prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med andra aktörer initiera och utveckla kriterier för värdegrundsmärkning av äldreomsorg, ta fram ett förslag på system för värdegrundsmärkning. Ett förslag på system för värdegrundsmärkning och hur ett sådant system kan förvaltas ska tas fram. Förslag på hur det ska göras tillgängligt för äldre personer, anhöriga och personal inom äldreomsorgen ska också lämnas. Sammanhållen vård och omsorg för äldre Regeringen avser att genomföra en satsning på att få omsorgen och vården i form av hemsjukvård, äldreomsorg, vårdcentral och sjukhusvård att samverka bättre. Nya sätt för att samla sina insatser kring den äldre för ett bättre omhändertagande behöver utvecklas. De mest sjuka äldre måste få hälso- och sjukvård efter behov, som alla andra patienter. För en äldre person med många olika symtom och diagnoser kan kontakterna med olika huvudmän, verksamheter och personalkategorier vara svåra att överskåda. Anhöriga och närstående får rycka in en hjälp som inte alla äldre har. Se även avsnittet Jämlik vård och självbestämmande för patientens bästa under 3.10 Politikens inriktning under Hälso- och sjukvårdspolitik. Därför avser regeringen genomföra en särskild satsning på att effektivisera användandet av resurser så att vården och omsorgen i större grad utgår från patienternas behov samt organiseras effektivare. Satsningen ska premiera resultat så att lokala lösningar anpassade till förutsättningar i respektive landsting och kommun kan växa fram (se även avsnitt 3.10.3). Regeringen föreslår en satsning på 2011. Under förutsättning att anvisar medel respektive år avser regeringen avsätta 2012 och 2013 och 2014. uppgår satsningen till under den kommande mandatperioden. Övriga åtgärder för förbättrad samverkan mellan kommuner och landsting De brister som finns i samverkan medför att äldre personer inte får sina behov av vård och omsorg tillgodosedda och att vården inte ges på lika villkor över landet. Det delade huvudmannaskapet för vården och omsorgen medför att personer med sammansatta eller snabbt föränderliga behov av vård och omsorg som en följd av otydliga ansvarsgränser och bristande samverkan mellan olika verksamheter och yrkesgrupper får insatser utan en helhetssyn på individens totala behov. Eftersom allt fler personer önskar bo kvar i sin ordinära bostad även när behovet av vård och omsorg ökar, behöver vården och omsorgen organiseras så att den möter sådana behov. Hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen bör organiseras så att äldre personer känner trygghet med att bo kvar i sin ordinära bostad. Vården och omsorgen ska vara av god kvalitet. Ingen borde behöva uppsöka akutsjukvården på grund av organisatoriska brister eller för att samverkan fungerar dåligt. Närmare två tredjedelar av landets kommuner ansvarar för hemsjukvården. Regeringen vill stödja utvecklingen så att även resten av landets kommuner på frivillig väg kan ta över ansvaret för hemsjukvården från landstingen. Regeringen har därför tillsatt en nationell samordnare för hemsjukvården som dels ska stödja landstingen och kommunerna i processen med att föra över huvudmannaskapet från till kommunerna, dels utreda frågan om kommunerna ska ges befogenhet att anställa eller på annat sätt tillhandahålla läkare. Psykisk ohälsa bland äldre personer är vanligt förekommande. Det finns kunskap om äldres psykiska ohälsa och vilka metoder som är effektiva för att möta ohälsan, men kunskapen är inte tillräckligt spridd. Det saknas en samlad strategi för att åtgärda problemet med att äldre personer som har psykisk ohälsa inte har tillgång till en god och säker vård. Det delade huvudmannaskapet kan innebära att inte någon av huvudmännen tar ett samlat ansvar. Regeringen har därför gett i uppdrag att till ta fram vägledning som stärker 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 huvudmännens insatser för ett gemensamt ansvarstagande. Det kan t.ex. handla om att utveckla former för samarbete, utveckla personalens kompetens om psykisk ohälsa hos äldre i specialistpsykiatri, primärvård och äldreomsorg. I den nationella IT-strategin är en kärnuppgift för statens åtagande att i samverkan med huvudmännen säkerställa en hög informationskvalitet och tydliga regelverk för dokumentation inom vård- och omsorgssektorn. Regeringen bedömer att den pågående särskilda satsningen på insatser inom områdena teknisk infrastruktur, informationsstruktur samt lagar och regelverk behöver fortsätta och att medel behöver avsättas . Beslut om medel fattas inom ramen för överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting om Program för god äldreomsorg. Ökad valfrihet i äldreomsorgen Att bli äldre ska inte innebära att möjligheten att bestämma över vardagen beskärs. En ökad valfrihet inom äldreomsorgen är därför viktig för att äldre människor ska få sina behov och önskemål tillgodosedda. Lagen om valfrihetssystem trädde i kraft . har över 200 kommuner ansökt om statliga medel för att undersöka möjligheterna att upprätta valfrihetssystem. Regeringen vill nu förstärka det arbetet med en satsning så att fler kommuner inför fritt val för äldre inom äldreomsorgen. bör alla kommuner i landet ha beslutat om valfrihet för den enskilde enligt LOV, annars bör tvingande lagstiftning övervägas. Därtill avser regeringen bygga vidare på den genomförda försöksverksamheten om fritt val av hjälpmedel i tre landsting och ge äldre och andra med funktionsnedsättning större möjligheter att själva välja hjälpmedel. Regeringen föreslår en satsning på ökad valfrihet i äldreomsorgen med 2011. Under förutsättning att anvisar medel respektive år avser regeringen avsätta 2012 till 2014 eller sammanlagt under den kommande mandatperioden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen genomför en treårig satsning på att stärka det hälsofrämjande arbetet. Det sker genom det uppdrag som lämnats till och om att utarbeta en vägledning som kan vara till stöd för kommuner och landsting i arbetet med att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen ska syfta till att ge huvudmännen kunskap och inspiration om hur de tillsammans med ideella sektorn kan bidra till att äldre personer ska kunna känna välbefinnande, gemenskap och ha ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen ska baseras på befintlig kunskap och nationella såväl som internationella erfarenheter. Mot bakgrund av uppdraget och inom ramen för arbetet med prestationsbaserade statsbidrag ska även starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. Försöksverksamheterna bör utgå från kommande riktlinjer om hälsosamtal och ska utvärderas efter försöksperiodens utgång. Regeringen föreslår att satsningen också genomförs med . Under förutsättning att anvisar medel 2012 så avser regeringen avsätta 2012. Ökat självbestämmande i boendet för äldre Att själv ha möjlighet att bestämma hur man ska bo är en central del av äldres självbestämmande. Hur den äldres önskemål ser ut kan förändras . Det behövs därför en mångfald av boenden anpassade för äldre, både på den vanliga bostadsmarknaden och i särskilt boende som kräver biståndsbeslut i kommunen. Äldre ska också ha möjlighet att bo kvar i sin ordinarie bostad . Regeringen vill nu bredda satsningen på anpassade bostäder för äldre. Detta dels genom ett riktat stöd för att tillskapa fler platser i särskilt boende och trygghetsboende. Dels genom att utveckla det statliga stödet för boendelösningar för äldre så att fler får möjlighet att välja ett fungerande boende. Ambitionen är att ge äldre möjlighet att själva välja när det är dags att flytta till ett anpassat boende. Inom ramen för den fortsatta boendesatsningen avser regeringen att ge stimulansmedel till kommuner som erbjuder lösningar som gör att äldre par ska kunna fortsätta att bo tillsammans. Satsningen föreslås uppgå till 2011. Under förutsättning att anvisar medel respektive år 20122014 så avser regeringens att avsätta 2012 och 2013 och 2014 eller sammanlagt under kommande mandatperiod. Tillsammans med det tidigare beslutade investeringsstödet uppgår satsningen till . Regeringen kommer att fortsätta satsningen på att förbättra användarvänliga teknikstöd i boendet samt tillgången till bra hjälpmedel, produkter och tjänster för äldre och anhöriga (Teknik för äldre II). Regeringen föreslår att det avsätts för satsningen. Under förutsättning att anvisar medel 2012 avser regeringen att avsätta 2012. Regeringen fortsätter även en satsning som syftar till att stödja kommunerna så att de kan erbjuda användarna digital larmhantering med en tillfredsställande funktionalitet och säkerhet. Bakgrunden är att de gamla fasta telenäten gradvis ersätts med ny teknik och att kommunerna behöver stöd i övergången till ny teknik för trygghetslarm. och har fått i uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna och att ge stöd till utvecklingsprojekt inom området. Regeringen satsade 2010 . Uppdraget ska slutredovisas . Ett omvårdnadslyft för äldreomsorgens medarbetare Äldreomsorg är en mycket personalintensiv verksamhet och lönekostnaderna uppgår till av den totala kostnaden för äldreomsorgen. För att påverka kvalitet och effektivitet är personalen den i särklass viktigaste målgruppen. Behovet av kompetens hos personalen ökar kontinuerligt. Att bemötas med respekt av kompetent personal inom både vård och omsorg är viktigt för att äldre personer ska uppleva sin tillvaro som värdig och trygg. har regeringens uppdrag att ta fram ett vägledande underlag i vilket det preciseras vilka kunskaper som kan behövas dels för grundläggande arbete, dels för specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. Kvaliteten i vården och omsorgen uppstår i det enskilda mötet mellan människor. Regeringen föreslår därför ett omvårdnadslyft i form av en särskild utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare. Satsningen syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorgen och ge medarbetarna möjlighet att växa i sina yrkesroller. Särskilda kompetensmål för omvårdnadslyftet bör utarbetas. Regeringen föreslår att satsningen genomförs med . Under förutsättning att anvisar medel för 20122014 avser regeringen avsätta 2012 och 2013 och 2014 eller totalt under den kommande mandatperioden. Stöd för nyföretagande i äldreomsorg Under den kommande mandatperioden är det angeläget att fortsatt stimulera företagande och entreprenörskap inom vård och omsorg. Det kan vara ett stort steg att etablera egen verksamhet inom ramen för ett valfrihetssystem. Därför införs ett stöd inom ramen för den kompetenssatsning som görs för äldreomsorgen ett starta-eget-bidrag för äldreomsorgens medarbetare. En bra äldreomsorg förutsätter kunniga ledare som finns nära personalen och kan stödja, handleda och reflektera. Dagens ledare inom äldreomsorgen har i alltför liten utsträckning möjlighet att fungera så. Enhetscheferna har inte alltid de förutsättningar som krävs för att styra och leda verksamheten och ledarskapet inom äldreomsorgen behöver därför ägnas särskild uppmärksamhet. har uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och Famna, dels utarbeta ett vägledande underlag avseende kunskapsbehov, dels ta fram förslag till en nationell ledarskapsutbildning riktad till chefer inom 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Uppdraget ska redovisas till . Inom ramen för Programmet för en god äldreomsorg stöder regeringen även huvudmännens utveckling av ett gott ledarskap genom projektet för resultat. Förbättrad uppföljning och kunskapsstyrning Äldre kvinnor och män i behov av äldreomsorg har rätt till insatser av god kvalitet. har det skett en positiv utveckling inom äldreomsorgen med ökat fokus på brukare. Fokus har även ökat på uppföljning och systematiskt förbättringsarbete med syfte att skapa bättre kvalitet och effektivitet i äldreomsorg, såväl som övrig socialtjänst. Det finns dock fortfarande ett stort behov av kunskapsutveckling och brukarmedverkan inom äldreomsorgen, såväl som inom övrig socialtjänst. Regeringen avser att fortsätta och vidareutveckla satsningar för att mer effektivt stödja äldreomsorg och övrig socialtjänst i att utveckla en kunskapsbaserad praktik. Arbetet beskrivs mer ingående under politikområdet Socialtjänstpolitik. Genom öppna jämförelser och brukarundersökningar ges såväl de äldre och deras anhöriga som politiker och chefer inom äldreomsorgen möjlighet att själva se och jämföra kvaliteten i olika kommuner och hos olika utförare. Denna information krävs för att den enskilde ska kunna göra ett upplyst val av utförare. Informationen ger kommuner och landsting ett kvitto på hur den egna verksamheten fungerar och idéer om var man bör sätta in förbättringsåtgärder. Det är viktigt att fortlöpande utveckla uppföljning och jämförelser så att de än bättre täcker in relevanta kvalitets- och effektivitetsaspekter. Regeringen avser att fortsätta att stödja arbete med att i samverkan med Kommuner och Landsting utveckla öppna jämförelser inom äldreomsorgen och övriga områden. För att kunskapen från bl.a. öppna jämförelser ska leda till bättre kvalitet i praktiken behövs såväl ett nationellt som ett regionalt stöd till kunskapsutveckling och lokalt förbättringsarbete. Därför är det prioriterade områden i satsningen på evidensbaserad praktik. har regeringens uppdrag att under 20102012 göra en nationell tillsynsgenomgång av vården och omsorgen om äldre. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Särskilt fokus ska ägnas frågor om hur äldreomsorgen och hälso- och sjukvården samverkar med varandra. En organisationskommitté har fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en ny oberoende granskningsmyndighet. Myndigheten ska bl.a. ansvara för kvalificerad och systematisk uppföljning, utvärdering och effektivitetsgranskning av hälso- och sjukvården. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2010:90) ska myndigheten även utföra uppgifter inom områden som ligger i gränssnittet mellan vård och omsorg, t.ex. missbruksfrågor eller kommunens vård och omsorg om äldre. Se vidare politikens inriktning under socialtjänstpolitik. Regeringen föreslår att anslaget för myndigheten ska uppgå till . Se vidare anslag 1:12 Myndigheten för vårdanalys under Hälso- och sjukvårdspolitik. Program för god äldreomsorg Genom programmet för god äldreomsorg stödjer regeringen huvudmännen i arbetet med att säkerställa en god vård och omsorg för äldre. Med det avses bl.a. god tillgänglighet, självbestämmande, trygghet och inflytande. En god äldreomsorg ska byggas med kunskapsbaserade insatser av hög kvalitet som följs upp och utvärderas. Systematiserad kunskap behövs för att peka på vilka typer av förbättringar som är önskvärda och vilken potential förbättringarna kan ha. Därutöver krävs ett systematiskt förbättringsarbete i kommunerna för att omsätta kunskaper till praktisk handling. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål . Överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting ska baseras på vad som framkommer i uppföljningen av de projekt som omfattas av överenskommelse. 7.7.15:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Ändamålet med anslaget är att genom riktade insatser inom äldreområdet öka de äldres valfrihet, trygghet och självbestämmande inom äldreomsorgen. Medel ges för att stimulera kommuner och landsting att utveckla kvalitén i äldreomsorgen, att höja kompetensen bland äldreomsorgens personal, att öka antalet platser i särskilt boende samt att stimulera fram nya boendeformer för ett tryggt boende för äldre. Medel ges också för att införa förslagen om en nationell värdegrund samt till olika typer av insatser för att öka kunskapen inom äldreområdet. Från anslaget utbetalas även statsbidrag till pensionärs och anhörigorganisationer, samt till kommunsektorn i enlighet med överenskommelsen med Kommuner och Landsting om ett program för en god äldreomsorg. Tabell 7.5 Anslagsutveckling 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Bemyndiganden och ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att besluta om bidrag för forskning om äldre och investeringsstöd till nybyggnad av och ombyggnad till särskilt boende samt trygghetsboende för äldre. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Regeringen aviserar i denna proposition en rad nya satsningar inom äldrepolitiken. Huvuddelen av kostnaderna för dessa nya satsningar finansieras genom att äldre satsningar som finansieras av anslaget gradvis fasas ut. Utöver finansiering genom omdisponeringar så tillförs anslaget ytterligare . har beslutat om en resursförstärkning av stödet till personer som vårdar eller stödjer närstående (prop. 2008/09:82, bet. 2008/09:SoU19, rskr. 2008/09:249). kommer resursförstärkningen föras över till anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Med anledning av det ökas det under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppförda anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med och detta anslag minskas med motsvarande belopp. I budgetpropositionen (prop. 2009/2010:1) beslutade om en särskild satsning på äldreomsorg som dels innebar en anslagsförstärkning för att stödja införandet av förslag om en nationell värdegrund i äldreomsorgen med , med och med och dels en tillfällig förstärkning av anhörigstödet med samt . Mot bakgrund av det minskas detta anslag med jämfört med . Anslaget hade också en tillfällig förstärkning på under 20082010 till följd av ett tidigare anslagssparande. Anslaget minskas därför med . har arbetet med öppna jämförelser inom verksamheter och arbetet med årliga brukarundersökningar inom vård och omsorg om äldre förts inom ramen för samma regeringsuppdrag. Finansieringen har kommit från två anslag. har använts för öppna jämförelser från anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. och har använts för brukarundersökningar från detta anslag. För att få till stånd en samlad, förenklad och ändamålsenlig finansiering av regeringsuppdraget om öppna jämförelser och brukarundersökningar bör resurserna till ändamålet samlas på anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m.. Regeringen föreslår därför en omdisponering av resurserna som innebär att anslaget 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med och att detta anslag minskas med motsvarande belopp. har i nära 30 års tid stött det FN- anknutna forskningscentret i . Det är en mellanstatlig organisation som sysslar med alla aspekter på social välfärdspolicy och forskning. Det svenska medlemskapet har tidigare finansierats via . Regeringen avser att finansiera det fortsatta medlemskapet från detta anslag. Med anledning av det ökas anslaget med och anslaget 9:1 minskas med motsvarande belopp. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med jämfört med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 5:1 Stimulansbidrag för åtgärder inom äldreomsorgen Förändring till följd av: till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till 1 respektive år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Socialtjänstpolitiken omfattar insatser inom områdena individ- och familjeomsorg samt statligt bedriven ungdoms- och missbruksvård. Det innebär insatser för att förbättra situationen för de mest utsatta grupperna i samhället, t.ex. flickor och pojkar och familjer i socialt och ekonomiskt utsatta situationer, hemlösa, personer med missbruksproblem samt våldsutsatta kvinnor och deras barn. Ansvaret för att kvinnor och män, flickor och pojkar i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) på kommunerna. Statens insatser inom socialtjänstpolitiken består främst av lagstiftning, tillsyn, uppföljning och utvärdering, vissa stimulans- bidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av myndigheterna. (SiS) ansvarar för den statligt bedrivna ungdoms- och missbruksvården som sker enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vård av unga enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU). är central expert- och tillsynsmyndighet på område. övertog länsstyrelsernas tidigare tillsynsuppgifter inom området. Under socialtjänstpolitiken redovisas också bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till cirka 1 . Tabell 8.1 Utgiftsutveckling Socialtjänstpolitik 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är: -att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, -att stärka skyddet för utsatta barn. -bygger på respekt för människors självbestämmande och integritet, -utgår från en helhetssyn, är samordnade och präglas av kontinuitet, -är kunskapsbaserade och effektivt utförda, -är tillgängliga och jämlikt fördelade, -är trygga och präglas av rättsäkerhet i myndighetsutövningen. 8.4Resultat, analys och slutsatser Följande redovisning innehåller resultaten av regeringens politik utifrån målen för politikområdet samt sammanfattande analyser och slutsatser utifrån resultaten. Avsnittet inleds med en gemensam redovisning av insatserna för ökad kunskaps- och kvalitetsutveckling inom samtliga verksamhetsområden. Den följs av en redovisning av insatser och resultat inom den sociala barn- och ungdomsvården, ekonomiskt bistånd, missbruks- och beroendevården, hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden samt stöd och hjälp till brottsoffer. Att insatser i ska vara av god kvalitet framgår av 3 kap. 3 § SoL och 6 § lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Detta gäller både enskild och offentlig verksamhet inom och för såväl myndighetsutövningen som övriga insatser, dvs. såväl strukturinriktade som allmänt och individinriktade insatser. Kvalitet i är ett svårfångat begrepp och vad som är god kvalitet går inte att fastställa på ett objektivt sätt, bl.a. eftersom olika behov och förväntningar påverkar föreställningar av vad som är god kvalitet. har emellertid ett arbete pågått med att ta fram så kallade kvalitetsindikatorer för att belysa flera aspekter av de sociala tjänsternas kvalitet. Enligt i (2008) uppnås god kvalitet när tjänsterna svarar mot de mål (lagar, förordningar, föreskrifter) som beslutats samt att de Brukarinflytande betecknar många olika slags relationer mellan brukare och till exempel anställda inom verksamhet, alltifrån samrådsgrupper till styrelser med formell beslutsmakt. Brukarinflytande avser emellertid ofta brukarnas möjlighet att som grupp påverka de offentliga tjänsternas innehåll. Men brukarinflytande handlar också om att anta ett brukarperspektiv, dvs. om förmåga till inlevelse och empati, något som påverkar det sätt man bemöter andra människor på. För brukaren handlar bemötande om att bli sedd och tillfrågad. Brukarinflytande är att bli betraktad som en hel människa och bemött med tillit och respekt för människans värdighet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stimulera utvecklingen mot ökad valfrihet inom omsorg och vård.