmed att stiga (se tabell 6.4). När produktionen och resursutnyttjandet inom företagen fortsätter att stiga bedöms företagen dock behöva utöka personalstyrkan betydligt för att kunna möta efterfrågan, i synnerhet 2012 och 2013 (se tabell 6.5). Trots detta bedöms resursutnyttjandet inom företagen bli något ansträngt , dvs. det s.k. produktivi- tetsgapet i näringslivet bedöms bli svagt posi- tivt.76 Detta beror på att företagen mot bakgrund av den djupa lågkonjunkturen antas agera med viss försiktighet när de ökar antalet anställda. Produktivitetstillväxten i näringslivet väntas öka med i genomsnitt (se tabell 6.4). Det är en lägre ökningstakt än genomsnittet för perioden 2007.77 Det finns flera orsaker till att produktivitetstillväxten väntas bli lägre än . Bland annat har finanskrisen tillsammans med den djupa globala lågkonjunkturen medfört en viss utslagning av företagens kapitalstock, vilket bidrar till att dämpa produktivitetstillväxten, i synnerhet 2010. Även branschsammansättningen, med en större andel tjänsteproduktion, bedöms bidra till en lägre produktivitetstillväxt framöver. Vidare bedöms regeringens reformer för att öka den varaktiga sysselsättningen dämpa produktivitets- tillväxten något. Detta sker genom att personer som har en svag förankring på arbetsmarknaden successivt blir sysselsatta i större utsträckning än tidigare (se avsnitt 5).78 Ökningen av antalet sysselsatta under perio- den 20112014 är inte lika stark som ökningen av antalet arbetade timmar. Detta beror på att företagen först ökar arbetsinsatsen genom att öka antalet arbetade timmar per sysselsatt, i synnerhet (ökad överenskommen 76 Produktivitetsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell produktivitet i procent av potentiell produktivitet. 77Perioden exkluderar krisåren 2008 och 2009 då produktiviteten föll exceptionellt mycket till följd av att produktionen föll kraftigt. 78Denna grupp bedöms ha en lägre genomsnittlig produktivitet än övriga sysselsatta. arbetstid och övertid m.m.).79 Utöver att antalet arbetade timmar per sysselsatt ökar konjunktu- rellt till följd av den högre efterfrågan ökar den även strukturellt till följd av politiska reformer som exempelvis jobbskatteavdraget.80 Lågkonjunkturen slår olika hårt mot sysselsättningen i olika branscher Det är stor skillnad på hur hårt lågkonjunkturen har slagit mot olika branscher. Den exportberoende industrin har drabbats hårdast av den globala lågkonjunkturen. min- skade industriproduktionen och sysselsättningen sjönk , vil- ket motsvarar drygt 70 000 sysselsatta. dämpades nedgången i sysselsättningen till viss del av de tillfälliga avtalen om arbetstids- förkortning. Kortsiktsindikatorer, såsom företa- gens anställningsplaner och nyanmälda lediga platser, tyder sammantaget på att sysselsätt- ningen i industrin kommer att minska även , men betydligt mindre än . väntas en viss återhämtning i industrisysselsättningen när före- tagen behöver utöka arbetsstyrkan för att kunna möta den ökande efterfrågan. Till största delen är dock nedgången i sysselsättningen inom industrin bestående då den ökade produktionen i huvudsak hanteras med högre arbetsproduk- tivitet. Även många andra branscher har drabbats hårt av krisen. Inom handeln har antalet anställ- da sjunkit med nästan 12 000 personer 2009, vil- ket motsvarar en nedgång . Det finns dock tydliga tecken på att sysselsättningen i handeln ökar . Bland annat ökade antalet arbetade timmar, som historiskt tenderar att reagera några kvartal före sysselsättningen, . väntas sysselsättningsnivån i handeln vara lika hög som före krisen, för att därefter fortsätta att öka till följd av den starka inhemska efterfrågan. har sysselsättningen i vissa tjänste- branscher ökat under krisen. 79Den ökande efterfrågan på arbetskraft medför att fler undersysselsatta går upp i arbetstid, vilket bidrar positivt till medelarbetstiden. 80För mer information om effekterna av regeringens politik se avsnitt tjänsterna, vilket delvis berodde på att en del av produktionen av kommunala välfärdstjänster överförts till denna bransch (se fördjupnings- rutan Kommunfinansierad sysselsättning).81, 82 Sysselsättningen inom hushållstjänsterna be- döms fortsätta att öka även framöver då efterfrågan på dessa tjänster antas bli stark. Eftersom lågkonjunkturen drabbat närings- livets branscher olika hårt har branschsamman- sättningen förändrats (se tabell 6.5). Samman- taget har de sysselsättningsintensiva branscherna inte drabbats lika hårt som de mer kapital- intensiva, vilket har medfört att nedgången i sysselsättningen inte har blivit lika stor som annars hade varit fallet, givet motsvarande fall i produktionen (se fördjupningsrutan Varför ut- vecklas arbetsmarknaden bättre än väntat? i avsnitt 3). Framöver ökar sysselsättningen starkt i de sysselsättningsintensiva branscherna, vilket bidrar till att deras andel av den totala syssel- sättningen fortsätter att öka. Tabell 6.5 Sysselsättning i olika sektorer Utfall , prognos för 20102014 -2,1 -0,1 -6,7 -4,3 -0,3 -2,2 -1,3 -1,6 -0,1 -1,6 -1,2 -2,4 -1,7 -0,1 1 Offentlig sektor och kommunsektorn avser offentliga myndigheter respektive kommunala myndigheter enligt nationalräkenskaperna. Kommunfinansierad sysselsättning i näringslivet inkluderas i tjänstebranscherna. Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningen i kommunsektorn stabiliseras har sysselsättningen i den offentliga sektorn minskat med drygt 50 000 personer, vilket framför allt är en följd av att syssel- sättningen i kommunsektorn har minskat med ungefär 44 000 personer.83 Sysselsättningsned- gången i kommunsektorn bedöms till ungefär fyra femtedelar vara en effekt av utfasningen av två arbetsmarknadspolitiska program (plusjobb och friår) samt att det har blivit allt vanligare att företag i näringslivet tillhandahåller delar av kommunsektorns tjänster som bl.a. fristående skolor och äldreomsorg. Finansieringen av dessa tjänster ligger dock kvar hos kommuner och landsting (se fördjupningsrutan Kommun- finansierad sysselsättning). Minskningen av antalet sysselsatta i kommunsektorn beror dess- utom på en svag utveckling av skatteintäkterna. Kortsiktsindikatorerna, såsom varsel och nyanmälda lediga platser i kommunsektorn, tyder inte på en snar vändning i sysselsätt- ningen.84 De kommunala skatteintäkterna utvecklas svagt även 2010, till följd av utveck- lingen på arbetsmarknaden som helhet. Den svaga utvecklingen av skatteintäkterna mot- verkas dock av det tillfälliga statsbidraget. Den kommunfinansierade produktionen i näringslivet väntas fortsätta öka, vilket bidrar till att dämpa sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn. Sammantaget bedöms sysselsättningen i kom- munsektorn stabiliseras . och framöver förstärks skatteunderlaget gradvis. Inkomstförstärkningen blir trots det som svagast 2011, eftersom det tillfälliga statsbidraget upphör. I takt med att konjunkturläget förbättras och skatteintäkterna ökar bedöms sysselsättningen i kommunsektorn successivt öka . Till betydande del väntas sysselsättningsökningen omfatta tim- anställda och andra vikarier. Dessa grupper har en förhållandevis låg medelarbetstid, vilket bidrar till att sysselsättningen ökar snabbare än antalet arbetade timmar . 81Hushållstjänster inkluderar utbildning, omsorg, hälso- och sjukvård samt samhälliga och personliga tjänster. 82Andra branscher där sysselsättningen ökade 2009 är kreditinstitut och försäkringsbolag samt uthyrning, data och andra företagstjänster. 83Offentlig sektor och kommunsektor avser i detta avsnitt offentliga myndigheter respektive kommunala myndigheter, i enlighet med redovisningen i nationalräkenskaperna. 84Antalet varslade om uppsägning inom kommunsektorn ökade främst under de första två kvartalen 2009 och har därefter sjunkit tillbaka något, men är fortfarande på en nivå klart över ett månadsgenomsnitt för perioden 19952008. Kommuner och landsting svarar för merparten av det skattefinansierade utbudet av välfärds- tjänster som t.ex. utbildning, hälso- och sjukvård samt barn- och äldreomsorg. har det blivit allt vanligare att aktörer inom näringslivet tillhandahåller delar av kommun- sektorns tjänster, bl.a. fristående skolor och äldreomsorg.85, 86 Finansieringen av dessa tjänster ligger dock kvar hos kommuner och landsting. Den totala kommunfinansierade sysselsätt- ningen består således av sysselsatta i regi och sysselsatta i privat regi, vars tjänster kommuner och landsting köper in. I nationalräkenskaperna (NR) redovisas endast statistik över antal sysselsatta i regi. Däremot saknas särredovisad statistik över antalet sysselsatta inom de kommunala tjäns- terna som bedrivs i näringslivet. För att få en helhetsbild av den kommunfinansierade syssel- sättningen har regeringen gjort en uppskattning av den kommunfinansierade sysselsättningen i näringslivet utifrån statistik över hur mycket näringslivsproducerad verksamhet som kom- muner och landsting köper in. I nationalräken- skaperna redovisas denna konsumtion främst som sociala naturaförmåner. Utvecklingen av de sociala naturaförmånerna, samt utvecklingen i de branscher i näringslivet där denna verksamhet huvudsakligen bedrivs, bedöms kunna ge vägled- ning för hur den kommunfinansierade syssel- sättningen i näringslivet utvecklas. Dessutom beaktas i beräkningarna den del av kom- munernas och landstingens förbrukning som avser köp av tjänster.87 Den kommunalt finansi- erade sysselsättningen i näringslivet uppskattas motsvara ungefär 120 000 personer 2009, vilket kan jämföras med att ca 1,1 miljoner var syssel- satta i regi 2009.88 85 Kommunsektorn avser i detta avsnitt kommunala myndigheter, i enlighet med redovisningen i nationalräkenskaperna. 86 I denna faktaruta inkluderas hushållens icke-vinstdrivande organisationer i näringslivet. 87Här åsyftas de tjänster som köps in inom ramen för verksamhet där kommuner och landsting står som huvudmän. 88Skattningen av antalet kommunalt finansierade sysselsatta i näringslivet är förknippad med stor osäkerhet och ska därför tolkas med försiktighet. Enligt preliminära skattningar av uppgick denna sysselsättning till 104 000 personer 2007, som är det sista Sysselsättningen i regi har minskat med ungefär 44 000 personer (se diagram 6.11). bedöms antalet sysselsatta i näringslivet som finansieras av kommunsektorn ha ökat med omkring 20 000 personer . Diagram 6.11 Sysselsättning i kommunalt finansierad verksamhet Anm.: Total kommunfinansierad sysselsättning och sysselsättningen i kommunsektorn är rensad för plusjobb och fr.iår Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkning.ar Den totala kommunfinansierade sysselsätt- ningen bedöms således ha minskat med omkring 20 000 personer , vilket dels beror på det svaga konjunkturläget, dels på utfasningen av två arbetsmarknadspolitiska program, plusjobben och friåret. Av dessa 20 000 personer kan omkring 15 000 förklaras av utfas- ningen av plusjobben och friåret.89 Den totala kommunfinansierade sysselsättningen, rensad för plusjobben och friåret har därmed minskat med omkring 5 000 personer . En ytterligare förklaring till fallet i antalet sysselsatta är att medelarbetstiden har ökat kraftigt . Det innebär att sysselsätt- ningen har fallit mer än antal arbetade timmar. Ökningen av medelarbetstiden beror delvis på att en betydande del av sysselsättningsnedgången bestod av timanställda och vikarier, grupper med en förhållandevis låg medelarbetstid. Som framgår av diagram 6.11 bedöms fallet i kommunalt finansierad sysselsättning bli betyd- ligt mindre under denna lågkonjunktur jämfört året gjort en uppskattning av antalet kommunalt finansierade sysselsatta i näringslivet. Enligt regeringens skattningar uppgick denna sysselsättning till 112 000 personer 2007. 89 Vid beräkningen av effekten av utfasningen av plusjobben och friåret har hänsyn tagits till undanträngningseffekter. Jämfört med perioden 19931997 uppgår sysselsättningsfallet under denna lågkonjunktur till knappt hälften.90 En viktig orsak till det mindre omfattande syssel- sättningsfallet i denna lågkonjunktur är att de offentliga finanserna är i bättre skick än under 1990-talskrisen. Detta har medfört att regeringen, bl.a. genom sänkta socialavgifter för unga och de tillfälligt höjda statsbidragen, har kunnat dämpa krisens efterverkningar för kommunsektorn. Den totala kommunfinansierade sysselsätt- ningen bedöms stabiliseras och från och med ligga kvar på en i stort oförändrad nivå till 2011. I takt med att konjunkturläget förbättras och skatteintäkterna ökar väntas sysselsatta i såväl regi som i den kommunfinansierade verksamheten i näringslivet öka och framöver. Arbetskraften ökar successivt framöver Antalet personer i arbetskraften ökade svagt 2009 (se tabell 6.4 och diagram 6.12). minskade arbetskraften som andel av befolk- ningen i arbetsför ålder då befolkningen ökade i större utsträckning.91 Att arbetskraften som andel av befolkningen minskade 2009 kan till stor del förklaras av den kraftigt försvagade efterfrågan på arbetskraft. Då chansen att få arbete försämrades bidrog det till att fler läm- nade och färre sökte sig in på arbetsmarknaden jämfört närmast före krisen. har fler påbörjat reguljär utbildning och fler studerande har förlängt sina studier i väntan på en starkare efterfrågan på arbetskraft.92 En annan 90Det saknas tillförlitlig och jämförbar statistik . Befintlig statistik visar dock att sysselsättningsfallet var betydande . 91Arbetskraften som andel av befolkningen föll både för åldersgruppen och åldersgruppen . 92Antalet studerande har också ökat till följd av att färre studerande har extraarbete. En person som har arbetat under mätveckan definieras som sysselsatt, och ingår därmed även i arbetskraften, enligt oavsett om personen exempelvis huvudsakligen studerar. En heltidsstuderande som söker arbete och kan ta ett arbete ingår också i arbetskraften (som arbetslös) och inte som studerande utanför arbetskraften. Denna grupp ökade starkt 2009, vilket bidrog positivt till arbetskraftsutvecklingen. grupp utanför arbetskraften som också ökade betydligt i omfattning 2009 var personer som har velat arbeta men som inte aktivt har sökt jobb. I takt med att arbetsmarknaden förbättras och att efterfrågan på arbetskraft ökar de när- maste åren, väntas en successiv uppgång i antalet personer i arbetskraften. Regeringens genomförda reformer bedöms bidra till ett ökat arbetskraftsdeltagande. Bland annat bedöms jobbskatteavdraget bidra till att fler söker arbete, vilket innebär att fler deltar i arbetskraften (se avsnitt 5).