prop · GX03145 · 2010-06-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2009/10:145 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar för- delningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Slutligen anges sådana områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kom- mande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. .......................................... 2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna När arvsfonden får egendom.............................................. När arvsfonden avstår från egendom ................................. Kostnader för förvaltning och administration .................... 3 Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden .................... Nyskapande och utvecklande verksamhet........................ Redovisning och utvärdering av beviljat stöd .................. Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen.......... Registrering och handläggning av ärenden ...................... Antal bifall och avslag av Arvsfondsdelegationen........... Bifall och avslag fördelade på målgrupper....................... Geografisk fördelning av bifall och avslag ...................... 4 Fördelning av stöd 2009 ................................................................. Projekt inom de prioriterade områdena............................ Verksamhet till förmån för barn .................... Exempel på projekt för barn som beviljats medel ...................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... Exempel på projekt för ungdomar 1225 år som beviljats medel .................. Verksamhet till förmån för personer med Exempel på projekt för personer med funktionshinder som beviljats medel 5 Fördelning av stöd ..............................genom särskilda satsningar 6 Kommunikation, uppföljning, utvärdering och Uppföljning ............................................och utvärdering Uppföljning av enskilda projekt 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling ............................................................. Analys av fördelning av stöd 2009 avseende verksamhet till förmån för barn .................... 7.2Analys av fördelning av stöd 2009 avseende verksamhet till förmån för ungdomar ............... Analys av fördelning av stöd 2009 avseende verksamhet till förmån för personer med 8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna Tilldelade ...................................medel per organisation Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder1. Närmare bestäm- melser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvs- fonden. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelega- tionen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden infor- mera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens använd- ningsområde. Arvsfondsdelegationen är en fristående så kallad nämndmyndighet. Delegationen (nämnden) utses av regeringen och består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Majoriteten i delegationen utgörs av sakkunniga utanför men ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för barn- och handikapp- frågor, dvs. , och vice ordförande är en statssekrete- rare i det departement som ansvarar för ungdomsfrågor, dvs. Integra- tions- och jämställdhetsdepartementet. Den personal som handlägger ansökningar och är föredragande i Arvs- fondsdelegationen var samlad i ett kansli inom . I kansliet arbetade 20 personer . finns Arvsfondsdelegationens kanslifunktion inom Kammarkollegiet. Medan Arvsfondsdelegationen har en tydlig roll när det gäller stödgiv- ningen redovisar regeringen förvaltningen av fonden och för- delningen av stöd ur fonden till . Regeringen anger även inrikt- ning och prioriteringar för delegationens verksamhet. Regeringen får, om det finns särskilda skäl, efter förslag från Arvsfondsdelegationen besluta att annan myndighet ska fördela visst stöd. Beslutet ska då avse en be- stämd tidsperiod enligt lagen om Allmänna arvsfonden. Regeringen be- slutar inte längre om medelstilldelning. 1 fastställde betydelsen hos termer på det handikappo- litiska området. Funktionsnedsättning beskriver fysisk, psykisk och intellektuell funktions- förmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I denna skrivelse används båda orden synonymt. Den nya terminologin bör få genomslag i den svenska lagstiftningen efter hand (prop. 2008/09:28). Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kammarkollegiet har två uppgifter beträffande arvsfonden. Den ena är att företräda arvsfonden vid avvecklingen av dödsbon och den andra är att förvalta fonden och betala ut beviljat stöd efter rekvisition. Kammar- kollegiet ska lämna en redovisning till regeringen av förvalt- ningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen som enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning, innebär att Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för granskning av inom ramen för årlig revision. 2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständig- het. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut. Tabell 1 visar att fondens bokförda värde uppgick till och marknadsvärdet till . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie-, aktieindex- och räntekonsortier. var placerade i aktiekonsortiet, placerade i aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet och i likvida tillgångar. Tabell 1 Fondens bokförda värde och marknadsvärde, mkr har fonden i genomsnitt haft placerat i aktie- konsortiet, placerat i aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet och i likviditet. bokförda värden har påverkats genom att fonden har nettoköpt andelar i aktiekonsortiet för , i aktieindex- konsortiet för och nettosålt i räntekonsortiet för Skr. Tabell 2 visar tillgångarnas värdeförändringar. från konsortierna uppgick till . Tabell 2 Tillgångarnas värdeförändring, mkr Avkastning i räntekonsortiet var 6,0 (7,8) procent jämfört med index2 5,1 (8,4) procent. Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . har aktiekonsortiet haft en avkastning på 45,5 (-35,1) pro- cent jämfört med index3 45,4 (-33,7) procent. För den senaste femårs- perioden har avkastningen i genomsnitt varit att jäm- föra med index . Siffrorna inom parentes avser 2008. har aktieindexkonsortiet haft en avkastning på 53,6 (30,8) procent att jämföra index4 52,9 (-30,6) procent. Till följd av aktiemarknadens uppgång och att aktieplaceringar överviktats i förhållande till ränte- placeringar har ett betydande mervärde skapats i förvaltningen av All- männa arvsfondens medel (positiv allokeringseffekt). har fonden tillförts 616,1 (556,6) från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetal- ningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 484,9 (380,7) . Som följd av ändrade be- räkningsgrunder överensstämmer inte vissa jämförelsesiffror med mot- svarande siffror i bokslutet . Totalt fanns tillgängligt för Arvsfondsdelegatio- nen /10 att fatta beslut om . I regleringsbrevet fick Kammarkollegiet i uppdrag att redo- visa utifrån vilka principer Allmänna arvsfondens kapital har förvaltats samt vilka eventuella åtgärder som har vidtagits för att stärka förvalt- ningen. Uppdraget redovisades till regeringen . 2.2När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet 2Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla . SIX30 Return Index Cap och MSCI World Net (developed). 4SIX30 Return Index Cap. arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter Skr. 2009/10:145 den först avlidne maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutred- ningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. kom det in 1 710 arvsfonds- ärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 165 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avveck- las för arvsfondens räkning uppgick till 607. kom det in netto till arvsfonden. 2.3När arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som arvsfonden fått avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäk- ringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. kom det in 104 ansökningar om avstående till Kammar- kollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kul- turhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får arvsfonden avstå ett belopp av det arv som tillfallit fonden till den som tar emot egendomen för sådana omedelbara åtgärder, som är nödvändiga för att bevara egendomen. En sådan ansökan om arvsavstående ska ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom pre- skription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteck- ningsvärde av nästan . Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfonden bekostar Kammarkollegiets förvaltning och admi- nistration av dödsboavveckling, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka Arvsfonds- delegationens kostnader för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar samt för informations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader, mkr Utbetalning av beviljat stöd Av de totala förvaltningskostnaderna , som redovisas i tabell 3, framgår att kostnaderna för förvaltning och administration av Arvsfondsdelegationen har ökat mest. trädde nya bestämmelser i kraft i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- Ändringarna enligt propositionen om Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens organisation m. m. 2002/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68) innebar en renodling av roller och Arvsfondsdelegationens ställning som en egen myndighet stärktes. följd av detta har och administration har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om stadigt ökat, från 557 miljoner 2005 till 903 miljoner . De disponibla medlen kan härledas dels till antalet avvecklade dödsbon och storleken av dessa, dels till avkast- ningen från förvaltningen av Allmänna arvsfonden. med fler handläggare för att med bibehållen kvalitet kunna bevilja pro- jektmedel i enlighet med den ökade volymen av disponibla medel. Vidare har informations- och kommunikationsverksamheten fortsatt förstärkas och effektiviseras. byggt upp och etablerat utvärderingsverksamheten. taget bidragit till ökningen av verksamhetens driftskostnader. Tabell 4 visar hur stor andel av de beslutade projektmedlen som är driftskostnader för Arvsfondsdelegationen . uppgår till 2009. Tabell 4 Arvsfondsdelegationens driftskostnader i förhållande till beslutade Skr. 2009/10:145 projektmedel (procent) Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen har ökat kontinuer- ligt , har kostnaderna i förhållande till beslutade projekt minskat. var andelen lägre än de tre föregående åren. Voly- men beslutade projektmedel har alltså ökat mer relativt driftskostnaderna. I kostnaderna ingår samtliga driftskostnader utom kostnader för utvär- deringar. beviljades de enskilda projekten egna utvär- deringsmedel, men anlitar Arvsfondsdelegationen själv alla utvärderare som finansieras med arvsfondsmedel. var kost- naderna för dessa utvärderingsinsatser . Om även dessa kostnader inberäknas uppgår driftskostnaderna till i förhållande till beslutade projektmedel. Åren var samma andel respektive . En annan indikator är driftskostnaderna i förhållande till antalet beslut som fattas. I tabell 5 visas utvecklingen av dessa kostnader . Tabell 5 Arvsfondsdelegationens driftskostnader per beslut (kronor) Även denna jämförelse visar att driftskostnaderna i förhållande till verk- samheten har stabiliserats . Kostnaderna per beslut har stigit jämfört med året innan. Det beror på att handläggningstiden blivit längre på grund av det ökade inflödet av ansökningar. Projekten har i viss utsträckning också blivit större och mer komplicerade vilket även påverkat handläggningstiden något. har dessutom granskning och godkännande av avslutade projekts slut- redovisningar5 prioriterats högre . Därigenom har 183 slut- redovisningar godkänts, vilket är en ökning jämfört med . 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen be- slutar, enligt lagen, om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfonds- delegationen lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verk- samhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för denna skrivelse. 5 Godkännande av slutredovisningar räknas inte som beslut i tabell 5 och 8. Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre mål- grupper; barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd beviljas som regel till organisationer som bedriver ideell verksamhet, dock kan offentlig huvudman beviljas stöd för ut- vecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt i nära samarbete med en ideell förening, men det ställs då särskilt höga krav på att projektet är nyskapande. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvs- fonden under normalt högst och en plan ska finnas över hur verk- samheten beräknas fortsätta efter projektets slut samt hur projektets erfa- renheter ska tas till vara och spridas. Stöd får inte ges till enskilda perso- ner eller till vinstdrivande företag och inte heller till reguljär förenings- verksamhet eller till organisationer som har funnits i mindre än . Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda målgrup- pernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedöm- ning görs i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller per- soner med funktionshinder själva är delaktiga i planeringen och genom- förandet av projektet en bedömning av den så kallade brukardelaktig- heten. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande i projektet. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som sär- skilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar ska förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet bevilja- des. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till an- läggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgäng- ligheten för personer med funktionsnedsättning. 3.2Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Den som tagit emot stöd ur Allmänna arvsfonden ska senast det datum som anges i beslutet lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärdering av utvecklingsarbetet. Dessutom ska en av revisor styrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas till Arvs- fondsdelegationen. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar eta- blerade utvärderare. Se vidare under avsnitt 6. Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen har fördelats till projekt, efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Projekten har ofta sammansatta syften och omfattar flera av arvsfondens målgrupper. I den statistik som redovisas har projekten kategoriserats utifrån deras huvudsakliga inriktning. Av de , som är den största summan i Allmänna arvsfondens historia, har fördelats inom ramen för de två särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. Tabell 6 visar utvecklingen av det stöd som beslutats av Arvsfonds- delegationen. Tabell 6 Utveckling av fördelningen av stöd, mkr Diagram 1 visar den totala fördelningen av beviljade medel per mål- grupp. Andelen barn- och ungdomsprojekt har fortsatt öka. Det betyder dock inte att projektmedlen till gagn för personer med funktionsnedsätt- ning har minskat vilket framgår av diagram 2. Förklaringen är att det totala beloppet har ökat. Projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionsnedsättning redovisas som barn- respektive ungdoms- projekt. Beslutade medel per målgrupp 2009 (totalt ) Som framgår av diagram 2 ökade volymen beviljade medel till samtliga de projektmedel ökat med två tredjedelar. Går man ytterligare ett par år bakåt i tiden är ökningen än mer anmärkningsvärd. Mätt i kronor har exempelvis beviljade projekt med inriktning på ungdomar mer än fyr- Beviljade medel 20062009 (mkr) 3.4Registrering och handläggning av ärenden inkom 2 152 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är en ökning jämfört med året innan. har därmed antalet ärenden ökat med en femtedel. Av ärendena var 1 635 ansök- ningar om stöd ur fonden, 413 redovisningar och 23 övriga ärenden. Det innebär att projektansökningarna ökade och med . Antalet ansökningar från enskilda personer har minskat, vilket är positivt eftersom enskilda inte kan få stöd. Tabell 7 Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen Antal bifall och avslag av Arvsfondsdelegationen har sammanlagt 1 641 beslut fattats efter ansökan. Arvs- fondsdelegationen beslutar om fördelning av medel ur Allmänna arvs- fonden. Regeringen beslutar om fördelning av medel endast i sådana fall där Arvsfondsdelegationen föreslagit att en annan myndighet ska fördela visst stöd. I tabell 8 redovisas antal beslut som Arvsfondsdelegationen tagit . Besluten redovisas uppdelat på antal bifall, avslag samt övriga ärenden. Tabell 8 Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen Arvsfondsdelegationen har beslutat att avslå 1 128 ansökningar. Orsa- kerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från en offentlig huvudman utan samarbete med ideella organisationer eller avsett verksamhet som redan finns som ordinarie verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda perso- ner eller nystartade föreningar. 3.6Bifall och avslag fördelade på målgrupper Tabell 8 visar att i genomsnitt nästan en tredjedel av ansökningarna, exklusive ansökningar från enskilda personer, har beviljats stöd . Andelen ansökningar för målgruppen personer med funktions- hinder som fått bifall är , samt för målgrupperna barn och ungdomar . Ungdomsprojekt tenderar att få bifall i allt större utsträckning. Tabell 9 Fördelning av antal bifall och avslag på målgrupper *) anges antalet projekt och inte antalet projektbeslut Geografisk fördelning av bifall och avslag Mer än hälften, nästan , fördelades till 295 lokala och regionala projekt över hela landet enligt tabell 10. Det är betydligt högre andel än föregående år och innebär att finansieringen av lokala och regionala projekt ökade med , eller . Reste- rande medel fördelades till 152 nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitu- tioner över hela landet eller en rikshandikapporganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktions- nedsättningar. Projektmedel beviljades till samtliga län . Tabell 10 Regional fördelning av beviljade medel, tkr6 Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom dessa områden har både flest invånare och flest före- ningar. De län som fått mest medel ur arvsfonden per invånare är , , och . 4 Fördelning av stöd 2009 Som redovisats i avsnitt 3.3 fördelade Arvsfondsdelegationen samman- lagt till 447 projekt . 6 I tabellen redovisas endast de lokala och regionala projekten. I avsnitt 4.1 redovisas fördelningen av medel inom de av regeringen . 2009/10:145 prioriterade områdena och i avsnitten 4.24.4 redogörs för det fördelade stödet 2009 uppdelat på målgrupperna barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I avsnitt 4.5 redogörs för fördelning av lokalstöd och i avsnitt 4.6 presenteras Årets guldkorn 2009. På , , finns en projektdatabas med beskrivningar av samtliga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden . 4.1Projekt inom de prioriterade områdena