prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — delar inte bedömning att elevens betyg inte behöver framgå Prop. 2009/10:165 av intyget, utan anser att det är lämpligt att samtliga betyg framgår av intyget så att eleven ges ett samlat dokument där såväl betyg som utbild- ningens innehåll framgår. En elev som avbryter sina studier, inte fullföljer utbildningen enligt sin individuella studieplan eller övergår till nationellt program eller ett annat introduktionsprogram, bör få en sammanställning av vilken det framgår vilka delar av utbildningen eleven fullföljt i förhållande till sin indivi- duella studieplan. 22Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan Huvudprinciperna för gymnasiesärskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för gymnasiesärskolan i dagens skollag bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: kommun tillstyrker förslagen. skolverk, och kommuner tillstyrker att särskolan indelas i två skolformer, grundsärskola och gymnasiesärskola. tekniska universitet anser att gymnasieskolan bör vara en plattform för förståelse av olikheter och är negativt till organisatoriska lösningar ut- ifrån elevers olikheter. Skälen för regeringens bedömning: Som redovisats i avsnitt 15 ovan anser regeringen att elever med utvecklingsstörning bör kunna få sin utbildning i särskolan. Regeringen föreslår emellertid att särskolan delas upp i två skolformer; grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Regeringens förslag handlar till stora delar om att öka valmöjligheterna i gymnasiesärskolan och att stärka möjligheterna till samverkan mellan gymnasiesärskolan och gymnasieskolan. Flera av förslagen innebär också en anpassning av gymnasiesärskolans regler till vad som redan i dag gäller för gymnasieskolan och där regeringen inte anser att dagens skillnader är motiverade. I likhet med vad som gäller för övriga skolformer, innebär förändring- arna för gymnasiesärskolan att vissa bestämmelser bör föras över från förordning till lag. Det gäller t.ex. bestämmelser om betyg. stämmelser bör omarbetas, delas upp eller slås ihop. finns bestämmelserna för såväl den obligatoriska särskolan som gymna- siesärskolan i 6 kapitlet. En följd av att särskolan föreslås delas upp i två skolformer blir att bestämmelserna i det kapitlet behöver delas upp. I det följande lämnas också sådana förslag för gymnasiesärskolans del som föranleds av den nya skollagens struktur. En utgångspunkt i för- slaget till ny skollag är att villkoren för offentliga och enskilda huvud- män ska vara lika i så hög grad som möjligt. I allmänhet blir därför be- stämmelserna tillämpliga inte bara för offentliga skolor utan även för Prop. 2009/10:165 utbildning som anordnas av fristående skolor. Bestämmelser i 9 kapitlet skollag om fristående skolor som motsvarar gymnasiesärskolan har därför också inarbetats i den nya skollagen. Utöver de förslag till reglering av gymnasiesärskolan som det redogörs för i det följande föreslår regeringen också att bestämmelser om elevers närvaro och information om frånvaro förtydligas i gymnasiesärskolan på samma sätt som i gymnasieskolan. Bestämmelsernas lydelser och skälen för dem är desamma i gymnasiesärskolan som gymnasieskolan, se avsnitt 19.4. På samma sätt som i gymnasieskolan förtydligas vidare bestämmel- serna om avgiftsfrihet och vissa frivilliga bidrag till kostnader i gymna- siesärskolan. En skillnad jämfört med gymnasieskolan är att det i gymna- siesärskolan varken enligt dagens skollag eller enligt förslaget till ny skollag finns möjlighet för huvudmannen att besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. Ett resonemang om avgiftsbe- stämmelserna förs såvitt gäller i avsnitt 14.5 och såvitt gäller gymnasieskolan i avsnitt 19.5. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om gymnasiesärskolan (dir. 2009:84, dir. 2010:27). Frågor som utreds är bl.a. vilka program, ämnen och kurser som ska finnas i gymna- siesärskolan samt möjligheterna till ökad samverkan med gymnasie- skolan och vuxenutbildning. Enligt direktiven ska utredarens förslag vara anpassat till den struktur som har beslutat om med anledning av regeringens föreslag i propositionen Högre krav och kvali- tet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10 UbU3, rskr. 2009/10:8). Regeringens utgångspunkt är att dagens huvudprinciper för gymnasie- särskolan även bör gälla i den nya skollagen. Bestämmelserna för utbildningen i gymnasiesärskolan bör finnas i två olika kapitel: ett om de allmänna bestämmelserna för utbildning i gymnasiesärskolan och ett om utbildning på gymnasiesärskolans program. Regeringens förslag: Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den som ges Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kun- skaper eleverna fått i grundsärskolan eller motsvarande skolform. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: ifrågasätter paragrafens formulering då anser att alla elever med utvecklingsstörning inte kan bedömas enligt samma mall. kan motverka att gymnasieskolan arbetar mot en gymnasieskola för alla. Skälen för regeringens förslag: En bestämmelse om gymnasiesär- skolans specifika syfte saknas i dagens skollag. Däremot finns en be- stämmelse om att syftet med särskolan är att ge utvecklingsstörda barn Prop. 2009/10:165 och ungdomar en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymna- sieskolan. I läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) anges att gymnasiesärskolan bygger på den obligatoriska särskolan och att gymna- siesärskolans uppgift är att utifrån varje elevs förutsättningar fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som en förberedelse för ett menings- fullt vuxenliv i arbete, boende och fritid. Det är naturligt att det i likhet med övriga skolformer i skollagen formuleras ett syfte även för denna skolform som tas in i lagen. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper eleverna fått i grundsärskolan eller motsvarande skolform. Regeringens förslag: Bestämmelsen om gymnasiesärskolans målgrupp ska vara definierad på motsvarande sätt som för grundsärskolan och särskild utbildning för vuxna. Personer med autism eller autismliknande tillstånd ska tillhöra gymna- siesärskolans målgrupp endast om de också har en utvecklingsstörning eller en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och kommun tillstyrker tydliggörandet av målgruppen. Skälen för regeringens förslag: Målgruppen för gymnasiesärskolan ska definieras på motsvarande sätt som för grundsärskolan och särskild utbildning för vuxna. Det innebär att det som i lagen sägs om barn, ung- domar och vuxna med utvecklingsstörning gäller även dem som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Personer med autism eller autismliknande tillstånd kan endast tillhöra målgruppen för gymnasiesärskolan om personerna också har en utveck- lingsstörning, eller om de också har ett betydande och bestående begåv- ningsmässigt funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Motiven har utvecklats i avsnitt 15.4 och 33.3. Regeringens förslag: En bestämmelse om ansökan till gymnasiesär- skolan ska finnas med i skollagen. Ansökan ska alltid ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anord- nas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till denne. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun och Handikappförbunden till- Prop. 2009/10:165 styrker. tillstyrker att bestämmelser kring ansökan föreslås ingå i skollagen. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om ansökan till gymnasiesärskolan saknas i dagens skollag. Regeringen anser att en sådan bestämmelse nu bör införas. Ansökan ska enligt förslaget till sådan bestämmelse alltid skickas till sökandens hemkommun. Om ansökan avser en utbildning hos en annan huvudman, ska hemkommunen vara skyldig att sända ansökan vidare till denne. Regeringens förslag: En elev som har gått ut gymnasiesärskolan ska alltid ha rätt att tas emot i gymnasiesärskolan. I annat fall ska frågan om en elev tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan prövas av elevens hemkommun. Ett sådant beslut ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med eleven och elevens vårdnadshavare ska ske när utredningen genom- förs. De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan ska ha rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola med offentlig huvudman om utbildningen påbörjas till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun välkomnar skärpta krav på ut- Även kommun tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Ungdomar med utvecklingsstörning har rätt till utbildning i gymnasiesärskolan om de inte bedöms kunna gå i gymnasieskolan. Det bör vara kommunen som själv avgör vem inom kommunen som ska göra bedömningar och fatta beslut enligt bestämmel- serna om rätt till utbildning. När det gäller elevers rätt till utbildning i gymnasiesärskolan föreslås att regleringen utformas så att det framgår att det är hemkommunen som ska göra bedömningen av huruvida en elev inte kan gå i gymnasieskolan på grund av utvecklingsstörning, och inte som styrelsen för utbildningen. Bedömningen ska således göras av hemkommunen oavsett vilken huvudman som sedermera anordnar utbildningen för den enskilde eleven. När en elev har fullgjort sin skolplikt i grundsärskolan har en utredning gjorts inför mottagandet i den skolformen. Regeringen anser att det i sådana fall inte är motiverat att göra en ny bedömning inför mottagande i gymnasiesärskolan. En elev som har gått ut grundsärskolan ska därför alltid ha rätt att tas emot i gymnasiesärskolan. Om en elev däremot full- gjort sin skolplikt i en annan skolform än grundsärskolan, ska frågan om en elev tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan föregås av en utred- ning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning, se vidare om utredningen i avsnitt 15.5. Det är viktigt att samråd sker med eleven, och i förekommande fall dennes vårdnads- havare, när utredningen genomförs och att de informeras om vad processen innebär och vilka konsekvenser det får för eleven att gå i Prop. 2009/10:165 gymnasiesärskolan. De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola med offentlig huvudman om utbild- ningen påbörjas till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . Enligt dagens bestämmelser finns det möjlighet för elever som gått i grundsärskolan att tas emot på ett individuellt program i gymnasieskolan om de så önskar. Regeringen föreslår att en sådan möjlighet ska finnas även i den nya skollagen. I avsnitt 21.5.1 och 21.6.1 framgår att yrkesintroduktion och individuellt alternativ inom gymnasieskolan ska erbjudas till elever från grundsärskolan. En förutsättning för att hemkommunen ska vara skyldig att erbjuda dem sådan utbildning är att kommunen bedömer att de har förutsättningar att klara av den aktuella utbildningen. Regeringens förslag: Begreppet antagning ska genomgående använ- das i stället för intagning. Huvudmannen ska pröva frågor om antag- ning av en elev som ska tas emot i gymnasiesärskolan. ska vid denna prövning, efter samråd med eleven och dennes vårdnadshavare, avgöra om eleven i gymnasiesärskolan ska gå på ett nationellt, specialutformat eller ett individuellt program. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun tillstyrker förslaget. kappförbunden anser att beslut om antagning bör kunna överklagas. Skälen för regeringens förslag: I dagens skollag anges att styrelsen för särskolan ska avgöra om en elev i gymnasiesärskolan ska gå på ett nationellt, ett specialutformat eller ett individuellt program. avgör vidare om eleven inom det individuella programmet ska få yrkes- träning eller verksamhetsträning. I enlighet med den övergripande principen om att villkor för offentliga och enskilda huvudmän ska vara så lika som möjligt, föreslås att det i stället ska vara huvudmannen som avgör vilket program en elev ska gå. En elev i gymnasiesärskolan bör emellertid få ökade möjligheter att påverka vilket program han eller hon ska gå. ningar i dessa avseenden ska därför föregås av ett samråd med eleven och grundas på elevens behov och förutsättningar. Förändringen är avsedd att stärka den enskilde elevens valfrihet. Att utmönstra begreppet intagning ur skollagens bestämmelser om ut- bildning i gymnasiesärskolan är enbart en språklig förändring. elev söker till en utbildning i gymnasiesärskolan prövas först om eleven kan tas emot som sökande, dvs. en bedömning görs av elevens mål- gruppstillhörighet och behörighet i övrigt för att se om eleven har rätt till utbildning i gymnasiesärskolan. Ett beslut i fråga om mottagande får tuellt ett urval göras bland mottagna sökanden och beslut fattas i fråga Ett sådant beslut kan inte överklagas. Någon förändring i Prop. 2009/10:165 sak jämfört med vad som gäller är inte avsedd. Regeringens förslag: När en elev börjar eller slutar vid en gymnasiesär- skola med en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslaget har inte kommenterats av remissinstan- Skälen för regeringens förslag: I syfte att underlätta för elevens hem- kommun att löpande hålla sig informerad om olika elevers situation före- slår regeringen att såväl fristående skolor som kommuner som har tagit emot elever som hör hemma i andra kommuner i sin gymnasiesärskola, åläggs att anmäla när en elev börjar eller slutar till den berörda elevens hemkommun. En sådan regel finns redan i dagens skollag för fristående grundskolor, och föreslås i avsnitt 11.4, föras till den nya skollagen. Ett motsvarande förslag har även förts in i 15 kapitlet avseende gymnasie- skolan i enlighet med regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199). Regeringens förslag: Grundläggande bestämmelser om skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning, som finns i förordning, ska i fortsättningen finnas i den nya skollagen. Modersmål ska lyftas fram som ett särskilt ämne för de elever som ska erbjudas sådan undervis- ning. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: För att markera ämnets vikt flyttas grundläggande regler om modersmålsundervisning i gymnasiesärskolan, liksom i övriga skolformer, från förordning till lag. Mer detaljerade be- stämmelser om modersmålsundervisning avses meddelas i förordning. Av bestämmelserna i 19 kapitlet framgår att modersmål ska finnas som ämne för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning. 22.9Individuella studieplaner och utvecklingssamtal i gymnasiesärskolan Regeringens förslag: Skyligheten att upprätta individuella studie- planer för elever i gymnasiesärskolan ska regleras i lag. elev i gymnasiesärskolan ska det finnas en individuell studieplan som dokumenterar elevens studieväg. Bestämmelser om utvecklingssamtal i gymnasiesärskolan ska in- föras i skollagen. Minst en gång varje termin ska rektor se till att eleven ges samlad information om elevens kunskapsutveckling och studiesituation (utvecklingssamtal). föras med elevens individuella studieplan som grund. En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses för- medlas i utvecklingssamtalet. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun och till- anser att individuell utvecklingsplan och utvecklingssamtal kan ses som en form av kvalitetssäkring. nen anser vidare att merkostnaden för skolhuvudmannen för genom- förandet av två utvecklingssamtal per läsår bör beaktas. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att individuella studieplaner ska upprättas för elever i gymnasiesärskolan på motsvarande sätt som för elever i gymnasieskolan. Enligt regeringen bör den indivi- duella studieplanen inte bara innehålla uppgifter om vilka kurser eleven ska gå utan även information om bl.a. utbildningens syfte och mål. Studieplanen ska utformas efter elevens behov och intressen och följas upp, utvärderas och revideras vid behov, i samråd med eleven och i före- kommande fall dennes vårdnadshavare. I gymnasiesärskolans regelsystem saknas helt bestämmelser om Genom förslaget om en gemensam bestämmelse om utvecklingssamtal i 3 kap. 4 § kommer krav att ställas på att även elever och elevers vårdnadshavare i gymnasiesärskolan fortlöpande ska infor- meras om elevens utveckling. Bestämmelsen föreslås gälla för alla skol- former utom inom vuxenutbildningen och för skolenheter med såväl offentlig som enskild huvudman. Elever i gymnasiesärskolan har samma behov som elever i gymnasieskolan att minst en gång per termin få en samlad information om sin kunskapsutveckling och studiesituation. vecklingssamtalet är också ett viktigt redskap vid framtagandet och revi- deringen av den individuella studieplanen. Regeringen föreslår i enlighet med detta en lagreglering av utvecklingssamtal för elever i gymnasiesär- I avsnitt 37 om ekonomiska konsekvenser framgår att regeringen bedömer att förslaget medför ökade kostnader för kommunerna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att kommunsektorn kompenseras för ekonomiska konsekvenser på grund av den nya skol- Bestämmelser om betyg i gymnasiesärskolan Bestämmelserna om betyg finns i gymnasiesärskoleförordningen (1994:741) när det gäller gymnasiesärskola som bedrivs av en offentlig Enligt 2 kap. 9 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet ska dessa tillämpas även vid fristående gymnasiesärskolor. I enlighet med de övergripande principerna i den nya skollagen föreslås att bestämmelser om betyg över- förs från förordning till lag. Bestämmelserna blir då direkt tillämpliga Prop. 2009/10:165 även för fristående gymnasiesärskolor. regeringens förslag om en ny betygsskala för de skolformer inom det offentliga skolväsendet där betyg sätts (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Bestämmelserna om betyg i regeringens förslag till ny skollag har utformats i överensstämmelse med de riktlinjer som har beslutat. Närmare beskrivning av betygs- regleringen finns i avsnitt 7.4.2. Utbildning på program i gymnasiesärskolan Huvudprinciperna för utbildning på gymnasiesärskolans program ska gälla även i den nya Regeringens bedömning: Huvudprinciperna för utbildning på gymnasiesärskolans program bör gälla även i den nya skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: kommun tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens bedömning: De beslut om ny struktur för gymnasieskolan och dess program som fattat med anledning av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) omfattar inte gymna- Skolformen utreds av Gymnasiesärskole- utredningen (U 2009:04). Enligt utredningens direktiv och tilläggsdirek- tiv (dir. 2009:84, dir. 2010:27) ska utredaren föreslå vilka program och eventuella inriktningar som bör finnas inom gymnasiesärskolan. slaget ska vara anpassat till gymnasieskolans nya struktur. tiven innebär bl.a. ett uppdrag att se över bestämmelserna om mot- tagande och urval. Utredningens förslag ska redovisas senast den 15 Huvudprinciperna för dagens utbildning på gymnasiesärskolans program bör gälla även i den nya skollagen. De förslag till förändringar som regeringen lämnar innebär en ökad flexibilitet för elever i gymnasie- Flertalet förslag syftar också till att bestämmelserna för gymnasiesärskolan så långt som möjligt ska motsvara vad som gäller för I gymnasiesärskolan finns åtta nationella Samtliga program är yrkesförberedande. specialutformade och individuella program. Regeringen föreslår att ut- bildningen i gymnasiesärskolan även i fortsättningen ska vara uppdelad på nationella, specialutformade och individuella program. serna justeras också för att överensstämma med principen om likabe- handling av huvudmän inom skolväsendet för barn och ungdom. Principen utvecklas i avsnitt 6.2.1. I övrigt avvaktas Gymnasiesärskole- utredningens (U 2009:04) förslag om den framtida utformningen av Regeringens förslag: De nationella programmen i gymnasiesär- skolan ska vara estetiska programmet, fordonsprogrammet, handels- och administrationsprogrammet, hantverksprogrammet, hotell- och restaurangprogrammet, industriprogrammet, medieprogrammet och naturbruksprogrammet. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: De nationella programmen i gymnasiesärskolan ska vara desamma som . Någon anpassning till de nationella programmen i den reformerade gymnasieskolan med anledning av beslut om regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) föreslås inte. (U 2009:04) har i uppgift att föreslå en framtida utformning av gymnasiesärskolan som ska vara anpassad till den struktur för en reformerad gymnasieskola, som ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Utredaren ska utgå från att reglerna för gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna så långt som möjligt ska harmoniera med bestämmelserna för gymnasieskolan respektive vuxenutbildning. Vidare ska utredaren överväga om antalet program i gymnasiesärskolan ska utökas jämfört med nuva- rande struktur och om det ska införas inriktningar på programmen. 23.2.1Urval av nationella program Regeringens förslag: För att öka valmöjligheterna för elever i gymnasiesärskolan ska en bestämmelse införas som anger att kommunerna ska sträva efter att erbjuda ett allsidigt urval av natio- nella program i gymnasiesärskolan. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun tillstyrker förslaget med ett tillägg. Kommunen anser att det är helt rätt att öka valmöjligheterna för eleverna i gymnasiesärskolan men att det är viktigt vilken tolkning som görs av allsidigt urval. Med ett sjunkande elevantal kommande år kan det bli svårt för små och medelstora kommuner att anordna ett stort antal program med kanske bara ett fåtal elever per program. Skälen för regeringens förslag: Enligt dagens skollag ska hem- kommunen erbjuda ett urval av program i gymnasiesärskolan. Enligt förarbetena till den nuvarande bestämmelsen innebär detta att det ska finnas mer än ett program att välja för eleverna (En ny läroplan, prop. 1992/93:250 s. 97). Det är angeläget att de elever i gymnasiesärskolan som ska gå på ett nationellt program känner att de har möjligheter att välja det program de är intresserade av. För att stärka elevernas faktiska valmöjligheter bör kommunerna så långt det är möjligt erbjuda ett allsi- digt urval av nationella program. Detta kan ske antingen genom att Prop. 2009/10:165 kommunen själv anordnar programmet eller genom att elevens hem- kommun ingår samverkansavtal med en annan kommun eller med om att anordna utbildningen. Regeringens förslag: Ett specialutformat program ska i fråga om ut- bildningens nivå motsvara ett nationellt program. Det ska kunna ut- formas individuellt för en elev eller gemensamt för en grupp elever.