prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — Utredningen slutrapporterade och departementspromemorian Leveransplikt för elektroniska dokument (Ds 2009:61) har remitterats. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Många av de utmaningar svensk utbildning står inför delas av andra länder. Genom att aktivt vara en del av det internationella samarbetet, delta i internationella jämförande studier och analyser samt ta del av andra länders erfarenheter får vi stöd i vårt eget reformarbete. Det skapar förutsättningar för ökad kvalitet i den svenska utbildningen och främjar enskildas möjligheter att studera och arbeta utomlands. Det internationella samarbetet och de olika ländernas reformarbeten stöds av olika program. Inom EU är 2020 ramverket för det europeiska samarbetet för att främja utveckling och tillväxt. Utbildningssamarbetet i EU fokuseras mot de gemensamma mål som utbildningsministrarna har satt upp i Utbildning . Det finns flera program för att stödja de gemensamma målen i Utbildning , där det mest omfattande är Programmet för livslångt lärande. presenterade kommissionen ett särskilt initiativ, Unga på väg, KOM(2010)477. Regeringen välkomnar initiativet som en del i det gemensamma arbetet med att öka kvaliteten i det svenska utbildningssystemet och ytterligare förstärka rörligheten. Internationella jämförelser och analyser ger värdefull information om resultaten i svenska utbildningar. Resultaten i mätningar av 15-åringars kunskaper () har varit ett bra underlag för svenska reformer. har också initierat en mätning av vuxnas kompetenser, Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC). Programmet syftar till att mäta den vuxna befolkningens kognitiva och arbetsmarknadsrelaterade kunskaper och kompetenser som är viktiga för ett framgångsrikt deltagande i samhälls- och arbetslivet. Regeringen anser att PIACC är ett viktigt program som kommer att ge möjlighet att ta fram indikatorer på de vuxnas kunskaper och kompetens. deltar även i förstudie Assessment of Higher Education Learning Outcomes (AHELO) om utvärdering och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppföljning av högre utbildning. Syftet med förstudien är att undersöka möjligheten att utveckla tester som mäter studenternas studieresultat i förhållande till lärandemål. Regeringen följer utvecklingsarbetet med stort intresse. Utbildningssystemen skiljer sig åt i de olika länderna och det kan vara svårt för enskilda individer, arbetsgivare, utbildningsanordnare m.fl. att förstå dem. Inom det internationella samarbetet, framför allt inom EU, pågår därför en rad projekt för att öka förståelsen för de olika ländernas system med syfte att främja studenters och arbetstagares ökade rörlighet. I sker reformsamarbetet främst inom Bolognaprocessen för högre utbildning och Köpenhamnsprocessen för yrkesutbildning. har arbetet i EU fokuserat på att bestämma nivån på kvalifikationer, att skapa ett strukturerat system för meritöverföring och att länderna arbetar för att kontinuerligt förbättra sina kvalitetssäkringssystem både inom yrkesutbildning och högre utbildning. Regeringen anser att de rekommendationer som EU:s utbildningsministrar har beslutat om är viktiga instrument i arbetet med att öka rörligheten och det livslånga lärandet inom och mellan länderna. Som exempel på antagna rekommendationer kan nämnas: -Den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, European Qualifications Framework (EQF), antogs av Europeiska unionens råd och och genomförs intensivt i de europeiska länderna. Myndigheten för har utsetts till nationell samordningspunkt för arbetet med EQF och har också getts i uppdrag att ta fram ett förslag till ett nationellt ramverk för kvalifikationer (NQF), som ska länkas till EQF. -Inrättande av ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen, European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET). -Den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning, European Quality Reference Framework for Vocational Education and Training (EQARF). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen ställer sig positiv till samarbete om dessa frågor och avser att genomföra rekommendationerna. Den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande ska vara samordnad med det nationella ramverk för kvalifikationer för högre utbildning som har haft i uppdrag att ta fram inom ramen för arbetet med Bolognaprocessen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Barn- och ungdomsutbildning Barn- och ungdomsutbildning består av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass och skola. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. I pedagogisk omsorg ingår bl.a. familjedaghem (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). I övrigt omfattar barn- och ungdomsutbildning förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. 5.2.1Resultat i den kommunala verksamheten och motsvarande skolformer Förskoleverksamheten ska erbjuda en pedagogisk verksamhet och underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller studier med ansvar för barn. Antalet barn i förskoleverksamhet har ökat . Ökningen beror både på att barnkullarna har blivit större och att andelen barn av samtliga barn i befolkningen som deltar i förskoleverksamhet fortsätter att öka. Diagram 5.1 Antal barn i förskoleverksamhet 2004- Anm.: har begreppet familjedaghem ersatts av pedagogisk omsorg, av vilken familjedaghem utgör en del. var av alla barn i befolkningen i åldern inskrivna i antingen förskola eller pedagogisk omsorg. Andelen har ökat från i förskolan och minskat från i pedagogisk omsorg. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till barn i åldrarna i den utsträckning som behövs för att föräldrarna ska kunna förvärvsarbeta eller studera eller utifrån barnens behov. Ett barn som är i behov av en plats i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg ska erbjudas det utan oskäligt dröjsmål, dvs. från det att föräldrarna anmälde behov av plats. räknade 42 av landets 290 kommuner inte med att klara av att erbjuda plats i förskoleverksamhet enligt Statens skolverks rapport till förskoleverksamhet 2008/2009. Brist på lokaler, ökade födelsetal eller 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökad inflyttning, liksom kommunens ekonomi, var de vanligaste förklaringarna till att kommuner inte klarade av att erbjuda plats . Endast åtta kommuner menade att problemen berodde på brist på personal. En jämförelse med den undersökning som gjorde visar att kommunernas beredskap att ta emot barn i förskolan var betydligt sämre . Det var så många kommuner som inte räknade med att klara att erbjuda plats jämfört med . En av förklaringarna är att många förskoleplatser blir lediga först när sexåringarna börjar i förskoleklass. Statistik från ger följande bild av personal och gruppstorlekar i förskolan. All personalstatistik är omräknat till heltidsanställningar. 1.Hösten 2009 gick det 5,3 barn per anställd i förskolan. Detta är oförändrat sedan föregående år och kan jämföras med en personaltäthet på 5,4 barn . Sammantaget var det 1 600 fler anställda i förskolan 2009 jämfört med . 2.Barngrupperna har blivit mindre . I genomsnitt gick 16,8 barn per grupp i förskolan 2009, vilket kan jämföras med 16,9 och 17,2 . 3.Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är mycket ojämn. Av de 93 200 som är anställda och arbetar med barn var kvinnor och män. Andelen har varit i stort sett . 4.Andelen pedagogiskt högskoleutbildad personal var . lärarutbildning och fritidspedagogutbildning. 5.Andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning i förskolan har ökat något . Antalet årsarbetare med pedagogisk högskoleutbildning har ökat med över 13 000 jämfört med . 6.Personal med barnskötarutbildning utgjorde av årsarbetarna i förskolan 2009. förskolan har minskat med . Antalet anställda barnskötare har emellertid ökat med drygt 8 000. Enskilda förskolor, pedagogisk omsorg och öppen förskola gick av alla barn i förskolan i en förskola med enskild huvudman. Andelen barn i förskola med enskild huvudman har ökat jämfört med . Diagram 5.2 Andelen barn i förskolor med enskild Förortskommuner Större städer Pendlingskommuner Glesbygdskommuner Varuprod. > 25 000 inv. 12 500-25 000 inv. < 12 500 inv. I storstäder och förortskommuner är det relativt sett vanligare med enskilda förskolor. I förortskommunerna var andelen barn i förskolor med enskild huvudman i genomsnitt högre än i glesbygdskommunerna. fanns drygt 20 000 barn i åldern i pedagogisk omsorg, vilket var 2 400 färre än föregående år. Av dessa gick nästan alla barn () i familjedaghem. Cirka en procent av barnen deltog i flerfamiljslösningar och en lika stor andel deltog i andra varianter av pedagogisk omsorg. Pedagogisk omsorg är ojämnt fördelad över landet. Den är vanligast i glesbygdskommuner där i genomsnitt av 1-5-åringarna gick i pedagogisk omsorg. Det kan jämföras med storstadskommunerna där motsvarande andel var . fanns det sammanlagt 472 öppna förskolor i 172 av landets kommuner. var antalet ca 750, men har antalet öppna förskolor varit mellan 440 och 480. Den totala kostnaden för förskolan beräknas uppgå till 2009. Det innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnadsökningen beror bland annat på att antalet inskrivna barn har ökat . Kostnaden per barn har ökat och uppgår till . Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt att erbjuda barn en meningsfull fritid. Antalet barn inom skolbarnsomsorgen var 359 000 , vilket motsvarar av det totala antalet barn i åldern och av det totala antalet barn i åldern . Personaltätheten i fritidshemmen har minskat . ökade antalet barn per årsarbetare från 18,2 till 20,9. Diagram 5.3 Antal barn per årsarbetare i fritidshem Även gruppstorlekarna fortsatte att öka. genomsnittliga gruppstorleken i fritidshem ökat med 5,7 barn, vilket är en ökning . Tillgången till öppna fritidsverksamheter för barn i åldern varierar kraftigt mellan kommunerna. fanns det sammanlagt 640 öppna verksamheter i 69 av landets kommuner. Det är ovanligt att skolbarn deltar i pedagogisk omsorg. var knappt en halv 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 procent av 6-9-åringarna inskrivna och bland 10-12-åringarna var andelen ännu lägre. gick av alla barn i fritidshem i ett enskilt fritidshem. Detta motsvarar en ökning med cirka en procentenhet jämfört med . Enskilda fritidshem är betydligt vanligare i storstäder och förortskommuner än i övriga kommungrupper. Personaltätheten i de enskilda fritidshemmen var lägre än i de kommunala fritidshemmen, däremot var barngrupperna mindre i de enskilda fritidshemmen. Den totala kostnaden för fritidshem beräknas uppgå till 2009, vilket är en ökning från föregående år. Antalet barn ökade . Kostnaden per barn ökade till . Verksamheten i förskoleklasserna ska stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. Förskoleklass är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet som finns i samtliga av landets kommuner. /2010 gick av alla sexåringar i förskoleklass. av eleverna gick i en förskoleklass med fristående huvudman. Andelen elever i förskoleklass med fristående huvudman har ökat med . Andelen elever i fristående verksamhet varierar mycket mellan kommunerna och är högst i storstäder och förortskommuner. Antalet elever i förskoleklass ökade /10 jämfört med /09, som antalet anställda var oförändrat. Antalet årsarbetare per 100 barn minskade från 6,5 föregående år till 6,3 /10. Det är den lägsta nivån sedan skolformen infördes . Den totala kostnaden för förskoleklass beräknas uppgå till 2009. Detta är en ökning jämfört med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökade 2009 , och kostnaden per elev ökade till . uppdrag är att förmedla kunskap och främja flickors och pojkars utveckling och lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Alla barn har rätt till utbildning. /10 gick 892 000 elever i , vilket är en minskning med 14 000 elever jämfört med läsåret innan. Antalet elever i var som störst under 20002002, men har elevtalen minskat. Kommande år kommer elevantalet att fortsätta minska och beräknas nå sin lägsta nivå /12. Andelen elever som går i fristående grundskolor har ökat kontinuerligt och uppgick /, vilket är en ökning sedan läsåret innan. Totalt fanns det 4 660 grundskolor /10, vilket är en minskning med 95 skolor () jämfört med . Antalet kommunala skolor minskade med 127 stycken () till 3 946. ökade antalet fristående skolor med 32 stycken () till 709. Fristående skolor fanns i (185 stycken) av landets kommuner och av samtliga fristående skolor återfanns i . Flertalet barn börjar . /10 var 1 321 elever (1,) i årskurs 1 eller yngre. Av sexåringarna i årskurs 1 var flickor och pojkar. /10 var av samtliga elever berättigade till modersmålsundervisning. Andelen har ökat kontinuerligt . av de berättigade eleverna deltog i undervisningen. I de tre storstäderna , och var mer än var tredje elev berättigad till modersmålsundervisning. Skillnaden mellan olika elevgruppers slutbetyg var precis som föregående år markant, framförallt sett till föräldrarnas utbildningsbakgrund men även utifrån svensk/utländsk bakgrund och kön. Elever med föräldrar med grundskoleutbildning hade ett genomsnittligt meritvärde på 159,4. Elever med minst en gymnasieutbildad förälder hade ett genomsnittligt meritvärde på 193,9 och elever med minst en högskoleutbildad förälder hade ett genomsnittligt meritvärde på 231,4. Jämfört har det genomsnittliga meritvärdet sjunkit med knappt 6 poäng för elever med föräldrar med grundskoleutbildning. För elever med minst en högskoleutbildad förälder har i stället en ökning skett med 2 poäng. Skillnaden i genomsnittligt meritvärdet mellan elever med utländsk bakgrund som är födda i och elever som invandrat till var liten, 200,8 respektive 201,5 . Däremot hade elever födda utanför som invandrat ett meritvärde om 158, dvs. ett betydligt lägre genomsnittligt meritvärde än de två ovan nämnda grupperna. Regeringen har i skrivelsen Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration (skr. 2009/10:233) lämnat en fördjupad analys av utvecklingen av integration i skolan. Flickorna hade liksom tidigare läsår ett betydligt högre genomsnittligt meritvärde än pojkarna. Skillnaden mellan könen har varit ungefär lika stor och varierat mellan 21 och 23 meritpoäng. Diagram 5.4 Olika elevgruppers meritvärden Invandrat efter skolstart, pojkar Invandrat efter skolstart, flickor Invandrat före skolstart, pojkar Invandrat före skolstart, flickor Utländsk bakgrund, född i , pojkar Utländsk bakgrund, född i , flickor Högskoleutbildad förälder, pojkar Högskoleutbildad förälder, flickor Gymnaiseutbildad förälder, pojkar Gymnaiseutbildad förälder, flickor Grundskoleutbildade föräldrar, pojkar Grundskoleutbildade föräldrar, flickor Trenden med ständigt ökande meritvärden och att allt fler elever uppnår målen i alla ämnen har fortsatt. Det genomsnittliga meritvärdet uppgick /09 till 209,6. har det genomsnittliga meritvärdet ökat med 2,3 poäng och med 0,3 från föregående läsår. har andelen elever som uppnår målen i alla ämnen ökat från till . Det innebär att av de elever som avslutade inte uppnådde kunskapsmålen i ett eller flera ämnen. var av eleverna som gick ut årskurs nio behöriga till gymnasieskolans nationella program, vilket var den lägsta andelen då det nuvarande betygssystemet infördes. har dock förändringarna av andelen behöriga varit tämligen små. I tjänstgjorde /10 85 750 lärare, varav var kvinnor och var män. Var tionde lärare var född utomlands. Av samtliga lärare, omräknat till heltidsanställningar, hade en pedagogisk högskoleexamen. Det är en ökning med en procentenhet jämfört med föregående år. Antalet lärare per 100 elever uppgick till 8,2. Eftersom antalet lärare minskat mer () än antalet elever () så har lärartätheten minskat något . Lärartätheten varierar dock mycket mellan skolor och huvudmän. /06 har lärartätheten ökat med 0,1 lärare per 100 elever. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas uppgå till 2009. Därtill kommer kostnader för skolskjuts på . I jämförelse med 2008 har den totala kostnaden för minskat . Antalet elever minskade 2009 medan kostanden per elev ökade till per elev. Den största delkostnaden utgörs av undervisning och uppgår till per elev. Sameskolan, som motsvarar årskurs 16, är utformad efter samernas behov av en utbildning som tillvaratar och utvecklar det samiska språket och kulturarvet. Integrerad samisk undervisning finns i kommunala grundskolor. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskoleklass, förskole- och fritidshemsverksamhet för samiska barn. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gick 159 elever i sameskolan (varav 26 i förskoleklass). Antalet elever minskade jämfört med föregående år (2008 168 elever och 2007 172 elever). Även antalet barn som deltog i den integrerade samiska undervisningen fortsatte att minska. undervisades 117 elever integrerat i ett tiotal skolor. Förskola och fritidshem finns i anslutning till alla landets fem sameskolor. Antalet barn i förskola (118) ökade efter en tillfällig minskning 2008. Antalet barn i fritidshem (60) ökade marginellt. Sameskolstyrelsen hade 2009 81 personer (62 årsarbetare) anställda, vilket var en liten minskning jämfört med föregående år. Av de anställda var kvinnor och män. Personalomsättningen visar att av personalen slutade nyanställdes. Det råder stor brist på utbildade förskollärare, barnskötare och lärare som behärskar något av de samiska språken i tal och skrift samt har kunskap om den samiska kulturen. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och skolbarnsomsorg uppgick till . Kommunala avgifter finansierar platser inom sameskolans förskola och skolbarnsomsorg. Kostnaden per elev i sameskola uppgick, inklusive barn i förskoleklass, till 2009, vilket är en ökning med . Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn och ungdomar som inte kan gå i på grund av dövhet eller hörselskada, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionshinder. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och tre riksrekryterande skolor. /2010 gick 502 elever i specialskolan, varav flickor och pojkar. Antalet elever minskade med två stycken jämfört med föregående läsår. har andelen elever i specialskolan minskat . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan uppgick /10 till 257. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen, omräknat till heltidsanställningar, var och andelen lärare som hade specialpedagogisk utbildning var . Antalet lärare per 100 elever uppgick till 44,8, vilket i princip är detsamma som föregående läsår. De totala kostnaderna inom specialskolan uppgick till . Kostnaden per elev steg 2009 jämfört med föregående år till . Översyn av ersättning för elever i specialskolan För elever i specialskolan ska elevens hemkommun betala ersättning till Specialpedagogiska skolmyndigheten. Ersättningens storlek bestäms av regeringen i förordningen (SKOLFS 1997:1) om ersättning för elever i specialskolan. Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett kommunernas ersättning för elever i specialskolan (rapport 2010:1). I rapporten skriver Statskontoret att den ersättning som kommunerna betalar till staten är låg i förhållande till de genomsnittliga kostnader som kommunerna har för elever i hörselklasskolor med ett regionalt upptagningsområde. Regeringen avser att se över ersättningsnivåerna. Den obligatoriska särskolan är en skolform där kursplaner och undervisning är anpassade efter elever med utvecklingsstörning. Särskolan syftar till att ge en till varje elev anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Träningsskolan är avsedd för elever som inte klarar undervisningen i grundsärskolan. Det gick 12 700 elever i den obligatoriska särskolan /10, vilket utgjorde av samtliga elever i de obligatoriska skolformerna. Antalet elever har sjunkit jämfört med föregående läsår. har andelen elever som tagits emot i den obligatoriska särskolan minskat från /10. av särskoleeleverna gick i träningsskolan. Av eleverna var flickor och pojkar. Av de elever som var mottagna i grundsärskolan var integrerade i , dvs. gick minst halva tiden tillsammans med elever i . Denna andel har legat relativt stabilt kring . Andelen elever som är integrerade i varierar stort mellan kommunerna, från var tionde elev till samtliga elever. Antalet elever mottagna i den obligatoriska särskolan varierar också stort mellan kommunerna. Den obligatoriska särskolan fanns 2009/10 i 285 kommuner. Vanligast var huvudman, medan fristående huvudman endast fanns i 30 kommuner. av eleverna i den obligatoriska särskolan gick i fristående särskolor. Antalet tjänstgörande lärare i den obligatoriska särskolan minskade med /10 till nästan 5 000 lärare. Även om antalet lärare minskat i obligatoriska särskolan har lärartätheten ökat från 27,0 till 27,6 lärare per 100 elever mellan läsåren 2008/09 och 2009/10. Detta beror på att antalet elever i obligatoriska särskolan fortsätter att minska. Det var stora skillnader mellan huvudmännen i fråga om andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i skolor med huvudman var, omräknat till heltidsanställningar, dubbelt så stor jämfört med skolor med fristående huvudman, . Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen har minskat kontinuerligt den senaste tioårsperioden. /01 var denna andel för att /10 ha sjunkit till . Gymnasiesärskolan erbjuder yrkesförberedande utbildning på nationella eller specialutformade program samt individuella program, där verksamhets- och yrkesträning ingår. /10 gick 9 400 elever i gymnasiesärskolan, vilket var en ökning med jämfört med föregående läsår. Av eleverna var män och kvinnor. Nästan alla elever gick i kommunalt drivna gymnasiesärskolor. gymnasiesärskolor och i skolor drivna av ett landsting. Av alla elever i gymnasiesärskolan gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. I gymnasiesärskolan har lärartätheten ökat från 22,0 till 22,8 heltidsanställningar per 100 elever från /09 till /10. Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) med pedagogisk högskoleexamen var oförändrat medan andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen ökade från . Även i gymnasiesärskolan var skillnaden stor mellan huvudmännen i fråga om andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen medan den i fristående skolor var specialpedagogisk högskoleexamen var . Den totala kostnaden för den obligatoriska särskolan i regi uppgick till 2009, vilket är samma kostnad som noterades 2008. Kostnaden per elev exklusive integrerade elever ökade till . Kommunernas totala kostnad för gymnasiesärskolan uppgick till 2009, vilket var en ökning sedan föregående år. Kostnaden per elev ökade på årsbasis till . Gymnasieskolan utgörs av utbildning inom det offentliga skolväsendet som är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande, fram till och med det första kalenderåret det år de fyller tjugo. Den är en frivillig skolform som omfattar 17 nationella program samt specialutformade och individuella program. Utöver de kommunala gymnasieskolorna finns det fristående skolor som bedriver utbildning som motsvarar gymnasieskolan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Gymnasieskolan ska i enlighet med målen i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som förberedelse för yrkesverksamhet och för studier vid universitet och högskolor m.m. samt som förberedelse för vuxenlivet.