prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — Diskussionerna har bl.a. gällt rådets förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (II-förordningen), och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångs- handlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur och rådets direktiv (EG) nr 2004/80 om ersättning till brottsoffer. I-förordningen innehåller regler om domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av avgöranden på privaträttens område. Kommissionen presenterade en grönbok om en översyn av förordningen, se faktapromemoria 2008/09:FPM125. I den föreslås bl.a. att kravet på en domstolskontroll före verkställighet i en annan medlemsstat (exekvaturförfarandet) ska avskaffas. har samråd hållits om inriktningen på den kommande översynen. har också diskuterats i rådet och . Kommissionen väntas presentera förslag med ändringar i förordningen . 18.3Referensram för europeisk avtalsrätt I kommissionen pågår arbete med att ta fram ett remissunderlag om en referensram för europeisk avtalsrätt. Det finns ett mycket omfattande grundmaterial med utkast till referensram, framtaget av forskare på uppdrag av kommissionen. Referensramen avses vara ett verktyg för de lagstiftande organen i EU. Den ska innehålla grundläggande principer, definitioner och modellregler inom området allmän avtalsrätt. Referensramen ska inte vara bindande. Den ska endast vara ett hjälpmedel för att förbättra kvaliteten i unionslagstiftningen. inriktning har behandlats i rådsarbetsgrupp och vid ett Skr. 2009/10:150 tillfälle i rådet. anordnade en konferens om referensramen under Konferensen behandlade det fortsatta arbetet med referensramen och vände sig till personer som arbetar med lagstiftning inom EU, inklusive akademiker och andra intressenter. Totalt omkring 160 personer deltog på konferensen. Kommissionens förslag till förordning om underhållsskyldighet presenterades , se KOM(2005) 649 slutlig. förhandlingar, som präglades av parallellt arbete inom för internationell privaträtt med att förhandla fram nya instrument på om- rådet, antogs rådets förordning (EG) nr 4/2009 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet. Förordningen börjar tillämpas tidigast . I förordningen finns bestämmelser om behörig domstol, rättsligt bistånd och administrativt samarbete genom utsedda centralmyndigheter. Vidare föreskriver förordningen att den lag som ska tillämpas på underhållsskyldighet ska fastställas i enlighet med Haagprotokoll om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet. Avgöranden om underhåll som meddelats i medlemsstater bundna av nämnda Haagprotokoll ska vara direkt verkställbara i en annan medlemsstat. Avsikten har varit att EG för medlemsstaternas räkning ska tillträda Haagprotokoll, och ett rådsbeslut om det antogs . har välkomnat ansatsen att skapa enhetliga regler samlade i ett enda instrument och har deltagit aktivt i förhandlingarna. har bl.a. verkat för att vi ska kunna behålla vårt nordiska samarbete på området samt hitta en ur sekretess- och integritetssynpunkt godtagbar lösning vad gäller informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att underlätta indrivningen av underhållsbidrag över gränserna. EG:s tillträde till om Kommissionens förslag till rådsbeslut om EG:s tillträde till Haag- konventionen av om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar presenterades . Förslaget innebär att endast EG ska tillträda . Genom EG:s tillträde ska dess medlemsstater bli bundna av I förslaget behandlas även de frågor som aktualiseras i samband med ett tillträde, såsom vilka förbehåll som bör anmälas eller förklaringar som bör avges vid ett tillträde till konventionen. har välkomnat förslaget, som syftar till att säkerställa en effektiv internationell indrivning av underhåll till barn och andra familje- medlemmar (se faktapromemoria 2009/10:FPM20). kommittén för civilrättsliga frågor inleddes under det svenska Val av lag för äktenskapsskillnad (III) Kommissionen lade fram ett förslag om att i en förordning införa regler om tillämplig lag i mål om äktenskapsskillnad (se även faktapromemoria 2006/07:FPM8). Förslaget innebär att svenska domstolar ibland ska tillämpa utländsk lag. I praktiken leder detta till att rätten till skilsmässa inskränks, t.ex. kan det finnas krav på varaktig söndring eller liknande i det andra landets lag. har i förhandlingarna ifrågasatt behovet av enhetliga lagvalsregler i unionen när det gäller äktenskapsskillnad. har motsatt sig regler som innebär att svenska domstolar ska tillämpa ett annat lands lag i vissa mål. En stor majoritet står bakom huvuddragen i kommissionens förslag. Trycket på att gå med på en kompromisslösning har varit mycket starkt, men stod det klart att inte skulle ändra ståndpunkt. Tio medlemsstater har därefter begärt att kommissionen ska presentera ett förslag om så kallat fördjupat samarbete rörande hela eller delar av III-förslaget, dvs. ett frivilligt samarbete mellan de medlemsstater som önskar delta. , som inte avser att delta, motsätter sig inte att andra medlemsstater inleder ett sådant samarbete. Frågan har inte varit föremål för förhandling . Kommissionen presenterade en grönbok om arvsrättsliga frågor i gränsöverskridande situationer (KOM(2005) 65 slutlig). Förslaget till förordning presenterades (KOM(2009) 154 slutlig). I förslaget finns bestämmelser om vilken domstol som ska vara behörig, vilket lands lag som ska tillämpas samt om erkännande och verkställighet av avgöranden i frågor om arv. Vidare innehåller förslaget regler om införandet av ett europeiskt arvsintyg (en legitimations- handling som visar vilka som ärver en viss person eller har rätt att ta hand om egendomen). Regeringen har välkomnat att ett förslag har lagts fram eftersom det finns ett reellt praktiskt behov av EU-regler på området. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp inleddes under det svenska ordförandeskapet. 18.8 Förordningar om bilaterala avtal på civilrättens område Kommissionen presenterade förslag till två förordningar om bilaterala avtal på civilrättens område (se faktapromemorior 2008/09:FPM91 och 2008/09:FPM92). 2009 rådets förordning (EG) nr 664/2009 samt och rådets förordning (EG) nr 662/2009. Förordningarna trädde i kraft den 20 Inom vissa rättsområden är det bara EU som är behörig att ingå ett avtal med tredjeland. Förordningarna innebär att kommissionen ska kunna ge en medlemsstat ett tillstånd att inleda förhandlingar och i ett senare skede även ingå ett avtal, om EU inte har ett eget intresse av avtal med det tredje landet, om medlemsstaten har ett särskilt intresse av avtalet och detta inte inverkar negativt på . Förordningarna har Skr. 2009/10:150 skilda tillämpningsområden. Den ena avser frågor om behörig domstol, tillämplig lag, erkännande och verkställighet inom familjerätten. Den andra gäller frågor om tillämplig lag för privaträttsliga förpliktelser. Som huvudregel omfattas inte avtal som ingås mellan fler än två stater. Vissa regionala avtal ska dock omfattas. På familjerättens område omfattas den nordiska äktenskapskonventionen och den nordiska konventionen om underhållsbidrag. När det gäller privaträttsliga förpliktelser omfattas regionala avtal mellan ett begränsat antal stater som tar sikte på lokala situationer. Förordningarna ger ett enkelt förfarande och rättslig klarhet. Möjligheten till nordiskt lagstiftningssamarbete är beaktad. Regeringen har informerat civilutskottet och om förhandlingarna. 18.9Omarbetning av direktivet om sena betalningar Kommissionen lade fram ett förslag till omarbetning av direktiv om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner. Syftet med förslaget är att förbättra de europeiska företagens likviditet och bidra till en väl fungerande inre marknad. Förslaget innehåller nya bestämmelser med ekonomiska incitament för snabbare betalningar. En starkare rätt till ersättning för bl.a. indrivningskostnader vid sena betalningar, ska ge borgenären skäl att begära ersättning i högre grad än och avskräcka gäldenären från att dröja med betalningar. Förslaget innebär bl.a. att en borgenär vid en försenad betalning ska ha rätt till en schablonersättning för indrivningskostnader vid sidan av dröjsmåls- räntan. Förslaget har förhandlats i en rådsarbetsgrupp och förhandlingarna kommer att fortgå . har inlett sin behandling av frågan och förväntas anta en ståndpunkt . är positivt till direktivets syfte, se även fakta- promemoria (2009/10:FPM135). Direktiv om konsumenträttigheter i Kommissionen presenterade ett förslag till ett direktiv om Förslaget är ett led i översynen av EU:s konsumentregelverk som inleddes . revidering och en sammanslagning av direktiven om - avtal som ingås utanför fasta affärslokaler, - oskäliga villkor i konsumentavtal, - försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier. Det nya direktivet avses reglera gemensamma aspekter på ett systematiskt sätt samt förenkla och uppdatera regelverket. från de fyra befintliga direktiven, som är föremål för harmonisering på miniminivå, inriktas förslaget på full harmonisering. året förhandlats i en rådsarbetsgrupp och förhandlingarna kommer att har inlett sin behandling av frågan och förväntas anta en ståndpunkt . är positivt Skr. 2009/10:150 till gemensamma regler på hög konsumentskyddsnivå. behandlats av , senast inför konkurrenskraftsrådsmötet då en politisk diskussion om förslaget hölls. En fakta- promemoria har överlämnats till (2008/09:FPM35) och överläggningar har ägt rum med civilutskottet. 18.11E-juridik IT-samarbete mellan medlemsstaterna är ett arbete för att på europeisk nivå utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik inom juridiken, framför allt genom att skapa en europeisk e-juridikportal på Internet. Syftet med arbetet är att förbättra medborgarnas tillgång till rättsväsendet genom att göra det enklare att söka information samt rationalisera och förenkla rättsliga förfaranden. Medlemsstaternas medverkan i samarbetet är frivillig. Rådet antog en handlingsplan för projektet. Enligt handlingsplanen ansvarar kommissionen för att ta fram en första version av den europeiska e-juridikportalen före utgången av 2009. Vidare listas i handlingsplanen en rad delprojekt med anknytning till arbetet med e- juridik, bl.a. sammankoppling av insolvensregister, europeiskt betalningsföreläggande, rättshjälp, videokonferens, medling samt tolkning och översättning. Under det svenska ordförandeskapet har särskilt verkat för att e-juridikportalen skulle kunna öppnas som planerat . Lanseringen av portalen har emellertid försenats då portalen inte kunde färdigställas . Rådet har beklagat förseningen och uppmanat kommissionen att vidta alla tänkbara åtgärder för att portalen ska kunna invigas . har deltagit aktivt i olika arbetsgrupper, bl.a. i en teknisk grupp som bistått kommissionen med att utveckla den europeiska e-juridikportalen och i en arbetsgrupp som påbörjat ett arbete med att skapa en juridisk ordlista. 19Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete EU-länderna samarbetar för att bekämpa gränsöverskridande och allvarlig brottslighet. För att förverkliga denna målsättning samarbetar medlemsstaterna på olika sätt mot t.ex. organiserad brottslighet, penningtvätt och gränsöverskridande handel med narkotika. Under svenskt ordförande- skap kom EU exempelvis överens om hur samarbetet med länder utanför EU ska bedrivas i kampen mot människohandel. Syftet är att tidigt förebygga att människor blir offer för människohandel. Vidare återupptogs arbetet med processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade i brottmål, där bl.a. en färdplan för arbetet antogs. En av Lissabonfördragets viktigaste reformer är att unionen ges nya och kraftfulla redskap inom det straffrättsliga samarbetet och när det gäller operativt samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter. Förutsätt- ningar skapas för att bl.a. fastställa minimiregler om brottsrekvisit och påföljder vid gränsöverskridande brottslighet, t.ex. människohandel. införs balanserande bestämmelser som syftar till att de rättsliga traditionerna i medlemsstaterna på detta område ska kunna respekteras. behandlades flera frågor rörande människohandel inom EU:s rådsstruktur och i andra sammanhang. I Stockholmsprogrammet behandlas människohandel i ett särskilt avsnitt och rådet uppmanas bl.a. att överväga inrättandet av en samordnare på EU-nivå avseende människohandel. Under det svenska ordförandeskapet förhandlades ett förslag till nytt människohandelsrambeslut med bestämmelser om straffrätt, före- byggande åtgärder och skydd av brottsoffer. Rådet nådde en bred samsyn kring förslaget och kommissionen kommer att presentera ett förslag till direktiv i enligt med Lissabonfördraget (se 19.3.2). behandlades rådsslutsatser rörande ett informellt nätverk av s.k. nationella rapportörer eller motsvarande avseende människo- handel. Syftet är att öka kunskaperna på EU-nivå om människohandel. Nätverket utgörs av dem som i medlemsstaterna har till uppgift att samla in och bearbeta information om människohandel. lyftes också människohandel, särskilt med ursprung i och för sexuella ändamål, fram som ett prioriterat område för EU:s brottsbekämpande samarbete. Se även avsnitt 19.3.2. Människohandel är en viktig fråga i EU:s yttre förbindelser. Det handlar bl.a. om att stärka relationerna och samarbetet med ursprungs- länder för människohandel och med de länder varigenom människo- handeln passerar. Det gäller också om att på olika sätt utveckla samordningen inom EU för att få en bättre effektivitet i de åtgärder som vidtas. Det svenska ordförandeskapet tog därför initiativ till ett tematiskt s.k. Action Oriented Paper (AOP) med ett antal åtgärder och rekommendationer som antogs vid . Det svenska ordförandeskapet anordnade i samarbete med flera medlemsstater, och för grundläggande rättigheter en ministerkonferens med relevanta aktörer på temat människohandel i EU:s yttre förbindelser. Konferensen utgjorde EU:s tredje . Syftet med konferensen var att skapa förutsättningar för en fördjupning av EU:s samarbete med tredjeländer, regioner och internationella organisationer för att förebygga och bekämpa människohandel. Konferensen tog fram en deklaration (15384/09) som bl.a. reflekterar vikten av förbättrad samordning på EU-nivå och hur partnerskapen med viktiga partners, t.ex. , kan stärkas. Deklarationen noterades vid . Under det svenska ordförandeskapet inleddes även en tematisk Skr. 2009/10:150 utvärdering av vad gäller människohandel. Människohandel var också en återkommande fråga vid de möten med länder utanför EU (t.ex. med och ) som organiserades under det svenska ordförandeskapet. behandlades flera olika frågor om förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet. Varannat år fastställs på grundval av Europols hotbildsrapport (OCTA) rörande den organiserade brottsligheten prioriteringar för EU-samarbetet som även ska beaktas i det regionala och nationella arbetet. fastställdes följande prioriteringar för 20092010: -narkotikahandel, inklusive den väst- och centralafrikanska rutten och narkotika från och , -människohandel, inklusive från och särskilt för sexuella ändamål, -bedrägeri, korruption och penningtvätt samt andra kriminella aktiviteter som har samband med den organiserade brottslighetens närvaro i den legala ekonomin. Inom ramen för den fjärde utvärderingsrundan fortsatte vidare arbetet med den europeiska arresteringsorderns praktiska tillämpning och en slutlig sammanläggningsrapport med en rad rekommendationer kunde Resultaten kommer att diskuteras vidare inom ramen för det presenterades också den första rapporten från den femte rundan beträffande finansiell brottslighet. Förslaget till rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR- uppgifter) i brottsbekämpande syfte, som presenterades 2007, var föremål för fortsatta förhandlingar (se även faktapromemoria 2007/08:FPM63). Rambeslutet syftar till att harmonisera medlems- staternas bestämmelser om skyldigheter för lufttrafikföretag att överföra PNR-uppgifter till behöriga myndigheter i syfte att förebygga och bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. ordförandeskapet lades förslaget på is i avvaktan på att Lissabon- fördragets framtida status skulle klarläggas. I anledning av Lissabon- fördragets ikraftträdanden väntas kommissionen lägga fram ett nytt förslag som överensstämmer med det nya fördraget, troligtvis någon gång under andra delen av . Vid antogs en gemensam position och en position inför partskonferensen i för FN:s konvention mot korruption. Främst gällde det för EU att nå resultat vad gäller tillskapandet av en övervakningsmekanism inom FN-systemet, vilket också blev fallet. svenska ordförandeskapet initierade också ett arbete mot barnpornografi på Internet och den stora mängd kommersiella Internetsidor som säljer barnpornografiskt material genom kortbetalning. För att förhindra eller försvåra kommersiell hantering av barnpornografi har kommissionen stött inrättandet av en så kallad finansiell koalition på En sådan koalition bygger på samarbete mellan betalningsindustrin (banker och kreditkortsföretag), Internetleverantörer, Skr. 2009/10:150 frivilligorganisationer och brottsbekämpande myndigheter där betalning för barnpornografiskt material spåras och stoppas. Under det svenska ordförandeskapet togs frågan vidare genom att ministrarna antog rådsslutsatser, som syftar till att EU:s medlemsstater ska ge politiskt stöd till vidareutvecklingen av finansiella koalitioner både nationellt och på EU-nivå. Genom slutsatserna ges även politiskt stöd åt samarbets- modellen som sådan. 19.1.3Informationsbyte för att förebygga och bekämpa brott Ett viktigt steg på vägen mot ett effektivare informationsutbyte är genomförandet av Prüm-rådsbesluten, med dess möjligheter till ett effektivare utbyte mellan medlemsstaterna av DNA-, fingeravtrycks- och fordonsregisteruppgifter. har arbetet fortsatt i syfte att lösa kvarstående genomförandeproblem av både verksamhetsmässig och tek- nisk natur. Rådsbesluten ska vara fullt genomförda senast . Informationshanteringsstrategi för EU:s inre säkerhet Som ett led i prioritering av informationsfrågorna som helhet presenterade det svenska ordförandeskapet ett förslag om en informationshanteringsstrategi för den inre säkerheten. Syftet med strategin är att säkerställa att beslut om att utbyta brottsbekämpande information mellan medlemsstaternas myndigheter, liksom beslut om de tekniska lösningarna för detta ska hanteras på ett enhetligt och professionellt sätt. Det ska ge förutsättningar för en mer effektiv, kostnadseffektiv och rättssäker informationshantering. Förslaget fick ett mycket positivt mottagande och strategin antogs av . Ordförandeskapet lade också ett första förslag till genomförandeplan med konkreta aktiviteter för att förverkliga strategins målsättningar. Planen ska antas . Ett förbättrat skydd och stärkta rättigheter för brottsoffer inom EU har varit en prioritering under det svenska ordförandeskapet. Det har framför allt resulterat i rådsslutsatser och ett tydligt avsnitt om brottsoffer i Stockholmsprogrammet. presenterade kommissionen en utvärdering av genomförandet av rambeslutet om brottsoffers ställning i straffrättsliga förfaranden. Resultatet visade att det finns stora brister i genomförandet av de åtaganden som fastställs enligt beslutet. För att uppmärksamma behovet av ytterligare åtgärder och genomförande av redan beslutade åtgärder på brottsofferområdet arbetade fram ett utkast till rådsslutsatser, som Vid antogs rådets slutsatser om en strategi för att garantera rättigheterna för, och ge förbättrat stöd till, brottsoffer i EU. Den gemensamma strategin utgår från vissa principer, pekar ut vissa viktiga faktorer och prioriterar åtgärder inom vissa områden. Bland principerna finns respekten för både brottsoffrets och den tilltalades rättigheter samt att praktiskt stöd i form av information, översättning och tolkning på ett språk som brottsoffret förstår ska möjliggöras. Utgångspunkten för arbetet på brottsofferområdet ska enligt Stockholmsprogrammet, som innehåller ett särskilt avsnitt om personer som utsatts för brott, vara rådets slutsatser. Det svenska ordförandeskapet arrangerade en konferens under temat tillgång till rättvisa ur ett medborgarperspektiv. Brottsofferfrågor lyftes fram som ett huvudtema och brottsoffers behov och rättigheter i straffrättsliga förfaranden diskuterades med representanter från såväl kommissionen och som från internationella brottsoffer- organisationer och rättsväsendet. I slutsatserna från konferensen lyfter man fram arbetet med rådsslutsatserna och Stockholmsprogrammet och betonar vikten av att enigheten också övergår i praktiskt handlande. Kommissionen tog initiativ till ett rambeslut om sexuell exploatering av barn och ett rambeslut om människohandel, vilka båda innehöll särskilda bestämmelser om rättigheter för, och stöd till, personer som utsatts för sådana brott. 19.1.5Samarbete om brottsförebyggande metoder i EU Det Europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN), inrättades under det svenska ordförandeskapet 2001 på initiativ av och . En utvärdering av EUCPN presenterades . Slutsatsen var att det finns ett stort behov av brottsförebyggande samarbete på europeisk nivå, och ett starkt stöd för EUCPN, men att nätverket till vissa delar inte nått sin fulla potential och att detta främst hade organisatoriska förklaringar. , med 10 medförslagsställare lade därför fram ett förslag till reviderat rådsbeslut för att därigenom förbättra nätverkets uppbyggnad och organisation. Det nya rådsbeslutet antogs av . tog en rad beslut av organisatorisk karaktär som en konsekvens av innehållet i det nya rådsbeslutet. Genomförandet av rådsbeslutet fortgår med svenskt stöd. Kommissionen har fått i uppdrag att presentera en utvärdering av EUCPN och på grundval av denna ska kommissionen enligt Stockholmsprogrammet lägga fram ett förslag om att inrätta ett observatorium som ska innehålla eller ersätta EUCPN. innehade ordförandeskapet i EUCPN och har anordnat två styrelsemöten och EUCPN:s årliga konferens för utbyte av goda rutiner och erfarenheter i anslutning till tävlingen om det europeiska priset för bästa brottsförebyggande projekt. Konferensen var ett officiellt ordförandeskapsarrangemang på temat att förebygga brottslighet och utsatthet för brott bland barn och unga. Nutida och framtida utmaningar: skolan, cyberrymden och rekryteringen till Ordförandeskapets slutsatser från konferensen . 2009/10:150 antogs av och kommer 2010 presenteras i rådet som rekommendationer från EUCPN om hur man bäst förebygger brott och utsatthet för brott bland barn och unga. lades ökat fokus på åtgärder för att motverka terrorismens grogrunder och att förbättra rättssäkerheten. Den övergripande EU- strategin och mot terrorism som antog ligger till grund för EU:s arbete på området. Ett antal tematiska handlingsplaner har också antagits . Inom om- rådet för rättsliga och inrikes frågor har arbetet , liksom , främst varit inriktat på att motverka radikalisering och rekrytering. Ett antal medlemsstater har tidigare tagit på sig särskilt ansvar för att ta fram åtgärdsförslag för hur man bäst bekämpar radikalisering och rekrytering. har inom EU genomförts ett flertal seminarier och konferenser på detta tema. erbjöd sig att titta på åtgärder för att öka närpolisers kunskap och förmåga att identifiera och förebygga radikalisering och rekrytering. Under ordförandeskapet arrangerade dels ett seminarium på detta område och dels ett seminarium om motverkande av radikalisering och rekrytering i fängelsemiljöer. Även frågor om propaganda från terrorister, kommunicerande av hur EU bekämpar terrorism och Internets betydelse i de sammanhangen togs upp vid ett flertal seminarier och möten.