prop · GX03128 · 2010-03-23 00:00:00 — Det bör dock nämnas att den underliggande prognosen12 med en höjd ambitionsnivå i elcertifikatsystemet visar att systemet ger en tillräcklig stödnivå för landbaserad vindkraft, medan stödnivån inte är tillräcklig för havsbaserad vindkraft. Givet beslut om en planeringsram för vindkraft (), som också inkluderar ett planeringsmässigt mål för havsbaserad vindkraft upp till , kan det konstateras att tagit ställning för en "planeringsmässig vindkraftspotential", som överstiger vad som prognosmässigt etableras genom elcertifikatsystemet. Observera dock skillnaden mellan en planeringsram (mål för fysiska och andra planeringsmässiga förutsättningar) och ett produktionsmål. När det gäller sådana projekt som endast förväntas komma till stånd på grund av ett (ytterligare) tillkommande värde från samarbetsmekanismen gemensamma projekt är dock fortfarande alltför många frågor obesvarade för att avgöra den beräknade realiserbara potentialen för gemensamma projekt i . Här följer några exempel på frågeställningar som behöver utredas vidare: Förväntade marginalkostnader för investeringar i förnybar energi i olika medlemsstater i relation till målen enligt direktivet Hur stort värde som skulle tillkomma och tillföras investeringskalkylen via samarbetsmekanismen 12 Samma underliggande prognos har använts för utredning om nya kvoter i elcertifikatsystemet, vilket avrapporterats i myndighetens rapport, Uppdrag att föreslå nya kvoter i elcertifkatsystemet m.m. Deluppdrag 1. Ökad ambitionsnivå ER 2009:29. 15 (22) Långsiktigheten i samarbetsmekanismen och värdet efter 2020 (jämför exempelvis elcertifikatsystemets utdräkt till 2035 samt möjligheten till bankning av certifikat) Affärsmodeller och affärslogik, hur fördelas intäkter, kostnader och risker Hur mekanismen för gemensamma projekt kan verka parallellt med elcertifikatsystemet Påverkan på elpris, elcertifikatpris, elmarknad och möjligheter till kraftöverföring Samhällspåverkan såsom kostnader för de svenska konsumenterna, miljöpåverkan, utnyttjande av landresurser, och näringslivspåverkan. Påverkan på möjlighet att nå sitt förnybartmål utreder därför vidare, på uppdrag av regeringen, de möjligheter och begränsningar för som följer av de olika mekanismer för samarbete som återfinns i direktivet. Det gäller såväl gemensamt stödsystem som gemensamma projekt samt statistisk överföring. 3.5Beräknad efterfrågan från andra källor än inhemsk produktion enligt artikel 4.3 b Prognosen visar att har ett överskott av förnybar energi fram varför artikel 4.3 b ej är relevant. 16 (22) 4Fördjupat underlag till överskottsberäkningen Detta kapitel ger en preliminär redovisning av tabellerna som numreras 1, 2, 3, 4a och 4b, i handlingsplansmallen. I detta avsnitt redovisas den förväntade slutliga energianvändningen (brutto) av alla energislag (både från förnybara och konventionella källor), totalt och sektorsvis, . Sektorerna är värme & kyla, el och transport. Referenscenariot exklusive energieffektivisering återkommer till i slutredovisning av uppdraget om underlag till handlingsplan. 17 (22) Tabell 2 [tabell 1 i kommissionens mall] Förväntad slutlig energianvändning (brutto) för med avseende på värme och kyla, el och transport med hänsyn till effekterna av åtgärder för energieffektivitet och energibesparingar13 20102020 (ktoe) (brutto)17 Ref. - Extra energi- scenario effektivitet Ref. - Extra energi- scenario effektivitet 13Beräkningarna av energieffektivitet och energibesparingar ska vara förenliga med andra sådana beräkningar som medlemsstaterna anmäler till kommissionen, särskilt i handlingsplaner inom ramen för direktivet om energitjänster och direktivet om energiprestanda för byggnader. Om det används olika enheter i dessa handlingsplaner bör det anges vilka omräkningsfaktorer som har tillämpats. 14Den slutliga energianvändningen för alla energiprodukter utom el för andra ändamål än transport, plus användning av värme för eget bruk vid el- och värmeanläggningar samt värmeförluster i nät (punkterna 2 Egenförbrukning vid anläggningen och 11 Överförings- och distributionsförluster på sida 23 och 24 i förordningen om energistatistik, EUT L 304, 14.11.2008). 15Elanvändningen (brutto) är den nationella elproduktionen (brutto), inklusive egenproduktion, plus import, minus export. 16Transportanvändning i enlighet med artikel 3.4 a i direktiv /28/EG. Förnybar el inom vägtransport för denna siffra ska multipliceras med 2,5 i enlighet med artikel 3.4 c i direktiv /28/EG. 17I enlighet med artikel 2 f i direktiv /28/EG. Detta omfattar slutlig energianvändning plus nätförluster och egenförbrukning av värme och el vid el- och värmeanläggningar (observera att detta inte omfattar elförbrukning för pumpad vattenkraftslagring eller för transformering i elpannor eller värmepumpar i fjärrvärmeverk). 2009/10:128 .Prop 18 (22) I tabell 3 redovisas det övergripande målet för . Tabell 3 [tabell 2 i kommissionens mall] Nationellt övergripande mål för andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen (brutto). 2005 och siffror ska hämtas från bilaga 1, del A i direktiv /28/EG A) Andel energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen (brutto) 2005 (S2005) (%) B) Mål för andelen energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) 2020 (S2020) (%) C) Förväntad total justerad energianvändning 2020 (ktoe) D) Förväntad mängd energi från förnybara energikällor som motsvarar målet (beräknas som B x C) (ktoe) I enlighet med artikel 4.1 i direktiv /28/EG är medlemsstaterna skyldiga att fastställa mål för andelen energi från förnybara energikällor 2020 inom följande sektorer: -Värme och kyla har inte antagit procentuella sektorsmål för värme och kyla eller för el.18 har ett kvantitativt mål för ny förnybar el om "i nivå med till 2020", vilket är målnivån för elcertifikatsystemet. Nedan, i tabell 4 redovisas således endast de utifrån prognosen implicerade sektorsandelarna (ej fastlagda mål) tillsammans med det övergripande målet som är ett resultat av prognosen. I tabell 5 och 6 redovisas underliggande siffror för att kunna beräkna sektorsandelarna. 18 återkommer i slutredovisning av uppdraget till andra nationella mål som redan antagits. 19 (22) Tabell 4 [tabell 3 i kommissionens mall] Nationellt mål och uppskattat förlopp för andelen energi från förnybara energikällor med avseende på värme och kyla, el och transport energikällor inom värme och kyla19 (%) Förnybara energikällor inom transport21 Övergripande andel förnybara energikällor22 (%) Varav från samarbetsmekanismen23 (%) Som del B i bilaga I till direktivet Minimiförlopp för förnybara energikällor25 (%) Minimiförlopp för förnybara energikällor (ktoe) S2005+20 % (S2020-S2005) S2005 +30 % (S2020-S2005) S2005 + (S2020-S2005) S2005 +65 % (S2020- 19Andel förnybar energi i värme och kyla: slutlig energianvändning (brutto) från förnybara energikällor för värme och kyla (enligt definitionen i artikel 5.1 b och 5.4 i direktiv /28/EG delat med den slutliga energianvändningen (brutto) för värme och kyla. 20Andel förnybar energi i el: slutlig elanvändning (brutto) från förnybara energikällor (enligt definitionen i artikel 5.1 a och 5.3 i direktiv /28/EG delat med den slutliga elanvändningen (brutto). 21Andel förnybar energi i transport: slutlig energianvändning från förnybara energikällor inom transport (se artikel 5.1 c och 5.5 i direktiv /28/EG) delat med användningen inom transport av 1) bensin; 2) diesel; 3) biodrivmedel som används inom väg- och järnvägstransport och 4) el inom landtransport. 22Andel förnybar energi i den slutliga energianvändningen (brutto). 23I procentenheter av den övergripande andelen förnybara energikällor. 24I procentenheter av den övergripande andelen förnybara energikällor. 25I enlighet med bilaga I.B till direktiv /28/EG. 2009/10:128 .Prop 20 (22) Tabell 5 [tabell 4a i kommissionens mall] Beräkningstabell för varje sektors förnybara energibidrag till den slutliga energianvändningen (brutto) (ktoe) A) Förväntad slutlig användning (brutto) av förnybara energikällor för värme och B) Förväntad slutlig elanvändning (brutto) C) Förväntad slutlig energianvändning från förnybara energikällor inom transport D) Förväntad total energianvändning från E) Förväntad överföring av förnybara energikällor till andra medlemsstater F) Förväntad överföring av förnybara energikällor från andra medlemsstater och G) Förväntad användning av energi från förnybara energikällor justerad för mål D- 26 I enlighet med artikel 5.1 i direktiv /28/EG ska gas, el och väte från förnybara energikällor räknas endast en gång. Det är inte tillåtet att räkna dessa . 2009/10:128 .Prop 21 (22) Tabell 6 [tabell 4b i kommissionens mall] Beräkningstabell för andelen energi från förnybara energikällor inom transport (ktoe) C) Förväntad användning av energi från förnybara energikällor inom transport27 H)Förväntad användning av el från förnybara energikällor inom vägtransport28 I)Förväntad användning av biodrivmedel som framställs av avfall, restprodukter och cellulosa från ickelivsmedel samt material som innehåller både cellulosa och lignin inom transport29 J)Förväntat bidrag från förnybara energikällor till målet för transportsektorn: C+(2,5-1)xH+(2-1)x(I) 27Omfattar alla förnybara energikällor som används inom transport, inklusive el, vätgas och gas från förnybara energikällor, men exklusive biodrivmedel som inte uppfyller hållbarhetskriterierna (se artikel 5.1 sista stycket). Ange de faktiska värdena här, utan att använda multiplikationsfaktorerna. 28Ange de faktiska värdena här, utan att använda multiplikationsfaktorerna. 29Ange de faktiska värdena här, utan att använda multiplikationsfaktorerna. 2009/10:128 .Prop 22 (22) och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av om energistatistik Kommissionens beslut (K(2009) 5174 slutlig) av den 30.6.2009 om fastställande av en mall för nationella handlingsplaner för energi från förnybara energikällor i enlighet med direktiv /28/EG. Långsiktsprognos 2008, , ER 2009:14 Uppdrag att föreslå nya kvoter i elcertifkatsystemet m.m. Deluppdrag 1. Ökad ambitionsnivå, , ER 2009:29. , enhetschef, +46-16-544 20 58 , projektledare, +46-16-544 20 66 , delprojektledare prognoser +46-16-544 23 22 publicerades och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upp- hävande av direktiv /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet) i . Förnybartdirektivet ska implementeras i svensk lagstiftning senaste 18 månader efter publiceringen i . I förnybartdirektivets artikel 15 finns reglering gällande ursprungs- garantier för el, värme och kyla som produceras från förnybara energi- källor. har i samråd med och tagit fram förslag på författnings- ändringar för att implementera förnybartdirektivets reglering gällande ursprungsgarantier i svensk lagstiftning. Under utredningen har också representanter från berörda organisationer och företag erbjudits möjlighet att lämna synpunkter på hur förslagen på författningsändringar ska utformas. För att uppfylla de krav som ställs på ett system för ursprungsgarantier i förnybartdirektivet har i princip en helt ny lag för ursprungsgarantier föreslagits. Den nu föreslagna lagen kommer att bestå av följande kapitel; kapitel 1 Lagens ändamål och definitioner, kapitel 2 Förutsätt- ningarna för att tilldelas ursprungsgarantier, kapitel 3 Kontoföringen av ursprungsgarantier, kapitel 4 Annullering av ursprungsgarantier, kapitel 5 Tillsyn, kapitel 6 Skadestånd och kapitel 7 Överklagande. Genom för- slaget, med utgångspunkt från de krav som finns i förnybartdirektivet, kan konstateras att ett mer omfattande och heltäckande system för ursprungsgarantier skapas. Inledningsvis föreslås några ändringar av definitioner gällande ursprungsgarantierna. Det är begreppen biomassa, förnybar energi och ursprungsgaranti som definieras för att överensstämma med defini- tionerna i förnybartdirektivet. Enligt förslaget kommer det att finnas en tillsynsmyndighet och en kontoföringsmyndighet. En av de mer väsentliga förändringarna som föreslås är att en ursprungsgaranti kommer att vara ett elektroniskt dokument. Det innebär att ett elektroniskt kontoföringssystem måste finnas där ursprungsgarantier kan utfärdas, överföras och annulleras elektroniskt. I föreslaget tydliggörs också att ursprungsgarantier har som syfte att användas till ursprungsmärkning enligt och rådets direktiv /54/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och upphävande av direktiv /92/EG (direktiv /54/EG) och för att visa att en viss mängd högeffektiv kraftvärmeel har producerats. Ursprungsgarantierna ska motsvara (MWh) producerad förnybar el eller högeffektiv kraftvärmeel. En ursprungsgaranti kommer också enligt förslaget att innehålla mer information än vad som krävs enligt nuvarande lagstiftning. Det är en direkt följd av förnybartdirektivets krav. En anläggningsinnehavare som vill ha tilldelning av ursprungsgarantier måste enligt förslaget ansöka hos tillsynsmyndigheten om att få anläggningen godkänd för tilldelning. har en anläggning som är godkänd för tilldelning av elcertifikat automatiskt kunnat registreras för tilldelning av ursprungsgarantier. Med anledning av de krav som förnybartdirektivet ställer angående vilken information en ursprungs- garanti ska innehålla samt att en anläggningsinnehavare ska begära att tilldelas ursprungsgarantier bedömer att ett gemensamt ansökningsförfarande inte längre kommer att vara möjligt. Uppgiftslämnandet torde dock kunna begränsas vid ansökan om ursprungsgarantier till sådana uppgifter som inte redan finns registrerade hos tillsynsmyndigheten. Först efter ett beslut om godkännande kan ursprungsgarantier utfärdas. Utfärdande av ursprungsgarantier sköts av kontoföringsmyndigheten. När en anläggning är godkänd för tilldelning av ursprungsgarantier och elen uppfyller såväl kraven för förnybar el som högeffektiv kraftvärmeel ska endast en (1) ursprungsgaranti utfärdas per producerad MWh. Ursprungsgaranti ska i detta fall innehålla erforderlig information gällande både förnybar el och högeffektiv kraftvärmeel. En tidsbegränsning av användningen av ursprungsgarantin införs, där ursprungsgarantin måste användas från det att mot- svarande energienhet producerades. Ursprungsgarantin ska annulleras då den används för angivande av elens ursprungs enligt 8 kap. 12 § ellagen (1997:857) eller i annat fall på begäran av den som innehar den. I de fall 12 månadersperioden har passerats utan att ursprungsgarantin har använts ska ursprungsgarantin annulleras av kontoföringsmyndigheten för att förhindra att ogiltiga ursprungsgarantier finns att tillgå. Det föreslås i föreslagna författningsändringar gällande tillsyn, dels en bestämmelse om möjlighet att återkalla ett godkännande av en anläggning för tilldelning av ursprungsgarantier, dels införs en möjlighet för tillsynsmyndigheten att besluta om sanktionsavgift för det fall att ursprungsgarantier utfärdats felaktigt. Sanktionsavgiften kommer att beräknas med ledning av hur många ursprungsgarantier som utfärdats felaktigt. I lagen föreslås emellertid inte något belopp eller på vilket sätt avgiften per ursprungsgaranti ska fastställas. Förslaget innehåller ett bemyndigande för regeringen, eller efter regeringens bemyndigande tillsynsmyndigheten, att meddela föreskrifter för hur en sådan beräkning ska ske. Skälet till detta är att det under utredningens arbete har kunnat konstateras svårigheter med att finna en beräkningsmodell bl.a. med anledning av att det är svårt att förutse prisbilden på ursprungs- garantierna och om det kommer att vara olika priser på ursprungsgaran- tierna beroende på hur elen som ursprungsgarantin motsvarar har producerats. Genom att inte reglera detta i lagen utan föreskrifter så bedömer att det kan vara lättare att justera storleken på sanktionsavgiften per felaktigt utfärdad ursprungsgaranti när en bättre överblick över prisutveckling m.m. kunnat erhållas. Även i ellagen (1997:857) har förslag på författningsändringar lämnats för att implementera förnybartdirektivets krav. Förslaget innebär att när elleverantören ska redovisa sin sammansättning av energikällor till el- användarna ska inte den mängd energi från förnybara energikällor för vilken elleverantören har överlåtit ursprungsgarantier ingå i denna sammanställning. Detta för att inte samma förnybara el ska redovisas I uppdraget har inte ingått att i övrigt utvärdera och föreslå författningsändringar gällande systemet för ursprungsmärkning av el. Med de ändringar som föreslås bedömer att ursprungsgarantierna kommer att få en ökad betydelse jämfört med tidigare. Det kommer att ställa större krav på såväl tillsynsmyndigheten som kontoföringsmyndigheten. ska enligt förslaget fatta beslut att godkänna anläggningar för tilldelning och har också före- slagits få större befogenheter vid utövande av tillsyn. Tillsynsmyndig- hetens föreskrifter gällande ursprungsgarantier kommer att behöva ändras och det befintliga IT-stödet behöver utvecklas för att anpassas till det nu föreslagna regelverket. Ökade informationsinsatser blir också nödvändigt. Sammantaget innebär förslaget ett ökat resursbehov dels ekonomist dels personellt, både i etableringsfasen och i förvaltnings- fasen. kommer att behöva utveckla befintligt IT- stöd eller utveckla ett separat kontoföringssystem för ursprungsgarantier. Nya rutiner avseende ursprungsgarantier måste utarbetas och fler person- timmar måste avsättas för information och administration av ursprungs- garantierna. När det gäller kopplingen till ursprungsmärkning av el kommer att påverkas. Detta bl.a. genom att för- fattningsförslagen till viss del påverkar hur föreskrifter gällande angivande av elens ursprung kan skrivas. Förutom förslag på författningsändringar fastställs i utredningen att handel med ursprungsgarantier mellan medlemsstaterna ska möjliggöras men att det inte är något som bör hanteras genom lagstiftning. Vidare bör det tydliggöras i t.ex. förarbetet till lagen att det är ursprungsgarantierna och inte elcertifikaten som är bärare av miljövärdet. Då regelverket kring ursprungsgarantier enligt förslaget är mer omfattande samt mot bakgrund av att motsvarande implementeringsarbete som genomförs i också pågår i övriga EU-medlemsstater, bör kontrollstationer införas för systemet för möjlighet till justeringar, anpassningar samt förbättringar. Författningsändringar i lag (2006:329) om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el Syftet med detta kapitel är att lämna förslag på författningsändringar i lag (2006:329) om ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el i syfte att införliva förnybarhetsdirektivet samt ge förslag på andra ändringar där förbättringsåtgärder har ansetts önskvärda. Förslagen på författningsändringar är så omfattande att förslag på ny lydelse av hela lagen har lämnats. Förslaget i den del som gäller skadestånd är de aktuella lagrummen hämtade från motsvarande lagrum i lagen om el- certifikat. Kapitlet innehåller emellertid inte några bestämmelser om straff. När det gäller lagen om elcertifikat finns bestämmelser om straff men dessa är då endast riktade till sk. kvotpliktiga aktörer. Några straff- bestämmelser riktade till anläggningsinnehavare finns alltså inte. Efter- som det i den föreslagna lagen om ursprungsgarantier inte finns några kvotpliktiga eller motsvarande aktörer bedömer att behov av straffbestämmelser inte finns i en lag om ursprungsgarantier. De bestämmelser som avser registreringar på garantikontot avseende överlåtelser, pantsättning och utmätning m.m. är identiska med de bestämmelser i lagen om elcertifikat som reglerar detta. Energimyndig- heten har inte närmare utrett om dessa bestämmelser är behövliga för ursprungsgarantier. 1 kap Ändamål och definitioner Lagens ändamål 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om att den som producerar el med användning av förnybara energikällor (förnybar el) eller högeffektiv kraftvärme ska ha rätt att från en myndighet få en ursprungsgaranti som visar det. 2 § I denna lag avses med 1.biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från jordbruk (inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed för- knippad industri inklusive fiske och vattenbruk, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall1, 2.biobränsle: deponigas, gas från en avloppsreningsanläggning, biogas eller bränsle som har framställts ur biomassa, 1 Artikel 2 j och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändringar och ett senare upphävande av direktivet 2001/77/EG och 2003/30/EG. 3. förnybar energikälla: energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindenergi, solenergi, aerotermisk energi (luftvärme), geo- termisk energi, hydrotermisk energi (vattenvärme) och havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt 4.kraftvärme: samtidig framställning av dels el eller mekanisk energi, dels värme, 5.högeffektiv kraftvärme: kraftvärme som ger en bränslebesparing om jämfört med separat framställning av el och värme enligt fastställda referensvärden, 6.producent av förnybar el: den som i en elproduktionsanläggning producerar el helt eller delvis med användning av en eller flera förnybara energikällor, 7.producent av högeffektiv kraftvärmeel: den som i en elproduktions- anläggning producerar el med användning av högeffektiv kraftvärme, 8.slutkund; fysisk eller juridisk person som köper el för egen använd- ning3, 9.ursprungsgaranti: ett elektroniskt dokument som har som uppgift att utgöra bevis för slutkunden på att en viss andel eller mängd energi producerats från förnybara energikällor i enlighet med kraven i artikel 3.6 i direktiv /54/EG4 visar att en viss mängd högeffektiv kraftvärmeel har producerats, 10.kontoföringsmyndighet: den myndighet som utfärdar, överför och annullerar5 sådana ursprungsgarantier som avses i denna lag, 11.tillsynsmyndigheten: den myndighet som utövar tillsyn enligt denna lag och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. 3 § Regeringen ska utse två myndigheter som ska handlägga de frågor som enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, ligger på tillsynsmyndigheten respektive kontoföringsmyndig- heten. 2 kap Förutsättningar för att tilldelas ursprungsgarantier Elproduktion som berättigar till ursprungsgarantier 1 § Berättigad att tilldelas ursprungsgarantier är en producent av förny- bar el som producerar el med användande av en eller flera förnybara energikällor eller en producent av högeffektiv kraftvärmeel som producerar el med användande av kraftvärme. 2Artikel 2 a Direktiv /28/EG 3Har använt samma definition som för slutförbrukare i Artikel 2.9 och rådets direktiv /54/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktivet 96/92/EG 4Artikel 2 j Direktiv /28/EG 5Enligt krav i Artikel 15.5 Direktiv /28/EG 2 § ska tilldela en producent av förnybar el en ursprungsgaranti för varje megawattimme förnybar el som har producerats och för vilken ursprungsgaranti får utfärdas6. Om elen har producerats med användning av både förnybara energi- källor och andra energikällor och elen inte uppfyller kraven i 3 §, får en ursprungsgaranti utfärdas bara för den andel av elen som har producerats med användning av förnybara energikällor. 3 § ska tilldela en producent av högeffektiv kraftvärmeel en ursprungsgaranti för varje megawattimme högeffektiv kraftvärmeel som har producerats och för vilken ursprungsgaranti får Om elen har producerats med användning av både högeffektiv kraft- värme och på annat sätt och elen inte uppfyller kraven i 2 §, får en