prop · GY031d3 · 2010-10-12 00:00:00 — Skatt, tull och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................................... ........................................verksamhet avseende tullkontroll 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Analys och slutsatser............................................................................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................. Härledning av ramnivån 20112014. Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Härledning av anslagsnivån 20112014, 1:1 ...................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, 1:3 .......................................... Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 .......... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Diagram 3.1 verksamhet.......................................................................... Samhällsnyttovärde för narkotikabeslag .................................................. Beslagtagna mängder alkohol.................................................................... Diagram 5.1 verksamhet .................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Kärnan i utgiftsområdet utgörs av beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga verksamheterna. Förutom beskattning, uppbörd, verkställighet och indrivning ingår även verksamhet avseende folkbokföring, id-kort, fastighetstaxering, brottsbekämpning inom tull- och skatteområdet, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. , och är förvaltningsmyndigheter inom respektive område. En annan myndighet med viss verksamhet inom utgiftsområdet är . Myndigheten har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014 Utgiftsområde 3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2012-2014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Till följd av godkännande av regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100, bet. 2009/10:KU39, rskr. 2009/10:332) om överföring av ett antal verksamheter vid Domstolar till olika förvaltningsmyndigheter övertar Domstolars verksamhet med registerärenden, arv och testamente. Anslaget ökas därför med 2011. ökas anslaget varaktigt med . Medlen förs dit från det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upptagna anslaget 1:5 Domstolar. För att möjliggöra en överflyttning av äktenskapsärendena krävs att äktenskapsregistret flyttas från till . Anslaget tillförs därför engångsvis 2011 och varaktigt . Medlen förs dit från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning upptagna anslaget 1:9 . har redovisat en handlingsplan för hur myndigheten ska minska kreditutnyttjandet och bedriva verksamheten inom beräknade anslagsramar. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. För att ska kunna bedriva verksamheten på ett effektivt och rättssäkert sätt behöver medel tillföras verksamheten. Därför ökas anslaget med engångsvis på hösttilläggsbudget och med varaktigt . Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med till följd av att vissa gemensamma e- regionala underrättelsecenter och mot den organiserade brottsligheten. Anslaget tillförs varaktigt för arbetet med tillsyn av gränsöverskridande avfallstransporter genom att det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med till följd av att vissa gemensamma e- förvaltningsprojekt genomförs. För att minska risken med företagande och därmed främja ett ökat entreprenörskap avser regeringen att föreslå två förändringar i skuldsaneringslagen. För det första ska skuldernas ålder inte längre beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering. Därigenom kommer det att kunna gå betydligt snabbare att få skuldsanering för den som har skulder från näringsverksamhet. För det andra ska aktiva näringsidkare kunna få skuldsanering. Genom att även aktiva näringsidkare omfattas av skuldsanering får enskilda näringsidkare samma möjligheter att ta sig ur en ekonomiskt ohållbar situation som löntagare har . Genom dessa förändringar kan fler personer väntas ansöka om och beviljas skuldsanering. anslag tillfördes därför i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) varaktigt . Regeringen avser att lämna en proposition till . anslag ökas varaktigt med för arbetet i regionala underrättelsecenter och mot den organiserade brottsligheten. Till följd av godkännande av regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100, bet. 2009/10:KU39, rskr. 2009/10:332) om överföring av ett antal verksamheter vid Domstolar till olika förvaltningsmyndigheter övertar vissa delar av Domstolars verksamhet med dödande av s.k. förkommen handling. Anslaget ökas därför med 2011. ökas anslaget varaktigt med . Medlen förs dit från det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet upptagna anslaget 1:5 Domstolar. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Anslaget minskas med till följd av att vissa gemensamma e-förvalt- ningsprojekt genomförs. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.3 Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. En enhetlig behandling av de företag och medborgare som kommer i kontakt med myndigheterna är en viktig rättssäkerhetsaspekt. En viktig uppgift för myndigheternas ledning är således att säkerställa att ärenden behandlas lika. Myndigheterna ska se till att de regelverk och rutiner som de själva disponerar över är så enkla som möjligt till gagn för en kostnadseffektiv hantering. Regeringen understryker betydelsen av samtliga myndigheters fortsatta arbete med förenklingar av det egna regelverket samt med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. Eftersom myndigheterna har likartad verksamhet när det gäller uppbördshanteringen och brottsbekämpningen är det väsentligt att de möjligheter till förenklingar och förbättringar som finns genom myndighetssamverkan tillvaratas. Regeringens särskilda satsning mot grov 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 organiserad brottslighet, där samtliga myndigheter inom utgiftsområdet deltar, är ett exempel på myndighetssamverkan. I det löpande arbetet ska myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten som servicen till allmänheten och företagen förbättras. Kontinuerliga förändringar, rationaliseringar och en kostnadseffektiv verksamhet är nödvändigt för att klara framtidens krav på myndigheterna. Det är av stor vikt att arbeta med standardisering och automatisering av arbetsflöden. I myndigheternas uppgift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsättningarna för att bedriva verksamheten effektivt. En förutsättning för att kunna säkerställa att verksamheten utvecklas i rätt riktning och att resurserna styrs till prioriterade områden är att myndigheterna kontinuerligt följer samhällsutvecklingen. För att uppnå en effektiv och ändamålsenlig förvaltning är ledning, prioritering, intern styrning och uppföljning av all verksamhet inom myndigheterna viktig. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att kunna följa verksamheten och bedöma enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivitet. Den ekonomiska integrationen i tillsammans med globaliseringen av ekonomin och handeln medför delvis nya förutsättningar för myndigheternas verksamhet. Myndigheterna kommer kontinuerligt att behöva anpassa verksamheten till de nya förutsättningar som gäller. I samarbetet mellan olika stater är det viktigt att den information som utbyts tas till vara på bästa sätt inom myndigheterna. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av informationsteknik (IT), informationsutbyte och utbildningsinsatser. Myndigheterna medverkar fortlöpande i det arbete som pågår inom EU. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift att biträda regeringen med expertis i sakfrågor samt analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna deltar även i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet inom e-förvaltningen anser regeringen det vara av största vikt att myndigheterna uppträder samlat och vid behov gemensamt utvecklar och tillhandahåller tjänster som förenklar för medborgare, företag och aktörer inom den offentliga sektorn. I fråga om e-legitimationer och gemensamt verksamhetsstöd för staten har utgiftsområdets myndigheter en viktig roll. Regeringen anser att det är fortsatt viktigt att arbetet med att bekämpa felaktiga utbetalningar, svartarbete och annat skattefusk fortsätter och att arbetet har integrerats i berörda myndigheters löpande verksamhet. Se vidare volym 1, avsnitt 12.4. Årsredovisningarna har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande och , och har fått rena revisionsberättelser. Effektivitetsrevisionens båda rapporter 2009:20 Jobbskatteavdraget och 2010:11 Enhetlig beskattning?, behandlas i volym 1 avsnitt 6.3 respektive 6.1. har granskat växande informationsutbyte med andra länder som sker i syfte att ge kontrollinformation och bidra till att minska skattefelet (2009:24 Internationell skattekontroll). fann vissa brister i hantering av informationsutbytet. Brister som nu åtgärdat. åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser föranleder inga ytterligare åtgärder från regeringens sida och rapporten bedöms vara slutbehandlad. har granskat effekterna av sammanslagningarna av m.fl. myndigheter under 20042005 till s.k. enmyndigheter (Från många till en sammanslagningar av myndigheter 2010:3). Enligt har enmyndighetsreformerna skapat bättre förutsättningar för rättslig styrning och fördelning av resurser samt lett till minskade variationer i handläggningstider vid . Regeringen anser att rapporten, i de delar den berör , är slutbehandlad. Se vidare utgiftsområde 2, avsnitt 3.5.1. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att -eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, -brottslighet inom skatteområdet ska förebyggas och bekämpas och -medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. är indelat i åtta skatteregioner. Huvudkontoret leder och styr skatteregionerna och verksamhetsstöd (VE). VE levererar tjänster åt , och Lantmäteriet. har 10 500 anställda och bedriver verksamhet på ett hundratal orter. ekonomi är ansträngd. En av anledningarna är kostnadsutvecklingen inom VE. Ekonomistyrningen av VE måste därför skärpas. har redovisat en handlingsplan för hur myndigheten ska minska kreditutnyttjandet och bedriva verksamheten inom beräknade anslagsramar. Regeringen följer noga de ytterligare åtgärder som myndigheten ska vidta och redovisa med anledning av den ansträngda ekonomin. hanterar stora belopp och volymer vilket ställer särskilt stora krav på effektivitet. hanterade cirka 66 miljoner kontrolluppgifter, närmare 15,5 miljoner deklarationer, cirka 2,8 miljoner folkbokföringsärenden och drygt 80 000 ansökningar om F- skatt. Regeringen har genom en mängd åtgärder, t.ex. hus- och jobbskatteavdraget, minskat incitamenten för skattefusk. Regeringen har också genomfört förslag för förbättrad kontroll av kontantbranschen och av särskilda riskbranscher. En särskild satsning mot grov organiserad brottslighet pågår där flera myndigheter deltar. Måluppfyllelsen bedöms av regeringen vara god för de flesta verksamhetsområdena. En viktig inriktning inom skatteverksamheten är att underlätta för att medborgare och företag ska kunna göra rätt från början. En ökad användning av e-tjänster gör att fler gör rätt från början. Exempel på nya e-tjänster är kassaregister, husarbete och . Medborgares och företags förtroende för är viktigt. Viljan att betala skatt påverkas mycket av medborgares och företags uppfattning om verksamhet. I Svenskt Kvalitetsindex mätning fick högst betyg av samtliga undersökta myndigheter. I jämförelse med andra skatteförvaltningar inom , tillhör de främsta när det gäller kostnadsproduktivitet. När modernaste myndighet utsågs kom tvåa efter . har det varit långa väntetider för de medborgare och företag som vill få kontakt med skatteupplysningen. Regeringen anser att det är oacceptabelt att medborgare och företag inte får 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 kontakt med skatteupplysningen inom rimlig tid. och har tillsammans öppnat 80 servicekontor. Etableringarna fortsätter och 2011 beräknas det finnas 124 kontor. medverkar i samarbetet fr.o.m. . Genom att koncentrera service och samverka med andra myndigheter minskar kostnaderna. Samverkan leder även till att myndigheterna kan finnas på fler orter. totala verksamhet är uppdelad i beskattning, folkbokföring, fastighetstaxering, brottsbekämpning och bouppteckning samt utfärda id-kort som framgår av diagram 3.1. Beskattningens mål är ett så litet skattefel som möjligt och att beslutad skatt ska betalas in. Beskattningsverksamhetens huvudsakliga arbetsuppgifter är information, löpande ärendehantering och kontroll. Beskattningen utgör av totala verksamhet. Skatteinkomsterna minskade med 75 miljarder från 1 384 miljarder till 1 309 miljarder . Uppbördsförlusterna var 8,2 miljarder , vilket är av de totala skatterna. Nya e-tjänster för t.ex. kassaregister, husarbete och anmälan om barns födelse har tagits i drift löpande och utnyttjandet av dem har ökat . Allt fler medborgare och företag deklarerar elektroniskt. av medborgarna deklarerade elektroniskt 2009 vilket är en ökning i jämförelse med 2008. Andelen skattedeklarationer som lämnades elektroniskt ökade från 2009. Såväl som medborgare och företag har mycket att vinna på att det blir rätt från början. Ett ökat användande av elektronisk deklaration bidrar till att minska oavsiktliga fel, t.ex. överföringsfel mellan blanketter och felsummeringar. framgång i kontrollen avgörs till stor del av förmågan att identifiera risker. Riskhantering innebär att prioritera och välja rätt åtgärder utifrån en analys av fakta för att minska eller eliminera riskerna för att inte nå målen för kontrollen. Resurserna koncentreras därmed till områden med hög risk. Riskområdena utgörs av privatpersoner, företag, internationella transaktioner, ekonomisk brottslighet och borgenärsarbetet. Strategin är att så långt det är möjligt förebygga fel. De effektivaste insatserna är därför inriktade på information, samverkan och regelförenklingar. För att bättre kunna åtgärda risker avseende skattefelet har s.k. riksprojekt. Riksprojekten ger möjlighet till metod- och systemutveckling men leder också till en ökad samverkan med externa aktörer. Andra sätt att åtgärda risker är även riktad information, nationell och internationell samverkan samt en väl fungerande kontroll genom ett förbättrat arbetssätt. Det internationella området utgör ett högriskområde för fel. har ökat sina resurser på området jämfört med . har även ökat kompetensen genom koncentration och samarbete. Riskerna minskas genom förbättrad information och informationsförsörjning. ingick tio nya informationsutbytesavtal. Av- talen är ett viktigt redskap för att bekämpa avancerat skatteundandragande. påbörjades uppbyggnaden av ett finansiellt centrum inom . Centrumet ska, inom , fungera som ett metod- och kunskapsstöd för det finansiella området. Inom området ekonomisk brottslighet arbetar på flera sätt för att nå framgång. Branschsamarbete har visat sig vara ett effektivt arbetssätt. Arbetsmetoderna mot ekonomisk brottslighet har förbättrats. lämnade knappt 4 000 brottsanmälningar till och . Insatser mot kontanthandeln och införandet av kassaregister har prioriterats. personalliggare inom frisör- och restaurangbranschen har resulterat i över 17 000 kontrollbesök . För området privatpersoner minskade resurserna . Felen som privatpersoner gör inom t.ex. aktie- och fastighetsförsäljningar är oftast oavsiktliga. har därför satsat på information och särskilt målgruppsanpassad information. Exempel på det är informationsträffar på byggvaruhus för att informera om det nya husavdraget. För området företag har resurserna minskat jämfört med . Resurserna har lagts på kontroll och förebyggande arbete. Förebyggande arbete är t.ex. företagsbesök, samverkan och e-tjänster. har även koncentrerat hanteringen av vissa branscher till ett fåtal regioner. Det underlättar den administrativa hanteringen och bidrar till en enhetlig rättstillämpning. Folkbokföringen ska vara aktuell och korrekt. Folkbokföringen utgör av totala verksamhet. Många av våra medborgerliga rättigheter och skyldigheter bygger på folkbokföringen. Kvaliteten i folkbokföringsregistret måste därför vara hög. Särskilda informationssatsningar för att öka kvaliteten i folkbokföringsregistret har gjorts . En ökad samverkan med andra myndigheter ger förutsättningar för att kontrollverksamheten ska bli träffsäker och effektiv. Folkbokföringen har koncentrerats till 19 orter (tidigare 89 orter) . har användningen av e-tjänster ökat. togs 450 000 personbevis ut elektroniskt vilket är av samtliga. Nya e-tjänster är personnummer online för nyfödda, beställning av dödsfallsintyg och en möjlighet att elektroniskt rapportera diskrepanser i folkbokföringen. Samtliga dessa tjänster kommer att underlätta för såväl andra myndigheter som för . Fastighetstaxeringen ska vara rättvisande och korrekt. Fastighetstaxeringen utgör av totala verksamhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 har fastighetstaxeringen koncentrerats från drygt femtio orter till sju. För att ytterligare effektivisera verksamheten har det fattats beslut om att verksamheten ska bedrivas på endast fyra orter . Den allmänna fastighetstaxeringen, som genomförs , omfattar olika kategorier av fastigheter enligt en fastställd ordning och varje fastighetskategori blir taxerad minst . Antalet omprövningar minskade . Genomströmningstiderna för omprövningarna har delvis minskat. Brottsbekämpningen ska förebygga och avslöja brottslighet samt ge åklagare bra underlag för åtal. Brottsbekämpningen utgör av totala verksamhet. Skattebrottsenheterna arbetar med att utreda framför allt skattebrott. I storstadsområdena och i vissa län leds utredningarna av och i övriga landet av . Samverkan med andra myndigheter och samverkan mot organiserad brottslighet har ökat . Åklagarna bedömer att skattebrottsenheternas utredningar håller hög kvalitet och att förundersökningarna ger ett bra stöd för beslut om åtal. Produktiviteten är fortsatt hög och varje utredare avslutade i genomsnitt 13 utredningar . Antalet avslutade förundersökningar uppgick till 2 100, vilket är på samma nivå som 2008. Registreringen av bouppteckningar ska säkerställa att de formella kraven är uppfyllda. Verksamheten utgör mindre än en procent av totala verksamhet. Verksamheten är koncentrerad till tre orter. Kostnaden per bouppteckningsärende har sjunkit . Genomströmningstiderna har försämrats. avslutades av ärendena , jämfört 2008. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 började att ta emot ansökningar och utfärda id-kort till personer som är folkbokförda i landet, har fyllt och kan styrka sin identitet. Verksamheten utgör mindre än en procent av totala verksamhet. Efterfrågan har varit större än förväntat. togs 42 000 ansökningar emot och fick avslag på sin ansökan. av alla som ansöker om id-kort styrker sin identitet med hjälp av intygsgivare. Det har blivit enklare att få id-kort jämfört med tidigare. Av korten som utfärdades har utfärdats till personer som inte tidigare, när utfärdade id-kort, kunnat få id-kort. Anledningen är att godtar en vidare krets av intygsgivare och fler id-handlingar. 10 419 anställda, vilket är Andelen kvinnor var och andelen kvinnor på ledande befattningar var . Resultatet av medarbetarundersökningen 2009 var bra, samtliga mått ligger över vad som kan anses acceptabelt. Sjukfrånvaron fortsätter att minska och uppgick vid utgången av . Även långtidssjukfrånvaron minskar. Regeringen bedömer att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Regeringen anser att inriktningen att underlätta för den som vill göra rätt för sig ska kvarstå. Riktad och behovsanpassad information ska lämnas till de medborgare och företag som behöver det. Detta kan bl.a. ske genom förenklade blanketter och internetlösningar. Det är viktigt att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till områden med hög risk för skattefel. Regeringens bedömning är att myndigheten bedriver ett strategiskt arbete med att ständigt bli mer effektiv. Det innebär en fortsatt omfördelning av arbetsuppgifter och material för att säkerställa en hög effektivitet och servicenivå, enhetliga rättsliga bedömningar och en effektiv kontroll. Med anledning av den ansträngda ekonomin måste ekonomistyrningen skärpas. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. En ökad samverkan mellan myndigheter ska leda till att allmänhet och företag inte behöver lämna fler uppgifter än nödvändigt. Regeringen gör bedömningen att bedriver ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning.