prop · GY031d19 · 2010-10-12 00:00:00 — I diagram 2.2 redovisas fördelningen av den totala finansieringen av regional projektverksamhet 2009 fördelat på den nationella strategins prioriteringar. Huvudsaklig prioritering har varit Innovation och förnyelse som utgjort () av beloppet. Därefter följer Tillgänglighet (), Strategiskt gränsöverskridande samarbete () och Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud ()8 av beloppet. I tabell 2.8 redovisas beslutade regionala projektmedel 2009 inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och nationella strategins prioriteringar. 8 Insatser inom dessa områden sker till stor del inom ramen för det nationella strukturfondsprogrammet (Europeiska socialfonden). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Total finansiering av regional projektverksamhet 2009 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent Landsting, självstyrelseorgan/ Diagram 2.2 Total finansiering av regional projektverksamhet 2009 fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent Ökat arbetskraftsutbud 38 598 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.8 Beslutade regionala projektmedelmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 2009 fördelat på respektive län och den nationella strategins prioriteringar (avrundade belopp) EU:s strukturfondsprogram perioden 2013 För programperioden 20072013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Medlen från ERUF fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning EU-ramen (ERUF) för de åtta regionala strukturfondsprogrammen 20072013 är . Dessa medel beräknas medfinansieras med nationella offentliga medel om . Näringslivets deltagande i programmen är av stor betydelse. En indikativ uppskattning är att näringslivets medfinansiering kommer att uppgå till inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Den totala omslutningen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen beräknas därmed uppgå till (EU-medel, svenska offentliga medel samt privat medfinansiering). Insatserna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen förväntas enligt programdokumenten bidra till totalt 33 300 nya arbetstillfällen och 12 800 nya företag. Vidare förväntas 28 115 företag delta i insatserna. Målsättningen är att nära hälften av dessa arbetstillfällen och nya/deltagande företag ska tillfalla respektive ägas av kvinnor när programperioden summeras. har 37 projekt, med en omslutning av inkl. medfinansiering, avslutats inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Resultaten av dessa projekt är att de har bidragit till cirka 1 100 nya arbetstillfällen för kvinnor och lika många för män. De har även bidragit till cirka 400 nya företag. Vidare har cirka 3 100 företag deltagit i insatserna. Uppgifterna baseras på slutrapporter från projekten. gjorda utvärderingar visar dock att rapporterade resultat kan innehålla överskattningar. uppgår beslut om medel från ERUF i de åtta regionala strukturfondsprogrammen till och beslut om nationell offentlig medfinansiering uppgår till (se tabell 2.13). Den beslutade privata medfinansieringen uppgår till . De första utbetalningarna av EU-medel till projektägare gjordes . har det skett stora utbetalningar till beslutade projekt. uppgår utbetalningarna till , vilket motsvarar av EU-ramen. Utbetalningarna av nationell offentlig medfinansiering uppgår till och motsvarande siffra för de privata medlen är . I samband med framtagandet av de åtta regionala strukturfondsprogrammen för perioden 20072013 gav information till Europeiska kommissionen om beslutens indikativa fördelning mellan programmens områden (se tabell 2.9). redovisas det ackumulerade utfallet till Europeiska kommissionen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.9 Indikativ fördelning 20072013 mellan de största prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen Miljoner kronor (avrundade belopp) Forskning och utveckling, innova- Förnybar energi och energieffekti- Turism, kultur och storstad Totalt har beslutats inom områdena forskning och utveckling, innovation och entreprenörskap. Även inom transport har det skett ett högt beslutsfattande. Inom områdena förnybar energi och energieffektivitet samt informationssamhället är beslutsnivån relativt låg. Inom förnybar energi och energieffektivitet är beslutat i förhållande till den indikativa fördelningen och motsvarande siffra för informationssamhället är 31 procent9. Inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen har det avsatts EU-medel till insatser som syftar till att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande små- och medelstora företag. Principen är att insatserna inte ska konkurrera med privata marknadsaktörer utan vara kompletterande. Totalt avses satsas i företag, varav från de åtta regionala strukturfondsprogrammen, från nationella offentliga aktörer och cirka 1,1 miljarder från privata aktörer. Möjligheten att besluta om medel till projekt för att förbättra kapitalförsörjningen för företag är ett led i ambitionen att ge finansiering i andra former än bidrag, såsom lån, garantier och riskkapital. 9 Insatser inom dessa prioriterade områden redovisas även inom området Forskning och utveckling, innovation samt entreprenörskap. Detta medför att insatserna inom områdena förnybar energi och energieffektivitet samt informationssamhället totalt sett är större än vad som anges ovan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.10 Fördelning beslutade medel 20072013 på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen t.o.m. 20091 Miljoner kronor (avrundade belopp) else, varav: Tillgänglighet, varav: 1 Det prioriterade området kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud finansieras i huvudsak inom det nationella strukturfondsprogrammet (ESF). Se tabell 2.13 avseende det prioriterade området strategiskt gränsöverskridande samarbete. Källa: tillväxtverket. I tabell 2.10 redovisas de beslutade medlen inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen fördelat på nationella strategins prioriterade områden. Detta möjliggör en jämförelse med insatser inom den regionala projektverksamheten (se tabell 2.8). Tabell 2.11 De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning (beslutade medel ) Verket för näringslivsutveckling/ läns landsting () Källa: tillväxtverket. De 20 största nationella offentliga medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen står för av den totala medfinansieringen på . Största medfinansiär är som via sitt dotterbolag tillsammans med Norrlandsfonden, och ingår som förvaltare/projektägare till de 12 riskkapitalfonder som etablerats inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Verket för innovationssystem är tillsammans med ett antal universitet stora medfinansiärer inom projekt som främjar forskning och utveckling, innovation. deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program: Nord, Botnia- Atlantica, och Öresund-Katte- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 gatt-Skagerrak, Central Baltic och South Baltic. Ramen (ERUF) för dessa program uppgår till för 20072013. Av dessa är det endast (i ERUF-ram) som betalas ut genom statsbudgeten. deltar i tre transnationella program: , och . Ra- men (ERUF) för dessa program uppgår till . har beslut fattats om medel från ERUF i de nio gränsregionala och transnationella programmen om (se tabell 2.13). Insatserna inom de gränsregionala och transnationella programmen ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att bl.a. stärka innovativa miljöer och främja nätverk och samverkan i näringslivet. grammen bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till samhällsservice, ökad tillgänglighet samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . I projekten deltar partners från i 424 projekt av totalt 595 projekt. Av de 424 projekt som deltar i bidrar av projekten till den nationella strategins prioriteringar. deltar även i programmet Kolarctic, som finansieras inom ramen för EU:s samarbete över sina externa gränser, ENPI (). Programmet syftar till att stärka samarbetet mellan och nordvästra . I omfattas och i viss mån av programmet, som blev operativt 2009. Tabell 2.12 De territoriella programmens bidrag till nationella strategin (antal projekt per riktlinje) Minimera gränshinder för gränspendlare och näringsliv med gränsöverskridande verk- Främja gränsöverskridande nätverk mellan företag Utveckla gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till viktiga Främja fördjupat samarbete över nationsgränserna för att stärka innovativa miljöer Bidra till att förbättra kommunikationer mellan de nordiska storstadsregionerna Främja satsningar på sjömotorvägar över för att effektivisera transporterna inom EU och stärka perifera regioners tillgänglighet Främja fördjupat samarbete över nationsgränser för ett hållbart och innovativt nytt- jande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv Främja fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och Källa: tillväxtverket. Beslut och utbetalningar i EU:s strukturfondsprogram 20072013 I tabell 2.13 redovisas programvis tilldelade medel från strukturfonderna, beslutade medel, utbetalningar samt i de fall uppgifter finns, nationell offentlig medfinansiering. För de territoriella programmen redovisas den totala tilldelningen av EU-medel per program, dvs. även medel som kommer andra länder till del. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.13 Beslut och utbetalningar inom EU:s strukturfondsprogram 20072013 (ERUF) (ram), Regionala program för regional konkur- renskraft och sysselsättning som (regionala utvecklingsfonden, åtta regionala program), totala medel Territoriellt program som förvaltas i och som redovisas på stats- budgeten (regionala utvecklingsfon- den), totala medel Territoriella program som förvaltas i och som redovisas utanför statsbudgeten (regionala utveck- lingsfonden) , totala medel program i vilka deltar och som förvaltas av andra länder, totala Anm 1: Omräkningskurs från euro . Anm 2: Med uppgift saknas menas att uppgift enbart finns på programnivå och inte per deltagande land. Därför anges inte uppgiften för del. utvärderas strukturfondsprogrammen kontinuerligt. Ett av syftena med utvärderingarna är att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt lärande genom att erfarenheter och kunskaper förmedlas och sprids till de aktörer som deltar i genomförandet av programmen. Utvärderingsinsatser genomförs både på program- och projektnivå. Nedan sammanfattas resultaten t.o.m. . Utvärderarna konstaterar att genomförandet i stort följer inriktningen i programdokumenten 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som togs fram inför programperioden. storlek och dess prestationer. tens inriktning är överlag i linje med de insats- nar att det går att se ett mönster där ett resultat områden och åtgärder som är angivna i respek- av en ökad professionalisering är att större pro- Utvärderarna drar även slutsatsen jekt får stöd och genomförs. att projekten i de åtta regionala strukturfonds- sätter också en förmåga att mobilisera regionala programmen ligger väl i linje med de regionala aktörer och medfinansiering. utvecklingsprogrammen (RUP) och de regionala rapporter lyfter också fram att projektfölje- tillväxtprogrammen (RTP). I ett par utvärde- forskningen förefaller ha en positiv betydelse för ringar av de territoriella samarbetsprogrammen kvaliteten i projektgenomförandet. konstateras att samspelet med regionala utveck- påpekar dock att projektens storlek inte är en lingsprogram kan förbättras. garanti för framgång. Det finns dock exempel på program som har Samtliga utvärderare för de åtta regionala pro- en jämförelsevis lägre efterfrågan på medlen, vil- grammen har genomfört en tematisk ket föranlett att beslut om stöd fattats i mindre uppföljning av de innovationsinriktade projek- En åtgärd som i flera program har Generellt kan konstateras att det är en hög en lägre efterfrågan är insatser inom bredbands- andel av projekten som arbetar med innovatio- Utvärderarna lyfter här fram att det av- Projekten syftar ofta till utveckling av nya görande problemet är brist på offentlig med- eller befintliga tjänster och produkter. Ett annat område med låg vanligt syfte är att utveckla innovationssystem efterfrågan är inom energiområdet, exempelvis En generell slutsats som dras i utvärderingsrapporterna är att det finns en stor Av utvärderingarna framgår vidare att många efterfrågan av denna typ av finansiering. projekt inte hunnit så långt i genomförandet typen av insatser är långsiktiga och svårplanerade Bedömningen bygger på faktorer vilket gör att strukturfondsprogrammens pro- som låga utbetalningsnivåer och projektens egna jektform kan upplevas som alltför kortsiktig och bedömningar av uppnådda resultat. En generell lärdom för Uppfattningen att resultatutvecklingen är något framgång som återkommer i flera utvärderingar långsam när det gäller programmens två kärnin- är vikten av hur projekten organiseras och att dikatorer nya arbetstillfällen och nya företag rätt aktörer finns med. återkommer i flera utvärderingar. främst angett att deltagande i projekten ger till- poängterar dock att när det gäller indikatorn nya gång till nätverk och nya kontaktytor för bl.a. företag så finns mycket som pekar på att de fö- utveckling av produkter och tjänster. retag som startas överlag har bättre förutsätt- tiga bidrag är förbättrade arbetsprocesser och ningar till överlevnad och att de som startar fö- retag är bättre förberedda som ett resultat av I utvärderingarna återkommer ett antal mer generella slutsatser avseende innovationsinsatser. dare att det är svårt att bedöma programmens Dessa är vikten av: grad av måluppfyllelse då endast en låg andel av - Fokus på affärsrådgivning snarare än gene- projekten är avslutade. fortsatt optimistiska när det gäller den förvän- - Stark koppling till pågående och sedan tidi- tade slutliga måluppfyllelsen. I flera av utvärde- gare etablerade utvecklingsprocesser. ringarna poängteras att programmen även når Stark koppling till befintliga strukturer resultat i befintligt näringsliv genom att företa- gens produkter och tjänster, marknader samt or- inom näringsliv och akademi. ganisation och personalens kompetens utvecklas. Investeringar i innovationsinfrastruktur. Sammantaget gör detta att det finns goda möj- ligheter för programmen att bidra till att för- bättra de hållbara tillväxtförutsättningarna i pro- I flera av programmen utgör stora projekt en betydande andel av de beslutade medlen. rapporter lyfter utvärderarna fram att det före- perioden 20002006 har avslutats. faller finnas ett samband mellan projektens 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ningen till kommissionen sändes in . För programperioden tilldelades från EU:s dåvarande fyra strukturfonder. Strukturfondsprogrammen omfattar totalt inklusive nationell offentlig och privat medfinansiering. I tabell 2.14 redovisas tilldelningen från strukturfonderna till de olika programmen samt beslut och utbetalningar. För Interregprogrammen redovisas den totala tilldelningen EU-medel per program, dvs. även andra länders andel. De Interregprogram som redovisas på statsbudgeten är Kvarken-Mittskandia, och Sverige- . Tabell 2.14 Slutlig redovisning av tilldelade och utbetalda medel inom EU:s strukturfondsprogram 20002006 (% av ram) Program som redovisas utanför statsbudgeten Anm: Omräkningskurs från euro . har av den tilldelade EU-ramen utbetalats till projekten. I tabell 2.15 redovisas utfallet för EU-medlen i avslutade projekt för Mål 1 och Mål 2 programmen (ERUF) fördelat på de största områdena. Tabell 2.15 Slutlig fördelning av EU-medel 20002006 mellan de största områdena inom Mål 1 och Mål 2 programmen (ERUF) Miljoner kronor (avrundade belopp) Fördelning avslutade projekt av EU-medel inom Mål 1 och Mål 2 De största insatserna inom ramen för Mål 1 och Mål 2 programmen (ERUF) gjordes inom forskning, utveckling och innovation samt entreprenörskap, av de tillgängliga EU-medlen. har regeringen och fattat beslut om totalt till central projektverksamhet. Huvuddelen av de medel som har beslutats av regeringen avser insatser för att främja kommersiell service. bedriver central projektverksamhet genom större sammanhållna program såsom det regionala klusterprogrammet och programmet för lokalt och regionalt tillväxtarbete. Resultat från bl.a. dessa program redovisades i budgetpropositionen . Vidare genomför bl.a. ett program för produktutveckling i små företag. Det senare programmet finansieras även via utgiftsområde 24 Näringsliv (se vidare avsnitt 3.4.3 under utgiftsområde 24 Näringsliv för en resultatredovisning). finns det inte någon resultatinformation tillgänglig i form av särskilda uppföljningar och utvärderingar. Regeringen avser att återkomma med en redovisning av resultat då detta finns tillgängligt. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor var det 128 resurscentra som sökte basfinansiering av . Tabell 2.16 Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet för lokala och regionala resurscentra för kvinnor åren 20042009 Totalt uppgår beslutade medel uppskattningsvis till (se tabell 2.16). Finansiärer av verksamheten är förutom även bl.a. EU:s strukturfondsprogram, Arbetsförmedlingen, länsstyrelser, kommuner, självstyrelseorgan, samverkansorgan och landsting. Av de totalt uppskattade som gick till projektverksamhet har beviljat projekt motsvarande i medfinansiering . Av de totalt uppskattade som gick till basverksamhet har beviljat basfinansiering till 87 lokala resurscentra och 16 regionala resurscentra om . Med regionala företagsstöd avses bidrag i form av de s.k. selektiva regionala företagsstöden regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Investeringar som erhåller regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Indelningen framgår av förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Flertalet offentliga insatser för kapitalförsörjning till företag har gjorts inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män, genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft samt totalbeloppet för de investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. För samtliga regionala företagsstöd finns också indikatorer över antalet anställda kvinnor och män samt könsfördelningen i såväl ledning som styrelse i de stödmottagande företagen. För regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidrag och regionalt bidrag till företagsutveckling finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal hos de företag som erhållit stöd. Statistiken för de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Statistiken för transportbidrag avser utbetalda medel 2009, eftersom beslut om och utbetalning av transportbidrag fattas vid samma tillfälle. Uppgifterna är hämtade från rapporten och resultatvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet som publicerade (rapportnummer 0071). Beloppen i texten nedan är avrundade. Tabell 2.17 Vissa uppgifter om beviljade selektiva regionala företagsstöd 200620091 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- per förväntad ny årsar- betskraft (tkr) 2 nas delfinansieras med de selektiva regionala företagsstöden (mnkr) 1Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.18 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, samverkansorganen i och samt /fördelade på län 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Regionalt investeringsstöd kan lämnas till investeringar inom stödområdena A och B. (2008) beviljades 265 (337) i regionalt investeringsstöd. Av beviljat regionalt investeringsstöd 2009 avser av beloppet små och medelstora företag, dvs. företag med 0249 anställda. (2008) beviljades stöd med 47 (25) till i stödområdena nyetablerade företag. Av det totala beviljade regionala investeringsstödet (2008) lämnades 18 (7) procent till nystartade företag. av företagen som fick stödet leddes av män. beviljades tillverkande företag, främst inom trävaru- och metallvarutillverkning, . Företag inom hotell och restaurang beviljades och företag inom kultur, nöje och fritid beviljades . beviljades företag i andra branscher än ovan nämnda. Antalet arbetsställen som beviljats regionalt investeringsstöd under (2008) var 68 (96) stycken. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft (2008) förväntas uppgå till 531 000 (361 000) kronor. Sysselsättningen förväntas öka med 498 (932) arbetstillfällen, varav 174 (415) väntas tillfalla kvinnor. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionalt investeringsstöd med två jämförelsegrupper: en kontrollgrupp och en grupp bestående av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avser 20052008. Enligt har de företag som erhållit regionalt investeringsstöd en bättre utveckling beträffande omsättning, förädlingsvärde och vinst jämfört med jämförelsegrupperna. Regionalt bidrag till företagsutveckling Regionalt bidrag till företagsutveckling kan lämnas till små och medelstora företag i landsbygds- och glesbygdsområden i hela landet samt i stödområdena A och B. Stödformen är främst inriktad mot att främja samverkan mellan företag och företagsutveckling. Stödformen är också anpassad för att förenkla och motivera enskilda företags deltagande i regionala tillväxtprogram och EU:s strukturfondsprogram. (2008) har 244 (268) beviljats i regionalt bidrag till företagsutveckling. Den största andelen, , av stödet har utgjorts av investeringsbidrag. har beviljats i form av konsultcheckar, till samverkansprojekt och i form av mikrostöd. Närmare hälften av investeringsbidragen beviljades tillverkande företag, främst inom trävaru- och metallvarutillverkning. Konsultcheckarna beviljades i högre grad till tjänsteföretag, till exempel företag inom företagstjänster samt information och kommunikation. av företagen som erhöll regionalt bidrag till företagsutveckling leddes av män. Det stöd som beviljats (2008) förväntas bidra till 2 642 (2 833) nya arbetstillfällen, 1 105 (1 144) för kvinnor och 1 537 (1 689) för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft förväntas uppgå till 92 000 (94 000) kronor. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har med liknande metod som för regionalt investeringsstöd följt upp regionalt bidrag till företagsutveckling. uppföljning av de företag som beviljades regionalt bidrag till företagsutveckling visar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 en bättre utveckling beträffande omsättning, förädlingsvärde och vinst jämfört med jämförelsegrupperna. Sysselsättningsbidrag kan lämnas, som ett bidrag per nytt arbetstillfälle, till företag som skapar nya och varaktiga arbetstillfällen inom stödområdena A och B. (2008) har sysselsättningsbidrag totalt beviljats med cirka 15 (20) . Fem arbetsställen, varav två verksamma inom information och kommunikation, beviljades sysselsättningsbidrag .