prop · GY0326 · 2010-10-25 00:00:00 — När det gäller personer som får sitt körkort återkallat bör en differentiering av villkorstiden ske. Vissa kategorier av personer som dömts för rattfylleri bör hänföras till en särskild högriskgrupp, sett från trafiksäkerhetssynpunkt. Villkorstiden med alkolås bör vara mer ingripande för denna grupp i förhållande till övriga som dömts. Körkortshavare som döms för trafiknykterhetsbrott där själva brottet har utgjort en stor risk från trafiksäkerhetssynpunkt bör utgöra en första sådan kategori. Brottets svårhetsgrad bör vara utgångspunkt vid denna bedömning. En skiljelinje kan lämpligen dras mellan rattfylleri av normalgraden och grovt rattfylleri. En sådan åtskillnad görs i dagens system med körkortsåterkallelse där spärrtiden vid grovt rattfylleri ska bestämmas till lägst . Beträffande förare som har gjort sig skyldiga till grovt rattfylleri grundat på en alkoholhalt som uppgått till i blodet eller per liter i utandningsluften, utgör alkoholhalten ett starkt indicium på allvarligt alkoholberoende. En så hög alkoholhalt i samband med bilkörning visar att föraren har utvecklat en betydande tolerans för alkoholens effekter. När en låg- konsument kommer upp i motsvarande alkoholhalt är denne på grund av tydliga symtom på kraftig berusning normalt inte i stånd att framföra fordon. Även om högkonsumenten klarar av handhavandet av fordonet bättre vid samma alkoholhalt är han eller hon i mer komplicerade situa- tioner där det ställs krav på omdöme och uppfattnings- och koordina- tionsförmåga en lika stor riskfaktor som lågkonsumenten. Det är klarlagt att olycksrisken ökar i förhållande till nivån på alkoholhalten. Vid rattfylleri som bedöms som grovt har framförandet av fordonet ofta inne- burit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Sammantaget anser regeringen att de som gjort sig skyldiga till grovt rattfylleri är att hänföra till högriskgruppen. anser att det inte finns skäl att göra en differentiering med hänsyn till påvisad promillehalt eftersom de förare som begår rattfylleri- brott enligt verket utgör en högriskgrupp sett från trafiksäkerhets- synpunkt. Vägtrafikinspektionen anser att resonemanget om differentie- ringen behöver nyanseras. SLS anser att alla ska omfattas av en villkors- tid motsvarande för att undvika godtycke. EAR och STMF är tvek- samma till en differentiering av villkorstiden. anser däremot att en uppdelning av villkorstiden är bra och att det blir mer nyanserat vilket gör att acceptansen hos allmänheten ökar eftersom det inte förutsätts att alla sökande är alkoholberoende. Utgångspunkten ska vara att villkorstidens längd vid ett grovt ratt- fylleri bör vara längre än vid ett rattfylleri av normalgraden. Det kan emellertid finnas skäl att för vissa kategorier i gruppen med rattfylleri av normalgraden tillämpa mer ingripande bestämmelser. En sådan kategori utgörs av personer som återfallit i rattfylleri till följd av alkoholförtäring. Återfallet, oavsett om fråga är om grovt rattfylleri eller rattfylleri av normalgraden, utgör ett starkt indicium för att körkortshavaren är beredd att återkommande framföra fordon berusad och därmed utsätta sin omgivning och sig själv för allvarlig fara. Den som återfaller i rattfylleri har genom sitt beteende visat sig utgöra en större riskfaktor i trafiken än den som dömts en enstaka gång. Regeringen anser att det är rimligt att den körkortshavare som återfallit i rattfylleribrott ska omfattas av högriskgruppen, se avsnitt 5.6.2. Det kan även genom andra omständigheter framkomma att de som döms för rattfylleri har alkoholproblem i form av ett beroende eller ett missbruk som är att betrakta som sjukdom. Även dessa förare är, av samma skäl som beträffande de som återfallit i rattfylleribrott, att hänföra till högriskgruppen. Med beroende eller missbruk avses det som framgår av Transportstyrelsens föreskrifter om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (VVFS 2008:158, 12 kap.). Omständigheter som talar för ett sådant beroende eller missbruk kan vara situationer där det har riktats nykterhetsanmärkningar mot en körkortshavare, t.ex. att han eller hon inom loppet av upprepade gånger omhändertagits för berusning enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. När det gäller diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk så kan den ha ställts i det läkarintyg som ska ges in vid prövningen av ansökan om villkor om alkolås för körkortsinnehav, eller vid den uppföljande medicinska kontrollen , se avsnitt 5.5.1. Ett system med alkolås baserat på att villkoren bestäms i förhållande till klart urskiljbara kategorier är enkelt att tillämpa och förutsebart för den enskilde. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att i det nya systemet med alkolås ska villkorstiden vara differentierad på så sätt att tiden blir längre för körkortshavare som är att hänföra till en högriskgrupp. Regeringens förslag: Villkorstiden med alkolås ska vara om återkallelse av körkortet skulle ha skett enligt 5 kap. 3 § 1 körkorts- lagen (1998:488) på grund av rattfylleri av normalgraden. Villkorstiden ska vara om 1.återkallelse av sökandens körkort skulle ha skett enligt 5 kap. 3 § 1körkortslagen på grund av grovt rattfylleri, eller 2.sökanden före det brott som har föranlett återkallelsen enligt 5 kap. 3 § 1 körkortslagen har gjort sig skyldig till rattfylleri eller grovt rattfylleri enligt 4 eller 4 a § lagen om straff för vissa trafikbrott till följd av alkoholförtäring, 3.sökanden har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk. Om villkorstiden har bestämts till och körkortshavaren under visar sig ha diagnosen alkoholberoende eller alkoholmiss- bruk, ska villkorstiden förlängas till . Om det finns anledning att anta att körkortshavaren har ett alkoholberoende eller alkoholmiss- bruk, får denne föreläggas att ge in läkarintyg om dessa förhållanden. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot utredningens förslag. , och , (), Vägtrafikinspektionen och i har haft synpunkter på hur villkorstiden har utformats. Hovrätten för Nedre har haft synpunkter på den lagtekniska utformningen. Skälen för regeringens förslag anser att villkorstiden bör vara för den som dömts för rattfylleri. MHF anser att alkolås bör vara obligatoriskt till dess personen kan uppvisa nykterhet under åtminstone . Även Vägtrafikinspek- tionen har påpekat vikten av att föraren kan verifiera sin nykterhet innan villkoret med alkolås upphör. Det bör redan i detta sammanhang betonas att en körkortshavare ska vara pålitlig i nykterhetshänseende för att ett villkor om alkolås ska tas bort. De närmare förutsättningarna för detta behandlas i avsnitt 5.7. Som tidigare framgått utgör den tid inom vilken körkortshavaren måste ha ett alkolås i fordonet en del av den lämplighetsprövning som syftar till att reda ut om han eller hon är lämpad för att inneha ett körkort utan villkor om alkolås. Ett villkor om alkolås för obegränsad tid och som skulle kunna vara livslångt förhindrar förvisso att föraren framför fordonet påverkad av alkohol men innebär att den grund- läggande problematiken permanentas och accepteras. Detta är inte syftet. Förutom att förhindra specifika rattfylleribrott, syftar systemet med alkolås till att få personer som utgör en trafikfara på grund av sitt förhåll- ningssätt till alkohol att ändra sitt beteende. Om det inte sker är personen inte lämplig för innehav av körkort. Dessutom är det fråga om ett beslut som är belastande för den enskilde, även om han eller hon själv anser att villkoret är acceptabelt. Regeringen anser att det inte är rimligt med ett villkor som gäller för obegränsad tid. När villkorstidens längd ska fastställas bör en jämförelse i första hand göras med dagens regelsystem, vad avser både nuvarande försöksverk- samhet och de spärrtider som bestäms vid återkallelse av körkort. I försöksverksamheten gäller en villkorstid . Transportøkonomisk institutts utvärdering visar att de som får en kort spärrtid ofta har valt att inte delta i verksamheten på grund av den i förhållande till spärrtidens längd långa villkorstiden . Spärrtiden för personer vilkas körkort återkallas till följd av rattfylleri av normalgraden bestäms enligt praxis till mellan och , med tyngdpunkten i den övre delen av skalan, vilket framgår av statistik från Transportstyrelsens trafikregister. Regeringen anser som tidigare framgått att en villkorstid för dessa personer bör vara kortare än den som gäller i försöksverksamheten, se avsnitt 5.6.1. En rimlig villkorstid med alkolås i dessa fall är . Någon differentiering inom denna kategori finns inte skäl att göra. En villkorstid kan vara för den som annars enligt dagens regelsystem skulle ha fått en spärrtid om . Här måste dock beaktas den stora fördel det innebär att ha möjlighet att fortsätta köra motorfordon . När det gäller villkorstiden för de personer som omfattas av den s.k. högriskgruppen ska tiden vara längre än . Till denna grupp hänförs till att börja med förare vilkas körkort ska återkallas på grund av grovt rattfylleri. Detsamma gäller de personer som i samband med återkallelse av körkortet på grund av rattfylleri har diagnosen alkohol- beroende eller alkoholmissbruk. Vid bedömningen av vilken villkorstid som bör gälla för individer inom denna grupp kan en jämförelse göras med den spärrtid som beslutas vid ett grovt rattfylleri. Enligt praxis bestäms denna normalt till mellan ett och . Statistik från Transport- styrelsens trafikregister visar att det är mycket ovanligt att en längre spärrtid än beslutas. En tvåårig villkorstid för den som tillhör högriskgruppen skulle överensstämma med villkorstiden i den nuvarande försöksverksamheten. Den lämplighetsprövning som sker efter grovt rattfylleri uppgår även den till , inklusive observations- tid för tiden efter utfärdat körkortstillstånd. Mot denna bakgrund anser regeringen att villkorstiden i dessa fall ska bestämmas till . En person som har återfallit i rattfylleri har genom sitt beteende visat sig vara benägen att trots sitt alkoholintag åter utsätta sin omgivning för en ökad trafikosäkerhet. Regeringen anser därför att även den som åter- fallit i rattfylleribrott på grund av alkoholförtäring bör hänföras till högriskgruppen. har ansett att ett återfall i rattfylleri ska beaktas. i anser att även återfall tillbaka än bör medföra en tvåårig villkorstid. Regeringen gör följande bedömning. Den som återfaller i rattfylleri har visat sig utgöra en större riskfaktor i trafiken än den som dömts en enstaka gång. Detta talar för att föraren inte klarar av att leva Prop. 2010/11:26 upp till kravet på nykterhet vid framförandet av fordon. angeläget att fånga upp förare som har problem med sina alkoholvanor. Det är dock inte rimligt att ett återfall ska kunna inverka i bedömningen . Människor ändrar både livsstil och beteenden. Regeringen anser därför, i likhet med , att det är rimligt att den körkortshavare som återfallit i rattfylleribrott bör omfattas av högriskgruppen och att villkorstiden med alkolås i dessa fall ska motsvara . I detta sammanhang bör påpekas att om sökanden tidigare gjort sig skyldig till rattfylleri på grund av andra droger än alkohol, s.k. drog- rattfylleri, ska föraren inte presumeras tillhöra högriskgruppen. Det nya systemet med alkolås syftar till att förhindra att de förare som har problem med alkohol kör alkoholpåverkade men ge denna grupp av förare möjlighet till fortsatt körkortsinnehav. I fall där sökanden tidigare dömts för drograttfylleri, får i stället bedömningen ske utifrån om föraren överhuvudtaget är lämpad för villkor om alkolås, precis som när återfall inte föreligger. Om föraren anses lämpad får villkorstiden således bestämmas med hänsyn till graden av rattfylleri och förarens övriga personliga förutsättningar. Transportstyrelsen och anser att en förläng- ning av villkorstiden ska vara möjlig . Regeringen delar inte denna uppfattning. En villkorstid ska inte kunna förlängas . Ett villkor om alkolås skulle kunna medverka till att den grundläggande alkoholproblematik som föreligger permanentas och accepteras. Detta är inte syftet. Emellertid anser regeringen att i de fall en körkortshavare fått en villkorstid motsvarande och det därefter har visat sig att han eller hon har ett alkoholberoende eller alkoholmissbruk ska en förlängning av villkorstiden kunna vara möjlig till i stället för att beslutet med villkor om alkolås undanröjs. Om det finns anledning anta att körkortshavaren har ett beroende eller ett missbruk, får denne föreläggas att ge in läkarintyg om dessa förhållanden. 5.6.3Efter villkorstiden är körkort förenat med alkolås ogiltigt Regeringens förslag: Ett körkort ska inte gälla när villkorstiden med alkolås har löpt ut. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot utredningens förslag Skälen för regeringens förslag: Ett körkort med villkor om alkolås ska inte vara giltigt efter att villkorstiden löpt ut. Detta för att undvika obehörigt utnyttjande av körkortet, om ett framtida körkortsinnehav utan krav på alkolås inte är möjligt att ge efter villkorstidens utgång eller om någon ansökan om ett körkort utan villkor inte ges in. Detta föranleder ett tillägg i 3 kap. 13 § körkortslagen (1998:488). Ett ogiltigt körkort ska enligt 7 kap. 9 § körkortslagen överlämnas till Transportstyrelsen. Nytt körkort utan villkor om alkolås Regeringens förslag: Ett nytt körkort utan villkor om alkolås ska få utfärdas efter ansökan om sökanden har körkortstillstånd. Om det vid prövningen beslutas om krav som ska uppfyllas för utfärdande gäller dessa krav i stället. Regeringens bedömning: Ett nytt förarprov behöver inte avläggas för att ett nytt körkort utan villkor om alkolås ska utfärdas. En utvidgad lämplighetsprövning bör omfatta de personer som har en villkorstid motsvarande . förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot utredningens förslag. i , i , , Trafik- medicinskt Centrum, (TrMC), för allmänmedicin (SFAM), Svensk trafikmedicinsk förening (STMF) och () är kritiska till att den medicinska kontrollen inte är lika omfattande som i försöksverksamheten med alkolås. () har påtalat att det kan uppstå ett glapp i behörigheten innan ett nytt körkort utan villkor om alkolås kan meddelas. Skälen för regeringens förslag och bedömning Ansökan om körkort utan villkor om alkolås När ett körkort har återkallats kan en ansökan om utfärdande av nytt körkort göras. Ansökan får inte prövas innan giltighetstid för återkallelse tills vidare eller spärrtid löpt ut, jfr 5 kap. 13 § körkortslagen (1998:488). Efter återkallelse får nytt körkort utfärdas endast om sökanden har kör- kortstillstånd, har avlagt godkänt förarprov och även i övrigt uppfyller kraven i 3 kap. 1 § körkortslagen, jfr 5 kap. 14 § första stycket kör- kortslagen. Om spärrtiden efter återkallelse bestämts till högst , vilket är fallet vid flertalet körkortsåterkallelser, krävs emellertid i allmänhet inte något nytt förarprov. har ansett att en ansökan om körkort utan villkor om alkolås inte bör kunna prövas innan villkorstiden har löpt ut. JO har påtalat att det kan uppstå ett glapp i behörigheten om körkortet med alkolås blir ogiltigt när villkorstiden går ut och en ansökan om nytt kör- kort inte får prövas innan villkorstiden löpt ut. En ansökan om och prövningen av ett villkorslöst körkort ska enligt regeringens mening ske i sådan tid att det glapp JO påtalat inte uppstår. Därför ska prövningen av om ett framtida körkortsinnehav kan vara villkorslöst ske innan villkorstiden löper ut. En körkortshavare ska således inte vara förhindrad att påbörja och även få sitt körkortsärende avslutat i sådan tid så att han eller hon, för det fall ett körkort utan villkor ska utfärdas, har sin förar- behörighet intakt när villkorstiden löper ut. Krav för ett körkort utan villkor om alkolås Flera remissinstanser är kritiska till att de medicinska kontrollerna och uppföljningen av körkortshavaren inte är lika omfattande som i försöksverksamheten med alkolås. i anser ett minskat antal läkarbesök jämfört med vad som gäller vid försöksverksamheten kommer att leda till försämrade resultat. Personer som har en villkorstid som motsvarar bör kontrolleras. i befarar att bristen på kontinuerliga kontroller av deltagarna kan leda till en övergång till narkotikamissbruk vilket ett alkolås inte kan avslöja. efterlyser regelbundna läkarbesök med tillhörande kontroller. är kritiskt till att det inte ska ingå några medicinska kontroller med alkolås. Verket anser att det bör föreligga en prövning som omfattar minst sex månaders observationstid med läkarkontroller i form av provtagning vid minst fyra tillfällen för att ett nytt villkorslöst körkort ska utfärdas för den som har en villkorstid motsvarande . För högriskgruppen anser verket att prövningen ska innehålla minst fyra läkarkontroller med provtagning och att observationstiden ska vara . Vidare bör, enligt verket, en uppföljning med läkarintyg och provtagning ske efter villkorstidens utgång för denna grupp. TrMC anser att antalet läkarbesök bör vara totalt nio, trots den kostnad som är förenad med fler besök. SFAM anser att ytterligare ett läkarbesök med provtagning och motiverande samtal efter att alkolås erhållits ökar potentialen för beteendeförändring. STMF anser att en minskning till ett läkarbesök från försöksverksamhetens nio besök kommer att innebära en kostnadsreduktion men en allvarlig kvalitetsförsämring. MHF är kritiskt till att den medicinska uppföljningen före- slås tas bort. Vid bedömningen av hur omfattande kontrollen och uppföljningen ska vara är det flera aspekter som måste beaktas. Det är rimligt att utgå från att flera läkarbesök med prover och samtalsterapi kan förväntas ha en positiv inverkan för en beteendeförändring hos den enskilde. Detta fram- står som särskilt viktigt i de fall det kan konstateras att den enskilde lider av alkoholproblem som är allvarliga. måste beaktas vad som gäller för det fall en ansökan om villkor om alkolås inte lämnas in. Spärrtiden och den tid under vilket körkortet kommer att vara återkallat skärps väsentligt jämfört med de tider som gällt. Den som inte får sitt körkort förenat med ett villkor om alkolås kommer att få sitt körkort återkallat . Att få sitt körkortsinnehav förenat med villkor om alkolås får inte bli så kostsamt att detta blir avgörande för om en ansökan lämnas in eller inte. Vad ska då krävas av den enskilde för att få behörighet att framföra fordon efter villkorstidens slut? Enligt 3 kap. 2 § körkortslagen får kör- kortstillstånd endast meddelas för den som med hänsyn till sina person- liga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Den som söker körkortstillstånd är skyldig att genomgå läkarundersökning, blodprovstagning eller annan liknande undersökning som behövs för prövningen, jfr 3 kap. 3 § körkortslagen. Om det vid prövningen finns hinder mot att meddela körkortstillstånd på grund av sökandens personliga förhållanden, ska en spärrtid bestämmas före vars utgång körkort inte får utfärdas, jfr 3 kap. 9 § körkortslagen. Spärrtiden ska vara lägst en månad och högst . Regeringen anser att det alltid ska ställas ett krav på körkortstillstånd, innebärande bl.a. att en lämplighetsprövning ska ske för att ett nytt villkorslöst körkort ska kunna utfärdas. Däremot ska det inte krävas något nytt förarprov, eftersom behörighet att köra har gällt . Färdigheten att köra fordonet har således kunnat upprätthållas. Detta bör också gälla de som begått rattfylleri . Dessa ska enligt dagens regler alltid avlägga förarprov efter återkallelse av körkortet, jfr 5 kap. 15 § första stycket körkortslagen. För att ge dessa ofta unga människor incitament att ansöka om körkortsinnehav villkorat av alkolås, bör det inte krävas att de avlägger nytt förarprov för att få ett nytt villkorslöst körkort när villkorstiden löpt ut. Av 3 kap. 1 § tredje stycket körkortsförordningen (1998:980) framgår att en lämplighetsprövning i vissa fall kan vara mer omfattande. En utvidgad lämplighetsprövning gäller om sökanden före ansökningen om körkortstillstånd har fällts till ansvar för grovt rattfylleri. Det läkarutlåtande som i dessa fall krävs får ges in tidigast före det att giltighetstiden för spärrtid löpt ut. Enligt Transport- styrelsens föreskrifter som behandlar innehållet i detta läkarutlåtande, ska det under en observationstid ske laboratorieunder- sökningar vid minst fyra tillfällen. Efter att körkortstillstånd meddelats ska prövning av fortsatt innehav ske och därefter . Den totala tid som bedömningen sker under uppgår således till , jfr Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:125) om medicinska krav för innehav av körkort m.m. Denna lämplighetsprövning torde även den behöva genomgå vars körkort är förenat med ett villkor om alkolås till följd av grovt rattfylleri och som önskar ett fortsatt villkorslöst körkortsinnehav efter villkorstidens slut. Regeringen anser vidare att en mer omfattande lämplighetsprövning även bör omfatta dem som återfallit i rattfylleribrott. För den som har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk finns redan enligt Transportstyrelsens föreskrifter en mer omfattande lämplighetsprövning. En ansökan om körkortstillstånd ska kunna göras under löpande villkorstid. Samma tidsfrister bör gälla som när spärrtid löper efter åter- kallelse, dvs. ansökan får ges in tidigast och slutligt prövas tidigast före det att villkorstiden löpt ut, jfr 3 kap. 2 § kör- kortsförordningen. Eftersom minst fyra laboratorieundersökningar ska göras av , kan undersökningarna påbörjas när ungefär löpt av villkorstiden. Den utvidgade lämplighetsprövningen gäller inte personer som dömts för rattfylleri av normalgraden. Regeringen anser att den lämplighets- prövning som sker av dessa i samband med en ansökan om kör- kortstillstånd är tillräcklig och normalt även räcker för den som har en villkorstid som motsvarar . Enligt 3 kap. 8 § körkortsförordningen får Transportstyrelsen vid handläggningen av en ansökan om kör- kortstillstånd begära in yttrande av polismyndighet, Kriminalvården, socialnämnd eller annan myndighet som bedöms kunna lämna upp- lysningar av betydelse för ärendet. Enligt 10 kap. 3 § körkortslagen får vidare vid behov den enskilde föreläggas att ge in läkarintyg. Komplette- rande utredning aktualiseras som regel om det finns en misstanke om en Regeringen anser att det med denna möjlighet till Prop. 2010/11:26 kompletterande utredning, innefattande inhämtande av läkarintyg, kan göras en tillräckligt omfattande lämplighetsprövning. Här bör även beaktas att användandet av alkolås utgör en form av lämplighets- prövning. Utfärdande av nytt körkort När villkorstiden löpt ut gäller inte ett körkort som är förenat med ett villkor om alkolås längre. Körkortet blir ogiltigt, se avsnitt 5.6.3. Som tidigare redovisats innebär ett beslut om att ett körkortsinnehav ska vara förenat med ett villkor om alkolås normalt att körkortet ska förnyas och att det nya villkoret ska framgå på det förnyade körkortet. Det ligger nära till hands att resonera på samma sätt när det blir aktuellt att bevilja personer ett framtida körkortsinnehav utan villkor om alkolås. Villkoret ska utgå precis som är fallet med ett villkor om automatväxel när en körkortshavare som tidigare enbart haft behörighet att framföra fordon med automatväxel skaffat sig behörighet att framföra fordon med växling. Emellertid ter sig situationen något annorlunda när frågan om ett fortsatt körkortsinnehav efter villkorstidens slut ska avgöras. Ett körkortsinnehav med alkolås har, förutom krav på att det körkortspliktiga fordon ska vara utrustat med alkolås, även begränsat behörigheten till körning som sker i .