prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen anser att personliga ombud är en bra verksamhet som ökar möjligheterna för människor med omfattande psykisk funktionsnedsättning att bli delaktiga i samhället (se resultatavsnittet). Regeringen har tillsatt ytterligare statsbidrag för att verksamheten ska kunna växa. Som en följd av detta har antalet ombud ökat. ökade anslaget med . Regeringen föreslår nu att anslaget ökar med ytterligare till . fick och länsstyrelserna i uppdrag att fortsatt utveckla och stödja verksamheten. I uppdraget ingår att , när myndigheten definierar ombudens arbetsuppgifter, särskilt ska framhålla att ombuden aktivt verkar för att den enskilde ska få tillgång till arbete, rehabilitering eller meningsfull sysselsättning. Fritt val av hjälpmedel Regeringen anser att människor med funktionsnedsättning och äldre behöver ges ökade möjligheter att själva välja hjälpmedel. Regeringens utgångspunkt är att fritt val av hjälpmedel bör ha förutsättningar att finnas i hela landet. Det handlar om möjligheten att välja produkt, att välja vem som ska leverera den och vem som ska anpassa den. utvärdering av brukarnas erfarenheter visar att en försöksverksamhet med fritt val av hjälpmedel, som regeringen initierat, stärker brukarnas inflytande och delaktighet jämfört med traditionella förskrivningsprocesser (jmf resultatavsnittet). Det finns dock vissa problem som kan hindra eller begränsa användningen av valfrihetssystem. Regeringen vill därför bygga vidare på den genomförda försöksverksamheten om fritt val av hjälpmedel i tre landsting och ge personer med funktionsnedsättning och äldre större möjligheter att själva välja hjälpmedel. Medel avsätts för detta (se anslag 5:1) Regeringen avser även att ge en utredare i uppdrag att föreslå lösningar på problem som uppmärksammats i försöksverksamheten samt lämna förslag på hur kommuner och landsting kan utforma valfrihetssystem. Ett effektivt och samordnat stöd till personer med flera och omfattande funktionsnedsättningar samt omfattande hälsoproblem Barn, unga och vuxna som har en kombination av omfattande utvecklingsstörning, stora rörelsehinder och kommunikationssvårigheter, nedsättningar som rör syn och hörsel, samt omfattande medicinska insatser, är en liten målgrupp men med mycket specifika behov. Enligt en rapport från och vuxna, FUB, rör det sig om maximalt cirka 7 000 personer i hela . Insatser samt råd och stöd till målgruppen ingår i landstingens barn- och vuxenhabilitering, kommunernas socialtjänst samt i viss mån i förskolans/särskolans, specialskolans och gymnasiesärskolans ansvarsområde. Den komplicerade kombinationen av förutsättningar kan antas ställa specifika krav på kompetens hos berörda aktörer samt på utformning och samordning av olika insatser som målgruppen är i behov av. Enligt en studie från FUB upplever också merparten av anhöriga att de får bristande stöd och handledning i kombination med att de måste ta på sig den samordnande uppgiften. Det stora flertalet av de berörda familjerna upplever enligt FUB därför att de lever i en mycket pressad och utsatt situation och uttrycker ett stort behovet av ett strukturerat stöd samt erfarenhetsutbyte. Även de personalgrupper som möter de berörda personerna upplever enligt FUB ett stort behov av kunskapsunderlag, kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mot denna bakgrund avser regeringen att ge ett uppdrag inom området. Uppdraget ska omfatta att utifrån befintlig statistik, rapporter och andra underlag definiera den berörda målgruppen till antal och sammansättning. Att belysa organisationen av huvudmännens resurser för målgruppen samt beskriva hur samordning av och information om insatser till målgruppen utformas. Även kompetensförsörjning och möjligheter till och former för erfarenhetsutbytet, för professionella och för anhöriga ska beskrivas. Med utgångspunkt från detta och i samverkan med huvudmännen och i samråd med föräldraorganisationer, ska en bedömning av målgruppens situation göras. ska vidare med utgångspunkt från denna analys i samverkan med huvudmännen och i samråd med berörda föräldraorganisationer föreslå hur nuvarande stöd på nationell basis kan vidareutvecklas. Vidare ska i samverkan med huvudmännen och i samråd med föräldraorganisationer utveckla insatser i enlighet med detta. Stödet ska utformas med bibehållen ansvarsfördelning och på ett sätt som möjliggör att kostnaden för verksamheten långsiktigt ska kunna bäras av de landsting och kommuner som behöver det. Andra pågående utredningar och uppdrag m.m. I departementsskrivelsen Ansvarsfördelning mellan kommuner i vissa fall föreslås bl.a. att bosättningskommuner och kommuner som verkställer beslut enligt socialtjänstlagen och LSS i andra kommuner än den egna ska få ett ökat ansvar (Ds 2010:21). Det innebär bl.a. att hemkommunen behåller ansvaret under tillfälliga vistelser i andra kommuner, t.ex. vid semestrar. Förslagen innebär även ett sammanhållet ansvar i de fall då det finns samtidiga behov av insatser enligt både socialtjänstlagen och LSS när personen vistas eller är bosatt i en annan kommun än den som verkställt beslutet. Departementsskrivelsen har remissbehandlats och bereds vidare i . Regeringen anser att det är angeläget att personer som är döva eller har en grav hörselnedsättning, har en talskada eller språkstörning samt personer som är dövblinda har tillgång till hjälpmedel för att kommunicera elektroniskt. Ansvaret för hjälpmedel regleras bl.a. i hälso- och sjukvårdslagen. genomför på regeringens uppdrag nu en informationssatsning inom området elektronisk kom- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 munikation som riktar sig till både brukare och förskrivare av hjälpmedel i landstingen. Institutet ska bl.a. ge expertstöd till landstingen vid upphandling av utrustning. Satsningen sker i samverkan med och i samråd med bl.a. Kommuner och Landsting. Uppdraget redovisas /11. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en kunskapsöversikt kring situationen för familjer med barn med funktionsnedsättning och familjer där vårdnadshavare har en funktionsnedsättning. har redovisat sitt uppdrag . har även i uppdrag att kartlägga kommunernas tillämpning av insatsen ledsagning när det gäller utformningen av insatsen och avgifter. Syftet med uppdraget är bl.a. att ge underlag för vidare analys av hur regeringen kan stödja huvudmännens arbete med insatsen ledsagning. Uppdraget ska redovisas . Frågan om ansvar för pollenprognosverksamheten behöver bli tydligare. Regeringen avser att under kommande mandatperiod titta närmare på detta. Tabell 6.8 Anslagsutveckling 4:1 Personligt ombud 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning. utökades anslaget med för att finansiera den utökning av verksamheten som ägt rum . har , utöver den ordinarie anslagsnivån, disponerat ytterligare för att tillsammans med länsstyrelserna erbjuda och stimulera kommuner att inrätta fler verksamheter med personligt ombud eller att utöka antalet ombud. Regeringen anser att verksamhet med personliga ombud bör expandera ytterligare. Regeringen föreslår därför att anslaget ska ökas med för att säkerställa stödet till kommunernas verksamhet. För att finansiera ökningen minskas det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med motsvarande belopp. Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 4:1 Personligt ombud Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:1 Personligt ombud . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till vardera . 6.6.24:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tabell 6.10 Anslagsutveckling 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera -rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), -statsbidrag till tolktjänst, -verksamhet vid , -försöksverksamhet med service- och signalhundar, -försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning, -insatser för familjer med barn med omfattande funktionsnedsättning, -insatser för attitydförändring på arbetsmarknaden, -granskning av hur lever upp till konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, -statistikutveckling inom funktionshinderområdet, samt -vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning. Statsbidrag till rådgivning och annat personligt stöd samt till tolktjänst utgår enligt finansieringsprincipen, dels för den utökade målgrupp som landstingen fick ansvar för när LSS trädde i kraft, dels för det utökade ansvar som landstingen fick för tolktjänsten. fördelar statsbidraget till landstingen. Tolktjänsten innebär en skyldighet för landstingen att organisera, finansiera och tillhanda- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hålla tolktjänst för vardagstolkning till döva, dövblinda m.fl. Fördelningen mellan olika verksamheter inom statsbidraget till vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning fastställs av regeringen. ansvarar för administration och uppföljning. har i uppföljningar konstaterat att betydligt färre personer än väntat får tillgång till insatsen råd och stöd. Detta påverkar statsbidraget till . Regeringen har i propositionen Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet (prop. 2009/10:176) bedömt att det ska genomföras en försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. En ny fördelningsmodell för landstingens tolkverksamhet gäller . Modellen tar i högre grad hänsyn till landstingens faktiska kostnader för tolkverksamheten . har regeringens uppdrag att utvärdera den nya fördelningsmodellen. Resultaten ska redovisas . , 20092011, genomför regeringen en försöksverksamhet med service- och signalhundar. För detta ändamål avsätts . får i uppdrag att sammanställa aktuell kunskap och statistik kring barn med en kombination av omfattande funktionsnedsättningar och omfattande medicinska behov samt utifrån detta i samverkan med huvudmännen, på nationell basis utveckla stödet till målgruppen. Avsikten är att landsting och kommuner helt ska ta över ansvaret och finansieringen för detta stöd. För ändamålet avsätts 2011. Regeringen avser sedan att avsätta 2012 och 2013 och 2014. avser regeringen att stödja insatser för attitydförändringar på arbetsmarknaden för att förbättra möjligheten för personer med funktionsnedsättning att arbeta. Uppdraget är planerat att löpa med start . För detta ändamål avsätts . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fastställde regeringen att följande verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning skulle få del av statsbidrag inom anslag 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning: -() för sysselsättningsfrämjande verksamhet för synskadade hantverkare. -SRF för anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade, m.m. -SRF för bl.a. arbetsmarknadsstöd för synskadade, verksamhet för synskadade med ytterligare funktionsnedsättning, utgivning av tidningar på tal och i punktskrift, lästjänst via fax samt produktion av material i punktskrift. -Förbundet () och föreningen för produktion av informationskällor för dövblinda personer, elektronisk nyhetsservice och utveckling av databaser. -() för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning. -Stiftelsen för att tillhandahålla tolkservice till förtroendevalda i vissa organisationer. -Föreningen för lägerverksamhet och uppsökande verksamhet främst för personer med ryggmärgsskada. -Neurologiskt () för verksamhet med kunskapsspridning om förflyttningslösningar för personer med funktionsnedsättning vid Hjälpmedelscenter Väst i . -för riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper. -Vissa centrala handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer med funktionsnedsättning. beslutade att anta lagen (2005:340) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen . Lagen reglerar hur tilldelning och återtagande av ledarhundar för personer med synskada ska gå till. beslutade att tillkännage regeringen att verksamheten ska utvärderas. har haft i uppdrag att bl.a. utvärdera det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar. I betänkandet Bättre marknad för tjänstehundar (SOU 2010:21) gör utredaren bedömningen att det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar fungerar väl och att några vidare åtgärder inte behöver vidtas. Regeringen delar denna bedömning och därmed har tillkännagivande behandlats. Utredningens förslag har varit på remiss och bereds nu i . Statskontoret har i rapporten för funktionshindrade förslag till ny bidragsprocess för anslaget 16:4 (2008:8) granskat bidraget till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen bedömer att stöd för att främja möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att ta del av samhällslivet bör hanteras inom respektive utgiftsområde. flyttades därför verksamhet och medel motsvarande från anslaget 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning till olika anslag under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen föreslår därutöver följande förändringar: -, som utgått till SDR för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning, förs över till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 3:3 Talboks- och för att stärka teckenspråklig litteratur och samarbetet med Resursbibliotek för döva i . -som tidigare utgått till SRF för sysselsättningsfrämjande verksamhet m.m. förs över till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 3:3 Talboks- och för att stimulera intresset för, användning samt utveckling av punktskrift som skriftspråk för synskadade barn, unga och vuxna, att erbjuda synskadade barn, unga och vuxna kompletterande information i lämpligt format och via tillgängliga medier för att ge dem jämlika förutsättningar att följa trender och skeenden i samhället samt att stärka teckenspråkig litteratur. -som finansierar kvarvarande verksamheter genom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 3:2 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättning föreslås flyttas till anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet. Skälen till detta är att de två anslagen, som föreslås bli ett, har många utgiftsposter och att en sammanslagning förväntas ge en bättre överblick av bidragsfördelningen till verksamheter som vänder sig till personer med funktionsnedsättning. -har beslutat om ett förtydligande i LSS som innebär att tillsyn ska omfatta all verksamhet som omfattas av lagen, även t.ex. enskilda assistansanordnare (prop. 2009/10:176, bet. 2009/10:SoU21, rskr. 2009/10:300). Till följd av den utökade tillsynsuppgiften minskas anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med . Anslaget 9:1 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. -Regeringen anser att antalet personliga ombud bör öka. För att bidra till finan- sieringen av ökningen av anslag 4:1 Personligt ombud minskas anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med . Anslaget 4:1 Personligt ombud under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. -En finansiell konsekvens av att regeringens treåriga satsning på Suicid prevention upphör 2010, är att anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet ökas med och att det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. -Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny oberoende granskningsmyndighet med ansvar för kvalificerad och systematisk uppföljning, utvärdering och effektivitetsgranskning av hälso- och sjukvården. Regeringen har beslutat att utvidga uppdraget med uppgifter inom områden (dir. 2010:90). Till följd av denna 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utvidgning minskas anslaget 4:2 Vissa 2012 och 2013 och tills vidare. Anslaget 1:12 (Myndigheten för vårdanalys) under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. ökar anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet med . Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet . beräknas anslaget till samt till respektive år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 6.6.34:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Tabell 6.12 Anslagsutveckling 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 31 578 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 578 tkr prisnivå. 4Motsvarar 31 578 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera dels bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation, dels till Nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor. Bidraget till utrustning för elektronisk kommunikation går till landstingen för inköp både av den kommunikationsutrustning som användarna behöver och, i de fall utrustningen ska användas av närstående, den utrustning som de behöver. Utrustningen ska ge personer som är döva, har en grav hörselskada, talskada eller språkstörning möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. meddelar grunder för fördelningen av statsbidraget. Antalet personer som har behov av utrustning för elektronisk kommunikation, behovet av utbyte av föråldrad utrustning och prisutveckling på ny teknik är de avgörande faktorerna som styr utgifterna inom anslaget. Nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor () bildades . Centret har ett avtal med staten och får bidrag för att ge stöd till landsting och kommuner i deras arbete med personer som är dövblinda. Statsbidraget uppgår till . Tabell 6.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till 32 190 000 och till respektive . 6.6.44:4 Bilstöd till personer med funktionshinder Tabell 6.14 Anslagsutveckling 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används till att finansiera bilstöd till personer med funktionsnedsättning som har rätt till stödet. Bidrag kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Antalet personer som har rätt till bilstöd, omfattningen av fordonets anpassningsbehov, prisutvecklingen på marknaden för anpassning av fordon samt inkomstutvecklingen är de faktorer som framförallt styr utgifterna. Tabell 6.15 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:4 Bilstöd till personer med funktionshinder . beräknas anslaget till och till 2013 och 2014 beräknas anslaget till respektive år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 6.6.54:5 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 6.16 Anslagsutveckling 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera kostnader för statlig assistansersättning. Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionsnedsättning som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter fyllda . Antalet assistanstimmar får däremot inte utökas. Kommunen där den ersättningsberättigade är bosatt ersätter kostnaderna för de första . Genom ersättningen avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser enligt LSS. Antalet personer som har rätt till assistansersättning, behovets omfattning mätt i assistanstimmar och beviljad ersättning är de faktorer som styr utgifternas storlek. Personlig assistans och assistansersättningen ger många personer med omfattande funktionsnedsättning möjlighet till inflytande över sin vardag. Däremot har omfattningen av personlig assistans och kostnaderna för assistansersättningen underskattats. När assistansreformen infördes beräknades att varje person skulle beviljas i genomsnitt och att cirka 7 000 personer skulle omfattas av insatsen. hade cirka 15 900 personer assistans med i genomsnitt . har i samarbete med regeringens uppdrag att utarbeta ett vetenskapligt instrument som kan användas när behovet av personlig assistans ska bedömas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (se resultatavsnittet, Assistansersättning till personlig assistans). har beslutat om lagändringar när det gäller personlig assistans. Behov av mer än en personlig assistent ska bara tillgodoses under förutsättning att möjligheterna att erhålla bostadsanpassningsbidrag eller andra hjälpmedel har utretts (se resultatavsnittet, Assistansersättning till personlig assistans). Regeringen har i proposition som föregick lagändringen (prop. 2009/10:176) även föreslagit ytterligare ett antal åtgärder för effektivare resursutnyttjande. För det första bör och få i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som kan vägleda vid ställningstaganden om dubbel assistans i förhållande till bostadsanpassningar och hjälpmedel. bör vidare ges i uppdrag att till regeringen rapportera om utvecklingen av enhetligheten i sina beslut och vilka eventuella åtgärder som är lämpliga att vidta (regeringsbeslut ). Statskontoret bör dessutom får ett uppdrag att ta fram förslag som syftar till att öka säkerheten i utbetalningar av assistansersättning. Tabell 6.17 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 4:5 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10).