prop · GY031d25 · 2010-10-12 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Allmänna bidrag till kommuner ............................................................................ God ekonomisk hushållning och balanskravet ................................... Finansiellt sparande och resultat.......................................................... Kommunernas och landstingens egna prognoser ................ Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting...... 2.4.5Äldreanslag 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner 2.4.6Äldreanslag 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och på väg ut ur krisen.................................................................... Kommunsektorns finansiella utveckling ............... 1:1 Kommunalekonomisk utjämning .................................................. 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader................................ 2.6.31:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ....... Härledning av ramnivån 20112014 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag .............. Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................. Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. anslag 1:1 Kommunalekonomisk Bidrag och avgifter inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning.............. Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:1 Kommunalekonomisk Anslagsutveckling för 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader............... 2.10 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:2 Statligt utjämningsbidrag 2.11 Anslagsutveckling för 1:3 Bidrag till organisationer inom det 2.12 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området .......................................................... 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Finansiellt sparande samt resultat före extraordinära poster ................................. Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat....................... Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2009 .......................... Fördelning av landstingens kostnader för verksamheten 2009.............................. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar tre anslag samt två äldreanslag. Inom ramen för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 2.6.1). Inom utgiftsområdet ingår också anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader (se avsnitt 2.6.2). Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). I utgiftsområdet ingår även anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området (se avsnitt 2.6.3). Inom utgiftsområdet finns även två äldreanslag, anslaget 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting (se avsnitt 2.4.5) samt anslaget 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (se avsnitt 2.4.6). Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och Totalt för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förändring av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskades ramen för utgiftsområdet främst till följd av att det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting, som utbetalades men i huvudsak avsåg kommunsektorns verksamheter , upphörde. Anslaget uppgick till (se avsnitt 2.4.5). ökar utgiftsområdets ram med jämfört med budgetpropositionen (se tabell 2.2). Av dessa utgör en tillfällig ökning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning motiverat av den beräknat relativt svaga inkomstutvecklingen i kommunsektorn 2011 och det begränsade behovet av stabiliseringspolitiska åtgärder (se avsnitten 2.5.1 och 2.6.1). Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition en sänkt skatt för personer som är genom ett förhöjt grundavdrag. Regeringen aviserar i denna proposition en ytterligare sänkning av skatten för pensionärer genom ett förhöjt grundavdrag. Skatteintäkterna för kommuner och landsting beräknas minska med totalt till följd av reformen. För att reformen ska vara neutral för kommuner och landsting ökas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med (se avsnitt 2.6.1). Därutöver tillkommer ytterligare ekonomiska regleringar som 2011 netto ökar nivån med för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning (se avsnitt 2.6.1) och med (se avsnitt 2.6.2). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20112014 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU3, rskr. 2009/10:166). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Regeringen överlämnade skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2009/10:102) till . I skrivelsen redovisas översiktligt hur ekonomin och verksamheterna i den kommunala sektorn har utvecklats . Nedan redovisas utvalda delar av skrivelsen, som i vissa fall har uppdaterats och bearbetats med nytillkommen information. Vidare redovisas i detta avsnitt kommunernas och landstingens prognoser , ersättningar för viss mervärdesskatt till kommuner och landsting samt de två äldreanslag som finns under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. 2.4.1God ekonomisk hushållning och balanskravet I har den kommunala självstyrelsen en lång tradition. innebär att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommuner och landsting. Utöver den kommunala beskattningsrätten hör det kommunala självstyret samman med medborgarnas möjlighet att påverka kommunala beslut och utkräva ansvar av sina lokala politiker. Som en del av det kommunala självstyret har kommunerna och landstingen själva ansvaret för att hantera sin ekonomi. Enligt 8 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) ska kommuner och landsting ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. I förarbetena ges ingen uttömmande beskrivning av vad som utgör en god ekonomisk hushållning. Däremot lämnas vissa vägledande exempel. För att motsvara kravet på god ekonomisk hushållning räcker det i de flesta fall inte med att intäkterna är så stora att de bara täcker kostnaderna. Resultatet bör i normalfallet ligga på en nivå som realt sett åtminstone konsoliderar ekonomin. Kommuner och landsting ska bl.a. ange de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Ett vanligt förekommande mål är att resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ska uppgå till . Resultatet för sektorn som helhet uppgick till 2009. Åren 20052009 uppgick resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för sektorn som helhet till i genomsnitt . Variationerna har dock varit stora mellan enskilda kommuner och landsting samt mellan olika år. Enligt 8 kap. 4 § kommunallagen ska budgeten upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Undantag får göras om det finns synnerliga skäl. Om ett negativt resultat uppstår ska det redovisade egna kapitalet enligt balansräkningen återställas . Även i detta fall får undantag göras om det finns synnerliga skäl. Av de kommuner och landsting som redovisade ett negativt s.k. balanskravsresultat i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 bokslutet angav 15 av 26 kommuner och 1 av 5 landsting att det förelåg synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av det negativa resultatet. Det var 28 kommuner och 4 landsting som angav att de hade ett ackumulerat negativt resultat att återställa om totalt , varav för kommunerna och för landstingen. 2.4.2Finansiellt sparande och resultat Kommunsektorn utgör en betydande del av svensk ekonomi. Sektorns utgifter motsvarade 2009 av BNP. utgörs av konsumtionsutgifter, som till stor del består av utgifter för personal. Antalet sysselsatta i kommuner och landsting utgör av det totala antalet sysselsatta i . Den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet). Kommunernas och landstingens finansiella sparande är av betydelse för uppfyllandet av detta mål. uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till -, vilket motsvarade -1,av BNP. Kommunsektorns finansiella sparande uppgick till knappt -, vilket motsvarade -0,av BNP. Som framgår av diagram 2.1 brukar i regel det finansiella sparandet i kommunsektorn och resultatet före extraordinära poster utvecklas i samma riktning. Olika redovisningsprinciper medför dock att det förekommer skillnader vissa år, såsom 2009 då bl.a. investeringsutgifterna ökade kraftigt. I kommunernas och landstingens redovisning periodiseras utgifterna för en investering genom avskrivningar. I Nationalräkenskaperna redovisas däremot hela investeringsutgiften under ett och . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Diagram 2.1 Finansiellt sparande samt resultat före extraordinära poster Resultat före extraordinära poster, kommunsektorn Resultat före extraordinära poster, kommuner Resultat före extraordinära poster, landsting Finansiellt sparande, kommunsektorn Källor: och Kommuner och Landsting. Tillfälliga faktorer bakom starkt resultat för kommunsektorn 2009 Resultatet före extraordinära poster uppgick till för kommunsektorn som helhet, vilket var en förbättring med jämfört med . Kommunernas sammanlagda resultat före extraordinära poster uppgick till och landstingens uppgick till . Ett antal tillfälliga faktorer bidrog till det starka resultatet 2009. Premien för avtalssjukförsäkringen sattes till noll 2009, vilket motsvarade en kostnadsminskning om ca . Finansnettot förbättrades med nästan , främst till följd av återföringar av tidigare gjorda nedskrivningar av finansiella tillgångar och lägre räntekostnader. Därutöver återbetalade Kommuner och Landsting (SKL) till sina medlemmar, dvs. kommunerna och landstingen. Diagram 2.2 Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat Källa: och Kommuner och Landsting. Andelen kommuner som redovisade positiva resultat ökade från 2009. Även andelen landsting med positiva resultat ökade, från (se diagram 2.2). Kostnader för verksamheten 2009 Kommunsektorns s.k. kärnverksamheter står för en betydande del av sektorns totala kostnader för verksamheten. För sektorn som helhet svarar skolan inklusive förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för av de totala kostnaderna. Hälso- och sjukvård, äldre- och handikappomsorg samt individ- och familjeomsorg står för . Övriga verksamheter (kultur, fritid, infrastruktur m.m.) svarar för av kostnaderna för verksamheten. Det enskilt största kostnadsslaget är personalkostnader. Inkluderas personalrelaterade kostnader, som ingår i de delar av kommunernas och landstingens verksamhet som bedrivs av externa utförare, uppgår den totala personalkostnadsandelen för kommunerna till och för landstingen till . Diagram 2.3 Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2009 IFO exkl ek bistånd Kommunernas kostnader för verksamheten uppgick till (2008). Skola, vård och omsorg stod för av kommunernas totala kostnader för verksamheten. Diagram 2.4 Fördelning av landstingens kostnader för verksamheten 2009 Källa: och Kommuner och Landsting. Landstingens kostnader för verksamheten uppgick till (2008). Hälso- och sjukvård stod för av de totala kostnaderna för verksamheten. Ett nationellt jämförelseprojekt genomförs 20072010 i samverkan mellan staten och SKL med syfte att via systematisk benchmarking öka produktiviteten och effektiviteten i kommuner och landsting. Statens bidrag till projektet har totalt uppgått till för 20072010. Bidraget har i huvudsak utbetalats från anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området med 20072009. Ytterligare tillfördes projektet 2008 från äldreanslaget 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting för att öka möjligheterna att nå målet om 200 deltagande kommuner och med inriktningen att öka antalet mindre kommuners medverkan i projektet. I avvaktan på en utvärdering förlängdes det nationella jämförelseprojektet med och ytterligare tillfördes projektet 2010, vilket finansierades genom att medel överfördes från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning till anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området. Rådet för kommunalekonomisk forskning och utbildning vid vid 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 har på uppdrag av styrgruppen för det nationella jämförelseprojektet utvärderat jämförelseprojektet i rapporterna Nationellt benchmarkingprojekt 20072010 och Det nationella ledningsprogrammet Mäta för att leda (dnr Fi2006/255). I rapporterna anges att det efter så är svårt att se några direkta effekter i verksamheterna. Om jämförelser ska ge effekt behövs enligt rådet en kontinuerlig process som berör alla verksamheter. Flera relevanta jämförelsemått har tagits fram och det finns indikatorer på att dessa successivt integrerats i den befintliga styrningen. 2.4.3Kommunernas och landstingens egna prognoser Enligt kommunernas och landstingens egna prognoser , insamlade av , bedömdes resultatet sammantaget uppgå till 2010. Enkäten besvarades av 254 kommuner och samtliga landsting. Kommunerna och landstingen har sammantaget budgeterat ett resultat på . Den främsta orsaken till den beräknade förbättringen i förhållande till vad som budgeterats är att prognosen för skatteintäkterna har reviderats upp. I relation till skatteintäkter och generella statsbidrag motsvarar det prognostiserade resultatet . Enligt kommunernas prognoser beräknades resultatet uppgå till 2010. Kommunernas budgeterade resultat är . Enligt landstingens prognoser beräknades resultatet uppgå till 2010. Landstingens budgeterade resultat är . Andelen kommuner och landsting som prognostiserade positiva resultat uppgick till . Detta är för både kommuner och landsting en förbättring jämfört med . 2.4.4Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting Kommuner och landsting kan hos ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt avseende icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 åstadkomma konkurrensneutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i egen regi och att lägga ut den på externa utförare. infördes en statlig finansiering av dessa ersättningar, som det generella statsbidraget minskades i motsvarande grad (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Ersättningarna redovisas under inkomsttitel Kompensation för mervärdesskatt, kommuner. Utbetalningarna av ersättning för kronor 2009, vilket innebär en genomsnittlig ökning . var ökningstakten , jämfört 2008. Till en viss del kan skillnaden i ökningstakten mellan de två åren förklaras av att kommunernas och landstingens köp av varor (exempelvis förbrukningsmaterial) ökade 2008, men minskade 2009 i löpande priser. 2.4.5Äldreanslag 2009 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting har på tilläggsbudget beslutat om ett tillfälligt stöd till kommunsektorn på totalt för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen m.m. (prop. 2008/09:99, bet. 2008/09:FiU21, rskr. 2008/09:311; prop. 2009/10:2, bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:43). Huvuddelen av medlen, , fördelades till kommunerna och till landstingen. Fördelningen på enskilda kommuner respektive landsting gjordes med ett enhetligt belopp per invånare. Medlen utbetalades , men var avsedda för verksamhet . Den återstående miljarden, som också utbetalades , avsattes till landstingen för att minska de ekonomiska påfrestningar som förutsågs med anledning av influensapandemin. 2.4.6Äldreanslag 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har fått i uppdrag av regeringen att utreda och analysera samt vidta åtgärder för att förbättra den ekonomiska kommunstatistiken (dnr Fi2009/2221). Uppdraget, som ska vara slutfört senast , finansieras med högst från äldreanslaget 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Rådet för främjandet av kommunala analyser (RKA) har av regeringen beviljats från anslaget för utvecklingen av den nya databas som avses att ersätta de databaser som RKA och SKL ansvarar för (dnr Fi2010/3232). 2.5.1 på väg ut ur krisen är nu på väg ur den värsta internationella ekonomiska krisen sedan depressionen . Genom en ansvarsfull finanspolitik och starka offentliga finanser har krisen kunnat mötas med en bred och kraftfull politik för att stabilisera finansmarknaderna, dämpa fallet i produktionen och sysselsättningen samt värna välfärdens kärna. En viktig åtgärd i detta sammanhang är de tillfälliga medel om sammanlagt som anslagits till kommuner och landsting . De tillfälliga statsbidragen är en bidragande orsak till att verkningarna av krisen har blivit förhållandevis begränsade för de kommunala verksamheterna. bör framhållas att kommunerna och landstingen själva har tagit ett stort ansvar för sin ekonomi och verksamhet. I och med att tillväxtutsikterna har ljusnat avtar behovet av stabiliseringspolitiska åtgärder. De offentliga finanserna kommer att stärkas igen i takt med den ekonomiska återhämtningen. Bedömningen av utvecklingen är dock osäker. Det är viktigt för kommunsektorn att sysselsättningen och därmed det kommunala skatteunderlaget utvecklas positivt. Regeringen har satt arbetslinjen och jobben främst även under krisen. Ytterligare åtgärder bör genomföras för att öka arbetsutbudet och underlätta efterfrågan på arbetskraft, särskilt bland grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Höjda statsbidrag för att värna välfärden Den ekonomiska politikens huvuduppgift är att skapa en så hög varaktig välfärd som möjligt genom hög uthållig tillväxt, hög sysselsättning, välfärd som kommer alla till del och makroekonomisk stabilitet. Ett viktigt medel för att välfärden ska komma alla till del är offentlig finansiering av tjänster som riktar sig till enskilda individer efter behov, oavsett inkomst och bakgrund. En politik för att värna välfärdens kärna är därför central. Kommunsektorn har mot denna bakgrund tillförts i tillfälligt höjda statsbidrag , varav i tillfälligt konjunkturstöd och i generellt statsbidrag (anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning). ekonomiska vårproposition aviserades dessutom en permanent höjning av det generella statsbidraget med . Det ekonomiska läget har förbättrats sedan 2010 års ekonomiska vårproposition. Trots en starkare ekonomisk utveckling bedöms kommunsektorns inkomster utvecklas relativt svagt . Mot bakgrund av den beräknat relativt svaga inkomstutvecklingen och det begränsade behovet av stabiliseringspolitiska åtgärder föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunal- höja det generella statsbidraget ges kommuner och landsting bättre förutsättningar att värna och stärka kvaliteten i välfärdstjänster som äldreomsorg, sjukvård, skola och utbildning samt att hålla uppe den kommunfinansierade sysselsättningen. Tillsammans med den permanenta höjningen av det generella statsbidraget tillförs kommunsektorn i och med detta totalt 2011 (se avsnitt 2.6.1). Utöver detta finns även riktade satsningar inom verksamhetsområden såsom utbildning, äldreomsorg och hälso- och sjukvård motsvarande , varav en stor del går till De offentligt finansierade välfärdstjänsterna ska vara av högsta möjliga kvalitet och komma alla till del. Det är också viktigt att de resurser som används för att producera dessa tjänster används så effektivt som möjligt. Enligt en rapport från (Den ljusnande framtid är vård) beräknas vårdens och omsorgens andel av BNP öka från till 2050 till följd av den demografiska utvecklingen samt nya behandlingsmöjligheter och högre ambitionsnivå. Med en produktivitetsökning på 0,60,inom vård- och omsorgssektorn skulle dock det ökade behovet kunna mötas utan att vårdens och omsorgens andel av BNP ökar. Enligt rapporten finns det stora möjligheter att effektivisera vården och omsorgen, bl.a. genom att lära av de mest effektiva utförarna. Staten har 20072010 lämnat bidrag till ett nationellt jämförelseprojekt i syfte att öka produktiviteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Det är viktigt att detta arbete fortsätter i kommuner och landsting. Därtill kan ett ökat företagande inom vård- och omsorgssektorn öka valfriheten för brukarna och stimulera till kvalitetsutveckling genom konkurrens mellan olika utförare. Att främja en stabil verksamhet över konjunkturcykeln Erfarenheterna från finanskrisen har tydliggjort problemen med att kommunsektorns finanser är konjunkturkänsliga. Det finns en risk att kommuner och landsting genom förändringar av skatter och utgifter bidrar till att förstärka konjunktursvängningarna, vilket är ett problem ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Det kommunala balanskravet kan förstärka detta beteende. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en utredning med uppdrag att överväga åtgärder som kan motverka att verksamheterna i kommunsektorn förstärker konjunkturvaria- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 tionerna (dir. 2010:29). Uppdraget ska slutredovisas . I detta avsnitt sammanfattas redovisningen av kommunsektorns finansiella utveckling fram enligt denna proposition (se Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitten 9 och 10). Beräkningarna baseras på den nedan redovisade skatteunderlagsprognosen (se även Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 7). beräknas det kommunala skatteunderlaget öka . Den svagare ökningen 2011 förklaras av den avisering om en höjning av grundavdraget för pensionärer som görs i denna proposition och som beräknas medföra en sammanlagd minskning av skatteintäkterna motsvarande . För att reformen ska vara neutral för kommuner och landsting föreslås att det generella statsbidraget till kommunsektorn ökas i motsvarande utsträckning (se avsnitt 2.6.1). Tabell 2.3 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Källa: Egna beräkningar. Den underliggande utvecklingen, dvs. utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms uppgå till 2011. Att den underliggande utvecklingen är svagare än vad som redovisats ekonomiska vårpropositionen beror på att höjningen av grundavdraget i vårpropositionen redovisades som en skattereduktion, vilket inte påverkar det kommunala skatteunderlaget. Den svaga utvecklingen av skatteunderlaget för kommuner och landsting 2009 motverkades av ett antal tillfälliga faktorer som bidrog till det starka resultatet (se avsnitt 2.4.2). Tabell 2.4 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20102014. -0,1 -0,4 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 1Generella bidrag inkluderar även det tillfälliga konjunkturstödet , totalt 14miljarder kronor, varav 1 miljard avsåg utgifter i samband med pandemin 2009. 2Övriga inkomster inkluderar kompensation för ingående mervärdesskatt på den kommunala sektorns inköp av varor och tjänster. 3Avser konsumtionsutgifter mätt i kostnadsvolym.