prop · GX03210 · 2010-04-15 00:00:00 — andra personliga förhållanden i an- mälan i ärende om ansvar eller personliga förhållanden i anmälan i ärende om klagomål mot hälso- hälso- och sjukvården, om det kan och sjukvården eller dess personal antas att den enskilde eller någon enligt 7 kap. patientsäkerhetslagen (2010:00) samt hos Hälso- och betydande men om uppgiften röjs. anmälan i ärende om prövotid, annan behörighet eller begräns- 8 kap. samma lag, antas att den enskilde eller någon betydande men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Legitimation och annan behörig- het för yrke inom hälso- och sjukvården Sekretess gäller hos Social- styrelsen i ärende om legitimation, särskilt förordnande att utöva yrke, bevis om kompetens som Europaläkare eller bevis om specialistkompetens enligt 4 kap. 10 § patientsäkerhetslagen (2010:00) för uppgift om sökandens hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att denne eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos Social- styrelsen i ärende om klagomål eller i initiativärende enligt 7 kap. anmälan till Hälso- och sjuk- 7 kap. 30 § samma lag för uppgift om berörd hälso- och sjukvårds- andra personliga förhållanden, om det kan antas att denne eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 10 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos i ärende om prövotid, återkallelse av legitimation eller annan behörighet, begränsning av för- skrivningsrätt eller ny legitimation eller behörighet enligt 8 kap. patientsäkerhetslagen (2010:00) för uppgift om berörd hälso- och sjukvårdspersonals hälsotillstånd eller andra personliga förhåll- anden, om det kan antas att denne eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Första stycket gäller inte om annat följer av 10 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen enligt 1 §, 2 § andra stycket och 35 §§ gäller inte Sekretessen enligt 1 §, 2 § andra stycket, 35 §§ och 8 a och 8 b §§ gäller inte 1.beslut i ärende enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård, om beslutet avser frihetsberövande åtgärd, 2.beslut enligt smittskyddslagen (2004:168), om beslutet avser frihets- berövande åtgärd, 3. beslut i ärende om ansvar 3. beslut i ärende om klagomål Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhåll- anden i en anmälan i ärende om ansvar eller behörighet för per- sonal inom hälso- och sjukvård, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs.Den tystnadsplikt som följer av 8 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift i anmälan till eller . eller behörighet för personal inom mot hälso- och sjukvården hälso- och sjukvården, eller 4. beslut i fråga om omhänder- 4. beslut i fråga om omhänder- tagande eller återlämnande av 5. beslut i ärende enligt 4 kap. 10 § eller 8 kap. patientsäkerhets- lagen (2010:00). Den tystnadsplikt som följer av 7, 9, 16 och 17 §§ inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrande- frihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 15 §§ inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om annat än verkställigheten av beslut om omhändertagande eller beslut om vård utan samtycke. Den tystnadsplikt som följer av 8 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift i anmälan till . Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållan- den i anmälan i ärende om klagomål mot hälso- och sjukvård eller dess personal enligt 7 kap. patientsäkerhetslagen (2010:00) och i anmälan i ärende om prövotid, återkallelse av legitimation eller annan behörig- het eller begränsning av förskriv- ningsrätt enligt 8 kap. samma lag, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen enligt 1 § gäller inte 1.beslut om omhändertagande av en enskild, 2.beslut om vård utan samtycke, 3. beslut om sluten ungdoms- 3. beslut om sluten ungdoms- 4. beslut i ärenden om ansvar 4. beslut i ärende om klagomål eller behörighet för personal inom mot hälso- och sjukvård hälso- och sjukvård. eller dess personal, eller 5. beslut i ärende enligt 8 kap. patientsäkerhetslagen (2010:00). Sekretessen enligt 1 och 4 §§ gäller inte beslut i fråga om omhänder- tagande eller återlämnande av personakt. Lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 6 kap. 1214 §§ patientsäker- hetslagen (2010:00), och på hälso- och sjukvårdens område, 15 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453). I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. 1 Senaste lydelse 2009:1270. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ prövning av frågor om tillhanda- utveckling av läkare i hållande och fördelning av platser ingår i läkares vidareutbildning och som anordnas med statliga medel (SFS 1998:531) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ prövning av frågor om tillhanda- ling av läkare i (IPULS) hållande och fördelning av platser ingår i läkares vidareutbildning och som anordnas med statliga medel (SFS 2010:00) _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 1.Denna lag träder i kraft . 2.För ärenden som anhängiggjorts hos före gäller 25 kap. 8 och 10 §§ samt 26 kap. 6 och 7 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i sin Prop. 2009/10:210 äldre lydelse. Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade ansvarigt statsråd att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn ur ett patientsäker- hetsperspektiv av den lagstiftning som omfattar bl.a. tillsynen och ansvarssystemet inom hälso- och sjukvården (Patientsäkerhetsutred- ningen, S 2007:06). beslöt regeringen att ge utredningen tilläggsdirektiv. Enligt tilläggsdirektiven skulle utredningen bl.a. se över behovet och lämpligheten av att ge möjlighet att få uppgifter ur belastningsregistret i ärenden där ska göra en lämplighetsprövning vid beslut om legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården samt vid behov föreslå författningsändringar. Utredningen överlämnade till regeringen betänkandet Patientsäkerhet Vad har gjorts? Vad behöver göras? (SOU 2008:117) . Betänkandet innehåller bl.a. förslag till en ny lag om patientsäkerhet m.m., innebärande bl.a. att vårdgivare ska bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete och att ska utreda klagomål mot hälso- och sjukvården. En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. betänkande har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2008/10687/HS). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare som enligt sina direktiv bl.a. skulle se över hur behandlingen av person- uppgifter inom hälso- och sjukvården regleras samt lämna förslag till en väl fungerande och sammanhängande reglering på området (Patient- datautredningen S 2003:03). skulle också göra en generell översyn av lagen (1996:1156) om receptregister och anpassa den till övrig lagstiftning inom området. Utredningen överlämnade slutbetänkandet och läkemedel m.m. (SOU 2007:48). Betänkandet innehåller bl.a. förslag om att Socialstyrel- sen för sin tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen ska få uppgifter ur receptregistret om enskilda läkares eller tandläkares förskrivning av vissa läkemedel samt att styrelsen för detta ändamål ska få uppgifter som kan hänföras till enskilda patienter. Dessa förslag behandlas i propositionen. Betänkandets lagförslag i denna del finns i bilaga 4. betänkande har remissbehandlats. En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena gällande de aktuella lagförslagen finns tillgänglig i (dnr S2007/6055/HS). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare som fick i uppdrag att se över patientskadelagen (1996:799) och läkemedels- försäkringen. (S 2002:12) avlämnade betänkandet Patientskadelagen och läkemedelsförsäkringen en översyn (SOU 2004:12). Det förslag i betänkandet som reglerar efter- levandes rätt till patientskadeersättning i vissa fall hanteras i propositionen. Betänkandets lagförslag i denna del finns i bilaga 6. betänkande har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Prop. 2009/10:210 S2004/1672/HS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Regeringen har i huvudsak utformat lagtexten på det sätt som Lagrådet föreslagit. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitten 5.1, 6.1, 6.3, 8.1, 8.2, 8.3, 10.1, 10.3, 11.1, 11.3, 14 och 20 samt i författnings- kommentaren. I förhållande till lagrådsremissens förslag har vidare vissa redaktionella ändringar gjorts. I finns ett förhållandevis omfattande regelverk som syftar till att värna patientsäkerheten i hälso- och sjukvården och tandvården. I den aktuella patientsäkerhetsdebatten har inte primärt fler regler efterfrågats. Det som framför allt har framförts, är att vården ska tillägna sig och tillämpa den kunskap som redan finns och som har utvecklats inom säkerhetsforskningen . har pekat på svårigheten att ge en hel och rättvisande bild av hur säker vården är. Mycket talar för att det finns ett mörkertal av risker, tillbud och vårdskador i hälso- och sjukvården. Tillgängliga källor och data på patientsäkerhetsområdet Flera internationella studier, bl.a. i , och , visar att av alla patienter som vårdas på sjukhus riskerar att drabbas av en vårdskada och därmed ett lidande, förlängd vårdtid och/eller oplanerad återintagning på sjukhus samt extra vård- insatser av olika slag. Bedömningen är att hälften av dessa vårdskador skulle gå att undvika genom bättre följsamhet till riktlinjer för diagnostik och behandling samt till rutiner, t.ex. för vårdhygien. genomförde en nationell kartläggning av antalet vårdskador inom somatisk slutenvård. Resultaten presenterades och visade att det kan vara upp till 100 000 patienter (8,) som skadas och 3 000 som avlider till följd av en vårdskada . Frekvensen av vårdskador och tillbud är därmed i samma storleksordning i som i andra länder med likartad utbildningsstandard och kvalitetsnivå inom hälso- och sjukvården. Kunskap om brister och inträffade avvikelser i hälso- och sjukvården kan bl.a. hämtas från de anmälningar som görs till , , patientnämnderna, patient- försäkringen och läkemedelsförsäkringen. De nationella kvalitetsregistren, hälsodataregistren, dödsorsaksregistret Prop. 2009/10:210 med flera är också unika källor till kunskap och forskning. För att patientsäkerheten ska bli bättre krävs dock mer kunskap om risker och hur dessa ska hanteras. Risker ska så långt möjligt förutses och åtgärder vidtas för att hålla riskerna under kontroll, men när tillbud och negativa händelser ändå inträffar måste dessa ligga till grund för lärande av hur verksamheten kan bli säkrare. En viktig källa till lärande är avvikelserapportering. Mycket talar för att många avvikelser inte rapporteras och att det således finns ett stort mörkertal. Vid en tematisk tillsyn som gjorde framkom t.ex. att avvikelser inte rapporterades därför att felet rättades till direkt, varför personalen inte såg något värde i att rapportera. Ett annat skäl till att inte rapportera var att detta inte föranledde några åtgärder från vårdgivarens sida, varför personalen ansåg att det var bortkastad tid att lämna en rapport. Andra undersökningar har visat att det finns brister vad gäller systematiken i återkopplingen från vårdgivaren och att det finns en relativt låg kännedom om i vilken utsträckning en rapporterad händelse föranlett någon förändring. Vidare har i en doktorsavhandling konstaterats att det finns stöd för att rapporteringsbenägenheten ökar om nyttan av rapporteringen tydliggörs (SOU 2008:117, s. 131). Det finns få data om vilka kostnader vårdskador genererar för patienterna, för vården och för samhället i stort. Ledning kan dock häm- tas från bl.a. de ersättningar som betalas ut från patientför- säkringen. Landstingens kostnader för patientförsäkringen kan ses som en direkt kostnad relaterad till kvalitetsbrister, då ersättning från för- säkringen betalas ut endast för sådana skador som experter bedömer kunde ha undvikits. De flesta ersättningsbelopp understiger . Den genomsnittliga ersättningen för alla skador uppgick till . Vid funktionsnedsättning med uppgår den genomsnittliga ersättningen till . Landstingen betalar till- sammans preliminärt 2009 till , . uppskattade i sin hälso- och sjukvårdsrapport att de direkta vårdkostnader som uppkom till följd av komplikationer inom medicinsk och kirurgisk slutenvård uppgick till . I en annan rapport från uppskattas att den samlade och direkta vårdkostnaden för alla sjukhusinfektioner över- stiger . I den undersökning av förekomsten av vårdskador inom somatisk slutenvård som publicerade , kom styrelsen fram till att av patienterna hade fått en vårdskada. Om resultaten extrapoleras till alla vårdtillfällen på sjukhus motsvarar det cirka 630 000 extra vårddygn vilket medför stora kostnader för sjuk- vårdshuvudmännen. Insatser och patientsäkerhetsarbete i har många initiativ tagits såväl nationellt som interna- tionellt för att öka intresset för och kunskapen om hur hög patientsäker- De initiativ som tagits handlar om allt från att påverka lag- stiftning till att engagera vårdens högsta ledning i säkerhetsarbetet och få i gång ett konkret förbättringsarbete i vårdverksamheterna. har systematiskt arbetat för att underlätta och stimulera arbetet med patientsäkerhet samt informera såväl hälso- och sjukvårdspersonal som patienter om risker m.m. Myn- digheten har även inrättat en web-portal om patientsäkerhet där kunskaper och erfarenheter på området regelbundet publiceras. I landstingen är patientsäkerhet en alltmer prioriterad fråga. landsting har inrättat patientsäkerhetsfunktioner, patientsäkerhetskom- mittéer, patientsäkerhetsråd, patientsäkerhetshandläggare etc. som flera aktörer och organisationer på nationell nivå på olika sätt stödjer och aktivt deltar i patientsäkerhetsarbetet. Flera landsting har också initierat egna vårdskademätningar enligt den metod som bl.a. Social- styrelsen använt sig av i sin nationella mätning. Kurser och utbildningar i säkerhet och patientsäkerhet förekommer numera på såväl högskolor som universitet, ibland redan under grund- utbildningarna till ett vårdyrke, men oftare som kortare kurser för redan Utbudet av kvalificerade patientsäkerhetsutbildningar är än så länge begränsat. tog Kommuner och Landsting, SKL, initiativ till en nationell landstingsgemensam satsning för ökad patientsäkerhet med målet att halvera förekomsten av vårdrelaterade infektioner före utgången Målet fastställdes med utgångspunkt i en undersökning från , då andelen sjukhusvårdade patienter som drabbades av en vårdrelaterad infektion som krävde antibiotikabehandling i genomsnitt för riket uppgick till . Inom ramen för satsningen har SKL med hjälp av experter i landet sammanställt s.k. åtgärdspaket bestå- ende av ett litet antal evidensbaserade åtgärder som konsekvent tillämp- ade kan minska förekomsten av vårdrelaterade infektioner, fallskador och trycksår i vården samt läkemedelsrelaterade vårdskador. mallar och beskrivningar tagits fram för hur verksamheter kan göra egen- kontroller av sin följsamhet till åtgärdspaketen. SKL bedriver viss omvärldsbevakning och förmedlar information till såväl förtroendevalda som till tjänstemän i såväl förbundet som till medlemmarna om vad som pågår på olika håll i och världen på SKL företräder också medlemmarna i olika natio- nella sammanhang, driver olika patientsäkerhetsprojekt, koordinerar patientsäkerhetsnätverk samt erbjuder metodstöd till landsting och kom- muner, när dessa genomför projekt och aktiviteter för att öka patient- Ett initiativ som fått stort genomslag i såväl landsting som kommuner är de så kallade VRISS-projekten (Vårdrelaterade Infektioner Ska Stoppas), som efter två nationella projekt i SKL:s regi spridit sig i hela landet i form av lokala och regionala projekt. Ett annat sådant nationellt patientsäkerhetsprojekt som är inne i en spridningsfas är projektet för en bättre livskvalitet hos äldre som syftar till att minska vårdskador på grund av felaktig läke- Prop. 2009/10:210 medelsanvändning. Ett annat viktigt initiativ som tagits på patientsäkerhetsområdet är de nationella patientsäkerhetskonferenser som anordnas i av SKL, LÖF och i samverkan med Läkarför- bundet, , , , och . Syftet med konferenserna har varit att öka intresset för och kunskapen om patient- säkerhet hos vårdens alla intressenter och att inspirera till praktiskt förbättringsarbete genom att informera om olika metoder och verktyg samt om goda exempel på framgångsrikt patientsäkerhetsarbete. utövar tillsyn över hälso- och sjukvården och dess per- sonal. Den operativa tillsynen utövas av sex regionala tillsyns- enheter (, , , , och ). Tillsynsaktiviteter genomförs både med anledning av anmälningar från chefsläkare/medicinskt ansvariga sjuksköterskor/motsvarande (lex Maria-ärenden) och från patienter eller närstående samt på tillsynsen- heternas egna initiativ. Tillsynsaktiviteterna sker ofta i form av direkt- kontakter med verksamhetens företrädare i samband med besök eller inspektioner men också i form av granskning av journalhandlingar och för verksamheten väsentliga styrdokument. I vissa fall intervjuas även patienter och anhöriga. Resultatet av granskningsaktiviteten återförs där- efter alltid i form av en rapport och ett beslut till den som varit föremål för granskningen. Återföringen medför ofta att lämnar förslag till förbättringsåtgärder eller ställer krav på åtgärder och åter- rapportering till . Verksamhetstillsyn dominerar och den individinriktade tillsynen utgör endast . Individtillsynen avser främst utredning av hälso- och sjukvårdspersonal där sjukdom eller missbruk kan utgöra risk för patientsäkerheten samt förekomsten av riskbeteende i samband med för- skrivning av läkemedel, främst beroendeframkallande medel. () tillkom i sin nuvarande form 1980. Bestämmelser om verksamhet och uppdrag finns dels i myn- dighetens instruktion, dels i 7 kap. lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, förkortad LYHS. Av bestämmelserna i framgår att myndigheten ska pröva frågor om disciplinpåföljd och behörighetsfrågor bl.a. prövotid, återkallelse av legitimation samt begränsning av förskrivningsrätt (7 kap. 1 §). Av denna bestämmelse följer vidare att det är som prövar frågor om ny legitimation res- pektive ny förskrivningsrätt för hälso- och sjukvårdspersonal som tidig- are har fått sin legitimation återkallad eller behörighet att förskriva nar- kotiska eller alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit indragen eller begränsad. Det övergripande målet för myndighetens verksamhet, vilket framgår av 1 § förordningen (2007:1019) med instruktion för Hälso- och Prop. 2009/10:210 sjukvårdens ansvarsnämnd, är att genom kontroll av den anmälda vården och genom information om verksamheten medverka till att stärka patient- säkerheten inom hälso- och sjukvården och tandvården. infördes en möjlighet för patienter och anhöriga att vara part i disciplinärenden. motiverade förslaget med att det ansågs angeläget att en patient som anmält en yrkesutövare skulle få insyn i ärendet och en möjlighet att vara verksam för sakens utred- ande och prövning (SOU 1978:26, s. 122). Någon sådan rätt fanns inte . tillät visserligen ibland en anmälare att ta del av utredningen, men anmälarna kunde inte göra gällande något rättsligt anspråk på att få vara delaktiga. I propositionen anfördes bl.a. att det för patienternas rättssäkerhet och tilltro till verksamhet är nödvändigt att patienten ges tillfälle att spela en mera aktiv roll i det disciplinära förfarandet än den anmälaren i ett disciplinärende i allmänhet har (prop. 1978/79:220, s. 26). mottar anmälningar som innehåller olika typer av klagomål mot hälso- och sjukvårdspersonal och/eller hela verksamheter. var antalet inkomna ärenden 4 624, varav 87 kom från Social- styrelsen. Antalet anmälningar från till har min- skat (119 ärenden , 98 ärenden ), medan antalet ärenden i totalt sett har ökat med respektive . I varje landsting och kommun ska det finnas en eller flera nämnder med uppgift att stödja och hjälpa patienter. Patientnämnderna, eller för- troendenämnderna som de först benämndes, inrättades . Patient- nämndernas verksamhet regleras i lagen (1998:1656) om patientnämnds- verksamhet m.m.. Patientnämndernas arbetsområde omfattar all offentligt finansierad hälso- och sjukvård, tandvård som bedrivs av landstingen samt vissa omvårdnadsinsatser enligt socialtjänstlagen (2001:453). Nämndernas arbetsuppgifter preciseras i lagen. Nämnderna ska utifrån synpunkter och klagomål stödja och hjälpa enskilda patienter samt bidra till kvalitetsutvecklingen i hälso- och sjukvården genom att bl.a. hjälpa patienter att få information, främja kontakter mellan patienter och vårdpersonal och att rapportera iakttagelser och avvikelser av betydelse för patienterna till vården. Det sammanlagda antalet ärenden hos landets patientnämnder uppgick till 24 065, vilket gör patientnämnderna till den instans som har flest registrerade ärenden jämfört med (4 525), Social- styrelsen (5 713 varav 1 509 lex Maria-ärenden) och Patientförsäkringen (9 700). Patientnämnderna kategoriserar sina ärenden och lämnar en verksamhetsredogörelse till . Vård och behandling inklusive omvårdnad är den största ärendegruppen. Hälften så många hör till kategorin Bemötande och/eller kommunikation. Inom området Orga- nisation, regler och resurser finns ärenden som avser t.ex. brister i till- gängligheten, oklart patientansvar när patienten vårdas av olika vårdgivare (brister i vårdkedjan) och administrativa rutiner. 2009/10:210 ärenden har patientsäkerhetsaspekter. Även brister i bemötandet kan på- verka patientsäkerheten om bristen haft betydelse för vårdens eller behandlingens genomförande och/eller resultat. 4.1.2 Patientsäkerhet ur ett internationellt perspektiv Europeiska kommissionen och medlemsstaterna har bedrivit ett samarbete kring patientsäkerhet. Samarbetet har bl.a. utmynnat i ett meddelande och förslag till rådsrekommendationer om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner som kom- missionen lämnade .