prop · GX03221 · 2010-06-03 00:00:00 — I projektform genomförs även satsningar som främjar inträdet på arbetsmarknaden för ungdomar och personer med utländsk bakgrund. Samverkan mellan näringsliv och utbildningssystemen behöver främjas för att tillgodose näringslivets kompetensbehov. Tillsammans med före- tagen utgör lärosäten, i samverkan med regionala aktörer, centrala delar i varje regions innovationskraft och näringslivets konkurrenskraft. Univer- sitet och högskolor kan på så sätt fungera som kraftcentra för förnyelse och dynamik för att främja den hållbara regionala tillväxten. Även påtalar vikten av att universitet och högskolor i ökad utsträckning samverkar med näringslivet lokalt och regionalt. Tillgång till gymnasial utbildning och kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning spelar en viktig roll för kontinuerlig vidareutbildning eller omskolning för att skapa en god matchning. Regeringen anser att det är viktigt att stärka samverkan mellan den re- gionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspoliti- ken för att främja den privata och offentliga sektorns kompetens- och arbetskraftsförsörjning. Regeringen har därför bl.a. beslutat om att upp- rätta regionala kompetensplattformar för samverkan när det gäller kom- Skr. 2009/10:221 petensförsörjning och utbildningsplanering på kort och lång sikt.2 Dessa ska leda till ökad kunskap och översikt, samordning av behovsanalyser och ökad kunskap om utbud och efterfrågan på utbildningsformer. Vi- dare gav regeringen vissa centrala myndigheter i uppdrag att samverka för att öka samordningen på nationell nivå inom kompetensför- sörjningsområdet.3 Syftet är att stärka förutsättningarna för att privat och offentlig verksamhet får tillgång till efterfrågad kompetens, och därmed stärka konkurrenskraften och bidra till hållbar nationell och regional tillväxt. Uppdraget ska bidra till att skapa bättre planeringsförutsättningar och resursutnyttjande avseende insatser för kompetensförsörjning. Förbättrad tillgänglighet kan bl.a. erhållas genom insatser som leder till en hållbar regionförstoring och ett utvecklat informationssamhälle. I större regioner förbättras förutsättningarna för en mer differentierad arbetsmarknad och en ökad specialisering av näringsliv, arbetskraft och utbildning. Ett väl fungerande transportsystem och ett utvecklat informa- tionssamhälle är grundläggande förutsättningar för att uppnå hållbar tillväxt i alla delar av landet, såväl i gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. Tillgänglighet kan också avse tillgång till grundläggande service för kvinnor, män och företag. Detta är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Insatser som syftar till en god tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel, liksom insatser som syftar till att bibehålla och utveckla olika typer av offentlig samhällsservice, är därför viktiga för att skapa miljöer där det är attrak- tivt att bo och arbeta samt starta och driva företag. För detta krävs bl.a. att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer för att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt. Av stor betydelse är även tillgången till attraktiva livsmiljöer och tillgång till ett brett kulturutbud och förenings- liv. En utgångspunkt för det framtida arbetet är att bredda nuvarande insatser i syfte att öka samordningen, såväl mellan olika offentliga servi- cegivare som mellan kommersiell och offentlig service där det är ända- målsenligt. I europeisk jämförelse är de svenska lokala arbetsmarknadsregionerna ofta geografiskt stora, men befolkningsmässigt mycket små. Förstoring av funktionella regioner kan i vissa delar av landet vara ett sätt att kom- 2Villkor m.m. för för regionala självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan dnr N2009/9378/RT, och regleringsbrev för avseende länsstyrelserna dnr Fi2009/7547, Fi2009/7104, Fi2009/4843 m.fl. 3Uppdraget avser , Myndigheten för , , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. pensera för den glesa regionala strukturen. Planering för hållbar region- Skr. 2009/10:221 förstoring måste ske utifrån hållbarhetens tre dimensioner, dvs. nomiska-, sociala- och miljömässiga dimensionerna. Detta ställer krav på nya kreativa lösningar och avvägningar mellan regionförstoringens eko- nomiska effekter och den hållbara utvecklingens sociala och miljömäs- siga dimensioner. Inte minst är jämställdhetsaspekten central att beakta i planeringen. En arbetsmarknadsregion kan förstärkas både genom en geografisk vidgning, men också genom att interaktionen inom den redan existerande regionen intensifieras en regionintegrering. Både vidgning och ökad regionintegrering är viktigt för arbetsmarknadens kompetens- försörjning. För att främja detta genomförs bl.a. projekt för att skapa och förbättra en gemensam infrastrukturplanering mellan län eller inom län och över landsgränser. Vissa projekt riktas mot att utveckla kollektivt resande och förbättrade kommunikationer och andra avser specifika infrastruktursatsningar. Förutsättningarna för olika kommunikationsformer är delvis annor- lunda i landsbygder än i tätorter och städer, vilket påverkar möjligheterna för en hållbar regionförstoring. Verksamheter och befolkning är mer utspridda, vilket gör det till en utmaning att finna effektiva kommunika- tionslösningar för människor och företag. Det är i detta sammanhang betydelsefullt med bl.a. förbättrad trafikslagsövergripande samordning som inkluderar kollektivtrafiken. Det kan även handla om olika typer av insatser som t.ex. bredbandsutbyggnad, god mobiltelefonstäckning och olika typer av samordnad kommersiell och offentlig service. Transportpolitiken ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I transportpolitikens funktionsmål om tillgänglighet ges en tydlig koppling till prioriteringarna inom den regionala tillväxtpolitiken och betydelsen av en hållbar regionförstoring. Planeringsprocessen för infrastrukturplanerna för 20102021 avsluta- des i mars 2010.4 Processen har haft en mer trafikslagsövergripande ansats än tidigare och aktörer på regional nivå har fått ett ökat inflytande. Genom framtagande av förslag till länsplaner och genom att länens in- flytande över de nationella prioriteringarna stärkts, ges länen ett reellt inflytande över respektive planeringsrams användning. I framtida plane- ringsprocesser bör länens inflytande och ansvarstagande förstärkas ytter- ligare, genom tidigare dialoger mellan regeringen och politiska företrä- dare i länen. Regeringen har även genomfört en rad reformer bland statliga myndig- heter inom transportsektorn , bl.a. för att stärka det trafikslagsövergripande perspektivet vid utveckling och förvaltning av det samlade transportsystemet. Dessutom behövs det en tydligare gräns- dragning mellan förvaltning, politik och marknad. Som en del i detta genomförs exempelvis en stegvis öppning av marknaden för persontrafik på järnväg för konkurrens. överlämnade regeringen också en proposition till om en ny moderniserad kollektivtrafiklag.5 I propositionen föreslås bl.a. avskaffande av den begränsning som har 4Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 (skr. 2009/10:197). 5Ny kollektivtrafiklag (prop. 2009/10:200). hindrat bussföretag att bedriva kommersiell lokal och regional kollektiv- Skr. 2009/10:221 trafik. På så sätt ökas dynamiken på kollektivtrafikmarknaden vilket kan bidra till större utbud av och ökat resande med kollektivtrafik. Vidare föreslås att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna får tillhandahålla persontrafik på järnväg över länsgräns utan att det krävs särskilt tillstånd från regeringen. Därmed underlättas arbetet med att på ett hållbart sätt göra arbetsmarknadsregionerna större. För att utnyttja offentliga medel optimalt och skapa en god tillgänglighet behövs en väl fungerande sam- ordning av olika sorters kollektivtrafik, inte minst i gles- och landsbygder där underlaget är litet. Den föreslagna nya lagstiftningen möjliggör även fortsättningsvis att olika former av kollektivtrafik kan samordnas. för har fokus inom bl.a. transport- området. Initiativ till stärkt samarbete i fråga om gränsöverskridande infrastruktur och transportsystem har också tagits med , och . Även konstaterar vikten av att transportpolitiken är väl integre- rad med olika sektorsområden och utgör en del av övergripande regionala strategier. anser även att den förändrade planeringsprocessen, med ökat regionalt inflytande och en mer transportslagsövergripande politik, är ett bra exempel på ökad samordning inom transportområdet. Den ökade samordningen på både regional och nationell nivå skapar bättre förutsättningar för beslutsprocesser som integrerar olika sektors- områden och tar hänsyn till olika effekter av infrastrukturinvesteringar. Regeringen avser att i linje med fortsätta att utveckla en mer samordnad transportpolitik som är väl integrerad i flertalet berörda politiska områden, inte minst den regionala tillväxtpoli- tiken. En hög användning av IT och Internet är bra för hållbara till- växt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Det bidrar till utveck- lingen av ett hållbart samhälle. Det hjälper också till att möta utmaningar i form av en ökad globalisering, klimatförändringar och demografiska utmaningar i ett glest bebyggt land. En förutsättning för att möta utma- ningarna är att det finns tillgång till bredband med hög överföringshas- tighet i hela landet. När allt fler tjänster i samhället blir digitala måste alla ges möjlighet att koppla upp sig. Det är viktigt att svenska företag och hushåll i alla delar av landet kan dra nytta av de möjligheter som tillgång till kraftfullt bredband ger. Då kan traditionella arbetsmetoder förändras, nya tjänster och affärsmodeller utvecklas och nya beteenden växa fram. Regeringen presenterade Bredbandsstrategi för Sve- rige, med det övergripande målet att ska ha bredband i världs- klass.6 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. bör ha tillgång till bredband med den hastigheten. Alla hushåll och företag bör också ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och 6 Regeringsbeslut , dnr N2009/8317/ITP. service via bredband. Utgångspunkten är att elektroniska kommunika- Skr. 2009/10:221 tionstjänster och bredband tillhandahålls av marknaden. styra marknaden eller den tekniska utvecklingen. Att skapa goda förut- sättningar för marknaden och att undanröja hinder för utvecklingen är viktiga uppgifter för staten. Det handlar bl.a. om att se till att det finns en relevant reglering. Tillit till tekniken samt nätens säkerhet och robusthet är också viktiga frågor för staten att hantera då allt fler samhällsviktiga tjänster är beroende av fungerande elektronisk kommunikation. IT:s betydelse för hållbar tillväxt och för näringslivets och den offent- liga sektorns utveckling är väsentlig. För att stimulera bredbandsutbygg- naden och användningen av IT och Internet genomförs på regional nivå bl.a. projekt för utveckling av regional IT-infrastruktur samt projekt för att öka användningen av nya IT-tjänster i företag och bidra till utveckling av nya IT-tjänster som affärsidéer. Det är viktigt att aktörer inom området IT, elektronisk kommunikation och post aktivt samverkar med aktörer inom det regionala tillväxtarbetet om utvecklingen av dessa frågor. Samverkan kan avse bl.a. att följa, kartlägga och aktivt främja utbyggnaden av bredband. Kommunerna har i detta en nyckelroll i och med sitt planmonopol. I propositionen En enklare plan- och bygglag,7 föreslår regeringen att kommunerna ska ta hänsyn till möjligheterna att ordna elektronisk kom- munikation vid planläggning och bygglov. Dessutom föreslår regeringen att kommunen i detaljplan ska få bestämma markreservat för anordningar för elektroniska kommunikationsnät. Att identifiera behov, kartlägga brister och i partnerskap finna samverkanslösningar för att tillgodose behoven görs i många fall bäst på lokal och regional nivå. För att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan när det gäller utbyggnad av bredband samt för att sprida kunskaper, erfarenheter och goda exempel om bredbandsutbyggnaden har regeringen beslutat att inrätta ett Bredbandsforum.8 Där kommer bl.a. aktörer inom den regionala tillväxtarbetet att bjudas in. För att säkerställa att hushåll och företag har tillgång till ett basutbud av elektroniska kommunikationstjänster bedömer regeringen i proposi- tionen Tillgängliga elektroniska kommunikationer att funktionellt till- träde till Internet inom de samhällsomfattande tjänsterna behöver upp- graderas.9 Det finns skäl som talar för en höjning av funktionellt tillträde till Internet till /s. Regeringen avser att återkomma med förslag i frågan och hur höjningen ska finansieras. För att säkerställa en hållbar tillväxt ska det regionala tillväxtarbetet sättas in i ett större geografiskt sammanhang där ett aktivt förhållnings- sätt till omvärlden är nödvändig både på lokal och regional nivå. Detta kräver att berörda aktörer har ett funktionellt förhållningssätt till olika 7En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170). 8Regeringsbeslut , dnr N2010/2461/ITP. 9Tillgängliga elektroniska kommunikationer (prop. 2009/10:193). typer av frågor, och att de kan sätta in dessa i större sammanhang, obero- ende av kommun-, läns- eller nationsgräns. Det finns därför en stor po- tential för att bedriva ett utökat gränsöverskridande och funktionellt samarbete, såväl inom som utanför gränser. Genom ändamåls- enliga gränsöverskridande samarbeten uppnås en större kritisk massa och kompletterande kompetenser inom viktiga utvecklingsområden, vilket kan leda till ett förbättrat näringslivsklimat och hållbar regional tillväxt. I det gränsöverskridande arbetet spelar de 13 europeiska territoriella samarbetsprogram (tidigare benämnt INTERREG) som deltar i, en betydande roll. Genom att lösa gränsrelaterade vardagsproblem och underlätta en ökad integration, bidrar EU:s territoriella samarbetsprogram till att föra EU närmare medborgarna. Programmen kommer även att bidra till genomförandet av för . Regeringen anser, i enlighet med rekommendation, att Sve- rige i ökad utsträckning ska ta tillvara potentialen i det gränsöverskri- dande regionala samarbetet. Det nordiska samarbetet och de territoriella samarbetsprogrammen samt Kolarctic ENPI är viktiga beståndsdelar i det gränsöverskridande samarbetet. konstaterar också att det finns utmaningar i ett gränsregionalt samarbete, exempelvis relaterade till olika nationell lagstiftning, och att det generellt krävs mer för att främja en god gränsregional samverkan än att enbart investera i gränsöverskridande transportinfrastruktur. Inom det nordiska samarbetet har regeringen intensifierat arbetet med att reducera gränshinder genom att avveckla och informera om skillnader i regelverk som försvårar samverkan över gränserna. Även bilateralt sker ett arbete mellan och de nordiska grannländerna för att riva gränshinder. För att uppnå ökad integration och hållbar tillväxt är det viktigt att fortsatt verka för att underlätta för gränspendlarna. När reg- lerna skiljer sig mellan länderna är information om regelverken väsentlig för att pendlarna ska kunna bo i ett land och arbeta i ett annat. I det nor- diska regeringssamarbetet har på svenskt initiativ beslut fattats för att säkerställa basfinansiering för gränsregional information. För ett framgångsrikt strategiskt gränsöverskridande samarbete är det av central vikt att analyser och uppföljningar kan göras utifrån relevant statistik. Regeringen har i samråd med övriga nordiska länder tagit beslut om att utveckla en databas för produktion av nordisk gränsregional statistik avseende flyttningar, arbetspendling, sysselsättningsgrad m.m. Reger- ingen kommer att verka för att en permanent finansiering av databasen sker via . Regeringen avser att under ordförandeskap i 20092011 särskilt uppmärksamma regionens potential för att utveckla en eko-effektiv ekonomi. mångfald och bredd kan på flera sätt bidra till en vidare samverkan i regionen i en sådan riktning. Att ta tillvara de ekonomiska möjligheterna i regionen på ett hållbart sätt, där naturresurser, förnybar och koldioxidsnål energi och energieffektivi- sering utgör viktiga komponenter, tillmäts särskild betydelse i en sådan utveckling. För att underlätta för små- och medelstora företag i Barents- regionen är samarbete och kontakter mellan ländernas olika sammanslut- ningar för handelsfrämjande aktörer, t.ex. handelskammare och ex- portråd, av stor betydelse. Detta stärker regionens konkurrenskraft, nu och . Horisontella områden för regionalt Mot bakgrund av de studier som har genomförts, och de dialoger som regeringen kontinuerligt för med företrädare för statliga myndigheter och företrädare för länen, finns behov av att uppmärksamma tre större områ- den av horisontell karaktär, som ska genomsyra det regionala tillväxt- arbetet. Erfarenheter och lärdomar inom dessa områden ska i större ut- sträckning tas tillvara i analyser och i utvecklingen av strategier, program och insatser. De tre områdena är: Den långsiktiga demografiska utvecklingen är en av de största utmaning- arna när det gäller politikens förutsättningar att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. I europeisk jämförelse kan den underliggande socio- ekonomiska strukturen anses som relativt god i landets olika delar.1 Ett undantag från denna generellt positiva bild är demografin, där ålders- strukturen utgör ett allt större strukturellt problem i stora delar av landet, vilket medför en sårbarhet med avseende på både ekonomi och kompe- tensförsörjning. Den demografiskt betingade sårbarheten är särskilt stor i landets glesare delar. En aspekt av detta är att ungdomar i hög utsträck- ning flyttar från gles- och landsbygder till större städer och regioncentra. Inflyttningen till gles- och landsbygder är lägre och bland de inflyttade finns en underrepresentation av kvinnor. Även vissa tätorter i gles- och landsbygder har en minskande och åldrande befolkning. Utvecklingen ställer samhället inför en utmaning som spänner över en rad sektorsom- råden och kommer att ställa stora krav på bl.a. samverkan och samord- ning. Effekterna av den demografiska utvecklingen kommer att påverka olika delar av landet med varierande kraft och tidsperspektiv, både regi- onalt och lokalt. Antalet pensionsavgångar kommer att överstiga inflödet av unga på arbetsmarknaden och andelen äldre av befolkningen kommer att växa. Detta riskerar att bidra till ökad försörjningsbörda med press på de skattefinansierade välfärdssystemen. Bristande kompetensförsörjning och tillgång till arbetskraft, svårigheter att tillgodose offentlig och privat service samt behov av att underlätta och säkra generationsskiften i när- ingslivet är andra utmaningar. Lokalt och regionalt måste aktörer verka för att skapa attraktiva livs- miljöer som attraherar människor med olika bakgrund. Vidare måste dessa aktörer verka för att den outnyttjade kompetens som finns i arbets- kraften tas tillvara för att minska risken med en situation av utanförskap i kombination med brist på arbetskraft. Bland annat måste potentialen hos 1 Med socioekonomiska strukturen avses bl.a. parametrar som bruttoregionprodukt, daglönesumma, utbildningsnivå, försörjningskvot och företagsetableringsgrad. grupper som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden, såsom in- Skr. 2009/10:221 vandrare och ungdomar, tas tillvara. kan en förändrad ålders- struktur och demografi med större andel äldre föda nya möjligheter. Dessa möjligheter bör uppmärksammas i det regionala tillväxtarbetet, då de kan bilda underlag för nya branscher och verksamheter där produkter och tjänster skräddarsys för de äldres behov. Statliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå måste tillsammans med kommuner och landsting, arbeta förberedande för att säkra möjlig- heterna till sysselsättning, företagsamhet, boende samt tillgång till offentlig och kommersiell service. Regeringen anser att det finns behov av att ta ett samlat grepp över hur den demografiska utvecklingen på olika nivåer bör hanteras inom relevanta sektorsområden. Regeringen uppdrog åt Myndigheten för tillväxtpolitiska analyser och utvärderingar (Tillväxtanalys) att beskriva och analysera nuvarande och framtida befolknings- och näringslivsstruktur samt framtida arbets- krafts- och kompetensbehov i olika funktionella analysregioner. I upp- draget ingår att belysa hur eventuell framtida arbetskrafts- och kompe- tensbrist kan motverkas. Uppdraget ska redovisas till () senast i juni 2010.2 Även konstaterar att den demografiska utvecklingen är en av de främsta utmaningarna för den svenska välfärden och förutsättningarna för tillväxt i alla delar av landet. Särskilt hög andel äldre av befolkningen finns och i glest befolkade län. För att minska effek- terna av den demografiska utvecklingen krävs en mer effektiv offentlig sektor som nyttjar innovativa servicelösningar och att länkarna mellan städer och landsbygder stärks. 5.2Internationalisering med behov av ökad internationell utblick Den tilltagande globaliseringen och utvecklingen inom EU påverkar i allt större utsträckning olika regioner, bl.a. avseende ekonomi, arbetskraftens rörlighet, kultur och miljö. Den tekniska utvecklingen, som snabbare knyter människor och företag närmare varandra, talar för en fördjupad global interaktion. För , som har en liten, öppen och exportberoende ekonomi, spelar handel och ekonomiskt utbyte mellan länder en avgörande roll för välstånd och ekonomisk tillväxt. Internatio- naliseringen medför både möjligheter och en ökad internationell konkur- rens, vilket i sin tur medför ett tilltagande omvandlingstryck. Därmed ökar vikten av att aktörer på lokal och regional nivå har en internationell utblick och goda kunskaper om t.ex. grundläggande EU-frågor och EU- rätt. På lokal och regional nivå bör företagens internationalisering sti- muleras för att därigenom stärka företagens möjligheter till förnyelse och hållbar tillväxt. En internationell referensram för det regionala tillväxtarbetet krävs därför på nationell och regional nivå. Det handlar om att i strategierna i ökad grad ha ett internationellt perspektiv på näringslivets konkurrens- 2 Regeringsbeslut , dnr N2009/7312/RT. kraft, men också avseende den egna regionens attraktivitet för kapital och Skr. 2009/10:221 kompetens i förhållande till andra regioner i och världen. på regional nivå behöver i ökad utsträckning ha en internationell utblick för att söka både samarbete och kunskap i arbetet med att skapa konkur- renskraftiga regioner. Det handlar också om att på regional och lokal nivå se potentialen och möjliga synergieffekter inom flera sektorsområden i samarbete över nationsgränser. I sammanhanget ska EU:s territoriella program och arbetet med genomförandet av för Östersjö- regionen uppmärksammas. I än högre grad bör också de möjligheter och rättigheter som redan finns för medborgare och företag på EU:s inre marknad avseende fri rörlighet för varor och tjänster uppmärksammas och användas för att stärka den regionala konkurrenskraften. Insatser inom den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till att nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Hållbarhetsperspek- tivet ska därför genomsyra det regionala tillväxtarbetet och genomföran- det av den nationella strategin. Att främja en hållbar regional tillväxt innebär att prioritera lösningar som ger synergieffekter mellan de eko- nomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna som balan- serade avvägningar mellan dimensionerna måste göras. Vid framtagande och genomförande av program och insatser inom det regionala tillväxtarbetet ska samtliga dimensioner av hållbar tillväxt beaktas.