prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Försäljningsmonopolet omfattade dock inte godkända naturläkemedel och läkemedel som var godkända som vissa utvärtes läkemedel samt receptfria nikotinläkemedel. huvudsakliga uppgift var, vid sidan av att bidra till genomförandet av omregleringen av apoteksmarknaden, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att via cirka 940 apotek svara för en god försörjning och användning av såväl receptbelagda som receptfria läkemedel. I syfte att säkra läkemedelsförsörjningen i glest befolkade områden har dessutom avtal med cirka 850 apoteksombud som förmedlar förskrivna receptläkemedel och säljer ett begränsat sortiment av receptfria läkemedel. I uppdrag har även ingått att erbjuda producentoberoende information och rådgivning till enskilda konsumenter samt producentoberoende information till förskrivare. verksamhet omfattar även försörjning av läkemedel till den slutna vården genom sjukhusapotek i den utsträckning som landstingen handlar upp sådan tjänst. har landstingen möjlighet att handla upp denna tjänst även från andra än . intensifierades omstruktureringen av , främst i form av en omfattande försäljningsprocess som resulterade i att 465 apotek överläts till fyra olika köpare mot en köpeskilling om sammanlagt . Dessutom överfördes 150 apotek till ett nyinrättat bolag som ska kunna ha enskilda entreprenörer som delägare. Cirka 335 öppenvårdsapotek finns kvar i ägo. Vidare överfördes vissa verksamheter från , såsom exempelvis den producentoberoende läkemedelsinformationen och Giftinformationscentralen som fördes till . nettoomsättning uppgick till (41,2008). Ökningen avsåg framför allt ökad försäljning av receptfria läkemedel och övriga hälsoprodukter till konsumenter. Försäljningen av receptbelagda läkemedel ökade medan försäljningen av receptfria läkemedel ökade . Försäljningen av övriga hälsoprodukter ökade . Rörelseresultatet uppgick till (2008). Försämringen beror på tillkommande kostnader kopplade till utveckling av nödvändig infrastruktur för den nya apoteksmarknaden och omregleringskostnader. lämnade en utdelning på till moderbolaget för . OAB delade i sin tur ut till staten. Försäljningsprocessen och övriga omstruktureringsåtgärder har inneburit stora förändringar för verksamhet och ställt särskilt höga krav på ledning och styrning. Regeringen bedömer att även har säkerställt läkemedelsförsörjningen på ett tryggt och effektivt sätt och också medverkat till ett framgångsrikt genomförande av omregleringen av apoteksmarknaden, inte minst försäljningen av apotek. Bolaget placerar sig fortsatt väl i mätningar när det gäller kundnöjdhet. (OAB) ombildades till holdingbolag i den nybildade koncern () som svarar för de 150 apotek som är avsedda att ägas av enskilda entreprenörer. Bolaget ändrade firma till Apoteksgruppen i . Koncernen består av holdingbolaget samt dotterbolagen i och Apoteksgruppen i . fortsätter försäljningsprocessen varigenom 150 apotek bolagiseras och avyttras till småföretagare, som blir majoritetsägare i dessa bolag. Apoteksgruppen i ansvarar för en medlemsorganisation för småföretagare som förvärvat apotek. innehåller en särskild stödstruktur för småföretagare som innebär samverkan kring t.ex. inköp, distribution, IT och kvalitet samt att stöd ges i organisatoriskt och administrativt hänseende. Apoteksgruppen i lämnar krediter till småföretagare på av försäljningspriset för respektive apotek. Till uppgifterna för Apoteksgruppen i hör också att slutföra vissa uppgifter med anknytning till omregleringen. uppgick OAB:s kostnader för genomförandet av bolagets uppdrag till totalt . Projekt-, transaktions- och personalkostnader avseende förberedelse för försäljning av småföretagarapotek i Apoteksgruppen samt tillskapande av en central organisation uppgick till , medan resterande avsåg moderbolaget övriga verksamhet och omfattade personalkostnader, övrig overhead och informationsåtgärder. Dessutom ingick kostnader för projektledning vad avser inledande analyser av marknad, lönsamhet, prissättningsmodell, processer, bolagisering och klusterindelning samt kostnader för försäljningsprocessen. För utförda tjänster har motsvarande fakturerats och Apoteksgruppen . Regeringens bedömning är att omstrukturerings- och försäljningsprocessen sammantaget genomförts på ett framgångsrikt sätt. har inrättats för att genom sin verksamhet skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens på apoteksmarknaden genom att ge öppenvårdsapoteken tillgång till databaser, register och annan samhällsnyttig infrastruktur på likvärdiga och icke-diskrimine- rande villkor. För detta tar ut en avgift som fastställts av . Bolaget svarar även bl.a. för nationell läkemedelsstatistik. övergick i direkt statlig ägo genom utdelning från OAB. bedöms ha utfört sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och bidragit till att nya apoteksaktörer kunnat etablera sig på apoteksmarknaden. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ett fortsatt viktigt utvecklingsarbete framför sig . Bolaget har bl.a. fått för att inrätta ett nationellt dosregister och utreda förutsättningarna för ett nationellt samtyckesregister samt utveckla läkemedelsförteckningen. Bidrag har också lämnats för driften av läkemedelsförteckningen med 2009 och 2010. () är ett företag som har till huvuduppgift att tillverka extemporeläkemedel och lagerberedningar. Bolaget ägs fr.o.m. direkt av staten, efter att tidigare ha varit ett dotterbolag till . APL har omkring 440 anställda. Bolaget hade 2009 en nettoomsättning på och ett positivt nettoresultat på . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Folkhälsopolitiken spänner över flera samhällssektorer vilket innebär att verksamheter och insatser inom flera utgiftsområden bidrar till politikens genomförande. , och är myndigheter som spelar en central roll inom folkhälsoområdet genom att fungera som , ansvara för nationell uppföljning och utvärdering såväl av folkhälsans utveckling som av insatser inom folkhälsoområdet samt genom tillsyn och epidemiologisk bevakning. Folkhälsoforskning finansieras bl.a. av för arbetsliv och socialvetenskap och av . Inom utgiftsområde 9, delområde folkhälsopolitik finns ett särskilt ansvar för smittskydd och hälsoskydd och för en rad frågor av betydelse för samhällets beredskap i hälsorelaterade frågor, främst inom smittskyddsområdet. Inom folkhälsopolitiken finns även ett särskilt ansvar för insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen. Vidare ger regeringen bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, bidrag till frivilligorganisationer och till alkohol- och narkotikapolitiska insatser. Inom området finansieras även medlemsavgift till (), andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, bidrag till för folkhälsovetenskap samt . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom folkhälsopolitik 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap 2:5 Bidrag till WHO 2:7 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska åtgärder 2 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 2:9 Insatser för vaccinberedskap 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Tidigare benämndes anslaget Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:35:SoU7, rskr. 2002/03:145). Till målet bidrar verksamheter och insatser inom flera utgiftsområden. I det följande beskrivs särskilt resultaten inom de områden för vilka särskilda medel har avsatts inom utgiftsområde 9, delområde folkhälsopolitik. För att nå det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete av aktörer på många olika nivåer i samhället. Ansvaret för de statliga insatserna är fördelat mellan departementen i och de statliga myndigheterna. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå av länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (1994:1738), tobakslagen (1993:581), (1998:808)och livsmedelslagen (2006:804). Förbättringar i hälsa kan mätas bland annat genom ökad medellivslängd och minskad risk för en för tidig död. Generellt sett har folkhälsans utveckling varit gynnsam. Medellivslängden fortsätter att öka i (se diagram 4.1). kunde en nyfödd pojke förväntas leva och en nyfödd flicka . var det endast fyra länder som hade en längre medellivslängd för män än medan det var sju länder som hade en längre medellivslängd för kvinnor. Den minskade spädbarnsdödligheten och den stora nedgången i dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar under de se- naste decennierna är de främsta orsakerna till att medellivslängden har ökat. har spädbarnsdödligheten halverats. Den minskade risken för att insjukna i hjärt- och kärlsjukdom kan med sannolikhet förklaras av förändrade levnadsvanor, främst minskad rökning och förbättrade kostvanor. Även förekomsten av de flesta allvarliga smittsamma sjukdomarna såsom difteri och polio har under 1900- talet minskat kraftigt och flera av dem förekommer enbart i enstaka fall i . Diagram 4.1 Medellivslängd 19892009 Cancer är den vanligaste dödsorsaken efter hjärt- och kärlsjukdomar. Cancerdödligheten har inte minskat i samma utsträckning som dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar. Skillnaden är speciellt tydlig bland män. Ända har antalet cancerfall i ökat stadigt. Delvis beror ökningen på en ökande befolkningsmängd, förbättrade möjligheter att ställa diagnos och ett ökat antal äldre personer. Även om hänsyn tas till dessa förändringar har antalet diagnostiserade fall ökat. Två tredjedelar av alla cancerfall inträffar efter . De orosmoln som funnits när det gäller folkhälsans utveckling har bl.a. rört ökad psykisk ohälsa, övervikt och fetma, alkoholkonsumtion, ökad antibiotikaresistens och ökad spridning av sexuellt överförbara sjukdomar. Inom smittskyddsområdet kvarstår den oroande utvecklingen i fråga om resistensutveckling och sexuellt överförbara sjukdomar som det finns en oro för smittsamma sjukdomar som snabbt kan få en utbredd förekomst, t.ex. vid en pandemi. Inom övriga områden har de negativa trenderna på befolkningsnivå i många fall avstannat eller vänt, även om nivåerna är höga jämfört med . finns det flera oroande trender hos skolungdomar och unga vuxna. Allt fler ungdomar vårdas på sjukhus för depression, ångest, självmordsförsök och alkoholförgiftning. minskar inte längre den förtida dödligheten bland de unga, medan den fortsatt minskar i alla andra åldersgrupper. Antalet anmälda fall av klamydiainfektion har ökat och finns det tecken som tyder på en uppgång av andelen skolungdomar i årskurs 9 som har använt narkotika. Bland unga kvinnor ökar dessutom antalet självmord samt antalet vårdtillfällen på sjukhus på grund av anorexia. Bland unga män ökar spelproblemen. Men det finns också positiva tecken. Exempelvis har såväl den självrapporterade alkoholkonsumtionen som andelen som intensivkonsumerar alkohol sjunkit bland skolungdomar i årskurs 9 samt bland unga vuxna. Barns hälsa i är generellt sett god. Positiva faktorer är den låga spädbarnsdödligheten, den höga andelen ammande spädbarn, den låga andelen barnolycksfall, den höga andelen vaccinerade barn och den jämförelsevis låga andel som utsätts för fysisk bestraffning under barndomen. Barn i årskurs 5 känner sig lika friska som eller friskare än barn gjorde . Motsvarande andel i årskurs 9 har däremot minskat , särskilt bland flickor. Det har blivit fyra till fem gånger vanligare med fetma bland barn , även om det nu kommer rapporter om att trenden har stannat upp och kanske till och med vänt nedåt. Dagens barn äter mindre godis, dricker mindre läsk och äter mer frukt och grönsaker än . De äldre i lever allt längre och är friska långt upp i hög ålder. Andelen äldre som uppfattar sitt allmänna hälsotillstånd som gott har ökat . Även om andelen äldre som rapporterar att de har någon långvarig sjukdom också har ökat, så har andelen som har sjukdomar eller besvär som hindrar deras dagliga liv minskat. De vanligaste långvariga sjukdomarna i åldrarna är hjärt- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och kärlsjukdomar och sjukdomar i rörelseorganen. Även psykisk ohälsa är vanligt förekommande bland äldre. har någon psykiatrisk diagnos. Två tredjedelar av alla dödsolyckor i sker i åldersgruppen och hälften av alla som vårdas på sjukhus till följd av olyckor återfinns i denna grupp. Fallolyckor är den klart vanligaste olyckstypen. Även om det svenska samhället i grunden präglas av goda levnadsvillkor finns systematiska skillnader i dödlighet och sjuklighet mellan olika socioekonomiska grupper samt mellan kvinnor och män. Dessutom finns det systematiska skillnader i den självupplevda hälsan mellan utrikes och inrikes födda, mellan personer med funktionsnedsättning och befolkningen i sin helhet samt mellan personer med olika sexuell läggning. Medan hälsan för befolkningen i sin helhet har förbättrats under har de relativa skillnaderna i hälsa mellan olika samhällsgrupper förblivit oförändrat stora eller i några fall ökat. I enlighet med vad som aviserats i propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226) har regeringen vidtagit en rad åtgärder som bland annat främjar barns och ungas psykiska hälsa och stärker det självmordspreventiva arbetet samt främjar såväl goda matvanor som fysisk aktivitet. Dessa åtgärder, liksom frågor om spelberoende, redovisas i detta kapitel. 4.6.1Barns och ungas psykiska hälsa De senaste två decennierna har psykosomatiska symptom som exempelvis oro och nedstämdhet, sömnbesvär, trötthet och huvudvärk ökat bland barn och ungdomar i skolåldern. En stor del av dessa symptom är vanligare bland flickor än bland pojkar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.2 Andel ungdomar mellan som uppger att de har besvär av ängslan, oro eller ångest 1988/892008/09 Enligt () undersökning av levnadsförhållanden () skedde /892004/05 en kraftig ökning av andelen ungdomar mellan som rapporterar att de upplever lätta eller svåra besvär av ängslan, oro eller ångest (se diagram 4.2). Bland de unga männen ökade andelen från och bland de unga kvinnorna ökade andelen från . Den andel som rapporterar att de upplever svåra besvär av ängslan, oro eller ångest har enligt ULF-under- sökningen ökat från bland unga män och från bland unga kvinnor /892004/05. Resultaten från SCB:s ULF-undersökning för tiden /05 är svårtolkade på grund av byte av metod för datainsamling, och resultat /09 redovisas som en separat datapunkt i diagrammet ovan för att markera osäkerheten i tidsserien. Enligt Statens folkhälsoinstituts nationella folkhälsoenkät har det inte skett några större förändringar av vare sig lätta eller svåra besvär. Generella förebyggande insatser som främjar psykisk hälsa hos alla barn, kan bidra till ett minskat behov av socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och hälso- och sjukvård. Förebyggande insatser kan förhindra att barnen senare i livet drabbas av exempelvis missbruk, psykiska sjukdomar, psykosociala problem och arbetslöshet, som både innebär ett sämre liv för dem själva och ökande kostnader för samhället. Mycket talar för att samhället får höga kostnader på i de fall psykisk ohälsa inte förebyggs hos barn och unga genom tidiga insatser. Den totala samhällskostnaden för den psykiska ohälsan blir hög om man lägger till kostnaderna för psykisk ohälsa under vuxenlivet. En trygg anknytning till föräldrarna är av stor betydelse för god psykisk hälsa senare i livet. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet. Barn och ungdomar är därför en prioriterad målgrupp inom folkhälsopolitiken. Regeringens folkhälsoarbete när det gäller barns behov och trygghet fokuserar på att skapa möjligheter för föräldrar att få den hjälp och det stöd de behöver i sitt föräldraskap. Ett utvecklat universellt förebyggande föräldrastöd kan bidra till att vända den negativa utvecklingen av barns och ungdomars psykiska och fysiska hälsa. Regeringen beslutade om en Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd En vinst för alla (S2009/2954/FH). Strategin ska dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap, dels utgöra praktiskt stöd i det organisatoriska planerings- och utvecklingsarbetet. har fördelat i stimulansbidrag till tio kommuner som i samarbete med universitet och högskolor ska utveckla föräldrastödet i enlighet med strategin. Dessa tio samverkar i sin tur med ytterligare kommuner, vilket innebär att det sammanlagt är ett sextiotal kommuner som omfattas av stödet. kommer att fördela ytterligare till ett urval av kommuner för att säkerställa ett brett genomförande av den nationella strategin för föräldrastöd och i förlängningen förutsättningar för bättre uppväxtvillkor för barn och unga. Kartläggning av barns och ungdomars psykiska hälsa För att få en heltäckande bild av barns och ungdomars psykiska hälsa och för att underlätta för kommuner att bedriva ett kunskapsbaserat och effektivt folkhälsoarbete genomförde på uppdrag av regeringen en kartläggning av den psykiska hälsan hos barn i årskurs 6 och 9. blev mycket framgångsrikt med totalt 172 000 elever som besvarade enkäten vilket innebar en svarsfrekvens på . Det är första gången som samtliga kommuner och landsting får tillgång till information på lokal nivå om den psykiska hälsan hos barn och unga. Lokala data är ett användbart verktyg i kommunernas systematiska uppföljnings- och kvalitetsarbete. Resultaten kan användas för att jämföra situationen i en kommun eller i en skola med landet i dess helhet. ger kommunerna och landstingen stöd och hjälp i arbetet med att tolka och analysera resultaten från kartläggningen. En rapport, som beskriver resultaten i hela studien på nationell nivå, kommer att färdigställas av . Lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbete Regeringen gav i uppdrag att fördela till sex kommuner som i samarbete med ett universitet eller en högskola ska stärka och utveckla det egna lokala sektorsöverskridande hälsofrämjande arbetet för barn och ungdomar. Medlen har fördelats och har två projektledarmöten genomförts och två kunskaps- och erfarenhetsutbytesträffar arrangerats i samverkan med Kommuner och Landsting. har antalet självmord minskat i alla åldersgrupper . registreras dock mellan 1 100 och 1 500 självmord . En fjärdedel av alla självmord begås av personer . I åldersgruppen har inga förbättringar skett (se diagram 4.3). Tendensen är snarare en svag ökning av antalet självmord bland unga kvinnor i den åldersgruppen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.3 Antal personer per 100 000 invånare 1524 år som dött i självmord (endast säkra fall), glidande tillsatte regeringen en särskild utredare som hade att klargöra och analysera förutsättningarna att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord. överlämnade utredningen betänkandet Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och (SOU 2010:45). Utredningen föreslår att dagens skyldighet för hälso- och sjukvården att göra en händelseanalys vid självmord utmönstras från lex Maria-syste- met och att en motsvarande skyldighet införs i en ny lag. Skyldigheten att göra en händelseanalys föreslås gälla även . Därutöver förslår utredningen att får rätt att genomföra en egen samlad händelseanalys i det fall den avlidne haft kontakt med både hälso- och sjukvården och eller flera verksamheter inom samma sektor och verksamheterna därför gjort var sin händelseanalys beträffande ett och samma självmord. Rapporteringsskyldigheten för respektive verksamhets personal m.fl. ska kompletteras med en underrättelseskyldighet för och polismyndigheterna. Alla självmord som inträffat efter kontakt med hälso- och sjukvården eller föreslås bli föremål för en händelseanalys. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 lämnade utredningen delbetänkandet Första hjälpen i psykisk hälsa (SOU 2010:31) innehållande förslag dels om att genomföra ett pilotförsök med en självmordsförebyggande utbildning enligt en australiensisk och finsk förlaga, dels om stimulansmedel för att stärka och utveckla det lokalt självmordsförebyggande arbetet. Den självmordsförebyggande utbildningen omfattar god psykisk hälsa, självdestruktivt beteende och självmord samt psykiska sjukdomar som ofta samvarierar med självmord såsom depression, ångestsyndrom, beroendesjukdomar och psykoser. Regeringen gav Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa (NASP) vid i uppdrag att kartlägga det självmordsförebyggande arbete som utförs av övriga samhällsaktörer än de inom hälso- och sjukvården. Resultatet visade bland annat att en stor del av kommunerna saknar en handlingsplan med ett uttalat mål att förebygga självmord. Re- geringen gav NASP i uppdrag att genomföra en intervjustudie inom i syfte att ge en bild av verksamhetens kvalitetssäkringsarbete vad gäller klienters självmord. NASP inkom med en redovisning av uppdraget till . Av de kommuner/stadsdelar som rapporten omfattar genomförde ingen en formaliserad händelseanalys vid självmord. Flertalet av de intervjuade inom anser att händelseanalyser kan vara ett bra sätt att granska hur man arbetar med frågor i samband med självmord genom att brister i strukturer och glapp i samverkan mellan olika huvudmän skulle kunna upptäckas. 4.6.3Fysisk aktivitet, matvanor och livsmedel I propositionen En förnyad folkhälsopolitik framhöll regeringen att övervikt och fetma är ett av de allvarligaste folkhälsoproblemen i . Osunda matvanor och fysisk inaktivitet bidrar till ökad dödlighet och flera vanligt förekommande sjukdomar. Fysisk aktivitet, hälsosamma matvanor och säkra livsmedel är en förutsättning för en god hälsoutveckling vilket utgör grund för att prioritera åtgärder för att främja hälsosamma kostvanor och fysisk aktivitet. Regeringen har i propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) framhållit friluftslivets betydelse för folkhälsan. Diagram 4.4 Andel personer med övervikt eller fetma 1988/892008/09 med början ökade andelen personer med övervikt eller fetma (se diagram 4.4). Ökningen var snabbare bland män än bland kvinnor. Enligt undersökning av levnadsförhållanden () hade hälften av alla män och drygt en tredjedel av alla kvinnor övervikt eller fetma 2004/05. Resultaten från SCB:s ULF-un- dersökning för tiden /05 är svårtolkade på grund av byte av metod för datainsamling. Data /09 i diagrammet ovan ska därför tolkas med försiktighet. Enligt Statens folkhälsoinstituts nationella folkhälsoenkät har ökningen av andelen män och kvinnor med övervikt eller fetma avstannat 2009. I den nationella folkhälsoenkäten finns det ingen statistiskt säkerställd skillnad mellan kvinnor och män när det gäller fetma. Däremot är skillnaden relativt stor när det gäller övervikt, högre bland män än bland kvinnor. Kvinnor har bättre matvanor än män. Högutbildade har bättre matvanor än lågutbildade. rekommendation om att äta frukt och grönsaker uppnås bara av mindre än en av tio personer. Manliga arbetare med låg inkomst är de som äter minst frukt och grönsaker. Barns matvanor har förbättrats . Omkring två tredjedelar av den vuxna befolkningen är fysiskt aktiva med en aktivitetsnivå som kan anses vara minst måttlig, och uppfyller därmed miniminivån på rekommenderad fysisk aktivitet. Bland barn och ungdomar rekommenderas en högre aktivitetsnivå vilket uppnås av endast 1020 pro- cent av barnen i . Det är mindre än i flertalet europeiska länder. Regeringen anser att det krävs samverkan mellan på området verksamma aktörer för att på ett effektivt sätt kunna förebygga övervikt och fetma.