prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Bidraget till den svenska standardiseringsorganisationen fördelas genom Standardiseringsråd (SSR). Den inre marknaden utgör kärnan i det europeiska samarbetet. gick av svensk varuexport till den inre marknaden och av importen (EU 27) kom från den inre marknaden som därmed är den största marknaden för handel. Om EFTA/ EES-länderna räknas in uppgår motsvarande siffror till . Verksamheten präglades av det svenska ordförandeskapet i EU, ikraftträdandet av det s.k. varupaketet och genomförandet av tjänstedirektivet. Vid under det svenska ordförandeskapet i EU lyckades rådet anta slutsatser för att få den inre marknaden att fungera bättre i praktiken samt anta slutsatser om framtidens inre marknad. Dessutom enades EU:s medlemsstater om huvuddragen för EU- patentet och en enhetlig europeisk patentdomstol. Med ikraftträdandet av varupaketet och genomförandet av tjänstedirektivet har näringslivets möjligheter att utnyttja fördelarna med den inre marknaden förbättrats. har utvecklats på ett sätt som gör det lättare för företagen att konkurrera på marknaden på samma villkor som nödvändig produktsäkerhet ska garanteras. Härtill kommer den fortsatta utvecklingen av produktharmonisering och ökad användning av standarder som främjar fri och öppen konkurrens. I det sammanhanget kan nämnas rådsslutsatserna med krav på konsekvensanalyser som innefattar även externa aspekter av inremarknadsreglerna. har visat ett gott resultat i kommissionens undersökning av hur medlemsstaterna genomför EU:s lagstiftning (resultattavlan för den inre marknaden, nummer 20). genomförandeunderskott uppgår till . Vidare konstaterar kommissionen att det genomsnittliga antalet överträdelseärenden sjunkit något och uppgår till 47 ärenden. har 42 öppna överträdelseärenden. trädde den nya horisontella lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden i kraft. Även ändringar i sektorslagstiftning och en förordning (2009:1078) om tjänster på den inre marknaden trädde i kraft . Den nya regleringen innebär att har genomfört EU:s tjänstedirektiv. En omfattande kommunikationsinsats har gjorts av för att öka kunskapen om tjänstedirektivets påverkan hos såväl statliga myndigheter som länsstyrelser och kommuner. På regeringens uppdrag har tillsammans med och byggt upp den svenska kontaktpunkten för tjänster. Kontaktpunktens främsta roll är att underlätta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare att hitta all nödvändig information för att kunna bedriva tjänsteverksamhet i ett EU-land. Kontaktpunkten är webbaserad () men kompletteras av en servicefunktion. Berörda svenska myndigheter har också anslutit sig till informationssystemet () som är i drift inom EU. Syftet är att underlätta det gränsöverskridande administrativa samarbetet med andra EU-länders förvaltningar kring tjänstedirektivets tillämpning. Varupaketets förordning om ömsesidigt erkännande (förordning EG 764/2008 om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat) tillämpas fr.o.m. . nationell kompletterande förordning (2009:52) om kontaktpunkt och informationsförfaranden angående tillämpning av ömsesidigt erkännande av tekniska regler för produkter. Den andra EU-förordningen i varupaketet, förordning (EG nr) 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter, tillämpas fr.o.m. . påbörjades arbetet med nödvändiga anpassningar till denna förordning, såväl inom som inom berörda myndigheter. I första hand är det Swedac och marknadskontrollmyndigheterna som berörs. arbete på inremarknadsområdet var särskilt inriktat på stöd till regeringen under EU-ordförandeskapet, där kollegiet aktivt bidrog i arbetet inför utarbetande av slutsatser till . På varuområdet inrättade den svenska kontaktpunkten för varor i enlighet med EU-förordningen om ömsesidigt erkännande. Ett omfattande arbete har lagts ner på utvecklingen av den svenska kontaktpunkten för tjänster. Driften av kontaktpunkten för tjänster delas av , och . Som ansvarig myndighet för tjänstedirektivet har haft ett särskilt samordnande ansvar för utvecklingen av kontaktpunkten. fick enligt sin nya instruktion (förordningen (2009:894) med instruktion för ) också ett utökat ansvar för standardiseringsfrågor. Kollegiet ska därvid i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser. har arbete inom ramen för fortskridit. Nätverket har samtliga EU-länders uppdrag att lösa enskilda privatpersoners eller företagares problem som beror på att inremarknadslagstiftningen inte tillämpas korrekt. SOLVIT behandlade totalt 126 kvalificerade hinder mot den fria rörligheten på EU:s inre marknad, vilket är något fler än 2008. Av dessa gällde 68 ärenden förhållanden i och 58 ärenden rörde hinder i andra EU/EES- länder. Jämfört med 2008 är det en klar ökning av anmälningar avseende förhållanden i och nästan lika stor minskning av antalet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 anmälda problem i andra medlemsstater. Det kan noteras att det ökade antalet svenska ärenden sammanfaller med en informationsinsats från myndighetens sida. De flesta av de 126 ärendena handlade om hinder för privatpersoner, t.ex. socialförsäkringsfrågor och problem i samband med erkännande av yrkeskvalifikationer. betänkande EU, och den inre marknaden (SOU 2009:71) överlämnades till regeringen i samband med ett uppmärksammat seminarium. Utredningen har gjort en omfattande kartläggning av svenska bestämmelser som har horisontell betydelse för fri rörlighet av varor och tjänster på den inre marknaden samt lagt fram en rad skilda förslag och överväganden. Betänkandet innehåller konkreta författningsförslag, inklusive förslag på regelförenkling och anpassning till det s.k. varupaketet samt en rad övriga förslag rörande bl.a. tydligare roll för kommuner, kompetensförsörjning och ökad information om den inre marknaden för förvaltningen och företagen samt en synligare inremarknadsmyndighet. Utredningen remitterades och remissammanställning gjordes i början 2010. Förslagen i betänkandet kommer att diskuteras och beredas vidare. Regeringen överväger att ta fram en proposition. har i allt väsentligt genomfört sin verksamhet i enlighet med instruktionen och på ett bra sätt. Det kan särskilt noteras att arbetet med att utveckla kontaktpunkten för tjänstedirektivet fortskred enligt plan 2009. Kontaktpunkten är i drift och förbättringar av kontaktpunktens funktion kommer att ske fortlöpande. har som regeringens expertmyndighet bistått regeringen efter behov under det svenska ordförandeskapet. har också genom kontakter med näringslivet verkat för en ökad kunskap om den inre marknaden. Vikten av informationsinsatser framgår också tydligt av det ökade antalet SOLVIT-ärenden i direkt anslutning till en informationskampanj. Även Swedac har väl genomfört sin verksamhet i enlighet med sin instruktion (förordningen (2009:895) med instruktion för styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll) och på ett bra sätt. Swedacs engagemang i det 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 europeiska samarbetet och inom EA (European co-operation for accreditation) ger mervärde för det svenska ackrediteringsarbetet och för anpassning till den nya EU- förordningen om ackreditering och marknadskontroll. På det avgiftsfinansierade området åtnjuter Swedac ett mycket högt förtroende hos sina kunder som i hög utsträckning uppfattar ett tydligt mervärde i att vara ackrediterade av Swedac. Den svenska standardiseringsorganisationen har på ett effektivt sätt tillvaratagit svenska intressen i det europeiska och det internationella standardiseringsarbetet. Inom den internationella handelspolitiken är frihandel det övergripande målet. Regeringen eftersträvar ökande handel genom att värna och utveckla öppna, enkla, icke-diskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. En ökande handel leder till tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för medborgarna. Målet för regeringens arbete med EU:s gemensamma externa handelspolitik är att bidra till de övergripande målen om tillväxt och sysselsättning, en hållbar utveckling, ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk och säkerhetsbefrämjande utveckling i utvecklingsländer. ordförandeskap i EU på handelsområdet präglades av den djupa globala ekonomiska krisen och vikten av att stävja och argumentera mot den protektionism som ofta följer i spåren av en sådan. Mycket arbete lades ner på att i alla sammanhang föra fram vikten av öppna marknader och fortsatt liberalisering också i tider av djup ekonomisk nedgång. Regeringens första prioritet, särskilt i ljuset av krisen, har varit att fortsatt verka för ett ambitiöst avslut på de pågående handelsförhandlingarna i (), den s.k. Doharundan, vilken inleddes . Ett ambitiöst resultat i Doharundan skulle stärka WTO, ge världsekonomin en skjuts, förhindra protektionism och bidra till ökad tillväxt, särskilt för utvecklingsländerna. Doharundan utgör en unik möjlighet att förbättra svenska företags marknadstillträde för jordbruksprodukter, industrivaror och tjänster i tredje land. gick förhandlingarna i Doharundan på sparlåga. Under det svenska EU-ordförandeskapet drev den kraftfullt att förhandlingarna skulle intensifieras och att EU ska vara en konstruktiv part i förhandlingarna. Regeringen bidrog till att G20-ländernas ledare vid toppmötet i åtog sig att avsluta Doharundan . Efter detta möte återupptogs förhandlingsarbetet i WTO i och drevs med högre intensitet . har även lagt ned betydande tid och resurser på kontakter med viktiga WTO- medlemmar i syfte att understryka behovet av att Doharundan kan slutföras och vilka värden som står på spel. Regeringen har ambitionen att stimulera till en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de framtida handelspolitiska utmaningarna i den nya globala kontexten. Ett av huvudsyftena är att kraftfullt argumentera mot protektionistiska åtgärder i spåren av den finansiella krisen. Denna fråga genomsyrade arbetet under det svenska EU-ordförandeskapet. Exempelvis anordnade en särskild högnivåkonferens i kring dessa frågor. Resultatet från konferensen användes i olika sammanhang under det svenska ordförandeskapet. har aktivt arbetat för att uppföljaren till , EU 2020-strategin, ska inbegripa en s.k. extern dimension med konkreta åtgärder för att främja den externa handelns bidrag till ökad konkurrenskraft. Detta utgjorde en prioriterad fråga för under EU-ordförandeskapet, vilket bl.a. resulterat i att Kommissionen nu är i färd med att utarbeta en handelsstrategi för 2020. EU har och fortsatt att förhandla om frihandelsavtal med en rad länder i bl.a. , , och vårt närområde. Ett stort framsteg var att förhandlingarna med kunde avslutas under det svenska EU- ordförandeskapet och undertecknas . avslutades förhandlingar med och samt . ser bilaterala och regionala frihandelsavtal som viktiga komplement till multilaterala handelsliberaliseringar inom ramen för WTO. har fortsatt verkat för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder, särskilt antidumpning. har även i WTO-sammanhang arbetat för att de pågående regelförhandlingarna i Doharundan ska leda till en påtagligt minskad användning av antidumpningsåtgärder i världshandeln. Resultaten både inom EU och WTO har dock uteblivit på grund av oenighet mellan olika medlemsstater. Regeringen anser också att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet som gynnar världshandeln. Ett resultat av och andra likasinnade medlemsländers ansträngningar är att kommissionen har genomfört åtgärder för att förbättra transparensen i EU vad avser arbetsmetoder och antidumpningsundersökningar. stödjer fortsatt EU:s arbete för att säkerställa en balanserad immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen, bl.a. genom förhandlingarna om ACTA (Anti-Counterfeiting Trade Agreement). EU och dess medlemsstater deltar tillsammans med ett tiotal andra länder i förhandlingarna. Förhandlingarna fortgick och under det svenska ordförandeskapet lades grunden för det beslut om offentliggörande av förhandlingstexten som sedan togs 2010. Förhoppningen är att förhandlingarna ska kunna avslutas . ska hjälpa att lösa olika handelshinder i tredje land. Det är viktigt att strategin tillämpas på ett sådant sätt att den blir ett effektivt hjälpmedel för . Under ordförandeskapet utvecklades och systematiserades formerna för samarbetet runt marknadstillträdesfrågorna i EU. Detta arbete är fortsatt prioriterat för . Regeringen har drivit arbetet vidare med att utveckla användandet av handelspolitiska instrument för att stävja klimatförändringarna. Syftet är att bl.a. bidra till ett ambitiöst resultat i FN:s klimatförhandlingar i . Regeringen har särskilt fokuserat på att argumentera för en friare handel med klimatvänliga varor, tjänster och teknologier samt på utvecklandet av internationella system för standarder, märkning och certifiering. Regeringen har bl.a. finansierat en konferens i detta ämne, arrangerad av SIS () . Syftet är att förbättra utvecklingsländers förutsättningar att aktivt delta i standardiserings- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 arbetet och på så sätt skapa förutsättningar för dem att konkurrera på marknader för klimatprodukter. I förhandlingarna mellan EU och AVS- länderna (ett 70-tal länder i , och ) om ekonomiska partnerskapsavtal har arbetet fortsatt med formella undertecknanden av interimsavtal, samt förhandlingar mot fullödiga, regionala avtal. Den utökade dialogen mellan EU och AVS-länderna har bl.a. resulterat i att flera interimsavtal kunde undertecknas . har inom EU tillsammans med ett antal likasinnade länder argumenterat för betydelsen av enklare och mer utvecklingsvänliga ursprungsregler. Reviderade ursprungsregler för EU:s handel inom ramen för Allmänna preferenssystemet antas . Regeringen välkomnar dessa nya och enklare regler. Insatser inom andra politikområden Handel är en förutsättning för att skapa hållbar tillväxt, ökat välstånd och för att bekämpa fattigdom. Den finansiella krisen understryker vikten av att stödja fattiga länders näringsliv och deltagande i internationell handel. Aid for Trade handelsrelaterat utvecklingssamarbete har ytterligare stärkts. I linje med för Aid for Trade har ytterligare resurser avsatts. tas en ny policy för denna del av det svenska utvecklingssamarbetet fram. För att tillvarata expertkunskaper på handelsområdet har särskilda medel avsatts för denna myndighets medverkan i utvecklingssamarbetet. Den referensgrupp som initierades med företrädare för företag anslutna till Global Compact och det civila samhället kring frågor som rör företagens sociala ansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), har tilldragit sig stort intresse och högt deltagande. En samrådsgrupp om CSR har bidragit till ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte mellan departement och myndigheter. Samarbetet med kring CSR har vidareutvecklats och bl.a. har utbildningsprogram genomförts som även innefattade studiebesök i . hölls en stor konferens om CSR, Skydda, respektera, åtgärda, inom ramen för det svenska EU-ordförandeskapet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 på en rapport av FN:s generalsekreterares särskilde sändebud för mänskliga rättigheter och transnationella företag. Ett aktivt informationsarbete bedrivs kring verktyg för företag som är verksamma i konfliktområden och sviktande stater. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom området. Särskild granskning av statliga garantier i finanskrisen (RiR) publicerade en särskild granskning av statliga garantier i finanskrisen (2009:26). Rapporten omfattade de åtgärder som regeringen vidtagit under finanskrisens akuta fas kopplat till de svenska bankerna, AB () samt (). I de delar som berör SEK och EKN lyfte RiR fram att regeringen på grund av den akuta och brådskande krissituation som rådde tvingades agera utifrån uppskattningar av de beräknade behoven av statlig exportfinansiering . RiR menade att särskilda överväganden om uppföljning borde ha åtföljt besluten. Avseende EKN:s processer för riskhantering ansåg rapporten att de fungerade väl och motsvarade gängse praxis på marknaden. Det konstaterades att regeringen i sin bedömning av statens risk förlitat sig på detta. RiR menade att rapporteringen till om riskbilden borde ha varit mer omfattande och strukturerad. Det rekommenderades specifikt att EKN löpande återrapporterade förändringar i bedömd förlustrisk i den stocken av garantier som byggts upp . Regeringen välkomnade RiR:s synpunkter och rekommendationer. Mot bakgrund av detta har regeringen givit Riksgälden i uppdrag att inkomma med ett förslag till hur en årlig bedömning av riskerna i de samlade statliga garantierna kan göras. Syftet är att förbättra underlaget för bedömningen av statens risker för framtida kostnader inom garantiområdet. Regeringen har även för avsikt att specifikt se över rapporteringen till avseende EKN:s riskbild. har också fått i uppdrag att göra en särskild riskbedömning avseende SEK:s låneram. har även granskat AB mot bakgrund av att kreditmarknaden har genomgått stora förändringar sedan SEK bildades och bolagets uppdrag har förändrats och utvecklats (AB , 2010:15). rekommenderar regeringen att göra en översyn av SEK:s uppdrag, ta ställning till vilka områden bolaget ska verka inom och vilken roll bolaget ska ha på marknaden. RiR anser vidare att regeringen bör initiera en finansiell analys av SEK och se över de ekonomiska målen samt anpassa dessa till SEK:s framtida uppdrag. Med utgångspunkt i RiR:s rapport och i en interdepartemental arbetsgrupp mellan , och under UD:s ledning har det beslutats att en fördjupad bolagsanalys ska ske i enlighet med vad som anges i budgetproposition (prop. 2006/07:1). Handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen medför. Människor, kapital, varor, tjänster och information rör sig gränslöst i allt snabbare takt och i allt större omfattning. Förändringstakten ökar och de geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen hårdnar och behovet av kontinuerlig förnyelse och utveckling ökar. De möjligheter som globaliseringen medför ska tas tillvara för att stärka svensk ekonomi och handel. Inom handels- och investeringsfrämjandet sker detta genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. Arbetet med att stärka bilden av i utlandet underlättas genom en gemensam plattform utarbetad inom ramen för i utlandet (NSU). I den ekonomiska krisens spår riskerar trösklarna för svenska företag att handla med omvärlden att öka. När villkoren för den globala handeln försämras eller snedvrids är det särskilt angeläget att insatserna för en stärkt frihandel kompletteras med ett effektivt handels- och investeringsfrämjande. Svaga statsfinanser hos ett antal EU-länder kommer att påverka EU:s köpkraft. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till att EU står för av vår export. Regeringen arbetar för att skapa förutsättningar för att stödja svenskt näringslivs diversifiering till andra marknader. Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling, och ämnar effektivisera och vidareutveckla denna verksamhet. Den potential som finns bland småföretag att ta steget ut på exportmarknaden ska tas tillvara genom att underlätta deras förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet ska göra det enklare för svenska företag att växa internationellt. ska inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med grundläggande exportservice, kompetensutveckling och kunskapsspridning om internationella marknader. För att de offentliga insatser som görs på området ska nå så många företag som möjligt, och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, krävs en ökad samverkan, inklusive mellan statliga, regionala och lokala främjandeaktörer. Genom förstärkt samordning kan konkreta nya förslag om insatser och samverkansmöjligheter identifieras samt luckor och överlappningar identifieras och fyllas respektive motverkas. Det ska ske genom att insatserna sker nära företagen, genom insatser för förbättrad information och rådgivning, genom ökad fokusering och samverkan inklusive vissa riktade satsningar på prioriterade områden och marknader. I syfte att stärka företagens förmåga att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens åtaganden att fortsätta arbetet med främja internationalisering med fokus på små och medelstora företag, bl.a. genom utarbetande av en internationaliseringsstrategi. Den svenska handeln förändras över tiden. Ett effektivt handels- och investeringsfrämjande anpassar sig till dessa förändringar. Det är viktigt att identifiera var tillväxtsektorer, outnyttjad potential och tillväxtmarknader kan finnas. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen har i olika sammanhang lyft fram bl.a. miljöteknik, tjänster inklusive inom vård och omsorg, företagare med utländsk bakgrund, de kreativa näringarna samt olika geografiska marknader inklusive tillväxtmarknader. Regeringen överväger att under budgetåret skyndsamt se över myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet i syfte att utnyttja tillgängliga resurser så effektivt som möjligt. ska liksom och de svenska utlandsmyndigheterna aktivt arbeta med att hjälpa företag i alla delar av landet och utomlands att hantera hinder i handeln. Företagsspecifik affärsutveckling med skräddarsydda lösningar ska erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor. och AB Svensk Exportkredits verksamhet har haft en avgörande betydelse för att motverka den ekonomiska krisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer. Stor osäkerhet kvarstår kring styrkan i den ekonomiska återhämtningen och det är fortfarande centralt för exportföretagen med stöd för att få finansiering eller riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto inte gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Detta avspeglas i den fortsatt höga efterfrågan på tjänster . verksamhet bedrivs med målet att den totalt sett ska vara självbärande över tiden. Myndigheten tar ut som ska täcka såväl risk som kostnader för administration och erforderliga investeringar. Per uppgick riskreserveringarna totalt till och myndighetskapitalet till . Ytterligare riskavsättningar beräknas uppgå till och skadeutbetalningar till . Likvida medel uppgick per till , vilket tillsammans med , återvinningar och finansiella intäkter framgent bedöms utgöra en tillräcklig täckning för skadeutbetalningar. Om skadeutbetalningar mot förmodan skulle överstiga likvida medel måste EKN utnyttja sin låneram hos mot ränta. Sannolikheten att ett sådant upplåningsbehov skulle uppstå bedöms som liten. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den låneram för AB () som regeringen beviljades i prop. 2008/09:86 Åtgärder för förstärkt exportfinansiering och i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) har inte behövt användas, men den har en avgörande betydelse för SEK:s möjligheter att kunna ställa ut långfristiga lån. Detta innebär i sin tur att svenska exportföretag kan offerera fler exportaffärer. Ramen ger ingen belastning på statsbudgeten, men skulle den utnyttjas ökar statens lånebehov. Efterfrågan på exportkrediter är fortsatt hög och SEK behöver även 2011 ha möjlighet att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. Den fortsatta osäkerheten på de finansiella marknaderna medför att ramen för kreditgaranti för upplåning behålls på nivån .