prop · GY0319 · 2010-10-07 00:00:00 — Frågorna om behörighet, urval och antagning är centrala för en elitut- bildning, men också kontroversiella i den svenska traditionen. Förslagen innebär att elevens lämplighet och färdigheter ska vara utslagsgivande vid urval mellan sökande. Urval väsentligen grundat på uppdansning inför jury ska ske inför antagning till årskurserna 4 och 7 samt vid över- gång till yrkesdansarutbildningen på gymnasial nivå. modellen förutsätter fortlöpande information och återkoppling till elever och föräldrar samt en väl fungerande studierådgivning. av övriga delar av elevvården betonas, inte minst inom de fysiologiska och medicinska områdena. Med tanke på de mycket stora krav som utbildningen ställer på eleverna är det väsentligt att kunna rekrytera de barn och ungdomar som har förutsättningar och intresse att utbilda sig till yrkesdansare. förs fram om uppsökande verksamhet. Ett system för godkännande av och stöd till kommunala och enskilda dansskolor runt om i landet för barn på mellanstadiet föreslås. För att förbättra de sociala villkoren för elever som inte kan bo på hemorten, föreslås att ett elevhem skapas i Vidare föreslås förbättringar av stödet till elever som bor inackorderade eller som har långa resor till utbildningen. Förslagen innebär kostnadsökningar på en rad punkter. Resurserna för yrkesdansarutbildningen behålls i huvudsak oförändrade trots minsk- ningen med 24 utbildningsplatser, vilket bör skapa utrymme för ytter- ligare individualisering av utbildningen. Medel beräknas bl.a. för ökad användning av kort- och visstidsanställda lärare, ökad arbetsplatsförlägg- ning av utbildningen, möjlighet till specialisering mot klassisk dans på högstadiet och köp av rättigheter till moderna koreografier. Ett elevhem medför betydande kostnader. Medel har också beräknats för ett mindre kansli för Dansarskolan. Förslagen innebär sammantaget förstärkningar på ca men också besparingar på ca som en följd av volymminskningar. Totalt beräknas den nya verksam- heten kosta . Reformen föreslås bli finansierad genom en minskning av statsbidraget till kommunerna med , medel motsvarande det nuvarande statsbidraget (19,) samt som omfördelas inom statsbudgeten. Bilaga 2 Författningsförslagen i betänkandet Ta klass (SOU 2009:27) Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 1 kap. 1 och 19 §§, 3 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 1 kap. 7 a §, med följande lydelse. 1 kap Allmänna föreskrifter För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola och same- skola. Förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skol- arbetet inom det offentliga skol- väsendet. För barn och ungdomar an- ordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola, sameskola och dansarskola. Förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan och dansarskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet. Det allmänna anordnar också pedagogisk verksamhet i form av för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg. För dessa verksamheter gäller i denna lag endast 1 kap. 2 a och 2 b §§, 2 a kap., 14 a kap. samt 15 kap. 5 och 11 §§. Som alternativ till finns förberedande dansarutbild- ning. Staten är huvudman för utbildningen. Närmare be- stämmelser finns i lagen (2009:xxx) om yrkesdansarutbild- ning. Bestämmelserna i 2022 §§ gäller utbildning i , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Tillämpningsområdet för fristå- ende skolor anges i 9 kap. 18 §. Bestämmelserna i 2022 §§ gäller utbildning i , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan, sameskolan och dansarskolan. Tillämpningsom- rådet för fristående skolor anges i 9 kap. 18 §. Barn skall fullgöra skolplikten i , särskolan eller specialskolan. Skolplikten får också fullgöras enligt 810 kap. Barn ska fullgöra skolplikten i , särskolan eller specialskolan. Skolplikten får också fullgöras enligt 810 kap eller enligt lagen (2009:xxx) om yrkesdansarutbildning. Förslag till lag (2009:xx) om yrkesdansarutbildning Inom dansarskolan anordnas förberedande dansarutbildning och yrkes- Verksamheten ska syfta till att ge barn och ungdomar utbildning med särskild inriktning på dans som i övrigt motsvarar utbild- ningen i årskurs 49 samt i gymnasieskolan. Om inte annat följer av denna lag ska vad som föreskrivs i 12, 34 och 1415 kap. skollagen (1985:1100) gälla. Vad som i 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100) föreskrivs om lärare ska inte tillämpas ifråga om undervisning i dansämnen. Istället gäller att för den undervisningen ska lärare användas som har kompetens för under- Med undantag från 2 kap. 4 § skollagen (1985:1100) får en lärare i dans som uppfyller kraven i första stycket anställas tills vidare, dock En sådan anställning får förnyas. ställningstiden får vara högst . Bestämmelsen i 5 § andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd om när en anställning övergår till en tillsvidareanställning ska inte gälla. Förberedande dansarutbildning får anordnas för elever från hela landet i dels årskurserna 46, dels årskurserna 79 i . Den förberedande dansarutbildningen är en sådan särskild utbildning som avses i 4 kap. 3 a § 2 skollagen (1985:1100). Till den förberedande dansarutbildningen ska elever tas emot som har de färdigheter och förutsättningar som krävs för att kunna genomföra utbildningen. Föreskrifter om intagning samt om urval mellan sökande får meddelas av regeringen. För elever i förberedande dansarutbildning som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet ska staten svara för att eleverna utan extra kostnader får tillfredsställande förhållanden. Staten ska svara för att eleverna kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. Elev som fullgör skolplikt inom förberedande dansarutbildning är inte skyldig att gå i skolan för att delta i obligatoriska inslag i utbildningen Vad som sägs i 4 kap. 10 § skollagen (1985:1100) om att en elev ska beredas tillfälle att fullfölja utbildningen efter att skolplikten har upphört ska i fråga om förberedande dansarutbildning endast gälla om eleven bedöms ha förutsättningar att kunna nå målet för utbildningen. Yrkesdansarutbildningens nivå ska motsvara ett nationellt program i gymnasieskolan och kunna ligga till grund för fortsatt utbildning på högskolenivå eller för yrkesverksamhet. Till yrkesdansarutbildningen ska de elever tas emot som uppfyller be- hörighetskraven i 5 kap. 5 § första stycket 1 och 2 skollagen (1985:1100) samt har de färdigheter och förutsättningar som krävs för att kunna genomföra utbildningen. Föreskrifter om intagning samt om urval mellan sökande får meddelas av regeringen. En elev som tagits in på yrkesdansarutbildningen och har påbörjat den, har rätt att fullfölja utbildningen om eleven bedöms ha förutsättningar att kunna nå målet för utbildningen. Vad som sägs i 5 kap. 21 § skollagen (1985:1100) om att utbildningen ska vara avgiftsfri ska också gälla yrkesdansarutbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om organisationen och utformningen av den utbildning som avses i denna lag. Förslag till förordning (2009:xx) om yrkesdansarutbildning m.m. Härigenom föreskrivs följande. I denna förordning finns bestämmelser om förberedande dansarutbild- ning och yrkesdansarutbildning utöver vad som föreskrivs i lagen (2009:xxx) om yrkesdansarutbildning. Sådan utbildning anordnas av Dansarskolan. Om inte annat föreskrivs i denna förordning ska grundskoleförord- ningen(1994:1194) tillämpas även för den förberedande dansarutbild- ningen. Dansarskolan får meddela föreskrifter om avvikelser från timplanen i bilaga 3 till skollagen (1985:1100). Dansarskolan ska fastställa kurs- planer samt meddela föreskrifter om mål för undervisningen i dans- ämnen. I utbildningen behöver betyg inte sättas i ämnena bild, slöjd och teknik. Med undantag från vad som föreskrivs i 4 kap. 2 § grundskoleförord- ningen (1994:1194) ska elevernas skolarbete kunna förläggas till måndaglördag. Urvalet till förberedande dansarutbildning i årskurs 4 respektive årskurs 7 ska grunda sig på färdighetsprov och en bedömning av sökan- dens förutsättningar att fullfölja utbildningen. Dansarskolan ska anordna färdighetsprov på varje ort där ut- bildningen bedrivs. Dansarskolan ska utse en nämnd som ska svara för antagningen. Dansarskolan ska fastställa en utbildningsplan för yrkesdansarutbild- ningens innehåll och mål. Utbildningsplanen ska innehålla de kärnämneskurser som anges i 7 kap. 5 § högskoleförordningen (1993:100). Dansarskolan ska sträva efter att även erbjuda eleverna möjlighet till frivillig undervisning i kurser som ligger utanför yrkesdansarutbildningen. Bestämmelserna om läroplan, individuell studieplan, arbetsplan och samverkansorgan i 1 kap. 3, 12 och 13 §§ och 4 kap. gymnasieförord- ningen (1992:394) ska tillämpas även för yrkesdansarutbildningen. Vad som anges i 3 kap. 12 och 56 §§ gymnasieförordningen (1992:394) om lärotider ska även gälla yrkesdansarutbildningen. ska dock omfatta samt påbörjas och pågå under den tid som Dansarskolan bestämmer. Läsåret får ha högst . Elevernas skolarbete får förläggas . Urvalet till yrkesdansarutbildningen ska grunda sig på färdighetsprov och en bedömning av sökandens förutsättningar att full-följa utbild- Vid urvalet får även elevens betyg beaktas. Dansarskolan ska utse en nämnd som ska svara för antagningen. Yrkesdansarutbildningen ska innehålla arbetsplatsförlagd utbildning. Dansarskolan beslutar om omfattningen och svarar för att den arbets- platsförlagda utbildningen uppfyller de kvalitetskrav som ställs på ut- Fördelningen av platser till den arbetsplatsförlagda utbildningen får grunda sig på färdighetsprov. Bestämmelserna i 6 kap. 1925 §§ gymnasieförordningen (1992:394) om ledighet, frånvaro, ordningsregler och tillrättaförande ska också tillämpas för yrkesdansarutbildningen. Betyg ska sättas på varje avslutad kurs och på projektarbete i ämnen som även förekommer i gymnasieskolan. Bestämmelserna i 7 kap. 17, 14 och 1719 §§ gymnasieförordningen (1992:394) ska då tillämpas. Ansökan om att tas in till förberedande dansarutbildning i årskurs 4 respektive årskurs 7 samt till yrkesdansarutbildning ska skickas till Dansarskolan senast som myndigheten bestämmer. Dansarskolan får träffa avtal med en kommun om att kommunen ska bedriva viss undervisning. Avtalet får endast avse annan undervisning än Avtal enligt första stycket får även träffas med en fristående skola som har godkänts och förklarats ha rätt till bidrag enligt 9 kap. 2 och 6 §§ eller 9 kap. 8 § skollagen (1985:1100). Avtal med en fristående grund- skola får endast träffas om denna har rätt att sätta betyg enligt 1 a kap. 7 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Beslut om antagning m.m. enligt 6, 9 och 10 §§ får inte överklagas. Förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) Härigenom föreskrivs ifråga om studiestödsförordningen (2000:655) att 2 kap. 2 § samt bilaga A 1 och A 2 ska ha följande lydelse. till studerande vid andra läroan- till studerande vid andra läroan- stalter och utbildningar än sådana stalter och utbildningar än sådana som enligt skollagen (1985:1100) som enligt skollagen (1985:1100) ingår i det offentliga skolväsendet. ingår i det offentliga skolväsendet. lämnas också för studier vid en lämnas också för studier vid en ingår i det offentliga skolväsendet. ingår i det offentliga skolväsendet. Trots vad som anges i 1 § får inackorderingstillägg lämnas till en studerande som deltar i grundskoleutbildning i någon av årskurserna 79 1.om utbildningen genomförs vid en riksinternatskola, eller 2.om den studerande är utlandssvensk och utbildningen genomförs inom det offentliga skolväsendet eller vid en fristående grundskola som är godkänd för fullgörande av skolplikt. får meddela närmare föreskrifter om vem som kan få inackorderingstillägg. Engelskspråkig gymnasial utbildning i kommuns regi Folkhögskola, utbildning på grundskolenivå och utbildning som mot- svarar gymnasial vuxenutbildning i vuxenutbildning (komvux) Grännaskolan, gymnasial utbildning vid riksinternatskolan Gymnasieskola, fristående, i fråga om utbildningar för vilka skolan förklarats berättigad till bidrag enligt 9 kap. 8 § skollagen (1985:1100) eller blivit ställd under statlig tillsyn Internationell gymnasieutbildning för International Baccalaureate (IB) och statlig vuxenutbildning, utom påbyggnadsutbildning Liber , utbildning på gymnasial nivå samt utbildning för vuxna på grundskolenivå Lundsbergs skola, gymnasial utbildning vid riksinternatskola Lycée Français , utbildning på gymnasial nivå Humanistiska , gymnasial utbildning vid riksinternatskolan och internationell gymnasial utbildning kommun, distansundervisning på gymnasial nivå enligt förord- ningen (1992:1261) om distansundervisning på gymnasial nivå i Tyska skolan, utbildning på gymnasial nivå Dansarskolan, yrkesdansarut- bildningen Folkhögskola, annan utbildning än sådan som anges i A 1 och B 1 Stiftelsen och läns skogsskola för , arbetsledarfortbildning och statlig vuxenutbildning, påbyggnadsutbildning som inte är uppdragsutbildning Kompletterande utbildningar som enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar har förklarats berättiga till studiestöd enligt avdelning A , , utbildning till hovslagare , seminörutbildning jaktvårdsskola Förordning om ändring i förordningen (2008:613) med instruktion för Härigenom föreskrivs ifråga om förordningen (2008:613) med instruk- tion för att 2 § ska ha följande lydelse. 2 § ska ha tillsyn över 1.det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna anordnade för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, 2.kommunernas uppföljningsverksamhet som omfattas av 1 kap. 18 § skollagen (1985:1100), 3.hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar i fråga om verksamhet som avses i 2 a kap. 13 § och 2 b kap. 6 § skollagen, 4.kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får före- skriven utbildning, 5.utbildning vid sådana skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som avses i 9 kap. skollagen, 6.utbildning vid riksinternatskolor, 7.utbildning vid särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 8.särskild undervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen för skolpliktiga elever på sjukhus eller motsvarande, 9.visstidsutbildning vid sådana särskilda resurscenter som avses i 10 kap. 3 a § skollagen, 10.kommunernas handläggning av frågor enligt 10 kap. 4 § skollagen, 11. vissa andra utbildningar och verksamheter i den omfattning som följer av särskilda bestämmelser eller särskilda beslut. 11.utbildning som sker med stöd av lagen (2009:xx) om yrkes- dansarutbildning. 12.vissa andra utbildningar och verksamheter i den omfattning som följer av särskilda bestämmelser eller särskilda beslut. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Ta klass (SOU 2009:27) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av Kammarrätten i , , , i , Statskontoret, , , , , univer- sitet, , , , i , , Ungdoms- styrelsen, Arbetsförmedlingen, , , , , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , Västra , Balettaka- demien, Stiftelsen , , Dans- centrum, Dansnät , Kungliga Svenska Balettskolans föräldraföre- ning i , Kungliga i , Lärarför- bundet, , Norrdans, dansteater, , Svensk Scenkonst, , Kommuner och . Utanför remisslistan har dessutom danslärare och andra yrkesverk- samma vid Kungliga samt i inkommit med yttrande. ombudsmän (), , Utredningen om bildandet av myndigheten för (U 2008:12), Högskole- verket, Kungl. Tekniska högskolan, , Konkurrens- verket, (N 2008:05), , Bjuvs kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , , Atalante, , Dansstationen, , , i , i (LO), Norrlands- Operan, Regionteater väst, , , , , elevråd , Elevråds (), (), och Unga danskompaniet har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:000) Härigenom föreskrivs att det i skollagen (2010:000) ska införas två nya paragrafer, 10 kap. 6 a § och 15 kap. 8 a §, närmast före 15 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. Regeringen får meddela före- skrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansar- utbildning i . Före- skrifterna får avvika från be- stämmelserna i denna lag. Regeringen får meddela före- skrifter om yrkesdansarutbildning i gymnasieskolan. Föreskrifterna får avvika från bestämmelserna i denna lag. Denna lag träder i kraft . Bilaga 5 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. regeringsrådet , regeringsrådet och justitierådet . Ett steg framåt en ny yrkesdansarutbildning Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (2010:000). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnessakkunniga . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslås att en särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och en yrkesdansarutbildning i gymnasie- skolan ska anordnas. Föreskrifter härom är avsedda att införas i en för- ordning beslutad av regeringen. I remissen anges i författningskommen- taren utförligt vad som är tänkt att skola regleras i förordningen. Lagrådet har dessutom haft tillgång till ett utkast till en sådan förordning. Till Lagrådets granskning har hänskjutits endast två bemyndiganden avsedda att tas in i skollagen (2010:800). Båda ger regeringen rätt att besluta föreskrifter om den föreslagna utbildningen. Ett bemyndigande krävs om det är fråga om föreskrifter om sådant för- hållande mellan enskilda och det allmänna som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekono- miska förhållanden (8 kap. 3 § regeringsformen). Gynnande eller neutrala offentligrättsliga föreskrifter kan däremot beslutas av regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen (8 kap. 13 § första stycket 2 regeringsformen). Föreskrifter, som närmare bestämmer skolpliktens omfattning, bör med hänsyn till det anförda kunna bli föremål för dele- gation, vilket också skett i praktiken. Jfr RÅ81 2:14. Det slags utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och en yrkes- dansarutbildning i gymnasieskolan är emellertid i grunden frivillig. Man kan dock säga att den del av den förberedande dansarutbildningen som innefattar den ordinära grundskoleutbildningen hör till skolplikten. Men i övrigt baseras utbildningen på frivillighet. Detta ger upphov till frågan om bemyndigandena är nödvändiga eller om regeringen kan besluta föreskrifterna inom ramen för sin restkompetens. Det ska dock påpekas att bemyndiganden också kan behövas om det är fråga om föreskrifter om kommunernas befogenheter och om deras åligganden (8 kap. 5 § regeringsformen). Härvid bör beaktas att det i det aktuella fallet är tänkt att huvudmäns (alltså även kommuners) anord- nande av dansarutbildningen ska regleras genom avtal mellan staten och I det förslag till förordning som Lagrådet haft tillgång till finns ett av- snitt med föreskrifter om statsbidrag. inte att sådana föreskrifter skulle omfattas av de föreslagna bemyndigan- Föreskrifterna har antagligen ansetts falla inom ramen för En genomgång av de i utkastet till förordning föreslagna bestämmelserna ger knappast vid handen att föreskrifterna över lag är av det slag som avses i 8 kap. 3 eller 5 § regeringsformen. förekommer dock vissa bestämmelser som kan anses höra under 3 §, t.ex. om förutsättningarna för rätt att fullfölja utbildningen eller om avskiljande från utbildningen. Vidare kan en föreskrift om att de kommunala huvudmän som regeringen utsett får anordna den ifråga- varande utbildningen anses gälla sådan befogenhet som avses i 5 §. rådet ifrågasätter om rätten att besluta föreskrifter i alla de ämnen som bemyndigandena är avsedda att innesluta måste delegeras formellt till regeringen för att denna ska kunna utnyttja sin föreskriftsrätt. skulle anses vara fallet, bör bemyndigandena preciseras att omfatta endast de föreskrifter som delegationen är avsedd att inbegripa. Vad ovan anförts avser den bemyndigandebestämmelse som finns i första meningen av vardera paragrafen. Den andra meningen om att avvikelser får ske från skollagens bestämmelser är under alla omständigheter nöd- vändig, eftersom den innebär undantag från den formella lagkraftens princip i 8 kap. 17 § regeringsformen. Enligt Lagrådets mening är det fullt möjligt att i en lag inom det fakultativa lagområdet medge att det i en förordning görs avvikelser från lagens bestämmelser. givande behöver inte vara kopplat till något tidigare bemyndigande utan skulle förslagsvis kunna ges följande lydelse: Föreskrifter om dansarutbildning som regeringen meddelar i förordning får avvika från bestämmelserna i denna lag. Ikraftträdandebestämmelsen har formulerats så att lagen träder i kraft den och tillämpas på utbildning och annan verksamhet från Bestämmelsen kan läsas som om bemyndigan- dena inte skulle vara tillämpliga förrän tidigast , trots att de träder i kraft . Lagrådet ifrågasätter om av- sikten verkligen är denna, vilket skulle kunna ge upphov till praktiska Lagrådet föreslår därför att orden och tillämpas på utbild- ning och annan verksamhet utgår ur för- Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Adelsohn , , , Regeringen beslutar proposition (2010/11:19) Ett steg framåt en ny dansarutbildning. inför, ändrar, upp- Skollagen (2010:800) 10 kap. 6 a § Skollagen (2010:800) 15 kap. 8 a § Skollagen (2010:800) 15 kap. 22 § Skollagen (2010:800) 29 kap. 26 §