prop · GY031d15 · 2010-10-12 00:00:00 — 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).................. Utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................................... Unga studerande på gymnasial nivå i ...................................... 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Studerande på eftergymnasial nivå i ........................................ Studerande med barn ............................................................................ Låntagare och den totala studieskulden............................................... 3.5.9Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld............................................. Analys och slutsatser ............................................................................ Unga studerande på gymnasial nivå i ...................................... Låntagare och den totala studieskulden............................................... 1:1 Studiehjälp m.m. ............................................................................. 1:2 Studiemedel m.m............................................................................. 1:3 Studiemedelsräntor m.m................................................................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.9.41:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk........................................................... 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ............................................ 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd............................................ Härledning av ramnivån 20112014. Utgiftsområde 15 Studiestöd...................... Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd ............. Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 20072009 1 .................................. CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 20072009 1........................................ Nyckeltal för CSN:s service och information, 20072009 .................................... Antal studerande (tusental) och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall 2009 och prognos 20102014 .............................................................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Studiehjälp .................................. Antal studerande (tusental) och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall 2009, prognos 2010 och beräknat för 20112014............................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Studiemedel m.m...................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Studiemedelsräntor m.m.......... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk............ Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:5 Bidrag till vissa Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:6 Centrala Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:7 för 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Låntagarnas skuld, miljarder kronor, 20062009 .................................................... Lånekrediter i , miljarder kronor, 20062009 ........................... Studiemedel, studiemedelsräntor m.m. samt inkomsträntor på studielån, miljarder kronor, 20062009 ................................................................................ Antal studerande med studiehjälp, 20072009........................................................ Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 20072009 ........................................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 20072009................ Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, uppdelat på skolform, 20072009............................................................................................. Antal studerande på eftergymnasial nivå med studielån, 20072009 ..................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med tilläggslån, 20072009 ................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med merkostnadslån, 20072009........ Antal studerande på gymnasial och eftergymnasial nivå utomlands med studiemedel, 20072009........................................................................................ Studerande utomlands med studiemedel, fördelade efter världsdel, 2009........... Antal studerande med tilläggsbidrag, 20072009.................................................. Studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper, procent, 2009....................... Studerandes lånebenägenhet i olika utbildningsnivåer, procent, 2009................. Osäkra fordringar fördelat på lånetyp och återkrav, miljarder kronor, 2007 Avskrivningsärendens fördelning på skäl, 20072009........................................... Folkmängd 20082009 och prognos 20102014 .................................... Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., , utfall och prognos 20102014........................................................................................ Studiemedelsränta, utfall och prognos 20112014 jämfört med ränta Utestående skuld i , utfall 20082009 och prognos 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslag till lag om ändring i 3. godkänner att det får tas upp studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.9.2 och 3.9.3), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.9.5), lån i för studielån till ett belopp om 172 (avsnitt 3.9.6), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 och 13 §§ studiestödslagen (1999:1395) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Studiemedel får lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör vid studier på heltid, vid studier på heltid, vid studier på men vid studier på men av heltid, och av heltid, och vid studier på men vid studier på men Första stycket gäller bara om något annat inte följer av 14, 15, 16, 17, 18 eller 20 §. Till studerande i sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket får studiebidrag lämnas med ett högre belopp , nämligen med 1Senaste lydelse 2009:1535. 2Senaste lydelse 2009:1535. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1.3,av prisbasbeloppet vid studier på heltid, 2.2,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och 3.1,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Det högre bidragsbeloppet får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . En studerande som har fått det högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre beloppet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt ska gälla för att en studerande ska ha rätt till det högre bidragsbeloppet. Regeringen får föreskriva att det högre bidragsbeloppet får lämnas även för studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket, om det finns särskilda skäl. Det högre bidragsbeloppet får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . En studerande som har fått det högre bidragsbeloppet för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning har förtur till det högre beloppet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt ska gälla för att en studerande ska ha rätt till det högre bidragsbeloppet. Regeringen meddelar föreskrifter om att det högre bidragsbeloppet får lämnas även för studier i sådan utbildning som avses i 2 § första stycket, om det finns särskilda skäl. Regeringen meddelar också föreskrifter om att det högre bidragsbeloppet får lämnas även till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 13 § och i övrigt . 2.Bestämmelsen i 3 kap. 11 § i sin nya lydelse tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: -studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, -studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, -räntor för studielån tagna i , -inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån, -bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, -bidrag till vissa studiesociala ändamål, -administration av studiestöd, och -hantering av ärenden vid överklaganden av beslut till ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd och räntekostnader för den totala studielåneskulden i . Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader för viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader för viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20112014. Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Vissa anslag minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framförallt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en ökning med , vilket främst förklaras av beslutade reformer och antalet studerande. Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om bedöms utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor öka med 2011. beräknas utgifterna minska med 1 232, 1 307 respektive . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. Minskningen beräknas uppgå till 1 649 respektive . Utgifterna beräknas öka med 2014, vilket framför allt beror på högre räntenivåer. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar Utgifterna bedöms öka med 2011 samt beräknas öka med 756, 933 respektive , 2013 och 2014 på grund av att antalet studiemedelstagare bedöms öka. Vidare bedöms utgifterna öka med 2011 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften samt beräknas öka med Tabell 3.3 Ramnivån 2011 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. I följande avsnitt presenteras studiestödsverksamheten, dvs. studiestödet och studiestödsadministrationen. Studiestödet finansierar huvudsakligen de studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns det olika former av studiestöd. Stöden är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Stöden lämnas direkt till den studerande och i huvudsak oberoende av föräldrarnas eller familjens ekonomi. fick cirka 904 000 studerande någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare uppgick till drygt 1,4 miljoner. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten uppgick till . beräknas utgifterna uppgå till och utgörs främst av transfereringar i form av bidrag och räntor på de studielån som har upptagits i . Eftersom studielånen finansieras genom lån i , ingår lånen inte i de takbegränsade utgifterna. De olika stöden hanterades av CSN, Talboks- och och Specialpedagogiska skolmyndigheten. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 hanterade även återbetalningen av studielån. ÖKS hanterade överklaganden av beslut om studiestöd. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av verksamheten Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg-bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning som Rg- bidraget avser och som därför inte har rätt till studiemedel. Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår 2010 till . Det finns två olika bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundskole- och gymnasienivå till vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. den 15 mars 2009den kan det högre bidraget även lämnas till arbetslösa som läser på en utbildning som kan berättiga till statsbidrag enligt förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning m.m. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och lån för vissa merkostnader. till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antal barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Det finns tre olika återbetalningssystem i bruk. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Mer information om studielånesystemet finns i faktarutan som redovisas i det följande. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få låna studielitteratur genom Talboks- och . En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Vissa medborgare i EU- och EES-området samt i ska jämställas med svenska medborgare. Det rör sig om migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar. Även EU-medborgare med permanent uppehållsrätt i och tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta i ska jämställas med svenska medborgare. Även vissa tredjelandsmedborgare med uppehållstillstånd för forskning i och deras familjemedlemmar ska jämställas med svenska medborgare vad gäller rätt till studiehjälp. Vidare kan utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i och som har bosatt sig här i huvudsakligen annat syfte än att genomgå utbildning få studiestöd. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studielånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgår till 1,4 miljoner. Låntagarnas skuld består av lån och kapitaliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick till , varav avsåg återbetalningspliktiga studiemedel tagna , studielån tagna mellan 1989 och annuitetslån tagna efter . Diagram 3.1 visar hur den totala skulden för de olika låneformerna har utvecklats . Diagram 3.1 Låntagarnas skuld, miljarder kronor, 2006 2009 Annuitetslån, efter 2001 finansierar CSN studielånen genom upplåning hos . Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel reducerar CSN:s låneskuld hos . Vid avskrivningar av lånefordringar minskar CSN skulden hos via anslag på statsbudgeten. De räntor som påförs låntagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor är inte upplånad hos utan motsvaras i CSN:s balansräkning av balanserad kapitalförändring för låneverksamheten. Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare med studielån återredovisas mot statsbudgeten via inkomsttitlar. Amorteringar av räntor för studielån reducerar den balanserade kapitalförändringen för låneverksamheten. I skalan till höger i diagram 3.2 redovisas ingående balans för lån 20062009. I skalan till vänster i samma diagram redovisas omfattningen av årets nyutlåning respektive årets amortering av lån inklusive kapitaliserad ränta. Som framgår av diagrammet är lånebeloppet i lägre än låntagarnas totala skuld på . Skillnaden beror på att skulden inkluderar kapitaliserade räntor och avgifter samt att delar av skulden består av studiemedel som togs och som därmed inte finansierades genom lån i . Diagram 3.2 Lånekrediter i , miljarder Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. används för ränteutgifter för lån i . Därutöver används anslaget för att täcka utgifter för avskrivningar av lån tagna efter 1988. Av- skrivningar av studielån uppgår till . Låntagare betalar en subventionerad ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , dvs. I diagram 3.3 visas anslagsutvecklingen för 1:2 Studiemedel m.m., 1:3 Studiemedelsräntor m.m. och ränteinkomster . Diagram 3.3 Studiemedel, studiemedelsräntor m.m. samt inkomsträntor på studielån, miljarder kronor, 20062009 1:3 Räntekostnad inkl. avsk. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 20072009 1 Antal personer/Miljoner kronor, avrundat Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Källor: CSN, SPSM och TPB. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. 3Studiestödstagare vid viss föräldrautbildning i teckenspråk har tidigare redovisats som kursdeltagare. har siffran ändrats till att omfatta individer. Korrigeringen innebär att antalet har minskats med 744 personer. I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskole- och gymnasienivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. 3.5.1Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasial nivå i är studiehjälp och bidrag till vissa funktionshindrade elever. Knappt 491 000 studerande fick studiehjälp för studier i . Av dessa var flickor och pojkar. Jämfört har antalet studerande med studiehjälp endast ökat marginellt. Diagram 3.4 Antal studerande med studiehjälp, 2007 2009 Cirka 11 700 studerande fick inackorderingstillägg , vilket motsvarar av samtliga studerande med studiehjälp. Av dessa var flickor och pojkar. Jämfört med 2008 har antalet studerande med inackorderingstillägg ökat med studerande i , vilket är en ökning med jämfört med . Även antalet studerande med extra tillägg ökade då cirka 14 300 studerande fick sådant stöd. Detta är en ökning jämfört . Av dessa var flickor och pojkar. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp till en kostnad av , vilket är en ökning med jämfört med .