prop · GY031d13 · 2010-10-12 00:00:00 — Vidare kommer regeringen att överväga behovet av åtgärder mot bakgrund av rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 93 500 tkr prisnivå. 3Motsvarar 93 500 tkr prisnivå. 4Motsvarar 93 370 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras också . För att finansiera kostnader för de tidigare ombudsmannamyndigheternas arkiv föreslår regeringen att anslaget 2:1 minskas med . Vidare ökas anslaget 6:1 under utgiftsområde 17 med motsvarande belopp. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 94 420 000, 95 749 000 respektive . Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.8.22:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism, m.m. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Anslaget används också för stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt för stöd till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att förstärka insatserna mot rasism och liknande former av intolerans. Regeringen föreslår att ett anslag på anvisas . 2013 och 2014 beräknas anslaget till 26 918 000, 16 918 000 respektive . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering, rasism m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Tillfälliga anslagsmedel avseende verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering har beräknats (prop. 2009/2010:1, utg.omr. 13, avsnitt 4.7.2). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för ökad jämställdhet. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under området Diskriminering inom detta utgiftsområde. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Övriga insatser på jämställdhetsområdet redovisas därför inom berörda utgiftsområden. har anvisats för regeringens särskilda jämställdhetssatsning. I syfte att möjliggöra fortsatta insatser inom området tillförs anslaget . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom området Jämställdhet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för jämställdhetspolitiken är: -Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1 bet, 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhetspolitiken: -En jämn fördelning av makt och inflytande Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. -Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. -Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Under 20072010 har resurserna för jämställdhetspolitiken mer än tiodubblats. Medel motsvarande har tillförts jämställdhetspolitiken vilket har gjort det möjligt att utveckla jämställdheten inom angelägna och strategiska områden. lämnade regeringen skrivelsen Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2009/10:234) till . I denna lämnas en redogörelse av satsningen och anslagets användning. Det är för tidigt att dra några generella slutsatser angående resultaten och effekterna av de åtgärder som har finansierats inom ramen för anslaget. Regeringen avser att återkomma med en fullständig redovisning av anslagets användning under början av nästa mandatperiod. Nedan redovisas översiktligt vilka insatser som genomförts samt hur resurserna har fördelats inom respektive delmål för jämställdhetspolitiken. I bilaga 1 till denna volym ges en särskild redovisning av könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser vid utgången av 2009. I förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 5 (volym 1) redovisas utvecklingen av fördelningen av de ekonomiska resurserna mellan kvinnor och män. Jämn fördelning av makt och inflytande Från den särskilda jämställdhetssatsningen har sammanlagt fördelats till olika åtgärder för att uppnå målet om en jämnare fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Målsättningen att nå en jämn könsfördelning har resulterat i att andelen kvinnor i styrelser och statliga insynsråd uppgick till och andelen män till . Andelen kvinnor som ordföranden i dessa styrelser och insynsråd uppgick till och andelen män till . Som en följd av regeringens aktiva åtgärder har andelen kvinnor i de statliga bolagen ökat. är av styrelseledamöterna i de statligt helägda bolagen kvinnor och män. Sammantaget i de helägda bolagen och de bolag där staten är delägare är andelen kvinnor kvinnor och andelen män män. När det gäller ordföranden som är kvinnor är andelen . Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten har ökat . To- talt finns nu ca 4 800 chefer som är kvinnor, vilket motsvarar av alla chefer inom staten. var andelen och antalet 2 800. Något som talar för att andelen chefer som är kvinnor kommer att fortsätta öka är att en stor andel av de chefer som kommer att gå i pension är män. Inom det statliga chefskollektivet hos medlemmar har löneskillnaderna minskat kraftigt som verket studerat detta. minskade löneskillnaderna mellan chefer som är män respektive chefer som är kvinnor från till (se utg.omr. 2, avsnitt 5). Från den särskilda jämställdhetssatsningen har sammanlagt fördelats till olika åtgärder för att uppnå målet om ekonomisk jämställdhet. överlämnade regeringen till skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198). I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de viktigaste utmaningarna för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet samt vilken inriktning politiken bör ha för att möta dessa. De åtgärder som redovisas genomförs framförallt inom arbetsmarknads-, närings-, utbildnings- och familjepolitiken. har lagt skrivelsen till handlingarna. har nya åtgärder påbörjats. En särskild utredare fick i uppdrag att studera kopplingen mellan jämställdhetspolitiska insatser, ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning i EU:s medlemsstater inför en konferens under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd . Regeringens uppfattning är att också EU bör sträva mot att skapa lika förutsättningar och möjligheter för kvinnor som män att aktivt delta på arbetsmarknaden. Därför har regeringen också aktivt arbetat för ett stärkt jämställdhetsperspektiv i EU:s nästa strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Som ett led i detta arbete drev vid framgångsrikt att EU:s sysselsättningsmål ska omfatta både kvinnor och män. Regeringen tillsatte 2008 Delegationen för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75, 2009:12 och 2009:126). Delegationen (U 2008:08) ska utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 genom att bl.a. analysera könsskillnader i utbildningsresultat och kartlägga områden där ny kunskap om genus och jämställdhet behövs. Uppdraget omfattar såväl kommunala som fristående skolor samt sameskolan och specialskolan. Delegationen har lämnat delbetänkandet Flickor och pojkar i skolanhur jämställt är det? (SOU 2009:64) samt därutöver publicerat ett flertal rapporter om jämställdhet i skolan. Delegationen ska slutredovisa sitt uppdrag . Regeringen gav också 2008 i uppdrag att genomföra olika utvecklingsinsatser inom jämställdhetsområdet. Uppdraget ska slutrapporteras . beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationen fick i uppdrag att främja jämställdhet i högskolan bl.a. genom att fördela medel till insatser för jämställdhet . Delegationen har fördelat till jämställdhetsinsatser i enlighet med förordningen (2009:560) om statsbidrag för insatser som främjar jämställdhet i högskolan. Därutöver har delegationen publicerat ett antal rapporter. redovisade delegationen en delrapport av sitt uppdrag till regeringen. Delegationen ska lämna sitt slutbetänkande till regeringen . Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Från den särskilda jämställdhetssatsningen har sammanlagt fördelats till olika åtgärder för att uppnå målet om jämn fördelning av det obetalda arbetet. lämnade regeringen ett uppdrag till () att genomföra en tidsanvändningsundersökning. Undersökningen ger kunskap om svenskt vardagsliv och om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. Det är viktig kunskap för att utforma insatser som syftar till att nå målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Uppdraget ska slutredovisas . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Även kunskaperna om hur föräldrar upplever möjligheterna att förena arbetsliv och ett jämställt föräldraskap behöver utvecklas. Därför lämnade regeringen ett uppdrag till SCB att genomföra en enkät- och registerstudie om jämställt föräldraskap riktad till föräldrar. Av studien ska bl. a. framgå vilket inflytande det finns över det ekonomiska utfallet och vilka överväganden som görs av föräldrarna i vardagen. Detta gäller såväl ensamstående som sammanboende föräldrar. Uppdraget ska slutredovisas . Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Från den särskilda jämställdhetssatsningen har sammanlagt fördelats till olika åtgärder för att uppnå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer Genomförandet av regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) fortsätter. Handlingsplanen spänner över flera insatsområden vilket gör att en rad myndigheter och frivilligorganisationer är delaktiga i genomförandet. Flera av åtgärderna uppmärksammar kvinnor i särskilt utsatta situationer som kan behöva särskilt stöd eller insatser, t.ex. kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med missbruk eller kvinnor som är offer för hedersrelaterade brott. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor är en prioriterad fråga inte bara i utan också i många av EU:s övriga medlemsstater. Under det svenska ordförandeskapet i EU anordnade därför konferensen och strategier för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Konferensen erbjöd en möjlighet för medlemsstaterna att dela erfarenheter kring arbetsmetoder, strategier och lagstiftning inom området mäns våld mot kvinnor. Konferensen gav även en möjlighet för medlemsstaterna att diskutera det framtida behovet av stöd på EU- nivå inom området. Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål Regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) omfattar perioden 20082010 och innehåller 36 åtgärder för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Åtgärderna är inriktade på fem insatsområden: ökat skydd och stöd till utsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, ökad nationell och internationell samverkan samt ökad kunskap. En åtgärd var att kartlägga och följa upp förekomsten av etiska riktlinjer inom statsförvaltningen i frågor som berör sexköp m.m. Mot bakgrund av detta har regeringen uppdragit åt för utveckling i staten att genomföra en förstudie om vilka kompetensbehov som finns på området i statsförvaltningen. har genomfört ett omfattande besöksprogram och internationella seminarier för nyckelpersoner i syfte att dels informera andra länder om arbetet mot prostitution och människohandel i och dels stärka det internationella arbetet. i arbetar med att stärka samverkan nationellt avseende arbetet mot prostitution och människohandel. Arbetet riktar sig framför allt till myndigheter och frivilligorganisationer och innebär bl.a. att samordna det nationella arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt att fördela medel till projekt i detta syfte. Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja Regeringen överlämnade till skrivelsen Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Skrivelsen är en uppföljning och fördjupning av en åtgärd i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer i vilken ett uppdrag till att kartlägga förekomsten av äktenskap mot en persons vilja aviserades. Utifrån kartläggning har regeringen som ett komplement till de åtgärder som redan pågår inom handlingsplanen tagit fram en särskild handlingsplan med åtgärder som ska förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. De insatser som regeringen genomför för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja rör fyra områden: stärkt förebyggande arbete, förstärkt stöd och skydd, förbättrad samverkan mellan myndigheter och ökad kunskap. En särskild utredare har getts i uppdrag att föreslå åtgärder för att motverka tvångsäktenskap och barnäktenskap (dir. 2010:54). I uppdraget ingår även att lämna de förslag till författningsändringar som behövs för att ytterligare stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Uppdraget ska redovisas . Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Sammantaget har fördelats för att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering inom offentlig sektor. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. Syftet är att kvalitetssäkra offentligt finansierade verksamheter inom stat, landsting och kommun för att garantera en jämställd medborgarservice. I syfte att införliva ett jämställdhetsperspektiv i alla typer av regeringens beslutsunderlag har arbetet med att genomföra regeringens plan för jämställdhetsintegrering fortsatt. Sammanlagt har fördelats från regeringens särskilda jämställdhetssatsning till forskning och kunskapsutveckling. På området mäns våld mot kvinnor har regeringen uppdragit åt att fördela medel till forskning och andra studier i syfte att öka kunskapen på området. Forskningssatsningar har även genomförts inom området kvinnors hälsa där för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har fått i uppdrag att initiera ett särskilt forskningsprogram. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Sammanlagt har fördelats från regeringens särskilda jämställdhetssatsning avseende jämställdhetsprojekt till ideella organisationer. Organisationer och verksamheter som bedriver projekt som syftar till att främja jämställdhet kan ansöka om projektbidrag hos . Bidrag kan lämnas till jämställdhetsprojekt vars syfte ligger inom ramen för regeringens mål för jämställdhetspolitiken. har myndigheten fördelat bidrag om . An- talet ansökningar och antalet beviljade projekt var i det närmaste oförändrat i jämförelse med föregående år; 30 ansökningar bifölls av totalt 64 stycken. På kulturområdet har en satsning om genomförts . Den har bl.a. lett till att könsfördelningen har förbättrats inom många organisationer både vad gäller ledning och utövare. Vidare har andelen chefer som är kvinnor vid landets teater-, dans- och musikinstitutioner ökat. har fördelat ytterligare till jämställdhetsprojekt inom kultursektorn. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande och dess måluppfyllelse är beroende av beslut och insatser inom andra områden. Uppföljningar och utvärderingar av de offentliga insatserna ska i första hand ske inom ramen för berörda myndigheters löpande verksamhet. Genom att jämställdhetspolitiken tillförts särskilda resurser för perioden 20072010 har en kraftfull utveckling av jämställdhetsarbetet inom olika områden möjliggjorts. Åtgärder har genomförts inom områden där regeringen identifierat behov av en utveckling av jämställdheten för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Genomförandet av regeringens särskilda jämställdhetssatsning pågår och har skapat möjligheter att samordna och kraftsamla runt problem som rör flera politikområden. De ovan beskrivna handlingsplanerna och arbetsmarknadsstrategin har utgjort ramverk inom vilka ett stort antal områden berörts och myndigheter genomfört uppdrag. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Satsningen har inneburit ökad samverkan mellan olika aktörer på flera nivåer. Framför allt har satsningen bidragit till ökad samverkan mellan myndigheter, men även mellan myndigheter och det civila samhället. Samverkan är centralt för att exempelvis åstadkomma en effektiv bekämpning av våldet mot kvinnor och för att förbättra bemötandet och omhändertagandet av brottsoffren. Samverkan mellan polisen, , Domstolar och Mi- grationsverket har t.ex. bidragit till att öka kompetensen i frågor som rör prostitution och människohandel. Länsstyrelserna har ökat sitt samarbete med frivilligorganisationerna i syfte att motverka efterfrågan på prostitution och öka kunskapen på området. Jämställdhetssatsningen har stärkt jämställdhet som ett kunskapsområde. Utveckling av nya metoder, utvärderingar och studier på olika områden har bidragit till en kvalitetshöjning i jämställdhetsarbetet. Ett flertal kunskaps- och forskningsinsatser har initierats. Insatserna har inneburit en stor ökning av antalet människor som arbetar med jämställdhet och som har fått nya kunskaper om jämställdhet. Ingen granskningsrapport eller effektivitetsrevision har lämnats som berör området. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning under förra mandatperioden innebar en kraftig resursförstärkning för jämställdhetspolitiken. En rad viktiga reformer har genomförts för att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män, både vad avser förbättrad kunskap och konkreta förbättringar. Regeringen avser fortsätta reformarbetet under innevarande mandatperiod för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. En central uppgift är att mot bakgrund av den kunskap och de erfarenheter som gjorts inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning säkra hållbarheten i de åtgärder som har ge- Grundläggande i det arbetet är att stärka jämställdhetsintegrering som strategi så att förändringsarbetet integreras i ordinarie strukturer och verksamheter samt att skapa förutsättningar för att resultaten ska bli bestående. Härutöver krävs också tillfälliga insatser för att stimulera, utveckla och påskynda förändringsarbetet. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer kommer att ha fortsatt hög prioritet. Jämställdhet på arbetsmarknaden, lika möjligheter i skolan och rätten till hälsa och omsorg på lika villkor är andra viktiga områden som kräver fortsatta insatser. Genom att regeringen tillför jämställdhetspolitiken extra medel även för innevarande mandatperiod kan ett fortsatt aktivt utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden. För att skapa förutsättningar för hållbar och långsiktig jämställdhet mellan kvinnor och män måste ett jämställdhetsperspektiv integreras i verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter, kommuner och landsting. Regeringens satsning på jämställdhetsintegrering är inriktad på stöd till och samordning av berörda aktörer. Hur detta stöd organiseras är av central betydelse. Erfarenheter visar att insatser av projektkaraktär som inte ges förutsättningar att bedrivas på ett långsiktigt organiserat sätt riskerar att brista i kontinuitet och systematisk kunskapsuppbyggnad. För att förbättra förutsättningarna för att ta vara på kunskap om och erfarenhet av jämställdhetsintegrering är det därför angeläget att finna former för hur stödet till jämställdhetsintegrering ska organiseras framöver. Regeringen avser att återkomma med förslag på hur detta lämpligen bör ske. Jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet Att ha jobb och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjlighet att utvecklas och försörja sig. Ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män har inneburit en positiv utveckling. Trots det råder alltjämt olika villkor för kvinnor och män för att komma in, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet samt att förena arbete och familj. Det visar sig bl.a. i löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar, ojämn fördelning i utnyttjandet av för- äldraförsäkring samt underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar. För att komma till rätta med dessa brister krävs flera samverkande och långsiktiga åtgärder. I skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) lyfte regeringen särskilt fram behovet av fortsatta insatser för att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet samt att främja jämställda villkor för entreprenörskap, ett jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetslivsvillkor. Åtgärder för att genomföra strategin ska i huvudsak ske inom ramen för generella insatser inom berörda politikområden, men utrymme finns också inom ramen för regeringens särskilda jämställdhetssatsning. Regeringen avser att återkomma till 2011 med en redovisning av genomförda insatser och resultat i förhållande till de inriktningar som redovisas i strategin. Lika möjligheter till utbildning Kvinnors och mäns rätt till utbildning på lika villkor är en central jämställdhetsfråga. Förskolan, skolan och högskolan har en viktig uppgift att bidra till flickors och pojkars, kvinnors och mäns lika möjlighet att utvecklas inom sitt utbildningsområde utifrån sina egna förutsättningar. Samhällets behov av att ta tillvara den bästa kompetensen motverkas av könsbundna föreställningar som präglar studieval och utbildning. Båda könens erfarenhet och livsvillkor ska vara vägledande för vilka normer och mönster som ska styra verksamheten och organisationen. Därför är det viktigt att stärka elevers och studenters möjlighet att frångå könsbundna utbildningsval.