prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Riksrevi- sionen anser därtill att regeringens förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året bör vara tydligt och konkret motiverat i förhållande till såväl överskottsmålet som det önskade skatteuttaget. konstaterar att regeringen inte presenterar någon sådan redovisning av förslaget till utgiftstak . Vidare anser att redovisningen av kommunsektorns finanser har förbättrats i budgetpropositionen. konstate- rar att den presenterade prognosen innebär att balanskravet . Detta förutsätter emellertid enligt en kraftig ökning av produktiviteten i de kommunala verksamheterna 2011. noterar att regeringen varken kommenterar eller motiverar detta antagande. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas i avsnitt 12.6. RiR 2009:18 IT-investeringar över gränserna har granskat vad som orsakar att angelägna IT-investeringar i myndighetssam- verkan inte genomförs och vilka konsekvenser detta får, bl.a. för utvecklingen av e-förvalt- ningen. anser att det finns två över- gripande hinder för myndigheterna när IT- investeringar sker i samverkan. Det är dels att en samverkanspartner nedprioriterar sin del i IT- investeringen, dels att det saknas stöd i gällande lagstiftning för att genomföra IT-investeringar. bedömer att regeringen behöver bli tydligare i sin styrning, finansiering och uppföljning av samverkande myndigheters IT- investeringar. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 3.5.1. RiR 2009:19 E-legitimation en underutnyttjad resurs har granskat systemet för e- legitimation. bedömning är att systemet för e-legitimation till stora delar uppfyller de krav som har uttalat. bedömning av regeringen och ansvariga myndigheter är dock att de inte fullt ut har agerat i enlighet med intentioner för utvecklandet av systemet för e-legitimationer. Det finns enligt vissa förbättringsområden i e-legitimationssystemet avseende rättssäkerhet, tillgänglighet, kostnads- effektivitet och teknikneutralitet. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 3.5.1. har granskat jobbskatteavdraget. bedömer att transparensen och kvaliteten i regeringens redovisning av beräkningar har förbättrats. det som positivt att regeringen har övergått till egna mikrosimuleringar för att beräkna förväntade effekter till följd av jobb- skatteavdraget, i stället för att som tidigare applicera forskningsresultat på en genomsnittlig individ eller ett typhushåll. bedömer att jobbskatteavdraget har potential att nå målet om att på lång sikt öka arbetsutbudet, och att vara särskilt effektivt för att öka arbetsutbudet för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Enligt kvarstår vissa brister när det gäller de propositioner som ligger till grund för beslut. pekar på att propositionerna inte innehåller jämförelser med tidigare egna bedömningar. anser också att läsningen av propositionerna skulle underlättas om olika begrepp definierades tydligt. rekommenderar därför regeringen att utveckla redovisningen och förtydliga definitionerna av begrepp som används i samband med redogörelsen av reform- effekter. Av undersökningar som gjort om allmänhetens kännedom om jobbskatte- avdraget drar slutsatsen att kännedomen är låg. bedömer därför att det finns en risk för att reformen inte når den potential som den skulle kunna göra. rekommenderar därför reger- ingen att ge ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdraget. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas i avsnitt 6.2.1. RiR 2009:21 Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter har granskat regeringens och ansvariga myndigheters rapportering och hantering av nationella innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. bedömer att det råder brist på transparens i rapporteringen av samlade innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. Det råder också brist på information om hur hanteringen av överskottet påverkar det nationella klimatmålet och dess delmål till 2012. Frånvaron av ett beslut om hanteringen av kommande överskott bidrar enligt till att berörda myndigheter och departement har olika uppfattning om hur nationella klimatmål ska nås. konstaterar vidare att inte har fått tillfälle att ta ställning till användningen av ett betydande finansiellt värde. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård avsnitt 3.8. RiR 2009:22 Jobb- och utvecklingsgarantin en garanti för jobb? har granskat styrningen och hanteringen av jobb- och utvecklingsgarantin. Granskningen undersöker även om och hur garantin har följts upp och utvärderats av regeringen och Arbetsförmedlingen. anser att jobb- och utveck- lingsgarantins insatser (jobbsökaraktiviteter och coachning) är effektiva förutsatt att insatserna ges i en begränsad omfattning och endast riktas till de grupper av arbetssökande som har störst behov. I annat fall finns det enligt en risk för att kvaliteten i insatserna blir låg. anser även att kraftigt ökade volymer av insatser under en lågkonjunktur sannolikt bidrar till att insatsernas effekter på deltagarnas sysselsättningschanser begränsas eller till och med försämras. Vidare bedömer att regeringens styrning av jobb- och utvecklingsgarantin är bristfällig. Riks- revisionens anser därtill att Arbetsförmedlingen särskilt bör följa upp introduktionen av kompletterande aktörer. Avsaknaden av ett effektivt uppföljningssystem innebär enligt att det inte går att bedöma resultatet av garantin vare sig vad gäller garantins aktiviteter eller kompletterande aktörers bidrag. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 4.5. RiR 2009:23 Länsplanerna för regional transportinfrastruktur har granskat länsplanerna för regional transportinfrastruktur. anser att länen i några viktiga hänseenden inte har levt upp till de krav som ställts i regeringens direktiv. Planförslagen är enligt inte tillräckligt transpa- renta och tydliga för att det ska gå att avgöra om valet av åtgärder är de mest effektiva och de långsiktigt mest socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbara. redovisades i granskningen kvarstår till stora delar, enligt . Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer avsnitt 3.6. RiR 2009:24 Internationell skattekontroll. informationsutbyte med andra länder har granskat hantering av informationsutbytet med andra länder. konstaterar att det finns betydande brister i hantering av informationsutbytet. Detta har enligt Riks- revisionen fått negativa konsekvenser för Skatte- verkets förmåga att hantera ett växande infor- mationsutbyte med andra länder. bedömer att ineffektiviteten i informations- utbytet kan få allvarliga konsekvenser för förmåga att upprätthålla in- formationsutbytets preventiva effekt och i förlängningen att säkra skatteintäkterna. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution avsnitt 2.5. RiR 2009:25 Resursstyrning i högskolans grundutbildning har granskat resursstyrning i grundutbildningen vid tre lärosäten. slutsats är att lärosätena saknar samlad kunskap om vad olika utbild- ningar faktiskt kostar och hur tillgängliga resurser används. bedömer därför att det finns utrymme för ledningarna vid lärosätena att utveckla en mer aktiv roll i sin resursstyrning. finns det enligt indikationer på att resurs- styrningen på lärosätena är outvecklad och att kunskap saknas om samband mellan resurs- fördelning och resultat. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 3.6. RiR 2009:26 Statens garantier i finanskrisen har granskat regeringens beslut, uppföljning och rapportering till om de statliga garantiåtagandena till följd av finanskrisen. bedömer att villkoren för garantierna bidrar till att hålla ner statens kostnader för garantierna och ökar möjligheten till återvinning. anser dock att regeringen inte har säkerställt ett tillfreds- ställande underlag för bedömning av statens risker för framtida kostnader inom garanti- området. Regeringen har enligt inte lämnat en samlad och tydlig åter- rapportering till . Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 10.3 samt utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 4.5. RiR 2009:27 Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott. Verkställighetsplanering och samverkan inför de intagnas frigivning. har granskat Kriminalvårdens verkställighetsplanering och samverkan inför de intagnas frigivning. slutsats är att Kriminalvården inte lever upp till de krav som ställs på klienternas verkställighetsplanering. Det finns enligt brister i kvaliteten, doku- mentationen och uppföljningen av planeringen. konstaterar att samverkan inför klienternas frigivning genomförs på ett sådant sätt att klienter inte får samma möjligheter till stöd i alla delar av landet. Sammantaget bedömer att de insatser som regeringen och ansvariga myndigheter gjort för verkställighetsplanering och samverkan inte är tillräckliga. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet avsnitt 3.6. RiR 2009:28 Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser har granskat regeringens och berörda myndigheters insatser för att främja studenternas anställningsbarhet. granskning visar att det finns stora skillnader mellan olika utbildningsprogram när det gäller i vilken utsträckning högre utbildning arbetslivsanknyts och är arbets- marknadsrelevant. konstaterar att institutioner och utbildningsansvariga har ett betydande utrymme att själva välja i vilken utsträckning frågan om studenternas anställ- ningsbarhet ska prioriteras. Bristande upp- följning innebär enligt också brist på underlag för lärande inom lärosätet om hur olika åtgärder faktiskt bidrar till att främja studenternas anställningsbarhet. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 3.6. RiR 2009:29 Gäststudenter i högre utbildning antagning till svenska lärosäten och prövning av uppehållstillstånd har granskat regeringens och berörda myndigheters ansvar för att uppe- hållstillstånd för gäststudenter vid svensk högskola nyttjas för sitt avsedda syfte. bedömer att ett forum för samverkan i internationaliseringsfrågor mellan myndigheterna inte är tillräckligt för att effektivitet och rättssäkerhet ska upprätthållas. Vidare bedömer att brister i statistiken och avsaknaden av uppföljnings- och kontrollansvar gör att det är tveksamt om den formella möjligheten till återkallande av uppehållstillstånd för studier har haft den effekt som lagstiftaren avsett. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 3.6. RiR 2009:30 Omlokalisering av myndigheter har granskat effekterna av de omlokaliseringar av myndigheter som genom- fördes för att kompensera regioner som för- lorade arbetstillfällen till följd av försvarsbeslutet . bedömer att berörda regioner kompenserats för de förlorade arbetstillfällena genom omlokaliseringen. fastslår vidare att kostnaderna för flytten har blivit väsentligt högre än vad som initialt beräknades. Därtill konstaterar att regeringen inte har följt upp effekterna, varken hur höga de faktiska kostnaderna blev eller om kompensa- tionen blev som det var tänkt. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg avsnitt 5.8, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsument- politik avsnitt 5.5 och utgiftsområde 19 Regional tillväxt avsnitt 2.6. RiR 2009:31 Tillsynen av överförmyndarna uppföljningsgranskning har granskat länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndarna. konstaterar att de hittills- varande insatserna för att komma tillrätta med problemen med länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndarna inte har varit tillräckliga. Regeringens insatser har enligt inte tillräckligt uppmärksammat och hanterat behovet av en stärkt bevakning av likabehandling och rättssäkerhet för den enskilde. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 1 avsnitt 8.5. RiR 2010:1 Styrning inom arbetsmarknads- politiken mål, styrkort och modeller för resursfördelning har granskat styrningen inom arbetsmarknadspolitiken. De styrinstrument som avses är mål, styrkort och resursfördel- ningsmodeller. Enligt bör regeringen analysera behovet av effektutvärderingar för att mer objektivt och rättvisande kunna bedöma Arbetsförmedlingens verksamhet och resultat. Därmed skulle få möjlighet att bedöma i vilken grad beslutade eller angivna mål är uppfyllda. Regeringen bör, enligt Riks- revisionen, tydligt redovisa vilka bedömnings- grunder eller normer som ligger bakom bedömningen i budgetpropositionen av Arbets- förmedlingens verksamhet och resultat. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 4.5. RiR 2010:2 Regeringens försäljning av har granskat regeringens försälj- ning av . anser att försäljningen av genomfördes i enlighet med gällande lagstiftning, riksdagsbeslut och i flera avseenden enligt vad som kan karaktäriseras som bästa metod. Förberedelsefasen kunde dock enligt ha genomförts mer effektivt. anser att regeringens redovisning till har förbättrats jämfört med vid tidigare försäljningar. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 3.5.1. RiR 2010:3 Från många till en sammanslagningar av myndigheter har granskat enmyndighets- reformerna av , och . konstaterar att sammanslag- ningen har förbättrat förutsättningarna för att omfördela resurser och ärenden mellan kontoren genom avskaffandet av de tidigare myndighets- gränserna som utgjorde ett legalt hinder. Vidare fastlägger att variationer i hand- läggningstider har minskat hos Försäkringskas- san, men endast delvis hos . Enligt har både regeringen och myndig- heterna underskattat svårigheterna med att uppnå enhetligare handläggning och beslutsfat- tande genom den här typen av reformer. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 3.5.1, utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution avsnitt 2.5 samt utgiftsområde 4 Rättsväsendet avsnitt 3.6. RiR 2010:4 Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning har granskat konsekvenserna av regeringens styrning och uppföljning av klassificering av kurser vid uni- versitet och högskolor. konstaterar att regeringen inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att säkerställa att lärosätena följer intentioner vad gäller lärosätenas klassificering av kurser. Vidare anser att upp- följning inte varit ändamålsenlig. anser att det finns stora skillnader mellan hur lärosäten klassificerar kurser och att klassifice- ringen har förändrats. Enligt mening borde ha uppmärksammat skillnaderna i lärosätenas kursklassificering. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 3.6. har granskat sysselsättnings- effekterna av det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktik samt regeringens underlag inför den kraftiga satsning på programmet som inleddes . konstaterar att den kraftiga satsning på arbetspraktik som inleddes inte har stöd i vare sig tidigare nationell eller internationell empirisk forskning vad gäller förväntningar på sysselsättningseffekter. Inte heller den genomförda effektutvärderingen av svenska förhållanden inom ramen för granskningen ger enligt några argument för en sådan volymökning. Vidare försvåras uppföljningar och utvärderingar av arbetspraktiken, enligt , av bristen på registerinformation om syftet med enskilda praktikperioder. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 4.5. RiR 2010:6 Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter har granskat Arbetsför- medlingens arbete med arbetsgivarkontakter. Granskningen omfattar regeringens och Arbets- förmedlingens styrning samt Arbetsför- medlingens genomförande och återrapportering av arbetet med arbetsgivarkontakter. konstaterar att Arbets- förmedlingens interna styrning har påverkat arbetet med arbetsgivarkontakter positivt. Vidare anser att regeringens övergripande styrning av Arbetsförmedlingens uppdrag bör kombineras med en tydlig återrapportering. Den form som förmedlingens återrapportering har ger enligt Riks- revisionen regeringen begränsad information om huruvida arbetsgivarkontakterna prioriteras eller inte. anser också att bör vidta åtgärder för att dels tydliggöra rutinerna kring dokumentationen av arbetsgivarkontakter, dels underlätta för- medlarnas dokumentation. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 4.5. RiR 2010:7 Inställda huvudförhandlingar i brottmål har granskat inställda huvud- förhandlingar i brottmål. anser att de åtgärder som regering, domstolar och myndigheter inom rättsväsendet vidtagit avseende inställda förhandlingar inte har varit tillräckliga. Riks- revisionen bedömer att regering, domstolar och centrala myndigheter inom rättsväsendet genom bättre ledning, samverkan och ett resultatinriktat arbetssätt kan minska problemets omfattning. Dessutom anser att lagstift- ningen kan behöva ses över. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet avsnitt 3.6. RiR 2010:8 och dess uppdrag har granskat () och dess uppdrag. anser att inte i alla delar utfört sitt tidigare uppdrag enligt intentioner och att regeringen inte i alla delar styrt i enlighet med tidigare uppdrag. bedömer att det finns vissa problem och brister i verksamhet inom bolagets särskilda uppdrag, dvs. industriägandet, bolagets roll på virkesmarknaden och på markområdet. Riks- revisionen anser också att de särskilda uppdragen har präglats av målkonflikter. har identifierat svårigheter vad gäller prioriteringar mellan de särskilda uppdragen och kravet på affärsmässighet. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 3.5.1. RiR 2010:9 En förändrad sjukskrivningsprocess har granskat hur väl lag- ändringarna till följd av rehabiliteringskedjan, ettårsgränsen och ändringarna i sjukersättningen genomförts samt om det av uppsatta målet om en aktivare sjukskrivningsprocess har uppnåtts. anser att regeringen gett bristfälliga förutsättningar för en korrekt och enhetlig tillämpning. Riks- revisionen bedömer vidare att under omständigheterna gjort ett rimligt arbete med uttolkningen av regelverket och förberedelsearbetet i övrigt. konstaterar att inte klarar att hålla rehabiliteringskedjans tidsgränser. bedömer också att sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv och att insatser görs tidigare än innan rehabiliterings- kedjan och de andra regeländringarna infördes. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp avsnitt 4. RiR 2010:10 Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare har granskat polisens och hantering av mängdbrott. anser att regeringen och myndigheterna inte gjort tillräckligt för att lösa problemen i mängdbrottshanteringen. konstaterar att det som ändå har gjorts ofta har gjorts sent i förhållande till hur länge problemen varit kända. Huvudorsaken till problemen är enligt att ledningen och styrningen inte har fungerat och fått fullt genomslag. Enligt finns problemen framför allt inom polisen. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet avsnitt 3.6. RiR 2010:11 Enhetlig beskattning? har granskat hur regeringen redovisat och motiverat avvikelser från principen om en enhetlig beskattning vid förändringar i skattesystemet. konstaterar att principen om enhetlighet inte längre förefaller ha samma betydelse som vid skattereformen 19901991 och åren därefter. Den kritik har riktat mot regeringens redovisning av skatteutgifter att de principer som denna grundar sig på har ändrats över tiden kvarstår alltjämt. anser också att en långtgående tillämpning av teorin om optimal beskattning skulle innebära en mycket genomgripande förändring av skattepolitiken. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas i avsnitt 6.1. RiR 2010:13 Säkerheten i statens betalningar har granskat säkerheten i statens betalningar. Granskningen visar att den allvarliga risk och sårbarhet i den statliga betalningsprocessen som påvisades i anslutning till i betalningssystemet (RiR 2007:28) kvarstår. bedömer att regeringen och myndigheterna har vidtagit vissa åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. anser dock att inga avgörande åtgärder har gjorts för att minska risken och sårbarheten eller förbättra säkerheten i övrigt i de statliga betalningarna. De brister som har iakttagits är enligt omfattande. De avser bland annat oklarheter kring fördelningen av ansvar för säkerheten i statens betalningar och avsaknaden av samlade riskanalyser, inklusive oklarheter kring vilka som ska göra sådana riskanalyser. Dessutom har, enligt , ett antal grundläggande brister i rutiner och regler för den interna kontrollen och säkerheten inom myndigheterna iakttagits. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 10.2 och 10.3. RiR 2010:14 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition har granskat hur regeringen har tillämpat det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition. anser att bristen på skärpa och tydlighet i uppföljningen av överskottsmålet innebär att överskottsmålet utgör en väsentligt svagare restriktion än utgiftstaket. De stora budgeteringsmarginalerna medför enligt att utgiftstaket förlorar sin roll som verktyg för att säkerställa överskottsmålet och stramheten i budgetprocessen då osäkerheten om återställandet av den offentligfinansiella stabiliteten är särskilt stor. I granskningen av såväl den ekonomiska vårpropositionen som budgetpropositionen påtalade brister i rapportering om kommunsektorns ekonomi. I flera avseenden har redovisningen förbättrats, men i andra avseenden kvarstår bristerna. Därtill anser att beskrivningen av prognosen för potentiell BNP är mycket knapphändig. Det saknas också förklaringar till de relativt kraftiga förändringarna i bedömningen av den potentiella produktions- nivån mellan olika prognostillfällen. Vidare konstaterar att den kritik som tidigare riktats mot regeringen gällande brist på transparens i utformningen och tolkningen av de långsiktiga scenarierna kvarstår. Regeringens överväganden med anledning av denna rapport redovisas i avsnitt 12.6. har granskat AB . konstaterar att bolagets verk- samhet successivt har utökats och att bolaget tillåtits växa kraftigt utan att en belysning av grunden för det statliga åtagandet gjorts. Uppdraget har enligt breddats från att erbjuda exportkrediter till svenska företag till att inkludera i stort sett allt inom finansiell verksamhet, utom faktisk bank- verksamhet gentemot privatpersoner. AB har enligt kunnat bli verksamt inom verksamhetsområden där det även finns privata aktörer, såsom till exempel utlåning till kommuner och rådgivnings- verksamhet.