prop · GX03170 · 2010-03-23 00:00:00 — Dessutom kommer de föreslagna regeländringarna sannolikt att bidra till att målet om märkbar förändring i företagens vardag uppnås. Det bör dock noteras att trots att uppskattningen bygger på ett antal kvalificerade antaganden är minskningen endast preliminär. Regeringen avser att ge en samlad redovisning av resultatet av det förenklingsarbete som bedrivits (Skr. 2008/09:2006). I samband med den redovisningen ska även, i den omfattning som är möjlig, en samlad bedömning av den totala föränd- ringen av företagens administrativa kostnader presenteras. Den viktigaste förändringen för företagen är att osäkerheten om och när ett byggprojekt kan genomföras minskar betydligt, liksom kostnaderna för förberedelseåtgärder som inte leder fram till något färdigt projekt. Därmed kan företagens finansiella kostnader för t.ex. räntor och amor- teringar för markinnehav minskas radikalt. Det innebär i sin tur att de byggprojekt som förverkligas belastas med mindre kostnader. Dessutom blir det mer intressant att investera i byggande, eftersom osäkerheterna kring förutsättningarna minskar. Det öppnar möjligheter att attrahera kapital från nya typer av investerare, vilket i sin tur leder till lägre kapi- talkostnader. En del föreslagna åtgärder som avser planläggning och förfarandet vid byggandet kan behöva finansieras genom att kommunerna tar ut avgifter från företag och enskilda. Det gäller exempelvis planbesked, villkorsbe- sked, ingripandebesked, tekniskt samråd, slutsamråd, tillsynsbesök på byggarbetsplatsen, krav på underrättelse till annan part än sökanden, för- tydliganden avseende beslutets innehåll och expediering och delgivning av beslut om lov och förhandsbesked som sökanden har begärt för att försäkra sig om att ett beslut om lov eller förhandsbesked vinner laga kraft. Det är dock svårt att göra någon kvalificerad kvantitativ bedöm- ning av omfattningen av sådana avgifter eftersom det är svårt att upp- skatta ökningen av kommunernas utgifter i samband med handläggning av sådana ärenden. Dessutom saknas ett samlat underlag avseende kom- munernas avgiftstaxor som tas ut och som varierar runt om i landet. Kommunallagens princip om kostnadstäckning (se avsnitt 17, avgifter) innebär att en avgiftstaxa som täcker kom- munernas utgifter för arbetet med plan- och byggärenden ska vara rimlig. Man bör således kunna utgå ifrån att det blir fråga om en rimlig avgift som motsvarar kommunens extrainsatser för att hantera denna typ av ärenden. Sammantaget bedöms dock detta innebära en kostnadsökning för företag och enskilda. De faktiska kostnaderna för detta är dock i sam- manhanget försumbara i jämförelse med den ökade säkerheten för kredit- givare som ger förutsättningar för billigare finansiering . Flera av förslagen som föreslås kunna avgiftsfinansieras är frivilliga, t.ex. planbeskedet, och är sådana åtgärder som efterfrågas av närings- livet. En rimlig avgiftstaxa som täcker kommunernas utgifter för arbetet med denna typ av ärenden bör ändå totalt sett innebära positiva effekter för företagen. Andra förslag som syftar till att förbättra bygg-kvaliteten och säkerheten är kostnadsbesparande eftersom byggnaders be- ständighet, standard och funktion förbättras. Det gäller i första hand be- stämmelser om arbetsplatsbesök på byggarbetsplatsen och kravet på certifiering av särskilt sakkunniga och kontrollansvariga. Förslagen kan innebära ökade krav jämfört med dagens regelverk men är motiverade från kvalitetssynpunkt. Kravet på certifiering av särskilt sakkunniga och kontrollansvariga är dessutom en följd av genomförandet av EU:s tjänstedirektiv. Arbetsplatsbesök ska ske i de fall det inte är obehövligt enligt kommunens bedömning i det enskilda fallet. Arbetsplatsbesök sker i vissa kommuner och det är således svårt att bedöma hur förslaget kommer att påverka den praktiska tillämpningen. Bestämmel- serna innebär att byggnaders kvalitet, säkerhet och livslängd ökar, vilket rimligtvis bör medföra att de totala kostnaderna minskar. De positiva effekterna i form av bättre byggkvalitet, säkerhet, mindre risk för byggfel och därmed kostnadsbesparingar bedöms väga tyngre än den initiala kostnadsökningen som förslagen kan komma att innebära. En ök- ning av avgifter kan komma att påverka olika företag på olika sätt. med mindre resurser kan av kostnadsskäl ha mindre möjligheter att utnyttja de avgiftsbelagda åtgärderna, såsom möjligheten att få villkorsbesked eller planbesked. I de fall avgiften inte är frivillig, såsom vid arbetsplatsbesök på byggarbetsplatsen, finns också vissa möj- ligheter för kommunen att överväga behovet av åtgärden. För att undvika att avgifter onödigtvis fördyrar byggprocessen i t.ex. små byggprojekt är det viktig att behovet av ett arbetsplatsbesök prövas i det individuella fallet. Möjligheten att mot en fastställd avgift få planbesked bedöms förbättra konkurrensförhållandena, då det ger alla en lika rätt att söka planbesked. Detta gör det sammantaget mer intressant att investera i byggande. kan lägga resurser på eget planarbete för att underlätta för kommunen att fatta beslut om en detaljplan där företaget tycker det passar bra. Denna möjlighet har ofta inte småföretag, vilket är ett pro- blem ur konkurrenshänseende. Möjligheten att få planbesked bedöms sammantaget påverka både stora och små företag positivt och bidra till en effektiv konkurrens mellan företagen genom att alla intressenter behandlas likvärdigt. Ett annat moment som kan komma att påverka konkurrensen företagen emellan är kravet på att särskilt sakkunniga och kontrollansvariga ska vara certifierade av någon som är ackrediterad för detta. Kravet är en konsekvens av genomförandet av EU:s tjänstedirektiv. Enligt nuvarande regelverk kan kvalitetsansvariga antingen vara per- soncertifierade av ett ackrediterat certifieringsorgan och ha en riksbe- hörighet eller vara godkända av kommunen och ha en lokal behörighet. De kvalitetsansvariga som har lokal behörighet kan i vissa situationer ha konkurrensfördelar till följd av en lägre kostnad för den kommunala Prop. 2009/10:170 behörigheten, vilket inte längre medges av tjänstedirektivet. ven kan dock innebära att vissa lokalbehöriga kvalitetsansvariga som är godkända av kommunen inte kan kvalificera sig för en personcertifiering på riksnivå. Detta kan komma att innebära att antalet behöriga konsulter i alla fall på kort sikt blir färre och att konkurrensen minskar. På bör dock utbudet av konsulttjänster komma att öka också genom att de nya reglerna underlättar för nya aktörer från övriga medlemsstater att få tillträde till den svenska marknaden. För särskilda sakkunniga krävs personcertifiering av någon som är ackrediterad för detta. Det finns särskilda skäl att anlita sakkunniga för att utföra kontroller och dessa kontroller avser viktiga tekniska krav som brandsäkerhet, bärighet, fukt etc. Det är nödvändigt att byggherren kan förlita sig på att den särskilde sakkunnige har nödvändig kompetens för uppgiften. Kostnaden för kontrollerna kan komma att öka initialt, men kommer att främja beständighet och kvaliteten och öka byggnaders livs- längd. Förändringar inom allmänna och enskilda intressen (2 kap.) De föreslagna förändringarna innebär att högre krav kan komma att ställas på bygg- och exploateringsföretag i samband med t.ex. bygglovs- prövningen. Ett krav införs på hänsyn till hantering av avfall i lokaliseringspröv- ningen samt vid planeringen av bebyggelsens och enstaka byggnadsverks utformning. Bestämmelserna innebär att planläggning och annan pröv- ning enligt ska medföra att bebyggelse och enstaka byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bl.a. möjligheterna att ordna avfallshantering. Även utform- ningen och placeringen av bebyggelsen och enstaka byggnadsverk ska ske på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till möjligheterna att hantera avfall. Syftet med bestämmelserna är att man i ett tidigare skede i den fysiska planeringen ska ta hänsyn till frågor om avfallshantering. En bättre samhällsplanering bör skapa förutsättningar till en mer ändamåls- enlig, lätthanterlig och därmed mer hållbar avfallshantering. Detta bör gynna företag som bedriver avfallshantering eftersom de lokala förutsätt- ningarna blir mer anpassade till möjligheterna att anordna en lämplig av- fallshantering. Regeringen föreslår att prövning enligt ska sam- ordnas med prövning enligt annan lag i samma fråga. För sådana verk- samheter för vilka tillstånd har meddelats enligt 9 kap. 6 § eller för sådana åtgärder som har prövats i en arbetsplan enligt väglagen eller i en järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg införs ytter- ligare bestämmelser om samordning i 35 kap. Syftet med bestämmel- serna är att undvika dubbelarbete och se till att samhälls- resurser används på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt. Förslaget bedöms därför påverka företagen positivt. Förändringar inom översiktsplanering (3 kap.) Följande förändringar föreslås inom översiktsplaneringen. 1.Krav på utställning av förslag till ändring av översiktsplan för en viss del av kommunen tas bort och ersätts med skriftligt granskningsför- farande. 3.Kommunen ska redovisa de nationella och regionala mål, planer och program och strategier som de själva bedömer har betydelse för kom- munens hållbara utveckling. 4.Kommunen ska från få ett uppdaterat underlag om stat- liga och mellankommunala intressen en gång per mandatperiod. Förslaget innebär att översiktsplanerna på ett bättre sätt kommer att återspegla kommunernas politiska vilja och därmed uppfylla sin vägled- ande funktion. Detta innebär i sin tur att den ärendehandläggning som bl.a. berör och blir mer effektiv och ändamålsenlig. Detta bör ge positiva effekter för företagen. Förändringar inom detaljplaneprocessen (46 kap.) Den viktigaste förenklingen är att enskilda har rätt till ett planbesked från kommunen. Detta ska innehålla besked om huruvida kommunen avser inleda detaljplaneläggning av ett område eller inte. finns ingen så- dan skyldighet för kommunen, och företag eller enskilda lever därför med en stor osäkerhet när det t.ex. gäller värdet av sina markinnehav för framtiden. Om de vet att ett område kommer att detaljplaneläggas och tidplanen för planläggningen, kan de göra en rimlig bedömning om kapitalkostnaderna för markinnehavet är rimliga till dess bebyggelsen är klar och kan generera inkomster. Detta förslag är också viktigt för att förbättra konkurrensen, då det ger alla en lika rätt att söka planbesked. kan lägga resurser på eget planarbete för att underlätta för kommunen att fatta be- slut om en detaljplan där företaget tycker det passar bra. Denna möjlighet har ofta inte småföretag, vilket är ett problem i konkurrenshänseende. Förslaget innebär dock en kostnad för företagen eftersom kommunerna föreslås få finansiera arbetet med planbesked genom avgifter. Andra förändringar inom detaljplaneprocessen är följande. 1.Krav på program tas bort. I de fall kommunen upprättar ett program ska dock samråd ske. 2.Nuvarande krav på att genomförandebeskrivningen ska utgöra en särskild handling tas bort. I stället bör en beskrivning av planens genom- förande inkluderas i planbeskrivningen. På samma sätt bör även planens konsekvenser (inkl. miljökonsekvenser) framgå av planbeskrivningen. 3.Utställning ersätts med ett enklare granskningsförfarande. 4.Viss samordning med , väglagen och lagen om byggande av järnvägar om det som ska prövas är identiskt. 5.Fler än en huvudman i samma detaljplan för ökad flexibilitet i plan- genomförandet. 6.Fastighetsplan som särskilt institut tas bort, fastighetsindelningen regleras i detaljplan istället. Kommunen ska i en detaljplan kunna ställa krav på att bygglov inte Prop. 2009/10:170 ges förrän åtgärder för att förhindra översvämning, markförorening, olyckor, och erosion har vidtagits. Detta förslag syftar till att förhindra situationer där områden som riskerar att översvämmas bebyggs utan att skyddsåtgärder har vidtagits och att bebyggelsen därför skadas eller andra konsekvenser. 8.En ny möjlighet att ändra detaljplanen in- förs som en följd av förslaget att slopa fastighetsplaneinstitutet. 9.Kommun ges möjlighet att ingå i en gemensamhetsanläggning för gång- och cykelvägar på kvartersmark. De förslag som rör program, plansamråd och utställning, definieras i Nuteks rapport som fiktiva krav, dvs. sådant som företagen ofta lägger ner tid på utan att det uttryckligen krävs i författningstext. Genom för- ändringarna tydliggörs kraven på företagen. I kommande mätningar av de administrativa kostnaderna kommer det därför att vara möjligt att mäta även dessa kostnader på samma sätt som för andra krav och de blir inte längre fiktiva. Förslagen innebär bl.a. att planprocessen förenklas och effektiviseras genom att det generella kravet på program tas bort som kravet på utställning ersätts med ett skriftligt granskningsförfarande. Dessutom införs en möjlighet att söka planbesked. Ändringarna bör medföra att de administrativa kostnader som är kopplade till fiktiva krav minskar be- tydligt, eftersom processen blir snabbare, mer effektiv och förutsägbar. En möjlighet att söka planbesked införs. saknar en tydlig reglering av det s.k. initieringsskedet av detaljplanepro- cessen som detta skede är en viktig faktor för effektiviteten i samhällsbyggandet, liksom för en effektiv konkurrens mellan byggherrar och byggföretag. Otydliga eller bristande besked från kommunen om inställningen till lämnade planförslag bidrar till osäkerhet och långa, fördyrande processer för dem som vill vidta åtgärder i ett område. Mot denna bakgrund införs det en möjlighet för den som avser att vidta en åtgärd som kan antas förutsätta att en detaljplan antas, ändras eller upp- hävs att, mot en avgift, söka planbesked hos kommunen. Av planbe- skedet, som ska fattas från ansökan, ska framgå om kommunen kommer att påbörja ett planarbete eller inte. ska kommunen i planbeskedet ange en ungefärlig tidpunkt när ett beslut om antagande, ändring eller upphävande av detaljplanen kan komma att ske. Om kommunen inte avser att påbörja ett planläggningsarbete ska skälen för detta anges i planbeskedet. Syftet med förslaget är att göra initial- skedet av detaljplaneprocessen mer effektivt genom en ökad förutsägbar- het, snabbare handläggning och likabehandling av enskilda intressenter. Privata planinitiativ tas och en lagstadgad rätt att få ett plan- besked från kommunen kan innebära positiva konsekvenser för företagen även om planbeskedet medför en avgift. berörs 204 företag av initieringsprocessen. De företag som berörs är i första hand större byggföretag och exploatörer, vilka är få till antalet men har stor betydelse för den svenska byggsektorn. Möjligheten att söka planbesked föreslås vara öppen för samtliga aktörer som avser att vidta en åtgärd som kan antas förutsätta att en detaljplan antas, ändras eller upphävs, varför även mindre företag kan tänkas påverkas av bestämmelsen. Planbeskrivningen ska redovisa konsekvenserna av planens genomför- Prop. 2009/10:170 ande för de berörda sakägarna. Syftet med förslaget är att klargöra att det inte enbart är ett åtgärdsprogram som ska redovisas, utan även konse- kvenserna för berörda sakägare. Förslaget innebär sammantaget att kopp- lingen mellan frågorna om genomförande och den kommunala planer- ingen stärks som förutsättningarna för att hantera frågorna i tidiga skeden av planläggningen förbättras. ökar förutsägbar- heten och reglerna blir mer transparenta för enskilda och företag. Fastighetsplaner tas bort. Detta föreslås mot bakgrund av att använd- ningen av fastighetsplanen som genomförandeinstrument har minskat . I stället ges kommunen en möjlighet att reglera fastig- hetsindelning m.m. i detaljplan. Ändringen innebär att regleringen i detaljplaner blir tydligare då samtliga effekter som en detaljplan innebär för en fastighetsägare redovisas i ett sammanhang. Ändringen innebär också en förenkling av förfarandet då det inte längre behövs två planer för att reglera fastighetsindelningen. Kravet på utställning av kommunens förslag avseende ersättningsskyl- dighet för fastighetsägarna för anordnande av allmän plats och anord- ningar som tillhör sådana platser, s.k. gatukostnadsersättning, tas bort. I stället ska sådana förslag hållas tillgängliga för granskning under en granskningstid som kungörs av kommunen. Förslaget berör företag i den mån de är fastighetsägare. Ändringen bör leda till att fastighetsägarnas kostnader för att ta del av förslaget minskar eftersom förslaget ska finnas tillgängligt på kommunens hemsida, vilket innebär att informationen blir mer lättillgänglig. Förändringar inom byggprocessen (810 kap.) Flera ändringar föreslås för att skapa en tydligare och mer förutsebar byggprocess. 1.Startbesked införs för att tydliggöra när den sökande får börja bygga. 2.Nuvarande krav på bygganmälan även för bygglovpliktiga åtgärder tas bort. Icke bygglovpliktiga åtgärder blir anmälningspliktiga. 3.Villkorsbesked införs för att öka förutsägbarheten för den sökande om vilka följdåtgärder som kan komma att krävas vid t.ex. en större om- byggnad. 4.Av bygglovet ska tydligt framgå vad som krävs av sökanden i form av handlingar, tekniskt samråd, kontrollplan, kontrollansvarig etc. 5.Frågor rörande byggnadens lämplighet för det den ska användas till (bostad, skola, industri etc.) och tillgänglighet bedöms redan i bygglovet för att projektera rätt från början och undvika dyra förändringar i slutskedet. 6.Den kontrollansvariges (nuvarande kvalitetsansvarig) roll tydliggörs och görs mer oberoende för att minska mängden byggfel. Likaså tydlig- görs vilka uppgifter som ska finnas med i kontrollplanen och vad som gås igenom vid ett tekniskt samråd. 7.Kontroll av byggarbeten förbättras genom att kommunen i kontroll- plan ska kunna kräva att kontroll av vissa moment (brand, fukt etc.) ska ske av en särskilt sakkunnig. 8.Alla krav på byggnadsverk samlas på ett ställe (från två olika lagar i dag), dock ingen skillnad i sak. Det införs en skyldighet för kommunen att underrätta en fastighets- Prop. 2009/10:170 ägare om att bygglov har sökts på dennes fastighet. Detta är en lucka i nuvarande lag som behöver åtgärdas. 10.Beslut om bygglov ska meddelas om det inte finns särskilda skäl. 11.Bygglov ska kunna vinna laga kraft genom kungörelse om sökan- den begär det. 12.Kontrollansvariga måste som en konsekvens av tjänstedirektivet vara certifierade av ett ackrediterat certifieringsorgan. 13.Kommunen ska göra ett besök på byggarbetsplatsen om det inte anses obehövligt. 14.Ett slutbesked eller interimistiskt slutbesked måste finnas innan byggnaden tas i bruk. Det nya slutbeskedet är viktigt för att kvalitets- säkra hela processen och ersätter nuvarande slutbevis. 15.Vilka krav på byggnadsverk som ska gälla vid nybyggnad, om- byggnad och annan ändring än ombyggnad tydliggörs. Likaså tydliggörs hur krav på byggnadsverk ska uppfyllas vid flyttning av byggnadsverk. Kravet enligt punkt 12 kan innebära en ökad kostnad för företagen och att företagens konkurrensförhållanden påverkas men är en konsekvens av genomförandet av EU:s tjänstedirektiv. Det föreslås att de åtgärder som är bygglovpliktiga enligt nuvarande bestämmelser bör vara bygglovpliktiga även enligt de nya bestämmelser- na. Regleringen av vissa undantag från lov samt krav på lov för andra anläggningar än byggnader, anordningar samt en- och tvåbostadshus flyttas dock till förordningsnivå. Förslaget innebär ingen förändring i sak och har således inga nämnvärda konsekvenser för företagen. Startbesked och villkorsbesked enligt punkt 1 och 3 införs. Möjlig- heten att få dessa besked bör vara värdefull för de företag som vill bygga. Den avgift som ska erläggas för att få besked bedöms vara marginell i förhållande till den nytta som uppnås. Att begära start och villkorsbesked är dessutom frivilligt. Enligt punkt 4 ska av bygglovsbeslutet uttryckligen framgå vad som förväntas av sökanden innan byggarbetet kan påbörjas, t.ex. att startbe- sked först krävs. tydliggörs bestämmelserna om vilka hand- lingar som ska finnas med i en bygglovsansökan. Förslaget innebär att kommunerna måste avsätta mer tid och resurser för bygglovsärenden. Detta föreslås finansieras genom avgifter i samband med bygglovspröv- ningen. Företagen bör påverkas positivt av bestämmelserna avseende bygglov eftersom de tydliggörs. Ett krav på underrättelse till bl.a. fastighetsägaren, dvs. annan part än sökanden, innan frågor om lov eller förhandsbesked avgörs införs. Före- tagens kostnader i samband med ansökan om bygglov eller förhands- besked kan komma att öka något. medför förslaget positiva effekter för företagen eftersom det leder till ökad förutsebarhet och säker- het i projekteringar. ska enligt förslaget, om det inte finns särskilda skäl emot det, meddela sitt beslut om bygglov från den dag då en fullständig ansökan kom in till nämnden. Den genomsnittliga hand- läggningstiden skiljer sig väsentligt mellan kommunerna. Även om fler- talet kommuner i landet som genomsnittsvärden klarar föreslagen tids- frist finns det kommuner som inte gör det. Detta förslag kommer att gynna alla som söker bygglov. Det kommer att leda till kortare handlägg- ningstider och ökar förutsägbarheten för företag som söker bygglov. Där- med minskar företagens kostnader. Kravet på att ändamålsenlighet och tillgänglighet främst prövas i bygglovsärenden, i stället för att som bedömas i byggsamrådet, be- döms inte innebära några negativa konsekvenser för företag och enskilda förutom att de administrativa kostnaderna i vissa fall kan öka något. För- slaget innebär i huvudsak att frågorna prövas i ett mer naturligt samman- hang och av kompetenser som har förutsättningar att pröva frågorna. En effekt av förslaget blir att dagens situation försvinner, nämligen att bygg- lov kan ges till en byggnad som inte uppfyller de grundläggande tillgäng- lighetskraven, vilket i sin tur borde medföra besparingar för såväl bygg- som samhället i stort. Förslaget kan dock innebära att företagens administrativa kostnader i samband med bygglovsansökan ökar något eftersom bygglovshandlingarna även ska innehålla information om huru- vida kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet kan uppfyllas. Utöver kraven på att lov bl.a. inte får ges för en åtgärd som strider mot gällande detaljplan eller områdesbestämmelser får lov inte heller ges för en åtgärd som strider mot föreskrifter om förutsättningar för bygglov som regeringen har bemyndigats att meddela. Tydliga bestämmelser un- derlättar tillämpningen av regelverket, vilket bör vara kostnadsbespar- ande för företagen. Behovet av en byggnad för bostadsförsörjningen avskaffas som grund för att vägra rivningslov. Skälet till förslaget är dels att kommunerna är skyldiga att upprätta och följa bostadsförsörjningsplaner, dels att bostadsförsörjningen som grund för prövningen är problematisk och svår att tillämpa. För kommunernas del innebär förslaget att behovet av bostäder kan utgöra grund för vägran till rivningslov. Dess- utom innebär förslaget att kommunen får lösa frågan om behovet av att styra bostads- eller lokalbehovet på annat sätt än genom att vägra riv- ningslov. Detta bör innebära vissa lättnader för företagen. Vissa förtydliganden avseende beslutens innehåll och expediering in- förs. Det föreslås att det av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska, ut- över det som följer av gällande bestämmelser, framgå om det finns någon som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka samt att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett startbesked. Underrättelse om lov eller förhandsbesked ska skickas till sökanden och annan part om det inte är uppenbart obehövligt. Förtydligandet kan innebära en marginell kostnadsökning för kommuner- na som kan finansieras genom avgifter som förändringen bör vara positiv för företagen. En ändring som ska leda till att beslut om bygglov, under vissa förut- sättningar, vinner laga kraft föreslås.