prop · GX03170d4 · 2010-03-23 00:00:00 — Samråd och granskning före beslut om ersättningsskyldighet 29 § Innan kommunen beslutar om ersättningsskyldighet enligt 25 eller 26 §, ska kommunen utreda frågan och upprätta det förslag som utredningen föranleder. Kommunen ska ge sakägare och de bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs av förslaget samt andra sammanslutningar och enskilda som kan ha ett väsentligt intresse av förslaget tillfälle till samråd med kommunen. Samrådet ska syfta till ett utbyte av information och synpunkter. I samrådet bör kommunen redovisa motiven för förslaget, det planeringsunderlag som har betydelse och de viktigaste följderna av förslaget. Kommunen ska redovisa resultatet av samrådet och de förslag som samrådet gett anledning till i en samrådsredogörelse. (jfr nuv. 6 kap. 36 § första och andra styckena 30 § Om kommunens förslag avser ersättningsskyldighet enligt 25 §, ska kommunen efter samrådet kungöra att förslaget finns tillgängligt för granskning. Kungörelsen ska anslås på kommunens anslagstavla och föras in i en ortstidning. Av kungörelsen ska det framgå 1. var området för förslaget ligger, 2.att den som vill granska förslaget och lämna synpunkter får göra det inom (granskningstid) som ska vara minst , hur lång granskningstiden är och vart synpunkterna ska lämnas, och 3.att den som inte senast har lämnat någon synpunkt på förslaget enligt 13 kap. 10 § kan förlora rätten att överklaga det kommande beslutet om ersättningsskyldighet. För kungörandet ska man tillämpa lagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Kommunen ska sända en underrättelse om kungörelsen och dess innehåll i ett brev till de kända fastighetsägare som berörs men som inte skriftligen har godkänt förslaget. (delvis ny, jfr nuv. 6 kap. 36 § tredje stycket) 31 § enligt 30 § ska kommunen se till att förslaget enligt 25 § och samrådsredogörelsen enligt 29 § finns tillgängliga för dem som vill granska förslaget. (jfr nuv. 6 kap. 36 § tredje stycket) 32 § Om kommunens förslag avser ersättningsskyldighet enligt 26 §, ska kommunen efter samrådet ge de kända fastighetsägare som berörs men som inte skriftligen har godkänt förslaget tillfälle att yttra sig över förslaget och samrådsredogörelsen enligt 29 §. (jfr nuv. 6 kap. 36 § fjärde stycket) 33 § Kommunen får inte slutligt besluta om ersättningsskyldighet 1.enligt 25 § förrän granskningstiden enligt 30 § har löpt ut, eller 2.enligt 26 § förrän de berörda fastighetsägarna har fått tillfälle att yttra sig enligt 32 §. (jfr nuv. 6 kap. 36 § tredje och fjärde styckena) 34 § Om kommunen beslutar att en fastighetsägare ska betala kostnader enligt 25 eller 26 §, inträder ersättningsskyldigheten när den anläggning som ersättningen avser kan användas för fastigheten på det sätt som är avsett med anläggningen. (jfr nuv. 6 kap. 35 § första stycket) 35 § När ersättningsskyldighet har inträtt enligt 34 §, ska ersättningen betalas på anfordran. På obetalt belopp som har förfallit till betalning ska ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) betalas från förfallodagen. (jfr nuv. 6 kap. 35 § andra stycket) 36 § Trots 35 § får ersättningsskyldigheten fullgöras genom avbetalningar med minst en tiondel , om 1.ersättningsbeloppet är betungande för fastighetsägaren med hänsyn till fastighetens ekonomiska bärkraft eller andra omständigheter, och 2.fastighetsägaren ställer godtagbar säkerhet. På obetalt belopp som inte har förfallit till betalning ska ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) betalas från den dag då den första inbetalningen ska ske. På obetalt belopp som har förfallit till betalning ska ränta enligt 6 § räntelagen betalas från förfallodagen. (jfr nuv. 6 kap. 35 § tredje stycket) 2009/10:170 37 § En fastighetsägares ersättningsskyldighet enligt 25 eller 26 § ska Bilaga 13 jämkas, om 1.kostnaden är oskäligt hög, eller 2.den eller de åtgärder som kostnaden avser har en omfattning eller ett utförande som går utöver det som kan anses normalt med hänsyn till den användning som är tillåten för fastigheten. (jfr nuv. 6 kap. 33 §) 38 § Betalningsvillkoren enligt 36 § ska jämkas, om de är alltför betungande för fastighetsägaren. (jfr nuv. 6 kap. 33 § tredje stycket) 39 § Om en fastighetsägare har blivit ersättningsskyldig enligt 34 § och fastigheten därefter byter ägare, är den nya ägaren ersättningsskyldig i samma omfattning som den tidigare ägaren. Den nya ägaren svarar dock inte mot kommunen för ersättning som har förfallit till betalning före tillträdesdagen. (jfr nuv. 6 kap. 35 § fjärde stycket) Kapitlets tillämpning på samfälligheter 40 § Det som sägs om fastigheter i detta kapitel ska också tillämpas på mark eller annat utrymme som hör till flera fastigheter gemensamt. Vid den tillämpningen ska 1.fastighetsägaren anses vara ägarna till de fastigheter som har del i samfälligheten, och 2.en samfällighet som inte är avsedd för bebyggelse anses vara bebyggd när samfälligheten i väsentlig omfattning har tagits i anspråk för dess avsedda ändamål. Om en samfällighet ska anses vara bebyggd enligt första stycket 2, ska den högsta tillåtna byggnadshöjden anses vara den genomsnittliga högsta tillåtna byggnadshöjden för de fastigheter som har del i samfälligheten. (jfr nuv. 6 kap. 38 §) 1 § Regeringen får besluta att det eller tills vidare ska finnas ett regionplaneorgan med uppgift att 1.utreda sådana frågor om användningen av mark- eller vattenområden som angår två eller fler kommuner och behöver utredas gemensamt, och 2.samordna sådan översiktlig planering som behöver samordnas för två eller fler kommuner. Regeringen ska besluta om ett sådant regionplaneorgan endast om det gemensamma utredningsarbetet eller samordningen inte kommer till stånd på annat sätt. (jfr nuv. 7 kap. 1 § första stycket) 2 § I ett beslut enligt 1 § får regeringen bestämma att 1.ett befintligt kommunalförbund ska vara regionplaneorgan, eller 2.de berörda kommunerna ska bilda ett särskilt regionplaneförbund som ska vara regionplaneorgan. (jfr nuv. 7 kap. 1 § andra stycket) 3 § I frågor som inte särskilt regleras i detta kapitel ska man på ett regionplaneförbund tillämpa bestämmelserna om kommunalförbund i kommunallagen (1991:900). (jfr nuv. 7 kap. 1 § andra stycket) 4 § Bestämmelser om regionplanering i finns i lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i . (jfr nuv. 7 kap. 1 § tredje stycket) 5 § Regionen för ett regionplaneorgan är de kommuner som organet har utsetts för. Regionplaneorganet ska inom sin region bevaka regionala frågor och i sådana frågor fortlöpande lämna underlag till kommunerna och de statliga myndigheterna för deras planering. (jfr nuv. 7 kap. 3 § första och tredje styckena) 6 § Ett regionplaneorgan får, för regionen eller en del av den, anta en regionplan som ska 1.vara vägledande för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser, och 2.ange grunddragen för användningen av mark- och vattenområden och riktlinjer för lokaliseringen av byggnadsverk, om det har betydelse för regionen. (jfr nuv. 7 kap. 3 § andra stycket och 4 § första stycket) 7 § En regionplan ska utformas så att dess innebörd och konsekvenser kan utläsas utan svårighet. 8 § Bestämmelserna om samråd, utställning och granskning i 3 kap. 7 16 §§ ska tillämpas också i fråga om regionplaner och även när en regionplan ska ändras eller upphävas. I tillämpningen ska det som sägs där om översiktsplan i stället gälla regionplan och det som sägs om kommunen gälla regionplaneorganet. Utställningstiden ska dock vara . (jfr nuv. 7 kap. 5 §) 9 § En regionplan ska antas, ändras och upphävas av fullmäktige i det kommunalförbund eller regionalplaneförbund som är regionplaneorgan. Regionplaneorganet ska se till att 1.ett beslut om att anta, ändra eller upphäva en regionplan tillkännages genom att justeringen av protokollet med beslutet anslås på den plats som avses i 3 kap. 28 § 10 kommunallagen (1991:900), 2.ett meddelande om tillkännagivandet och ett protokollsutdrag med beslutet sänds till de kommuner och länsstyrelser som berörs av planen och till regeringen senast dagen efter tillkännagivandet, och 3.planen sänds till länsstyrelserna inom regionen och , när beslutet har vunnit laga kraft. (jfr nuv. 7 kap. 6 och 7 §§) 10 § En regionplan gäller räknat från 1.dagen för regeringens beslut enligt 11 kap. 12 § att inte överpröva planen, eller 2.dagen för regeringens slutliga beslut i ett ärende om att överpröva planen enligt 11 kap. 13 §, om det slutliga beslutet innebär att planen inte har upphävts i dess helhet. (delvis ny, jfr nuv. 7 kap. 8 §) 11 § Om en regionplan ändras, gäller den ändrade planen från 1.dagen för regeringens beslut enligt 11 kap. 12 § att inte överpröva ändringen, eller 2.dagen för regeringens slutliga beslut i ett ärende om att överpröva ändringen enligt 11 kap. 13 §, om det slutliga beslutet innebär att ändringen inte har upphävts i dess helhet. Den ändrade planen gäller endast under återstoden av planens ursprungliga giltighetstid enligt 10 §. (delvis ny, jfr nuv. 7 kap. 8 §) 12 § Om en regionplan upphävs, upphör planen att gälla från 1.dagen för regeringens beslut enligt 11 kap. 12 § att inte överpröva upphävandet, eller 2.dagen för regeringens slutliga beslut i ett ärende om att överpröva upphävandet enligt 11 kap. 13 §, om det slutliga beslutet innebär att planen upphävs. (delvis ny, jfr nuv. 7 kap. 8 §) Krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser utformning 1 § En byggnad ska 1.vara lämplig för sitt ändamål, 2.ha en god form-, färg- och materialverkan, och 3.vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelseel- ler orienteringsförmåga. (ny, jfr nuv. 3 kap. 1 § PBL och 2 § BVL) 2 § Om inte annat följer av detta kapitel, ska kraven i 1 § 1.vid ändring av en byggnad uppfyllas för ändringarna. 2.vid ombyggnad uppfyllas för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som förnyas genom ombyggnaden, och 3.vid nybyggnad uppfyllas för hela byggnaden. 3 § I den omfattning som framgår av föreskrifter som regeringen meddelar med stöd av 16 kap. 4 § ska 1.det som sägs om en byggnad i 1 och 2 §§ också tillämpas på en anläggning, och 2.det som sägs om en byggnad i 1 § 2 också tillämpas på skyltar och ljusanordningar. (ny, jfr nuv. 3 kap. 14 § PBL och 2 § BVL) 4 § Kravet i 1 § 2 gäller inte i fråga om 1.en arbetslokal, om kravet är obefogat med hänsyn till arten av den verksamhet som lokalen är avsedd för, eller 2.ett fritidshus med högst två bostäder. 5 § Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som enligt föreskrifter som regeringen meddelar med stöd av 16 kap. 4 § är väsentliga i fråga om 1.bärförmåga, stadga och beständighet, 2.lämplighet för det avsedda ändamålet, 3.säkerhet i händelse av brand, 4.säkerhet vid användning, 5.skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, 6.skydd mot buller, 7.tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 8.förutsättningar för en god energihushållning och ha en god värmeisolering, och 9.förutsättningar för en god hushållning med vatten och avfall. (jfr nuv. 2 § BVL) 6 § Vid nybyggnad och ändring av en byggnad ska man se till att byggnaden uppförs eller ändras så att de väsentliga tekniska egenskapskraven som avses i 5 § uppfylls och med normalt underhåll kan antas komma att fortsätta att vara uppfyllda under en ekonomiskt rimlig livslängd. De egenskapskrav som ska uppfyllas vid tillämpningen av första stycket är de krav som gäller när uppförandet eller ändringen görs. Vid ändring av en byggnad gäller första stycket endast i fråga om ändringen. (jfr nuv. 2 § BVL) Det som sägs i första och andra styckena om byggnad ska också tillämpas på andra anläggningar än byggnader. 7 § En tomt som ska bebyggas ska ordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Tomten ska ordnas så att 1.naturförutsättningarna så långt möjligt tas till vara, 2.betydande olägenheter för omgivningen eller trafiken inte uppkom- 3.det finns en lämpligt belägen utfart eller annan utgång från tomten samt anordningar som medger nödvändiga transporter och tillgodoser kravet på framkomlighet för utryckningsfordon, 4.det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon, 5.personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan använda tomten, om det inte är obefogat med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt, och 6.risken för olycksfall begränsas. Om tomten ska bebyggas med byggnadsverk som innehåller en eller flera bostäder eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet, ska det på tomten eller i närheten av den finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att ordna både friyta och parkering enligt första stycket 4, ska man i första hand ordna friyta. (jfr nuv. 3 kap. 15 § 8 § Det som sägs om en tomt i 7 § första stycket 4 och andra stycket ska i skälig utsträckning också tillämpas om en tomt är bebyggd. (jfr nuv. 3 kap. 16 § första stycket PBL) 9 § Det som sägs om en tomt i 7 § ska, utöver det som följer av 8 §, också tillämpas på en bebyggd tomt när man på tomten gör en ändring som är anmälningspliktig enligt föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 10 §. Tillämpningen ska då ske i den utsträckning som är skälig med hänsyn till kostnaderna för arbetet och tomtens sär- (jfr nuv. 3 kap. 16 § andra stycket PBL) Allmänna platsers och andra områdens utformning 10 § Det som sägs om tomter i 79 §§ ska i skälig utsträckning också tillämpas på allmänna platser och på områden för andra anläggningar än Sådana platser och områden ska dock alltid ordnas så att personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kan använda platsen eller om- rådet, som följer av föreskrifter meddelade med stöd av denna lag. 3 kap. 18 § PBL) 11 § En byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistor- isk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt får inte förvanskas. Det som sägs om en byggnad i första stycket ska också tillämpas på 1.anläggningar som är bygglovspliktiga enligt föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 8 §, 2.tomter i de avseenden som omfattas av skyddsbestämmelser i en detaljplan eller i områdesbestämmelser, 3.allmänna platser, och 4.områden för andra anläggningar än byggnader. (jfr nuv. 3 kap. 12 §, 17§ andra stycket och 18 § första stycket PBL) 12 § Ett byggnadsverk ska hållas i vårdat skick och underhållas så att dess lämplighet enligt 14 §§ upprätthålls och de tekniska egenskaper som avses i 5 och 6 §§ i huvudsak bevaras. Underhållet ska anpassas till byggnadsverkets värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt samt till omgivningens karaktär. Om byggnadsverket är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, ska det underhållas så att de särskilda värdena bevaras. Om det finns en anordning som är avsedd att uppfylla något krav som avses i 5 § 35, 7 och 8, ska anordningen hållas i stånd. (jfr nuv. 3 kap. 13 § PBL och 2 § tredje stycket BVL) 13 § En tomt ska hållas i vårdat skick och skötas så att risken för olycksfall begränsas och betydande olägenheter för omgivningen och för trafiken inte uppkommer. Om det på tomten finns en anordning som är avsedd att uppfylla kra- ven i 7 §, ska anordningen hållas i stånd i skälig utsträckning. och fasta anordningar på lekplatser ska underhållas så att risken för får besluta att plantering ska göras på tomten och att befintlig växtlighet på tomten ska bevaras, om det behövs för att upp- fylla kraven i första stycket. (jfr nuv. 3 kap. 17 § första, tredje och fjärde 14 § Ändring av en byggnad och flyttning av en byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och (jfr nuv. 3 kap. 10 § PBL) Vid ändring av en byggnad och flyttning av en byggnad får uppfyll- andet av kraven i 1 och 5 §§ anpassas med hänsyn till ändringens omfattning eller flyttningens syfte samt med hänsyn till byggnadens för- utsättningar, kravet på varsamhet i första stycket och förbudet mot för- vanskning i 11 §. 15 § Det som sägs om en byggnad i 14 § ska också tillämpas på en an- läggning som kräver bygglov enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §. (jfr nuv. 3 kap. 14 § första stycket PBL) 16 § Det som sägs om en tomt i 13 § ska i skälig utsträckning också tillämpas på allmänna platser och på områden för andra anläggningar än (jfr nuv. 3 kap. 18 § första stycket PBL) 17 § En byggprodukt får ingå i ett byggnadsverk endast om den är lämplig för det avsedda användningen. En byggprodukt ska anses lämplig, om den 1.har sådana egenskaper att det byggnadsverk som produkten ska ingå ikan uppfylla de tekniska egenskapskraven i 5 § 1, 36 och 8 när byggnadsverket är projekterat och uppfört på rätt sätt, eller 2. uppfyller kraven i föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 4 §. (jfr nuv. 4 § BVL) Utsläppande på marknaden, typgodkännande och tillverkningskontroll av byggprodukter 18 § En byggprodukt får släppas ut på marknaden för dess avsedda användning endast om den är lämplig enligt 17 §. (jfr nuv. 5 § BVL) 19 § För byggprodukter som ska vara CE-märkta enligt föreskrifter som har meddelats med stöd 16 kap. 4 § första stycket 6. Bestämmelser om märkningen finns i lagen (1992:1534) om CE-märkning. (jfr nuv. 20 § Ett visst materialslag eller en viss konstruktion, anordning eller annan byggprodukt ska anses uppfylla de tekniska egenskapskraven i 5 § i de avseenden som produkten 1.är typgodkänd för användning i byggnadsverk, eller 2.omfattas av ett beslut om att det fortlöpande ska kontrolleras att nytillverkade exemplar av produkten uppfyller kraven (tillverkningskontroll). Första stycket gäller endast typgodkännanden och beslut om tillverkningskontroll av den som är ackrediterad för uppgiften enligt 14 § lagen (1992:119) om teknisk kontroll. (jfr nuv. 18 § tredje stycket, 19 § och 20 § BVL) 21 § En byggprodukt ska vara typgodkänd enligt 20 § får att få användas i ett byggnadsverk, om regeringen med stöd av 16 kap. 4 § har meddelat föreskrifter om det. (jfr nuv. 18 § andra stycket BVL) 22 § Trots det som sägs i 6 § ska hissar i byggnader och linbaneanläggningar för persontransport alltid ha det utförande och den utrustning som skäligen kan fordras för att uppfylla de tekniska egenskapskrav som avses i 5 §. (jfr nuv. 2 a § BVL) 23 § Om det med stöd av 16 kap. 4 § är särskilt föreskrivet att funktionen hos ett ventilationssystem ska kontrolleras för att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat i byggnader enligt 5 § 36, ska byggnadens ägare se till att kontrollen görs av en sakkunnig funktionskontrollant som är godkänd av ett organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll och godkännandet avser funktionskontroller i hela landet (riksbehörighet). (delvis ny, jfr nuv. 15 och 16 §§ BVL) 9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m. 1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om att vissa åtgärder med byggnadsverk eller för markanvändning kräver tillstånd i form av bygglov, rivningslov eller marklov eller måste anmälas innan de påbörjas. Kapitlet innehåller också bestämmelser om förhandsbesked i bygglovsärenden. 2 § Det krävs bygglov för 3.annan ändring av en byggnad än tillbyggnad, om ändringen innebär a) byggnaden helt eller delvis tas i anspråk eller inreds för ett ändamål som väsentligen är ett annat ändamål än det som byggnaden senast har använts för eller senast har fått bygglov för, b)det i byggnaden inreds någon ytterligare bostad eller någon ytterligare lokal för handel, hantverk eller industri, eller c)byggnaden byter färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller byggnadens yttre utseende avsevärt påverkas på annat sätt, om byggnaden är belägen i ett område som omfattas av en detaljplan. (jfr nuv. 8 kap. 1 § första stycket) 3 § Trots 2 § 1, 2 och 3 b krävs det inte bygglov för en ekonomibyggnad för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av en detaljplan. (jfr nuv. 8 kap. 1 § andra stycket) 4 § Trots 2 § krävs det inte bygglov i den utsträckning som framgår av 1.föreskrifter om en- och tvåbostadshus som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 7 §, och (jfr nuv. 8 kap. 1 § tredje stycket) 2.bestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser som kommunen har beslutat enligt föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 2 §. (jfr nuv. 8 kap. 5 §) 5 § Utöver det som följer av 2 och 3 §§ krävs det bygglov för byggnader och andra anläggningar i den utsträckning som framgår av 1.föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 7 eller 8 §, eller (ny, jfr 8 kap. 2 § f.) 2.bestämmelser i detaljplan eller områdesbestämmelser som kommunen har beslutat enligt föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 2 §. (jfr nuv. 8 kap. 5 §) 6 § Om ett bygglov används för ett ändamål som har en sådan säsongskaraktär att den åtgärd som omfattas av bygglovet behöver upprepas under två eller i följd, får åtgärden vidtas igen utan ny prövning, om det sker från det att åtgärden senast avslutades. (jfr nuv. 8 kap. 14 a §) 7 § Det krävs rivningslov för att riva en byggnad eller en del av en byggnad 1.inom ett område med detaljplan, om inte annat har bestämts i planen, 2.utanför ett område med detaljplan, om kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att ett sådant rivningslov krävs i området. Trots första stycket krävs det inte rivningslov, om byggnaden eller byggnadsdelen får uppföras utan bygglov och kommunen i detaljplanen eller områdebestämmelserna inte har bestämt att det krävs rivningslov ändå. (jfr nuv. 8 kap. 8 §) 8 § Det krävs marklov för sådan schaktning eller fyllning som medför att man inom ett område med detaljplan avsevärt ändrar höjdläget för en tomt eller för mark för allmän plats, om inte kommunen har bestämt annat i detaljplanen. Om ett viss höjdläge för markytan är bestämd i detaljplanen, krävs det trots första stycket inte marklov för att höja eller sänka markytan till den nivån. (jfr nuv. 8 kap. 9 § första stycket) 9 § Det krävs marklov för trädfällning och skogsplantering inom ett område med detaljplan, om kommunen har bestämt det i planen. (jfr nuv. 8 kap. 9 § andra stycket) 10 § Det krävs marklov för schaktning, fyllning, trädfällning och skogsplantering i ett område utanför detaljplan, om 1.åtgärden avses att genomföras i ett område som är avsett för bebyggelse eller i närheten av en befintlig eller planerad anläggning för totalförsvaret, statlig flygplats, annan flygplats för allmänt bruk, kärnreaktor, annan kärnenergianläggning eller annan anläggning som kräver ett skydds- eller säkerhetsområde, och 2.kommunen i områdesbestämmelser har bestämt att det krävs sådant marklov i området. (jfr nuv. 8 kap. 9 § tredje stycket) Lov för åtgärder som inte kräver lov 11 § Även om en åtgärd inte kräver bygglov, rivningslov eller marklov, får den som avser att vidta åtgärden ansöka om lov eller förhandsbesked och har rätt att få sin ansökan prövad som om åtgärden krävde lov. (jfr nuv. 8 kap. 21 §) 12 § Bestämmelser om bygglov, rivningslov och marklov gäller inte åtgärder med byggnader eller andra anläggningar som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlig natur. Sådana åtgärder ska föregås av samråd med som på lämpligt sätt ska underrätta kommunen om åtgärderna och var de ska utföras. (jfr nuv. 8 kap. 10 §) 13 § Även om en åtgärd inte kräver bygglov, rivningslov eller marklov, får åtgärden inte påbörjas i strid med föreskrifter om skyldighet att anmäla åtgärden som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 10 §.