prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Samman- taget föreslår regeringen att anslaget Näringslivs- utveckling m.m. ökas med . , 2013 och 2014 beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Regeringen anser att det är viktigt att säkerställa nivån och kvaliteten i ALMIs rådgivnings- och finansieringsverksamhet samt att rådgivning, information och mentorskap till nya och befintliga företag bör utvecklas. Regeringen föreslår ett fortsatt ökat driftsbidrag till med genom att anslaget ökas med motsvarande belopp. , 2013 och 2014 beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Regeringen anser att svensk forskning och utveckling bör nyttiggöras i högre utsträckning. Regeringen föreslår därför att anslaget Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m.m. ökas med . Detta möjliggör för såddfinansiering i investeringar i nya produkter, tjänster och processer som har en kommersiell potential. , 2013 och 2014 beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vår- proposition. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Lågkonjunkturen har påverkat de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Det ekonomiska läget har förbättrats sedan 2010 års ekonomiska vårproposition. Trots starkare ekonomisk utveckling bedöms dock kommunsektorns inkomster utvecklas relativt svagt 2011. Regeringen gör därför bedömningen att kommunsektorn bör tillföras ett tillfälligt statsbidrag motsvarande 2011. Med anledning av detta föreslår regeringen att anslaget Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2011. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition ett förhöjt grundavdrag för pensionärer i syfte att förstärka ekonomin för personer som är . Mot bakgrund av att bl.a. inkomstindex, som styr pensionsutvecklingen, har reviderats ned sedan 2010 års ekonomiska vårproposition föreslår regeringen en ytterligare sänkning av skatten för pensionärerna genom ett förhöjt grundavdrag. Satsningen omfattar utöver de som aviserades i vårpropositionen. För att reformen ska vara neutral för kommuner och landsting bör det generella statsbidraget till kommunsektorn ökas i motsvarande utsträckning. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget ökas med 20122014. Med anledning av ett förtydligande i socialtjänstlagen avseende anhörigstöd (prop. 2008/09:82, bet. 2008/09:SoU19, rskr. 2008/2009:249) föreslår regeringen att anslaget Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2011 och beräknas ökas med motsvarande belopp 20122014. föreslås anslaget Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. För att förbättra uppföljningen, och därmed möjligheten att fånga upp elever som behöver extra stöd, vill regeringen införa betyg från årskurs 6 i och grundsärskolan, vilket innebär merkostnader för kommunerna. Anslaget Kommunalekonomisk utjämning beräknas ökas med 2012 och beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vår- proposition. För att förbättra svenska elevers kunskaper i matematik föreslår regeringen att den garanterade undervisningstiden i matematik utökas med under tre årskurser i . Mot denna bakgrund beräknar regeringen att anslaget Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2013 och 2014 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Nettoomslutningen inom utjämnings- ordningen för pendlare mellan och stiger med . Systemet innebär att staten erhåller en avgift från . Regeringen föreslår därför att anslaget Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2011. , 2013 och 2014 beräknas anslaget ökas med . Med anledning av att bidraget till kommunernas LSS-verksamhet blir högre än vad som tidigare beräknats föreslår regeringen att anslaget Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader ökas med 2011. , 2013 och 2014 beräknas anslaget ökas med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Tabell 8.11 Föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med budgetpropositionen i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast förändringar som medför anslagsförändringar på redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Bidragsfastigheter: tillfälligt resurstillskott UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 Internationell samverkan UO 6 Försvar och samhällets krisberedskap Förbandsverksamhet och beredskap: Försvarsomställning, ny inriktning för försvaret Officersutbildning: Finansiering av försvarsomställning Förbandsverksamhet och beredskap: Anskaffning av materiel och anläggningar: Finansiering av nytt helikoptersystem Underskott i driften av Finansiering av underskott i driften av UO 7 Internationellt bistånd Biståndsverksamhet: Finansiering av reformarbete i Offentligt biträde i utlänningsärenden: ökat antal , dimensionering p g a ökat antal Finansiering av genomförande av EU-direktiv Migrationspolitiska åtgärder, höjt kvotbelopp p g a UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tandvårdsreformen, 3:e steget Förlängd alkohol-, narkotika- och tobakssatsning Bidrag till hälso- och sjukvård, äldrevårdssatsning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, anhörigstöd till UO 25 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Fortsättning av tabell 8.11 Föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med budgetpropositionen i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast förändringar som medför anslagsförändringar på redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Samtida uttag av föräldrapenning Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer UO 13 Integration och jämställdhet Kommunersättningar vid flyktingmottagande, finansiering till Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, Kommunersättningar vid flyktingmottagande, finansiering av etableringsreform, Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Kommunersättningar vid flyktingmottagande, medel till Ökat antal flyktingar och ensamkommande barn UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Fler insatser inom arbetsmarknadspolitiken Nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden Högre studiebidrag för arbetslösa ungdomar Höjt studiemedel, lånedel UO 16 Utbildning och universitetsforskning Lärlingar i nya gymnasieskolan Förstärkning av basfärdigheter, förlängd satsning Lärarlyft, förlängd satsning Högre studiebidrag för arbetslösa ungdomar Fortsättning av tabell 8.11 Föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med budgetpropositionen i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast förändringar som medför anslagsförändringar på redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 16 Utbildning och universitetsforskning (fortsättning) Kvalitetssatsning grundutbildningen, höjd prislapp Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., Anpassning på grund av införandet av avgifter för Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Stipendier till tredjelandsstudenter och information UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till regional kulturverksamhet, Omprioritering till följd av samverkansmodellen Nedläggning av Statens musiksamlingar och Svenska UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt UO 19 Regional tillväxt UO 20 Allmän miljö- och naturvård Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur, levande skogar Demonstrationsprogram för elbilar och Övergång till bruttoredovisningsprincip för avgifter, Reglering av ackumulerat underskott, Transportstyrelsen UO 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Stärkt entreprenörskap inom miljötekniksektorn Kvinnors entreprenörskap och företagande Fortsatt ökade resurser till inklusive satsning på att öka antalet mikrolån bland entreprenörer med Utveckling av innovationer och kunskapsintensivt Kommersialisering av forskning och utveckling Fortsättning av tabell 8.11 Föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med budgetpropositionen i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast förändringar som medför anslagsförändringar på redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Höjt grundavdrag för pensionärer1 Införande av betyg från årskurs 6 Utjämningsbelopp till följd av avtalet mellan och Justering LSS, omslutningsökning1 UO 27 Avgiften till Europeiska unionen Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket1 Anslagsförändringar till följd av övergång till bruttoredovisning som inte motiverar teknisk justering av utgiftstaket2 Ökning av takbegränsade utgifter exklusive tekniska justeringar och övergång till bruttoredovisning 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket. Bruttofinansieringen av avgifter inom utgiftsområde 22 motiverar inte en takjustering med hela beloppet. Takjusteringen till följd av bruttoredovisningen uppgår till för 20112014. Se avsnitt 4.5 för en genomgång av tekniska justeringar av utgiftstaket. Summa anslagsförändringar minus anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket motsvarar de utgifter som till följd av reformer minskar budgeteringsmarginalen. 2Den del av bruttoredovisningen av avgifter inom utgiftsområde 22 som inte motiverar en takjustering (se avsnitt 4.5). Utgiftsförändringen som följer av övergången till bruttoredovisning inom utgiftsområde 22 är av teknisk karaktär. Hela förändringen (alltså även den del som inte motiverar en takjustering) motsvaras av ökade inkomster på statsbudgetens inkomstsida och statsbudgetens saldo påverkas därmed inte. Källa: Egna beräkningar. 8.2.2Övriga utgiftsförändringar jämfört den preliminära pris- och löneomräkningen I avsnitt 8.2.1 redovisas effekten av nya förslag till utgiftsförändringar i form av utgifts- reformer och förslag till finansiering. I detta avsnitt redovisas förändringen av utgifts- ramarna 20112014, jämfört med ekonomiska vårproposition, till följd av andra faktorer. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning för 20122014.63 I denna proposition revideras 63 Metoden för pris- och löneomräkningen beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. upp med och ner med jämfört med beräkningen i vår- propositionen. I jämförelse med ekonomiska vår- proposition har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till det bedömda makro- ekonomiska läget som presenteras i denna proposition (se avsnitt 5). Justeringen berör huvudsakligen ett trettiotal anslag för trans- fereringsändamål. De nya makroekonomiska förutsätt- ningarna innebär sammantaget att de beräknade utgifterna blir lägre 2011 och lägre 2012 jämfört beräkningen i vår- propositionen. revideras utgifterna ner med respektive till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Den främsta orsaken till att utgifterna nu beräknas bli lägre är att utvecklingen på arbetsmarknaden 20112014 bedöms bli betydligt starkare än i vårpropositionen. Lägre arbetslöshet och färre deltagare i arbets- marknadspolitiska program leder till lägre utgifter för arbetslöshetsersättning, aktivitets- stöd och programverksamhet. Bedömningen av pris- och löneutveck- lingen, som med viss eftersläpning påverkar ett flertal transfereringar till hushåll, har förändrats förhållandevis lite jämfört med vårpropositionen. I första hand är det utgifterna för ålderspensionssystemet som reviderats ner eftersom nivån för balansindex har skrivits ner för åren 20112014. Revideringarna av de inkomstgrundade pensionerna påverkar i viss mån även utgifterna för garantipensioner och bostads- tillägget för pensionärer. Prognosen för bruttonationalinkomstens nivå har reviderats upp sedan vårproposi- tionen. Därmed ökar utgifterna för biståndet med 20112014. Utgifterna för 20112014 har också förändrats jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition till följd av nya prognoser för volymer inom främst regel- styrda transfereringssystem. Utgifterna för barnbidrag och föräldra- penning har reviderats upp med på grund av en ny befolkningsprognos från Statistiska central- byrån. Enligt den nya prognosen väntas antalet födda barn bli högre än tidigare beräknat. Utgifterna för etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare samt utgifterna för kommunersättningar vid flyktingmottagande har reviderats ned till följd av lägre förväntade volymer i mottagningssystemet. Utgifterna i ålderspensionssystemet har reviderats ner till följd av att antalet pensionärer som tar ut ålderspension nu väntas bli lägre än i bedömningen i vårpropositionen. Sammantaget innebär revideringarna av volymerna att de takbegränsade utgifterna skrivs ner med 2011 och skrivs upp med mellan 0,1-0,20122014 (se tabell 8.9). Tabell 8.12 Volymer 20112014 Förändring jämfört med ekonomiska vårproposition anges inom parentes (-3 000) (-4 000) (-6 000) (-5 000) (netto), miljoner (-0,6) (1,5) (1,4) (1,0) (-997) (-2 208) (25 000) (31 500) (30 500) (35 500) (19 197) (17 966) (27 875) (33 467) (2,4) (2,6) (2,4) (2,1) (-3 800) (-6 800) (-11 600) (-14 900) (-3 800) (-7 100) (-12 200) (-16 000) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Vissa reformer och förändringar som regeringen föreslår i denna proposition föranleder en teknisk justering av utgiftstaket för staten (se även avsnitt 4.5). Flertalet av dessa är reformer eller andra förändringar som föranleder en justering av statsbidragen till kommuner och landsting. Statsbidragen till kommuner och landsting justeras och utgiftstaket justeras tekniskt i motsvarande grad på grund av höjningen av det särskilda grundavdraget till pensionärer och den höjda nettoomslutningen inom utjämnings- ordningen för pendlare mellan och . Dessutom justeras utgiftstaket tekniskt för högre omslutning i det kommunala kostnadsutjämningssystemet för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt bruttobudgetering av vissa tidigare nettoredovisade avgifts- inkomster i Transportstyrelsens verksamhet. Sammantaget innebär denna typ av förändringar att de takbegränsade utgifterna skrivs upp med 20112014. Enligt praxis avrundas de tekniska justeringarna till hela miljarder, vilket innebär att utgiftstaket justeras upp med 20112014. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i planeringen. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de tak- begränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehåll- ningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till vårpropositionen har utgiftsprognoserna generellt justerats upp mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar revideras upp med . För 20122014 är mönstret det omvända, dvs. justerats ner mer än de beräknade anslagen och därmed revideras beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar ner med 20122013 och med nästan 2014. Nedrevideringen 2014 beror huvudsakligen på att regeringen från och med föreslår förändrade budgeteringsprinciper för fleråriga verksamheter med anslag på statsbudgeten. Programmen har i flera fall kommit igång senare än beräknat vilket förskjuter utgifterna framåt i tiden med stora anslagsbehållningar som följd. Regeringen föreslår nu att denna budgeteringsprincip ersätts med att istället anvisar medel för att täcka de utgifter som bedöms bli redovisade mot anslaget (se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel avsnitt 3). betyder det kraftigt uppreviderade anslagsnivåer jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Förändringarna är av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor eller omfattning. Revideringar av utgiftsprognoserna kan föran- ledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget beräknas dessa övriga faktorer leda till att utgifterna revideras ner med 2011 och 2013. är revideringarna till följd av övriga faktorer förhållandevis små. Principerna för pris- och löneomräkningen När pris- och löneomräkningen fick sin nuva- rande form beslutade följande riktlinjer (prop. 1991/92:100, bil. 1 s. 4648, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128): -Myndigheternas verksamhet ska prövas som en helhet. Anslagsnivån är ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksamheten. -Den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn ska utgöra utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen. -Statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen ska särskiljas från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om i likhet med andra parter på arbetsmarknaden. För att möjliggöra en långtgående delegation till myndigheterna, och för att undvika intrång eller inblandning i lönerörelsen, var det angeläget för regeringen att skapa ett system för pris- och löneomräkning där myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompen- sationen. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. De kostnader som ska räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgifts- grupperna. Transfereringar som finansieras från myndighetsanslag räknas därmed inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Systemet ska bidra till att skapa förut- sättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Av denna anledning reduceras löneindex med ett produktivitetsavdrag som motsvarar produkti- vitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Systemet med pris- och löneomräkning är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under det enskilda anslaget. För omräkningen av lönedelen beräknar Sta- tistiska centralbyrån (SCB) ett arbets- kostnadsindex () avseende utvecklingen för tjänstemän inom tillverkningsindustrin. Om inte meddelar att särskilda avsätt- ningar gjorts i avtalen för vissa verksamhetsom- råden och/eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Omräkningsin- dexet minskas därefter med produktivitetsavdra- get. Produktivitetsavdraget motsvarar genom- snittet av de senaste tio årens produktivitetsut- veckling inom den privata tjänstesektorn enligt SCB:s nationalräkenskaper. För omräkningen av löner 2011 har omräkningstalet använts för samtliga anslag. Lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löneomräkningen om med ett index som motsvarar av konsumentprisindex- förändringen före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2011 har om- räkningstalet -1,använts. Omräkningen för hyresavtal som kan omför- handlas bygger på prisutvecklingen under perio- den från det att avtalet tecknades till det att av- talet ska omförhandlas. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag och beräknas utifrån den lokala hyresutvecklingen i det aktuella området. Omräkningen av övriga förvaltningskostnader För omräkningen av övriga förvaltningskostna- der används samma index för i princip alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fast- ställs genom en sammanvägning av flera index från SCB avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av öv- riga förvaltningskostnader 2011 har omräknings- talet använts för samtliga anslag. Tabell 8.13 Pris- och löneomräkning verket (ESV) i uppdrag att utreda det nuvarande samt att, om ansågs motiverat, lämna förslag till förändringar av dess konstruktion (dnr Fi2010/1162). har redovisat sitt uppdrag i rapporten Skatt, tull och exekution av försvarsprisindex för materiel (ESV 2010:18), som har remitterats. Remissyttranden över rapporten har avgetts har inbjudits att yttra Hälsovård, sjukvård och sig men avstått. Regeringens förslag: Vid prisomräkningen av Regeringens bedömning: Vid prisomräkningen av försvarets materielanslag bör följande index Kultur, medier, näringslivet, årlig genom- Areella näringar, landsbygd 1 Ursprunglig statsbudget 2010 är den bas som används vid beräkning av pris- och löneomräkningen . Den ursprungliga statsbudgeten per utgifts- område som redovisas i denna tabell innehåller enbart de anslag inom respektive utgiftsområde som pris- och löneomräknas. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.13 visas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. Pris- och löneomräk- ningen för varje anslag framgår av den härledningstabell som finns i respektive anslags- avsnitt. 8.2.4Förbättrad beräkning av försvarsprisindex Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.2.3) att den avsåg att genomföra en översyn av försvarsprisindex (FPI) avseende försvarets materielanslag. ESV:s förslag: ESV har inte lämnat något förslag till riktlinjer. Myndigheten har dock lämnat förslag till delfaktorer och delindex som överensstämmer med de faktorer och index som regeringen avser tillämpa. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget och Statskontoret har inget att erinra mot det. Försvarsmakten anser att prisindex för inhemsk tillgång för näringslivet (ITPI) vore mest lämpligt att använda för att omräkna försvarets materielanslag. Total- () anser att förslaget riskerar att underkompensera materielanslagen . FOI anser vidare att frågan bör utredas närmare av myndigheten själv i samarbete med SCB. I frånvaro av en sådan utredning förordar FOI att hemmamarknads- prisindex (HMPI) används för omräkningen av anslag som avser anskaffning av inhemsk försvarsmateriel. Även SCB ser HMPI som ett naturligare val för omräkning av anslag som avser inhemsk försvarsmateriel. Vidare anser myndigheten att verkstadsindustrin snarare än hela näringslivet bör användas som mått för att minska risken att omräkningen leder till överkompensation. Skälen för regeringens förslag och bedömning Försvarets materielanslag (de under utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar) ingår inte i det generella system för pris- och löneomräkning som redovisats i avsnitt 8.2.3. Vid omräkningen av det militära försvarets utgiftsramar avseende anskaffande och vidmakt- hållande av materiel används i stället ett sammanvägt index som kallas FPI. Samman- vägningen görs med hjälp av olika indexserier som var och en avser representera prisutvecklingen inom olika verksamhets- områden. Till skillnad från det generella pris- och löneomräkningssystemet beslutas de komponenter som ingår i FPI av .