prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — Inom ramen för FSPOS, en samverkansgrupp mellan privat och offentlig sektor, har rutinerna för ett antal viktigare betalningstjänster analyserats och dokumenterats. redovisade en rapport om säkerheten i statens betalningar RiR 2010:13. Mot bakgrund av de slutsatser och rekommendationer som gavs i rapporten lämnade regeringen uppdrag till , och att redogöra för vilka åtgärder som myndigheterna kommer att vidta för att ytterligare öka säkerheten i statens betalningar. Myndigheterna ska även lämna förslag till författningsändringar om det föreligger formella hinder att genomföra önskade förbättringar. De tre myndigheterna ska redovisa sina respektive uppdrag i en delrapport och i en slutrapport . gav en utredare i uppdrag att utreda hur statens förmåga att hantera allvarliga kriser i betalningssystemet kan stärkas. Utredarens arbete ska avrapporteras . har enligt lagen om statens upplåning och skuldförvaltning (1988:1387) i uppgift att ta upp lån till staten. leds av det övergripande målet att statens skuld ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Regeringen fastställer ramar för förvaltningen Regeringen beslutar om riktlinjer för statsskuldens förvaltning. Centralt i riktlinjerna är besluten om skuldens sammansättning och löptid vilket i stor utsträckning styr avvägningen mellan kostnad och risk. lämnar förslag till riktlinjebeslut och förslaget remitteras till för yttrande. När regeringen har fattat riktlinjebeslut ansvarar för att strategiska beslut fattas inom ramen för riktlinjerna och att dessa omsätts i den operativa förvaltningen av skulden. har fungerat väl 20052009 Regeringen utvärderar statens upplåning och skuldförvaltning i en skrivelse som lämnas till . Åren däremellan redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldsförvaltningen i budgetpropositionen. överlämnade regeringen till skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2005 2009 (skr. 2009/10:104). Slutsatsen i skrivelsen är att statens upplåning och skuldförvaltning fungerat väl även . Uppsatta mål har nåtts och besluten bedöms i allmänhet vara väl motiverade. Den externa utredare, som tillsatte för att granska statsskuldspolitiken , gör i huvudsak samma bedömning. har behandlat skrivelsen genom betänkande 2009/10:FiU37 och rskr. 2009/10:357. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Finansoron och konjunkturavmattningen innebar flera nya och stora uppdrag för som garanti- och kreditmyndighet. beslutade om en ram för statliga kreditgarantier till fordonsföretag som söker lån från Europeiska investeringsbanken (EIB). Garantierna får sammantaget uppgå till högst och syftar till att påskynda omställningen till grön teknologi. startades också ett program för så kallade undsättningslån till fordonsindustrin. Inget lån beviljades då villkoren för lånen är strikta. tillhandahölls en låneram om åt (), låneramen förlängdes in i 2010. Regeringen föreslår att låneramen på kvarstår (se utgiftsområde 24, avsnitt 4.7.7). Låneramens syfte är att underlätta finansiering med längre löptid till svensk exportindustri. Låneramen har inte utnyttjats. respektive fick i uppdrag att handlägga utlåning till respektive som bemyndigat regeringen att besluta om (se utgiftsområde 2, avsnitt 13). har antagit regeringens förslag till en ny lag om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor (prop. 2009/10:173, bet. 2009/10:CU29, rskr.2009/10:360). Det är oklart när lagen träder i kraft eftersom det är beroende av när den reviderade om skadeståndsansvar på atomenergins område träder i kraft. Regeringen planerar att lämna ett förslag till ett bemyndigande om att meddela föreskrifter om avgifter enligt den nya ansvarslagen. I propositionen föreslås lämna underlag till regeringen för prövningen av ekonomisk säkerhet enligt lagen. För verksamheten föreslås att får disponera avgiftsintäkterna (se utgiftsområde 6, avsnitt 5.6). Garantiportföljen (exklusive bankgarantier och insättningsgarantin) uppgick till vid utgången av 2009, vilket var lägre än föregående år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Garantiportföljen är i stor utsträckning koncentrerad till ett fåtal stora projekt varav står för av garantiåtagandena. Övriga garantiåtaganden rör främst pensioner till tidigare anställda i statliga myndigheter som omvandlats till bolag (), internationella åtaganden () och (). Utöver hanterar även (), () och (Sida) statliga garantier. 1 Avser de medel som avsatts på räntekonto i RGK för framtida infrianden av garantier, inklusive räntor. Den ordinarie garantireserven uppgick till vid slut. Reserveringen för förväntade förluster i garantiportföljen uppgick till sammanlagt , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Vid sidan av garantireserven finns garantier utställda av affärsverk och andra myndigheter på . Vidare finns särskilt garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner på (hanteras av och ) som är undantagna från garantimodellen, men för vilka en separat garantireserv finns i . Historiskt har medlemsländerna i de aktuella internationella finansieringsinstituten alltid valt att kollektivt tillskjuta mer kapital framför att låta utställda garantier infrias. Ett eventuellt infriande av en sådan garanti skulle dock medföra att reserven belastas, vartefter motsvarande belopp avräknas från anslag inom respektive departements ansvarsområde. Förfarandet innebär att saldot på denna särskilda garantireserv normalt kommer att vara noll kronor. Kostnaden för dessa åtaganden görs synlig genom att ändamålet för de anslag som täcker kapitaltillskottet har vidgats till att även gälla infrianden av garantikapital. utlåning till låntagare utanför staten ökade med och uppgick till vid slut. Utlåningen finansierar främst infrastrukturprojekt. De största låntagarna är , Svensk-Danska broförbindelsen AB () och . Tabell 10.3 Lån med kreditrisk hos Miljoner kronor, per /09 avskaffades beslutsorganet för insättningsgaranti och investerarskydd. I samband med detta integrerades verksamheten fullt ut i och beslutsorganets uppgifter överfördes till . garanti- och kreditavdelning ansvarar liksom tidigare för den löpande verksamheten. inträffade inga nya ersättningsfall inom insättningsgarantin eller investerarskyddet. Arbetet med tidigare ersättningsfall under investerarskyddet har dock fortsatt. anpassades ersättningsnivån för insättningsgarantin till en gemensam EU-nivå. Staten ersätter numera alternativt , beroende på vilket som utgör det högsta beloppet i kronor räknat. Syftet med insättningsgarantin är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningar i banker, kreditmarknadsföretag med flera institut och att bidra till stabiliteten i det finansiella systemet. Insättningsgarantins omfattning och utformning styrs av regelverk inom och EU och finansieras genom avgifter från de institut som omfattas av systemen. lämnades en statlig utredning om insätt- ningsgarantin (SOU 2009:41 Bättre och snabbare insättningsgaranti). Utredningen föreslår bl.a. att ska kunna ge spararna ett förhandsbesked om vilka konton som omfattas av garantin samt att ersättningen ska kunna betalas ut snabbare än . Den finansiella oron har inneburit ökat intresse för och kännedom om insättningsgarantin. har fått besvara en stor mängd frågor från allmänheten och anslutna institut. Insättningsgarantin finansieras genom årliga avgifter från de anslutna instituten. Enligt gällande bestämmelser ska den sammanlagda årliga avgiften uppgå till av de totala garanterade insättningarna. Institutens avgift varierar beroende på hur stor andel kapital institutet har jämfört med övriga institut. Vid slutet av uppgick de garanterade insättningarna till varför den totala avgiften blev . Antalet anslutna institut var drygt 150. I uppdrag ingår att förvalta de avgifter som tas ut för att täcka framtida ersättningsfall inom insättningsgarantin. De inkomna avgifterna läggs i en fond som förvaltas av Kammarkollegiet på uppdrag av . Placeringarna görs i statsobligationer och på ett räntebärande konto i . Vid slutet av uppgick det samlade värdet på tillgångarna till . Avkastningen blev -0,, vilket var något bättre än jämförbart index. Avkastningen blev negativ då ränteläget påverkade fondens marknadsvärde negativt. är stödmyndighet enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. Målet för stödåtgärderna är att motverka allvarliga störningar i det finansiella systemet. I uppdraget som stödmyndighet ingår att ansvara för det statliga garantiprogrammet för att underlätta bankernas medelfristiga upplåning samt kapitaltillskottsprogrammet för banker och bostadsinstitut. har också i uppgift att administrera den stabilitetsfond som inrättades för att finansiera stödåtgärderna. Rollen som stödmyndighet innebär att , ofta efter godkännande av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regeringen, kan vidta olika åtgärder om ett kreditinstitut skulle få så stora ekonomiska problem att det finns risk för en allvarlig störning av det finansiella systemet i . Stödåtgärderna ska så långt som möjligt vara affärsmässiga och de får inte leda till otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Åtgärderna ska utformas så att statens långsiktiga kostnader för stödet minimeras och så att insatserna i möjligaste mån återfås. Garantiprogrammet för bankers upplåning är en tillfällig åtgärd. Regeringen har förlängt programmet fyra gånger. gäller programmet till och med . Efter den senaste förlängningen av programmet, , deltar inte längre något institut i programmet. Detta innebär att om något institut vill låna inom ramen för programmet krävs att institutet på nytt tecknar avtal med staten, genom . För att omfattas av garantiprogrammet måste institutet vara solitt och uppfylla de lagstadgade kapitaltäckningskraven. Ramen för garantiprogrammet är . När de utestående garantierna var som störst uppgick de garanterade volymerna till . har de utestående garanterade volymerna minskat. Vid slut uppgick den garanterade volymen till och till . Av de sju institut som deltagit i programmet har följande fem garanterad upplåning kvar: Bostads- finansierings-aktiebolag (), , (), och . Av garantierna står för . och som också varit anslutna till programmet hade inte några garanterade skuldförbindelse . I diagram 10.1 framgår de garanterade volymerna i miljarder kronor. I diagrammet antas att inga nya garantier ställs ut. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 10.1 Omfattning av åtagandet inom garantiprogrammet under förutsättning att inga nya garantier ställs ut. Avgifterna för garantiprogrammet fastställs av . Avgifterna är riskdifferentierade och bygger på en modell som tagits fram av (). togs ut för bankgarantierna. har garantiavgifter för sammanlagt inbetalats till stabilitetsfonden. Inga garantier har behövt infrias. Oron kring statsfinanserna i några länder och risken för spridningseffekter gör situationen svårbedömd. Det finns därför skäl att inte avveckla stödmöjligheten för . har möjlighet att ge solventa banker och bostadsinstitut kapitaltillskott i form av lån eller aktiekapital. Syftet med kapitaltillskottsprogrammet är att möjliggöra för banker och bostadsinstitut att utöka sin utlåning till företag och hushåll för att på detta sätt undvika en kreditåtstramning. är kapitaltillskottsprogrammet förlängt till . Ramen för kapitaltillskottsprogrammet är och insatserna finansieras genom stabilitetsfonden. Endast en bank, Nordea, har fått kapitaltillskott. Bakgrunden till det är att regeringen , som största ägare i Nordea, valde att delta i bankens nyemission med medel från fonden. Kapitaltillskottet till Nordea uppgick till . motsvarade börsvärdet på Nordeaaktierna i nyemissionen . Värdeökningen motsvarar och beror främst på en positiv aktiekursutveckling men även på att emissionen genomfördes till en kraftig rabatt. Inga nya stöd till banker i kris och sålt kan i sin roll som stödmyndighet ge stöd om ett finansiellt institut skulle få så djupa problem att det finns risk för en allvarlig störning i det finansiella systemet i . har inte något sådant stöd behövt ges. Hanteringen av () har däremot fortsatt. Bakgrunden var att CIB kom i likviditetssvårigheter . CIB vände sig först till som gav likviditetsstöd. Likviditetsstödet gavs eftersom CIB bedömdes vara ett systemviktigt institut i det osäkra finansiella läge som då rådde. En ytterligare förutsättning för likviditetsstöd var att CIB då bedömdes som solvent. för stödåtgärderna var CIB även föremål för ett sanktionsärende hos . Skälet för ärendet var brister i riskhantering och intern kontroll vilket varnat CIB för året innan. beslutade att återkalla bankens tillstånd. För att inte riskera den finansiella stabiliteten genom en oordnad avveckling övertog de aktier som legat som pant för det stödlån som CIB fått. stödlån ersatte det lån som tidigare gett bolaget. Övertagandet av panten innebar att tog över ägandet av CIB och . som regeringen bemyndigade att ingå avtal med CIB om stöd enligt lagen om statligt stöd till kreditinstitut, bemyndigades att avveckla ägandet av de aktier som avtalet kunde resultera i. träffade avtal om att sälja aktierna i inklusive dotterbolaget . Köpare var III () och (). Det sammanlagda värdet av försäljningarna var inräknat en amortering av lån till CIB. övergick ägandet av de båda bolagen till och . gjordes en första delbetalning och betalade köparna resterande del av köpeskillingen. beräknas ytterligare inkomma i samband med ett vinstdelningsarrangemang. När denna lägstanivå på försäljningslikviden räknas in kvarstår ca i förhållande till det ursprungliga lån som gav till CIB. Vinstdelningsarrangemanget kan dock komma att täcka även denna del. har i enlighet med det avtal som träffats begärt att värdering av CIB och vid övertagandet ska prövas i till kreditinstitut. Vidare har parterna i allmän domstol inlett tvister mot varandra rörande övertagandet av aktierna och värdet av dem. beslutade att bygga upp en stabilitetsfond i form av ett konto i . Till stabilitetsfonden tillfördes inledningsvis . uppgick stabilitetsfondens totala behållningar exklusive Nordeaaktierna till . Om Nordeaaktierna inkluderas till bokfört värde uppgick behållningar till och till om marknadsvärdet av Nordeaaktierna inkluderas. Tabell 10.4 Översikt, stabilitetsfonden Kapital, anslag till fonden Influtna garantiavgifter t.o.m. 20100630 CIB och MM (netto exkl.förvaltningskostn.) Tillförd ränta på behållning Fondbehållning inkl. Nordea bokfört värde Fondbehållning inkl. Nordea marknadsvärde förvaltningskostnader tas från stabilitetsfonden. Kostnaderna för stödmyndigheten begränsas av ett kostnadstak som fastställs av regeringen. förvaltningskostnader uppgick till 2008 och till 2009. beräknas stödmyndighetens förvaltningskostnader uppgå till , vilket understiger den ram på som beviljats. Förvaltningskostnaderna är beroende av händelseutvecklingen och de åtgärder som vidtas inom ramen för stödmyndighetens verksamhet. Regeringen har för avsikt att även fastställa ett 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kostnadstak för stödmyndighetens förvaltningskostnader avseende 2011. Nuvarande prognos, som bygger på att inga nya ärenden inom kapitaltäckningsprogrammet eller garantiprogrammet aktualiseras, pekar på att stödmyndighetens förvaltningskostnader kommer att uppgå till 2011. till kreditinstitut har till uppgift att pröva tvister enligt 3 och 4 kap. lagen om statligt stöd till kreditinstitut. Regeringen har beslutat om ett tak för nämndens förvaltningskostnader, vilket är satt till . Utgifterna belastar stabilitetsfonden. 10.2.2 Analys och slutsatser har en viktig roll som statens finansförvaltande myndighet. Att internbanksfunktionen fungerar effektivt och säkert är centralt för såväl enskilda myndigheter som för staten som helhet. Det är också betydelsefullt att statsskulden förvaltas på ett sådant sätt att dess belastning på statsbudgeten långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Av stor statsfinansiell betydelse är också att garanti- och kreditverksamhet bedrivs enligt gällande regelverk, att insättningsgaranti och investerarskydd samt att stödmyndighetsrollen hanteras effektivt, rättssäkert och i enlighet med uppdraget. Regeringens bedömning är att har levt upp till ställda krav inom givna ramar. Därmed har uppfyllt målen utifrån givna uppdrag. Internbanksverksamheten har utvecklats i enlighet med uppdrag. Insatser har vidtagits för att öka säkerheten i de statliga betalningarna och styckkostnader för statens betalningar har fortsatt att minska. I den årliga kundenkäten har myndigheterna svarat att man är nöjd med internbankens service och tjänster. Sammantaget gör regeringen bedömningen att målen för statens internbank har uppnåtts. överlämnade regeringen till skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2005-2009 (skr. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2009/10:104). Slutsatsen i skrivelsen är att statens upplåning fungerat väl även och att samtliga kvantitativa mål har uppnåtts . Regeringen bedömer sammantaget att strategiska och operativa beslut varit i enlighet med regeringens riktlinjer och det övergripande målet för statsskuldspolitiken. Av betänkandet (bet. 2009/10:FiU37, rskr. 2009/10:357) framgår att utskottets intryck av är mycket gott. Finansoron och konjunkturavmattningen innebar flera nya och stora uppdrag för garanti- och kreditverksamhet. Regeringen bedömer att garanti- och kreditverksamheten har bedrivits i enlighet med de mål och uppdrag som tilldelats. Även insättningsgarantin och investerarskyddsverksamheten har påverkats av finansoron. Inga nya ersättningsfall har inträffat men metoden för bestämmande av ersättningsnivån för insättningsgarantin har ändrats. Allmänhetens kunskap och kännedom om insättningsgarantin bedöms ha ökat. bedöms ha hanterat uppgiften i enlighet med uppdraget och utifrån gällande mål. har i sin roll som stödmyndighet vidtagit åtgärder enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. Vidtagna åtgärder har rapporterats kvartalsvis till regeringen. bedöms ha utfört sitt uppdrag i enlighet med instruktionerna och på ett sådant sätt att det främjat stabiliteten av det finansiella systemet i . Arbetet med att ytterligare stärka säkerheten i statens betalningar fortsätter. Regeringen har gett , och uppdrag på området och i arbetar en särskild utredare med frågan hur statens förmåga att hantera allvarliga kriser i betalningssystemet kan stärkas. Inriktningen för statsskuldsförvaltningen är densamma som tidigare: att kostnaden för statsskulden ska minimeras som risken i förvaltningen beaktas samt att förvaltningen sker inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Statens upplåning och skuldförvaltning har fungerat väl även och varför regeringen har för avsikt att bibehålla det övergripande styrsystemet. Ett kontinuerligt arbete med att vidareutveckla styrsystemet pågår allt jämt. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att analysera hur skuldslagens andelar och löptid bör hanteras i en situation med betydligt högre respektive lägre statsskuld. Regeringens inriktning när det gäller garantier kvarstår. I den nuvarande lagen om statsbudgeten (1996:1059) finns bestämmelser om principerna för garantimodellen. Principerna innebär att kostnaderna för statens garantigivning görs tydliga då medel avsätts till garantireserven. Syftet är att modellen på lång sikt ska vara finansiellt självbärande. Regeringen avser att lämna förslag till om en ny budgetlag. Som en del föreslås att den statliga utlåningen ska regleras på ett liknande sätt som garantierna. Den föreslagna utlåningsmodellen innebär att inkomster från räntor och avgifter förs till reservkonton. Medel på dessa konton ska användas för att täcka konstaterande förluster i statens utlåning och åtaganden. På garantiområdet har även regeringen gett i uppdrag att lämna ett förslag till hur en årlig bedömning av riskerna i de samlade statliga garantierna kan göras. Förslaget ska innehålla en enhetlig analys av riskerna utifrån de förväntade kostnaderna i de olika garantiengagemangen. ska avrapportera uppdraget , varefter regeringen planerar att bereda rapporten i syfte att få till stånd en mer samlad riskredovisning till . Inom EU pågår ett harmoniseringsarbete avseende stabilitetsavgifter, stabilitetsfonder och insättningsgaranti. Arbetet inom EU kan komma att påverka den svenska lagstiftningen på området. Regeringen har tidigare aviserat att stablitetsavgiften ska riskdifferentieras och att en sammanslagning av stabilitetsfonden och insättningsfonden bör övervägas. Den pågående arbetet inom EU gör det dock olämpligt att föregå med förändringar på nationell nivå. Regeringen kommer fortsätta att arbeta aktivt för att påverka frågorna inom EU. Huvudinriktningen för bankstödsverksamheten är densamma som . Syftet är att motverka risk för allvarlig störning i det finansiella systemet. Stöd ska utformas så att statens långsiktiga kostnader minimeras och så att otillbörlig snedvridning av konkurrensen förhindras. Tabell 10.5 Anslagsutveckling för 1:12 1Motsvarar 307 068 tkr prisnivå. 2Motsvarar 305 747 tkr prisnivå. 3Motsvarar 306 660 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Administrationskostnaden för insättningsgarantin och investerarskyddet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel. kostnader avräknas från stabilitetsfonden. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamhet inom områdena Garantier och krediter, Statens internbank samt Insättningsgaranti och investerarskydd. De riskavspeglande garantiavgifterna finansieras av garantitagarna eller genom anslag från statsbudgeten. Avgifterna och återvinningar från tidigare infrianden reserveras på räntebärande konton i den s.k. garantireserven hos . Från garantireserven tas medel för att täcka infrianden i garantiverksamhet samt för att finansiera de administrationskostnader som garantiverksamheten kräver. Målet är att garantiavgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnader sett . Modellen är utformad för att vara finansiellt självbärande och för att tydliggöra kostnaderna för statens garantigivning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 flödesmässigt är dock garantireserven konsoliderad med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda garantiavgifter minskar statens upplåningsbehov, sänker statsskulden och minskar statens räntekostnader medan infrianden av garantier leder till motsatt effekt. När det gäller kreditgivning till låntagare utanför staten tas kreditavgifter ut från låntagarna. reserveras dessa avgifter på räntebärande konto i , bortsett från de delar som ska täcka administrativa kostnader. Behållningarna är reserverade för att täcka uteblivna amorteringar och räntor. kom in på detta konto. Inbetalningarna gjordes av och avsåg kreditriskavgift för bolagets låneram för kommersiell exportfinansiering. hade garantiverksamheten intäkter i form av garantiavgifter och subventionerade avgifter från statsbudgeten på sammanlagt (utöver nämnda kreditriskavgifter) samt räntor på garantireserven på . Verksamheten hade intäkter för minskade reservationer för framtida garantiförluster på samt intäkter för minskad nedskrivning av garantifordringar på . Efter avdrag för administrationskostnader på blev resultatet 2009 för garanti- och kreditverksamheten . Tabell 10.6 garanti- och kreditverksamhet 1 Exklusive bankgarantier och insättningsgaranti (se tabell 10.4 och 10.8). beräknas resultatet för garanti- och kreditverksamheten till -322 respektive . De högre beloppen beror på nyutställda garantier som ger högre intäkter från garantiavgifter men också större reservationer (kostnader) för framtida garantiförluster. Avgifterna inom statens internbank förs till inkomsttitel Avgifter vid statens internbank i . Avgifterna används som styrmedel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2