prop · GX03160 · 2010-03-23 00:00:00 — I linje med detta bör Försvarsmakten därför bedriva marknadsföring och andra rekryteringsinsatser vid förband, utbildningsgrupper och andra verksamhetsställen. Regeringen kan i detta sammanhang konstatera att utredningen har framhållit att Försvarsmakten bör analysera möjligheterna till fördjupat samarbete med Arbetsförmedlingen. Regeringen delar liksom i sitt remissvar - utredningens bedömning i denna del. Ge- nom en samverkan med Arbetsförmedlingens kontor runt om i landet skulle Försvarsmakten sannolikt på ett effektivt sätt kunna få ett omfat- tande genomslag för sitt rekryteringsarbete på det lokala planet. Som utredningen har påtalat visar internationella erfarenheter att det är av stor betydelse att personer som visar ett intresse för Försvarsmakten kan erbjudas grundutbildning så snabbt som möjligt. Det är angeläget att Försvarsmakten tar tillvara den kunskapen. Detta förutsätter i sin tur att Försvarsmakten ställer krav på att testförfarande kan genomföras fortlö- pande över året. I detta sammanhang finns även anledning att lyfta fram att allmänhe- tens förtroende för Försvarsmaktens verksamhet påverkas av hur myn- digheten porträtteras i media. Av denna anledning är det av vikt att För- svarsmakten har en beredskap för att snabbt agera vid exempelvis felak- tig rapportering. I ett bredare perspektiv gäller detta oavsett om en hän- delse som rapporterats har anknytning till Försvarsmaktens verksamhet inom eller utom landet. I fråga om möjligheterna att särskilt hantera kritik som uppkommer vid internationella insatser redovisar regeringen sina bedömningar i avsnitt 5.13. Det är naturligt att möjligheterna att rekrytera personal kommer att på- verkas av yttre förutsättningar såsom till exempel ekonomisk konjunktur och demografiska förhållanden. Enligt regeringen kan dock eventuella rekryteringssvårigheter som är en följd av sådana förhållanden inte tillå- tas påverka de grundläggande krav som ställs på de personer som antas till utbildning eller tjänstgöring inom Försvarsmakten. Det vore negativt för rekryteringsförmågan om det skapades en bild av att tjänst- inom Försvarsmakten ställer lägre krav på den enskildes kvalifi- kationer än andra arbeten. Att upprätthålla relevanta krav på personalen är på så sätt en del i att bibehålla en stark rekryteringskraft. I enlighet med vad regeringen tidigare beskrivit kommer den nya grundläggande militära utbildningen att införas successivt Enligt regeringens mening är det av största vikt att Försvars- makten utnyttjar den tidsfrist som det successiva införandet innebär väl, och genomför nödvändiga åtgärder för att kunna möta det sammanlagda personalbehovet i fråga om militär personal genom den grundläggande militära utbildningen . Det inriktningsbeslut som re- geringen har fattat i fråga om Försvarsmaktens verksamhet 2010-2012 samt det beslut regeringen har fattat i fråga om inriktningen för plane- ringen av det nya systemet för rekrytering och grundutbildning kommer att vara ett stöd för Försvarsmakten i det fortsatta arbetet. Regeringen följer därutöver kontinuerligt införandet av det nya systemet genom den rapportering som inkommer från Försvarsmakten. Särskilt om vikten av behovs- och målgruppsanalys För att lyckas med den framtida rekryteringen är det väsentligt att För- svarsmakten finner metoder för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt använda marknadsföringsinsatser. Information om de målgrupper som rekryteringen ska rikta sig till är en förutsättning för en effektiv rekrytering. Det är därför av avgörande betydelse att Försvarsmakten snabbt skaffar sig kunskap om vilka grupper som har intresse för och förmåga att genomgå den grundläggande militära utbildningen och som i förlängningen kan vara möjliga att rekrytera. En förutsättning för rekryte- ringsarbetet är givetvis myndighetens personalplanering, som ger vid handen hur många personer av olika kategorier som behövs för att fullgö- ra de uppdrag myndigheten har att utföra. Försvarsmakten bör och 2011 prioritera utformningen av ändamålsenliga och effektiva metoder för rekrytering. Försvarsmaktens rekryteringsverksamhet och de behovs- och mål- gruppsanalyser som ligger till grund för denna måste ständigt utvecklas för att vara i fas med samhällsutvecklingen och för att kunna anpassas efter behov hos både Försvarsmakten och enskilda. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla de slutsatser som redo- visats av utredningen i fråga om vilka målgrupper som på en övergripan- de nivå kan vara aktuella när det gäller rekryteringen till den grund- läggande militära utbildningen. Enligt utredningen bör marknadsföringen av den grundläggande utbildningen riktas både till personer som hyser ett visst intresse för Försvarsmakten, men som känner tvekan till ett mer långsiktigt engagemang, och till personer som redan innan utbildningen är intresserade av vissa specifika befattningar eller fortsatta utbildnings- vägar inom Försvarsmakten. För att uppnå effektivitet i rekryteringen bör dock kommunikationen i förhållande till dessa grupper utformas och anpassas på olika sätt. I rekryteringsarbetet är särskilda ansträngningar motiverade för att åstadkomma en jämnare könsfördelning bland dem som rekryteras, ge- nom att öka andelen kvinnor, samt i övrigt sträva efter en representativ sammansättning med hänsyn till ursprung och tillhörighet till minoritets- grupper. Det är vidare angeläget att Försvarsmakten fortsätter arbetet med mångfalds- och värdegrundsfrågor, utifrån perspektivet att myndig- heten måste vara en intressant arbetsgivare även för grupper som är underrepresenterade i verksamheten. En persons inställning till en viss specifik befattning kan givetvis för- Prop. 2009/10:160 ändras under utbildningens gång. På samma sätt kan möjligheterna för tjänstgöring i en specifik befattning påverkas genom ökade kunskaper om personens förutsättningar eller förändrade behov inom Försvarsmak- ten. För att åstadkomma en effektiv rekrytering krävs att Försvarsmakten förmår att hantera sådana ändrade förhållanden på ett flexibelt sätt. För- svarsmakten bör i den utsträckning det är möjligt vara lyhörd för enskilda önskemål utifrån individens förutsättningar. Under den grundläggande militära utbildningen är det naturligtvis viktigt att Försvarsmakten genomför särskilda informations- och rekryteringsinsatser gentemot de individer som är osäkra om sin fortsatta utvecklingsbana. I fråga om rekrytering till hemvärnet konstaterar regeringen att utred- ningen har pekat på att rekryteringsgrunden för hemvärnet troligen i stor utsträckning består av andra personer än de som är intresserade av tjänst- inom övriga Försvarsmakten. Mot denna bakgrund bör Försvars- makten genomföra särskilda målgruppsanalyser i fråga om rekryteringen till hemvärnet. I detta arbete bör Försvarsmakten särskilt beakta de erfa- renheter som finns av hemvärnets tidigare rekrytering. 4.10Information om försvar och krisberedskap Regeringens bedömning: Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap bör inom ramen för sitt ansvar att samordna information om skydd mot olyckor, krisberedskap och totalförsvar samt säkerhetspoli- tik fortsätta att utveckla sitt arbete för att finna lämpliga arbetsfor- mer för myndigheters samverkan när det gäller information om områ- det försvar. Vidare bör myndigheten arbeta för att finna effektiva me- toder för informationsspridning med utgångspunkt från de målgrupper som kan identifieras. Information om försvar och om krisberedskap bör distribueras till samtliga kvinnor och män som åläggs att medverka till utredning om sina personliga förhållanden. Myndigheten för samhällsskydd och be- redskap bör ha ansvaret för att utarbeta denna information. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Utredningen föreslår dock även att en ny journalistisk publi- kation ska inrättas för att bevaka försvarsområdet. Remissinstanserna: Huvuddelen av de remissinsatser som yttrat sig om förslaget, däribland Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Statskontoret, Försvarshögsko- lan och , tillstyrker i allt väsentligt utredningens för- slag. och tillstyrker förslaget att en ny journa- listisk publikation ska inrättas för att bevaka försvarsområdet, medan Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avstyrker utredningens förslag i denna del. Skälen för regeringens bedömning Samordning av information om försvar och samhällets krisberedskap finns flera olika myndigheter, institutioner och organisationer som bidrar till att sprida kunskap om försvar och om krisberedskap. En stor mängd information om försvar och samhällets krisberedskap finns till exempel samlad på olika webbplatser. Även frivilligorganisationer som exempelvis och Svenska Röda Korset bedriver utbildning på området. Utredningen har pekat på att kunskaps- nivån hos allmänheten vad gäller det civila och militära försvaret är låg trots den stora mängd information som finns tillgänglig. Regeringen har ovan redovisat sina bedömningar i fråga om kraven på rekryteringen till Försvarsmakten. Enligt regeringens mening bör det göras en distinktion mellan den form av kommunikationsverksamhet som i ett bredare perspektiv syftar till att informera om Försvarsmakten och dess uppdrag, och den kommunikation som mer direkt syftar till att re- krytera personal. Som redan nämnts kan en god kunskap om Försvars- makten och dess verksamhet bland allmänheten bidra till att skapa förut- sättningar för en framgångsrik rekrytering, eftersom Försvarsmaktens attraktionskraft påverkas av det förtroende som finns för myndigheten. En sammanblandning mellan dessa verksamheter bör dock inte göras. En konsekvens av att större delen av den manliga årsklassen tidigare genomförde värnplikts- och civilpliktsutbildningen var i viss utsträckning att ökad kunskap spreds om försvaret. De senaste decenniernas minskade utbildningsbehov har emellertid kraftigt begränsat denna effekt av ut- bildningen. Enligt regeringens mening finns mot denna bakgrund anled- ning att förbättra informationen om försvarsfrågor i ett bredare perspek- tiv. Försvarsmakten har en viktig roll i detta arbete, men information av allmän karaktär bör separeras från den kommunikation som syftar till att rekrytera personal till verksamheten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har till upp- gift att, tillsammans med andra berörda aktörer, verka för en sammanhål- len information om skydd mot olyckor, krisberedskap och totalförsvar samt säkerhetspolitik. Myndigheten driver bland annat webbplatser om krisberedskap och säkerhetspolitik. Vidare finns i myndighetens regi ett informationsråd med deltagande från andra myndigheter som bedriver informationsarbete i försvarsfrågor. Enligt regeringens mening bör Myndigheten för samhällsskydd och be- redskap utveckla sitt arbete inom området försvar, exempelvis genom att fortsatt utveckla arbetsformerna för samordningen av de berörda myn- digheternas arbete för informationssammanställning och informations- spridning. Myndigheter som i särskilt hög grad berörs av detta är, förut- om Försvarsmakten, exempelvis Försvarshögskolan, och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör också spela en aktiv roll för att identifiera hur man på effektivast möjliga sätt når ut med information till de målgrupper den har identifierat. Till grund för arbetet bör vidare läggas en fördjupad analys av hur information om försvar på ett effektivt sätt kan kommuniceras till befolkningen i allmänhet och till specifika målgrupper i synnerhet. Vida- re bör myndigheten analysera på vilket sätt engagemanget i de frivilliga försvarsorganisationerna kan tas tillvara. Särskild uppmärksamhet bör Prop. 2009/10:160 vidare ägnas frågan om information till ungdomar. Regeringen anser även att det bör klarläggas vilka ytterligare möjlighe- ter som kan finnas för att inom ramen för skolan sprida information om försvar och krisberedskap till högstadie- och gymnasieelever. avser att ge Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att, i samråd med och övriga berörda myndigheter, utveckla informationsverksamheten i enlighet med dessa utgångspunkter. Information i samband med lämplighetsundersökningen Inför dagens lämplighetsundersökning skickas information om försvar och samhällets krisberedskap till samtliga 17-åringar. mation om värnpliktsutbildningen delas ut vid mässor, skolbesök och Som tidigare nämnts innebär regeringens förslag att de totalförsvars- pliktigas skyldigheter, när skyldigheten att fullgöra värnplikt och civil- plikt inte tillämpas, begränsas till att lämna sådana uppgifter om sig själ- va som begärs av den ansvariga myndigheten. Detta kan jämföras med de moment som innefattas av dagens webbaserade lämplighetsundersök- ning, med skillnaden att det blir obligatoriskt för både kvinnor och män i en ålderskull att svara på frågorna. Innebörden av regeringens förslag är vidare att bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt fortfarande gäller. I samband med att de totalförsvarspliktiga ungdomarna lämnar uppgif- ter om sig själva, det vill säga deltar i lämplighetsundersökningen, ser regeringen ett tydligt behov av att informera om vad totalförsvarsplikten innebär för den enskilde såväl i fred, under höjd beredskap som då reger- ingen beslutar om att skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt åter ska tillämpas. I det sammanhanget är det vidare lämpligt att även informera om försvar och krisberedskap på liknande sätt som . detta sätt får en hel åldersgrupp tillgång till information. information innefattar sakområden som ligger inom flera myndigheters ansvarsområden, och inte syftar till rekrytering, bör den tas fram och samordnas under ledning av Myndigheten för samhällsskydd och bered- Regeringen avser att ge ett uppdrag av denna innebörd till myndig- Regeringen avser att återkomma till i fråga om eventuella anslagskonsekvenser av förslagen inom utgiftsområdet i budgetproposi- Som en konsekvens av att inga totalförsvarspliktiga fullgör värnplikt kommer Försvarsmaktens utgivning av tidningen att upp- Utredningen har föreslagit att en ny statlig publikation, som är fristående från andra myndigheter, bör inrättas med uppgift att bevaka och rapportera om verksamhet inom försvarsområdet. Regeringen kan konstatera att utgivningen och tidningens uppdrag har motiverats av de speciella förhållanden som gäller totalförsvarspliktiga. Vidare har utgivningen av varit en förutsättning för ut- bildningen av totalförsvarspliktiga informationssoldater. I och med att Prop. 2009/10:160 skyldigheten att fullgöra värnplikt inte tillämpas försvinner behovet av en tidning som särskilt granskar totalförsvarspliktigas situation under grundutbildningen. En oberoende rapportering och bevakning i media av Försvarsmakten är en betydelsefull faktor för att ge bästa möjliga förutsättningar för insyn och objektiv rapportering om verksamheten. I förlängningen ger en jour- nalistisk granskning bättre förutsättningar för att utveckla verksamheten och upprätthålla dess förankring i samhället. Enligt regeringens mening talar starka principiella skäl dock emot att den journalistiska granskning- en av Försvarsmaktens verksamhet utförs av en publikation som ges ut av en myndighet under regeringen. Däremot finns möjligheter för Försvarsmakten och andra myndigheter att ge ut publikationer som riktar sig till allmänheten som ett led i myn- dighetens ansvar för att tillhandahålla information om myndighetens verksamhet i enlighet med myndighetsförordningen. Vidare finns möj- lighet att ge ut publikationer inom myndigheten som ett led i den interna informationsverksamheten, till exempel en publikation som skulle kunna rikta sig till rekryter. Försvarsmakten bör därför överväga på vilket sätt upphörandet av föranleder ett behov av att myndigheten skapar en ny publikation eller vidtar någon annan åtgärd för att säkerstäl- la myndighetens behov av informationsspridning. I denna bedömning bör även vägas in de fortsatta behoven av och möjligheterna till utbildning av informationssoldater. I detta sammanhang vill regeringen även peka på de bedömningar som regeringen redovisat ovan i fråga om de framtida kraven på informa- tionsverksamheten, både för att skapa förutsättningar för rekrytering till Försvarsmakten och för att förstärka den information som i ett bredare perspektiv syftar till att sprida kunskap om försvaret och samhällets kris- beredskap. Det bör i första hand vara Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som, inom respektive ansvarsområde, avgör på vilket sätt som de resurser som frigörs i och med att Värnplikts- nytt upphör bör användas för att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt bidra till informationsarbetet. 4.11Socialförsäkringsskydd, diskrimineringsskydd och skattefrihet för rekryter m.m. Regeringens förslag: Rekryt som genomgår eller har genomgått mi- litär utbildning inom Försvarsmakten ska ha samma villkor som den som utbildas eller har utbildats enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt vad gäller lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada. Rekryt som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten ska omfattas av lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Rekryt som fullgör den nya militära utbildningen på frivillig grund ska omfattas av lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret m.m. Den tid då en enskild varit hindrad att arbeta på grund av den militä- ra utbildningen på frivillig grund inom Försvarsmakten ska inte räknas med när ramtiden enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring bestäms. Ersättningar och förmåner som lämnas till rekryter ska vara skatte- fria. Familjebidrag till rekryter ska omfattas av samma skatteregler som familjebidrag till totalförsvarspliktiga. Rekryter ska även omfat- tas av skattefrihet när de får ersättning vid dödsfall eller invaliditet genom statens riskgaranti. Rekryterna ska vara skyddade mot diskriminering och ansvariga myndigheter eller organisationer ha skyldighet att utreda och åtgärda trakasserier eller sexuella trakasserier. Undantaget i diskriminerings- lagen (2008:567) om tillämpning av bestämmelser om mönstrings- och tjänstgöringsskyldighet endast för män utgår. Vidare utgår i sam- ma lag undantaget beträffande lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbild- ning. Utredningens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Utredningens lagtekniska lösning skiljer sig från regeringens förslag i flera fall såsom t.ex. ändringen i inkomstskattelagen (1999:1229). Utred- ningen har inte heller i diskrimineringslagen (2008:567) föreslagit att den som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten på frivillig grund ska vara skyddad mot diskriminering på samma sätt som den totalför- svarspliktige som fullgör sina skyldigheter enligt lagen om totalförsvars- plikt. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga syn- punkter på förslagen. Skälen för regeringens förslag Enskilda som genomgår sådan militär utbildning inom Försvarsmakten på frivillig grund som är avsedd att träda i stället för grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt benämns rekryt. Enskild som genomgår grundläggande officersutbildning inom Försvarsmakten omfattas inte av begreppet. Regeringen anser att det huvudsakligen föreligger samma skyddsbehov och principiella ställningstaganden som gör sig gällande för en enskild som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten som denne sökt och blivit antagen till, som för den som genomgår utbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. Verksamheten och miljön är av samma särpräglade och farliga art. Utbildningen pågår endast och leder inte med säkerhet till fast anställning eller andra tryggade förhållanden. Det kommer med stor sannolikhet vara personer utan etablering på arbets- och bostadsmarknaden m.m., som söker för att bli antagen till en militär utbildning inom Försvarsmakten. De är jämförbara med de som åläggs utbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. Regering- en menar därför att det finns starka skäl för att de som genomgår en mili- tär utbildning på frivillig grund huvudsakligen ska omfattas av samma bestämmelser som de som grundutbildas enligt lagen om totalförsvars- plikt. Nedan följer en mer detaljerad motivering till de olika lagändringar som är aktuella. Lagen om allmän försäkring Utredningen har föreslagit att personer som genomgår frivillig militär utbildning ska ha ett skydd för sin sjukpenning- grundande inkomst (SGI) motsvarande vad som gäller för den som full- gör tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt. Sjukpenninggrundande inkomst används bland annat vid beräkning av sjukpenning och föräldrapenning. SGI fastställs av utifrån den årsarbetsinkomst som en enskild beräknas få. Om en person saknar arbetsinkomst finns som regel inga förutsättningar för att fastställa någon SGI. Enlig lagen om allmän försäkring kan en person dock i vissa fall behålla en tidigare fastställd SGI , trots att han eller hon inte längre har någon arbetsinkomst. Sådant så kallat SGI-skydd gäller bland annat under tid som en person bedriver studier och uppbär studiestöd, deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitets- stöd eller fullgör tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt (3 kap. 5 §, lagen (1962:381) om allmän försäkring, förkortad AFL). SGI- skyddet motiveras i flera fall utifrån den enskildes anknytning till för- värvslivet. I andra fall, exempelvis för viss biståndspersonal, har SGI- skyddet också ansetts motiverat utifrån samhällsnyttan av verksamheten (3 kap. 5 b §, AFL). Åldersspridningen bland de rekryter som genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten kommer jämfört med dagens totalförsvarspliktiga att vara större. Ett betydande antal kommer med all sannolikhet att vara etablerade på arbetsmarkanden när de påbörjar utbildningen. kommer inte utbildningen för alla som genomför den att leda till en an- ställning inom Försvarsmakten. Mot bakgrund av detta anser regeringen att den enskilde bör ha ett skydd för sin ordinarie anställning under ut- bildningen (se nedan om lagen om skydd för anställning vid viss tjänst- inom totalförsvaret m.m.). På samma sätt är det viktigt att den som genomgår utbildningen inte befinner sig i en sämre SGI-situation efter genomförd utbildning jämfört med före. Förutom detta ser regering- en ytterligare skäl att skydda den enskildes SGI under utbildningen. Fri- villigt engagemang inom Försvarsmakten är att se som samhällsnyttig verksamhet på samma sätt som exempelvis biståndsarbete. Den som frivilligt engagerar sig i försvaret bör även av detta skäl garanteras ett skydd för sin SGI under utbildningen enligt 3 kap. 5 § AFL och även få denna omräknad enligt 3 kap. 5 d § samma lag. För vissa grupper av försäkrade ställer lagen om allmän försäkring upp särskilda beräkningsgrunder vad gäller sjukpenninggrundande inkomst. Detta gäller bland annat för studenter som studerar med studiemedel och för totalförsvarspliktiga som genomgår längre grundutbildning än . Sådan så kallad studietids-SGI respektive värnplikts-SGI be- räknas på underlag av extraarbete som den enskilde utför vid sidan om sina studier eller grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt (3 kap. 5 § tredje, fjärde respektive sjunde stycket, AFL). regeringens uppfattning rimligt att detta ska gälla även rekryter som Prop. 2009/10:160 genomgår militär utbildning inom Försvarsmakten. innebär att sjukpenning till rekryter kommer att kunna utges för dagar då den enskilde skulle ha förvärvsarbetat, enligt samma principer som gäller för totalförsvarspliktiga . Regeringen beslutar denna dag även propositionen Utökad finansiell samordning, m.m., prop. 2009/10:154. I den propositionen föreslås att en ny punkt 8 införs i 3 kap. 5 § tredje stycket AFL, med ikraftträdande .