prop · GX03101 · 2010-04-16 00:00:00 — Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga an- läggningen som tas upp som tillgång. Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveck- ling redovisas främst egenutvecklade IT-system och program. balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet samt följdreformer till detta utgör den största delen. Därutöver ut- vecklar IT-stöd för ärende- hantering inom andra försäkringsområden samt inför erforderlig ny infrastruktur för IT. Försvarsmaktens post avser i huvudsak ut- veckling av ett integrerat resurs- och ekonomi- ledningssystem (Prio). post avser utgifter för utveck- ling av IT-system. har flera stora projekt färdigställts och tagits i produktion, vilket förklarar ökningen mellan åren. De största projekten är Taxeringsförnyelse och Folkbokföring. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Myndigheten för samhällsskydd och Under posten Rättigheter och andra immateri- ella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. Myndigheten för samhällsskydd och bered- skaps tillgångar avser investeringar avseende det gemensamma radiokommunikationssystemet samt växlar och annan immateriell radio- kommunikationsutrustning. Myndigheten bil- dades 2009 då en stor del av verksamheten överfördes från . Posterna för , Försäkrings- kassan och Transportstyrelsen består till största delen av licenser inom IT-verksamheten. Trans- portstyrelsen bildades och övertog då verk- samhet från bl.a. Luftfartsstyrelsen och Vägver- ket. Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och lednings- rätter samt nyttjanderättigheter för optoförbin- delser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Förskott i samband med investeringar i immate- riella anläggningstillgångar förekommer endast i liten omfattning i staten. redovisar investeringar i statliga väg- anläggningar. Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivningstiden är nor- malt . Större pågående vägprojekt som startades un- der året och är bl.a. i , utbyggnaden av genom norr om , samt - Ny- näshamn på . Som en del av regeringens utpekade närtidssatsning har på /E12 och HjulstaKista på i startat . Fem objekt med en kostnad vardera har öppnats för trafik . Dessa objekt representerar en investeringsvolym på och deras totala längd är . 55 objekt med en redovisar investeringar i järnvägsan- läggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. tillämpar Ban- verket differentierade avskrivningstider på samt- liga järnvägsanläggningar. Värdet av järnvägsanläggningar som har fär- digställts uppgår till . Därutöver har etapp 2 av tillförts ett anläggningsvärde med eftersom etapp 2 har tagits i bruk . Pågående större investeringsprojekt avser Ha- parandabanan, som kommer att möjliggöra tung godstrafik mellan och , citytun- neln i samt som kommer att fördubbla spårkapaciteten genom . Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det natio- nella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, natio- nalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbygg- nader i utlandet. De markegendomar som redo- visas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt ren- betesfjällen i . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Årets inve- steringar uppgår till . Om- och tillbyggnader har genomförts till ett värde av , där det största projektet avser ombyggnad av på . förvaltar fastigheter av- sedda för försvarsändamål. har inve- steringar gjorts med . Större projekt är en utbildningsanläggning för strid i bebyggelse i /, tvätthall för fordon, flygplan m.m. i Malmen/, logistikför- råd i och taxibana för flyg på Kallax flyg- plats i . redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. har värdet av marken ökat med ca vilket främst avser investeringar i mark- inköp för bildande av naturreservat och natio- nalpark. förvaltar riksdags- byggnaderna och ombyggnader och förbätt- ringar är förhållandevis små. redovisar de flygplatser som staten äger med byggnader, fältanläggningar, el- anläggningar och teleanläggningar som de vikti- gaste delarna. Av- och nedskrivningarna har un- der året varit något högre än nyinvesteringarna. Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldrag- ningar för nätverk, larmanordningar samt repa- rationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp. förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. Maskiner, inventarier, installationer m. m. Myndigheten för samhällsskydd och Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra trans- portmedel är exempel på tillgångar som redovi- sas under denna post. Även tillgångar som inne- has genom finansiell leasing ingår. tillgångar har ökat med . har bland annat ett större fartyg nyanskaffats. tillgångar består förutom av ma- skiner och inventarier för verksamheten även av färjor bokförda till . Minsk- ningen beror på att affärsenheterna produktion och ombildats till statliga bolag. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bildades och har övertagit tillgångar från bl.a. och . Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoverk- samhet samt tele- och informationssystem. redovisar huvudsakligen for- don och maskiner under denna post. pågående större investeringsprojekt avser och ombyggnad av , i , , Götalandsbanan, Haparandabanan och Pajala- projektet. Som pågående större investerings- projekt räknas i , ut- byggnaden av genom norr om devalla samt närtidssatsningar i avseende E4/E12 och på i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, räddningstjänst- och var- Beredskapstillgångar avser tillgångar både för ci- vil och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens till- gångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstill- gångar i dels beredskapsinventarier, dels bered- skapsvaror, vilka redovisas som anläggningstill- gångar. Beredskapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reservmateriel och bekläd- nadsmateriel uppgår till . Årets ökning med avser i stort sett Försvarsmakten. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen innefattar bl.a. två korvetter till marinen och modifiering av och kringutrustning till JAS 39 . har försäljningar och utrangeringar genomförts för 0,1 miljarder kro- nor. Beredskapslagret har ökat med , bl.a. som en följd av korrigerat värde- ringspris för viss typ av ammunition. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har övertagit beredskapstillgångar från och Krisberedskaps- myndigheten. Tillgångarna består av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggning- ar för varningssignaler. beredskapstillgångar avser lä- kemedel och sjukvårdsförnödenheter. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materi- ella anläggningstillgångar. post avser förskott vid byggandet av järnvägsanläggningar. post består främst av förskott avseende väganläggningar. post avser förskott för fartygsprojekt. Minskningen mellan åren beror på att fartyg aktiverats som anläggningstillgång samt överförts till pågående nyanläggning. post avser främst förskott till FMS, Foreign Military . Andelar i dotter- och intresseföretag (AB Swedcarrier) SweRoad (Swedish National Road Con- infrastructure AB (A-Ba- avses företag där statens ägar- andel överstiger . Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårsbokslut använts. Andelar i dotterföretag har ökat med . Ökningen av andelsvärdet för uppgår till , vilket huvud- sakligen förklaras av periodens vinst på . Utdelning av har minskat andelsvärdet. Negativa om- räkningsdifferenser för verksamhet i utlandet på har delvis utjämnats av po- sitiv påverkan från valutasäkring av utländskt eget kapital på . Omräk- ningsdifferenserna har uppstått när balansräk- ningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. Kassaflödessäkring har medfört en ökning med . Kassaflö- dessäkringen avser huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. resultat för året uppgår till , vilket bidragit till andels- värdets ökning med . Kassa- flödessäkringar och marknadsvärdering av finan- har reducerat värdet. oförändrat mellan åren. har utjämnats av årets resultat på . Andelsvärdet för har ökat med . Förändringen förklaras av årets resultat på minskat med utdelning till staten av . har ökat med , vilket främst förklaras av årets resultat på samt om- värdering av finansiella tillgångar på . Posten emission av nytt kapital har inneburit en ökning av kapitalandelen med . Övrig förändring av kapi- talandelen motsvaras främst av årets resultatan- del på . har ökat i värde med 0,9 miljarder kro- nor som en följd av årets resultat på . har ökat med , vil- har ökat med . Årets resultat uppgår till och utdelningen till . Andelsvärdet i har ökat med , vilket beror på fusionen med samt utdelning av . I samband med att verksamhet förts över från till har bolaget övertagit tillgångar och skulder genom en apportemission på . har övertagit verk- samhet från och och i sam- band med detta genomfört en apportemission på . har minskat med , vilket avser utdelning till staten. har erhållit ett aktieägartillskott på , vilket medfört en ökning av andelsvärdet med samma belopp. har fusionerats med Post Dan- mark AB A/S till . har delat ut innan fu- sionen. Innehavet i har skrivits ned till noll i enlighet med kapitalandelsmetoden eftersom egna kapital uppgår till minus . redovisning enligt IFRS täcks moderbolaget förlust av balanserade vinstmedel och bolaget behöver därför inte något aktieägar- tillskott. bokförs till värdet av aktie- kapital och reservfond (värdet uppgår till som i tabellen avrundats till noll ). Resultatet tillförs som en skatteintäkt när utdelning betalas till staten. Nordiska Investeringsbanken (NIB) - Nordic Airport Proper- Andelar i intresseföretag är högre än föregående år främst på grund av att andelen i TeliaSonera ökat i värde med . Andelsvärdet i TeliaSonera har påverkats positivt med årets resultat och negativt av kronor i valutakursdifferenser. Utdelning av till staten har minskat värdet med motsvarande belopp. Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Nordiska Investeringsbanken har ökat med främst hänförligt till periodens resultat. SAS genomförde en nyemission , i vilken staten tecknade aktier till ett värde av . Statens ägarandel är oförändrat, . Statens kapitalandel ökade till följd av detta. Det negativa resultatet i kapitalandelen i SAS med . Marknadsvärdet på statens aktier i uppgår till . har minskat med , främst avseende ut- delning till staten. Andelar i dotter- och intresseföretag totalt Summa andelar i dotterföretag Summa andelar i intresseföretag Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av föränd- ringar i företagens justerade egna kapital, utbe- talda utdelningar samt förvärv och avyttringar. Den största förändringen av värdepappersinne- haven avser Kärnavfallsfonden som, efter änd- rade placeringsregler , placerat en stor del av fondmedlen i bostadsobligationer. Statens aktier i redovisas dels av Kammarkollegiet (av ) som en del av statens aktieförvalt- ning med , dels av Riks- gäldskontoret som deltog i Nordeas nyemission genom stabilitetsfonden med . in- nehav av obligationer har ökat med . Som ett led i garantiverksamheten placerar erhållna i olika finansiella tillgångar och har ökat in- nehavet av obligationer i utländska valutor. In- nehavet utgör en del av likvid buffert för riskex- ponering och balanserande innehav för åtagan- den i respektive valuta. innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar ut- hyrda till och . Kammarkollegiets innehav i internationella banker redovisades föregående år av . - Återförsäkrares andel av försäkrings- () redovisar försäk- ringstekniskt beräknat nettovärde på skadeford- ringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En ut- gångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s ute- stående fordran. är det land där EKN haft den största ökningen av riskexponering. Den mycket stora ökningen beror på de rörelsekreditgarantier till stora svenska företag som EKN ställt ut . Rörelsekreditgarantierna innebär att EKN delar risk med utlånande bank på stora svenska exportföretag med hög kreditvärdighet. I likhet är och bland de största länderna med anledning av en mycket stor affär i respektive land. Värdet före reservering för förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till . Reserveringen uppgår till . De största fordringarna finns på Nord- korea, , , och . Även värdet på den del av fordringarna som avser återförsäkrares andel av försäkringstek- niska avsättningar har skrivits ned . arbete (Sida) garanterar och subventionerar u- landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen () av nettovärdet på skadefordringar som förvaltas av EKN knutet till U-kreditsystemet. Resterande del av posten är en fordran på avse- ende villkorslån. universitets fordringar avser utlå- ning av donationsmedel till Akademiska Hus. har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser medel från fiskeavgifter beslutade enligt vattenlagen. Medlen hos Kammarkollegiet består av 25 fonder. redovisar ford- ringar avseende leasing- och leaseholdavtal på och . Dessa uppgick till 2009 av totalt avseende långfristiga ford- ringar. fordringar avseende förskottshyra för tre isbry- tande offshorefartyg som man tecknat avtal om med Trans /S. Annuitetslån (beviljade efter Studielån (lån med villkorad återbetal- ning, beviljade mellan Studiemedel (beviljade och () admini- strerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansie- rade med lån hos , vilket är de lån som går under benämningen studielån. Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten och benämns som studiemedel i sammanställningen. CSN:s fordringar har ökat med och uppgår till nära , efter att hänsyn tagits till reservationerna för osäkra fordringar. CSN:s modell för att beräkna de osäkra ford- ringarna och nedskrivningarna utvecklas hela ti- den och osäkerheten beräknas fram utifrån tre värderingsprinciper. Dessa principer är betal- ningsbenägenhet, reservation enligt de trygg- hetsregler som finns vid återbetalning och fram- tida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts trots påminnelser och kravåtgärder. Vid reserva- tion enligt trygghetsregler görs en bedömning av möjligheterna att betala tillbaka lån utifrån indi- videns ekonomiska förutsättningar i förhållande till skuldens storlek. Den tredje värderingsprici- pen beräknas slumpmässigt utifrån kön- och ål- dersspecifika dödsfallsrisker från . CSN:s totala lånefordran uppgår till och vid utgången av 2009 var den totala reserveringen 24,7 miljarder kro- nor. Det är en minskning netto med jämfört med föregående år. Minskningen beror till största delen på en mo- dellförändring för lånetypen annuitetslån som beräknas mindre schablonartat. Det osäkra beloppet beräknas nu på motsvarande sätt som för lånetypen studielån. Där simuleras en detaljerad betalningsplan för hela återbetalnings- tiden. () är den myndighet utöver CSN som har omfattande utlåning och ökade utlåningen hos RGK med . Framför allt beror det på utlåningen till motsva- rande nästan . RGK lånade upp motsvarande i utländsk valuta varav lånats ut till för att förstärka valutareserven. Lånet till värderas till , enligt de valutakurser som gällde . Utöver detta lån till följd av lågkonjunktur och finanskris beslutade de nordiska länderna att låna ut pengar till vilket ledde till att motsvarade Sve- riges utlåning till nästan 0,9 miljarder kro- nor. redovisar också lånen till (ägs av svenska staten) och dess uppgift är att detaljprojektera, upphandla, bygga och finansiera . När är färdigställd ska bolaget börja amortera lånen tagna hos RGK. Återbetalning kommer att ske med den hyra som kommer att betala till bolaget och ska samtliga lån vara återbetalda. När det gäller Svensk-Danska broförbindelsen AB () är bolaget beroende av Konsortiets framtida resultat för att kunna återbetala lånet. I sammanställningen över RGK:s utlåning ingår också lånen till och , eftersom dessa myndigheter inte konsolideras i årsredovisningen för staten. arbetes (Sida) utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Myndigheten för samhällsskydd och Med varulager och förråd avses råmaterial, råva- ror, halvfabrikat och färdiga produkter samt för- nödenheter som förbruknings- och tillsatsmate- rial. Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager. Statens väg- och transportforskningsin- Pågående arbeten hos Lantmäteriet avser i hu- vudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär av- styckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. Ökningen jämfört med föregående år beror främst på ett ökat antal infrastruktur- ärenden. pågående arbeten avser ej av- slutade entreprenaduppdrag som i huvudsak ut- förts av och Investerings- divisionen. Försvarsmaktens pågående arbeten avser främst verksamheten hos Försvarsmaktens logistik (FMLOG) som är redovisad som pågå- ende arbeten. i innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där by- tesprojekt pågår eller är planerade. Myndigheten för samhällsskydd och Myndigheternas förskott avser bl.a. varuleveran- ser. Som kundfordringar redovisas fakturerade be- lopp avseende myndighetens försäljning av främst tjänster. ford- ringar utgörs av fordringar på garantitagare avse- ende förskotts- och efterskottspremier. Ökningen mellan åren avser i huvudsak ford- ringar avseende efterskottpremie, nominellt värde. har lägre intäkter från uppdrag för andra än statliga myndigheter (jämför not 2) vilket även påverkar kundfordringarna. och poster består av fordringar för externa uppdrag i huvudsak åt kommuner. Bolagiseringen av pro- duktionsenheter leder till lägre kundfordringar not 2). - Fordringar på skattekonto, inkl. rest- - Fordran kommuner och landsting av- seende slutreglering av kommunalskatt - Fordran finansiella institut - Depositioner för handel med futures - Terminskontrakt statens internbank Övriga fordringar har ökat med 4 miljarder kro- nor jämfört med föregående år. fordringar på skattekontot har ökat med . redo- visar också en fordran på kommuner och lands- ting avseende slutreglering av kommunalskatt för . Slutavräkning av kommu- nalskatt kan variera starkt mellan åren. Slutav- räkningen görs andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kom- munalskattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. Slutavräkningen avseende 2007 medförde en skuld till kommuner och landsting. fordringar utgörs till största delen av fordran på finansiella institut. I posten ingår en fordran som bedöms som säker för den del av försäljningen av Bank och som ännu inte är reglerad. redovisar huvudsakli- gen fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom jordbruksfonderna samt bundet ka- pital i offentliga lager () till följd av inköps- och försäljningsverksamhet för EU:s räkning. Kapitalbindningen är utgifter av inköp minskat med försäljningsintäkter och be- talningar (lagernedskrivningar och korrigeringar av vinst/förlust) som erhållits från EU. Jord- bruksverkets fordran på EU uppgår till totalt , netto (föregående år), varav 7 462 miljoner kro- nor avser den aktuella fleråriga budgetramen 20072013. övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende upp- börd. fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga av- seende underhållsstöd, (en minskning med jämfört med föregående år) samt återkravsfordringar av- än avseende underhållsstöd bedöms som osäkra och har skrivits ned till noll. Till övriga fordringar hänförs också fordringar för EU-vård på och fordringar hos kommuner för assistansersättning med . Statens järnvägars post består till största delen av fordran på AB , kortfristig del. - underkurser, upplåning i svenska kro- - underkurser, upplåning i utländsk - underkurser, statsskulden till nomi- nellt belopp i svenska kronor - underkurser, statsskulden till nomi- nellt belopp i utländsk valuta Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men har betalats ut . betalade ut det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting som avser 2010. En anledning att re- geringen valde att lämna förslaget pro- position om vårtilläggsbudget var att utrymmet under utgiftstaket för staten var större 2009 än 2010. Medlen är avsedda att användas för verk- samhet och antas därmed periodise- ras av kommuner och landsting som en intäkt 2010. Underkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurser och bokförs som en förutbe- tald kostnad som periodiseras över lånets löptid. Förutbetalda kostnader i övrigt avser t.ex. hy- ror eller licensavgifter eller år. Som upplupna bidragsintäkter redovisas över- enskommen ersättning för genomförd verksam- het som ännu inte utbetalats till myndigheten. Bland upplupna bidragsintäkter ingår medel från EU för den aktuella fleråriga budgetramen 20072013 med , huvudsak- ligen hos . Periodavgränsningsposter övriga upplupna intäkter Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där faktu- rering eller betalning inte skett till och med brytdagen. Periodisering av skatter 2009 avser mellan- skillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsre- dovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan endast i årsredovis- ningen för staten. översteg betalda skatter intäkterna vilket ledde till att ett belopp redovisades som förutbetalda intäkter. överstiger de beräknade intäkterna de betalda skatterna och därför redovisas i stället en upplu- pen intäkt (se not 52). upplupna ränteintäkter avseende skuldskötselinstrument avser räntein- täkter förknippade med statsskulden som är in- tjänade men som ännu inte är inbetalda.