prop · GY031d5 · 2010-10-12 00:00:00 — har inom ramen för internationella forskargrupperna bl.a. genomfört flera studier om , , , , . Uppbyggnaden av ett forskningsarkiv för internationella fredsinsatser bedöms vidare kunna bidra till ökad kunskap och stimulera vidare forskning inom området. Regeringen har särskilt fokuserat på det fortlöpande arbetet med att undanröja gränshinder mellan de nordiska länderna samt att utveckla och medverka till gemensamma nordiska åtgärder för att möta globaliseringens utmaningar och möjligheter. I sammanhanget är det värt att notera att det har lösts nära 30 gränshinder. Arbetet för att göra det lättare för personer och företag att verka över nationsgränserna har bedrivits både bilateralt och av Gränshindersforum (tillsatt 2007 av de nordiska statsministrarna). Forumet består av en deltagare från varje nordiskt land samt från och bidrar till att konkreta gränshinder löses i dialog mellan länderna. Goda resultat har uppnåtts och dess mandat har förlängts med . Forumet har bland annat medverkat till att finna lösningar för att elinstallatörer ska 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 kunna arbeta över gränserna och för att upprätta ett gemensamt nordiskt pantsystem för återvinningsbara förpackningar. I det bilaterala samarbetet pågår diskussioner om bl.a. problem som uppstår med socialförsäkringen vid arbete i två länder och med olika arbetsgivare. Förhoppningen är att finna en lösning . Nordiska ministerrådets globaliseringsarbete, initierat av de nordiska statsministrarna 2007, har fortsatt intensivt och även vidareutvecklats till fler områden. Nya initiativ har sjösatts bl.a. för att nå ett bindande globalt kvicksilveravtal. Toppforskningsinitiativet inom områdena miljö, klimat och energi utgör även fortsatt en av de mest ambitiösa satsningarna inom ramen för nordiska ministerrådets verksamhet, och inom detta har de första projekten beviljats stöd för forskning om bl.a. effekterna av klimatförändringar och om hur samhället kan anpassa sig till dessa. Ett tredje Globaliseringsforum med bland annat de fem nordiska statsministrarna samt ledande företrädare för bl.a. näringsliv och forskningsvärlden har hållits under danskt ordförandeskap på temat väg ut ur den ekonomiska krisen med fokus på grön tillväxt. har aktivt verkat för att skulle fatta beslut om förhandlingar om medlemskap i . Med anledning av hölls ett gemensamt svensk-danskt ministermöte för att lyfta fram vikten av fortsatt Öresundsintegration. Sex ministrar deltog från respektive land under ordförandeskap av bl.a. den svenska samarbetsministern, som också var initiativtagaren till mötet. Resultatet av mötet blev en gemensam deklaration om ett fortsatt och fördjupat samarbete mellan och i en rad frågor. har påbörjat genomförandefasen avseende några av de projekt som kommer att drivas inom ramen för . har fortsatt haft som en viktig uppgift att främja den mellanfolkliga förståelsen i och stärka samarbetets folkliga förankring. har ett stort antal svenska medborgare och personer som likställs med svenska medborgare erhållit hjälp av när de råkat i nöd utomlands. Många får dessutom hjälp direkt av utlandsmyndigheten utan inblandning av departementet. Antalet konsulära ärenden fortsätter att vara omfattande. Information till allmänheten om har fortsatt varit en omfattande uppgift. Framtagandet av regeringens proposition 2009/10:98, lag om konsulära katastrofinsatser, pågick . Arbetet med att ytterligare effektivisera den konsulära beredskapen har pågått . Tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) genomfördes utbildning och övning av personal. Samtliga 20 utlandsmyndigheter som är utsedda till s.k. stödjepunkter är nu utbildade och övade. De statliga insatserna för information om i utlandet, bl.a. genom och svenska utlandsmyndigheter, syftar till att synliggöra ; de värden landet står för och de möjligheter det erbjuder. ska uppfattas som ett utvecklingsinriktat land på människors och miljöns villkor. Målet är att bidra till ökad kunskap, intresse och förtroende för i utlandet och bidra till sysselsättning och tillväxt. () har för sin verksamhet utgått från den gemensamma Sverigebildsplattform som har utarbetats inom i utlandet (NSU, i vilken ingår , , , Invest , Visit och ) och man följer de riktlinjer som anges i strategin för Sverigebilden. SI delar in sin verksamhet i Strategisk kommunikation, Relationsskapande verksamhet och Samarbete inom (med finansiering från anslaget 1:11 Samarbete inom , se nedan). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 är ny kreativitet, öppenhet, gränslös utveckling och hållbarhet. SI ger bl.a. stöd till och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar och andra presentationer av i utlandet i samarbete med andra aktörer. SI:s geografiska prioriteringar är tolv världsstäder (, , , , , , , , , , och D.C. Den strategiska kommunikationen syftar till att öka kännedomen och intresset för och innebär att evenemang som skapar intresse för på olika platser runt om i världen kombineras med ett aktivt mediearbete och informationsverksamhet i digital och tryckt form. Till den relationsskapande verksamheten, som syftar till att skapa relationer med omvärlden, kopplas bl.a. stipendier, utbyte mellan institutioner och enskilda i och motparter i andra länder, samt svenskundervisning. Stipendieverksamheten har samordnats och SI:s nätverksskapande verksamhet har utvecklats genom nya nätverk och tekniska plattformar. En webbplats för svenska språket har lanserats vilken är ett viktigt steg för att nå både lärare och studenter i utlandet och även universitet och högskolor i med undervisning i svenska och främmande språk. SI och de svenska utlandsmyndigheterna har och genomfört ett stort antal aktiviteter runt om i världen. präglades arbetet av ordförandeskap i EU och ett ökat fokus på aktiviteter som rör frågor som miljö och klimat. Verksamheten bedöms sammantaget ha haft en god effekt för att sprida information och kunskaper om . Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv. insatser 2009 var 114 stycken till ett belopp av . Insatserna var fördelade på 85 samarbetspartner, varav 31 var nya samarbetspartner. Miljö och energi var fortsatt den sektor som fått högst andel beviljat stöd, vilket dels kan förklaras med ett stort engagemang för dessa frågor, men framför allt med att det finns centrala överenskommelser som Baltic Sea Action Plan och det direktivet. Övriga sektorer visade en ökad efterfrågan, inte minst sektorn civil säkerhet, beroende på EU:s beslut om en strategi för . Denna antogs under det svenska ordförandeskapet i EU och var en av regeringens prioriterade frågor. var det största samarbetslandet även 2009. Dialog och rådgivning i kombination med finansiellt stöd ökar förutsättningarna för varaktiga samarbeten via mer långsiktiga finansieringskällor, såsom EU-stöd. Tio avslutade och två beviljade insatser har till exempel beviljats stöd för fortsatta projekt från EU-program med en budget som omfattar motsvarande ca . Andra resultat tillkommer i form av genererad kunskap, erfarenhet och metoder som integreras i aktörernas löpande verksamhet. Det stora flertalet insatser har också bidragit till att förbereda och underlätta genomförandet av för . Sidas samarbete med på miljöområdet, som uppgick till ca , syftar till att bidra till minskade utsläpp i . Sidas insatser sker i huvudsak genom stöd inom ramen för Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP). Sida har framför allt bidragit till två projekt 2009, delfinansiering av samt påfyllnad av en konsultfond i Nordiska Investeringsbanken. syftar till att leda kvarvarande utsläpp av orenat avloppsvatten från till befintliga reningsverk samt att öka reningseffekten i dessa. 2.4.9Samarbete inom vara helt genomfört 2012. Sedan Sidas Östersjöteam bildades har teamet utvecklat relationer i genom att bidra med rådgivning och finansiering till samarbeten i form av kontaktskapande aktiviteter med statliga myndigheter, regionförbund, landsting, kommuner och enskilda organisationer. har vidare stått i fokus. I detta projekt, där finansiering har avsatts, har anläggningsarbeten påbörjats och förberedelser görs för att upphandla utrustning till verket. Projektet väntas i en första fas resultera i att utsläppen i minskar med fosfor och kväve . Konsultfonden ska användas för att finansiera 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 konsultinsatser som är nödvändiga för ett effektivt genomförande av miljöinvesteringar i nordvästra . De projekt som givits stöd är ännu inte avslutade, men beräknas leda till stora utsläppsminskningar. Det Sydvästra reningsverket i som byggdes med stöd från Sida och togs i drift 2005 reducerar utsläppen till av fosfor med och kväve med . Sidas stöd för mänskliga rättigheter i uppgick till . Sex nya beslut har fattats och totalt har verksamhet bedrivits i tio projekt . Merparten av stödet har gått till att främja mänskliga rättigheter i Norra och har bidragit till att människorättsorganisationer kan fortsätta att verka och att frågan om respekt för mänskliga rättigheter hålls fortsatt levande i den ryska offentligheten. Bland de organisationer som fått stöd finns , en rysk enskild organisation som organiserar fortbildning av unga politiker och personer med politiskt inflytande från offentlig administration och näringsliv. En annan organisation som fått stöd är Stichting Russian , som bidrar med rättshjälp och juridisk rådgivning. Över 700 fall av övergrepp har representerats av organisationen vid . Mer än 100 fall har totalt antagits av domstolen varav domstolen har utdelat fällande domar i över 20 fall till förmån för organisationens klienter. har () inom ramen för sitt Visbyprogram förmedlat 162 projektbidrag samt 375 utländska stipendier och 26 svenska. Genom fem evenemang och kontaktseminarier har SI fördjupat relationerna med 152 nyckelpersoner, varav 57 svenska. Kostnaderna uppgick till ca , varav drygt hälften gick till stöd till akademiska projekt. har varit den största samarbetspartnern och samarbetet består mest av naturvetenskaplig forskning. medverkan i programmet har ökat. Samarbetet sker mestadels inom teknik och är ungefär lika ofta utbildningssom forskningsprojekt. Flertalet projekt med vitryska parter sker oftast inom humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap. Bland deltagarna i Visbyprogrammet görs regelbundet enkäter som visar goda resultat. Totalt 45 personer deltog i Svenska institutets ledarskapsprogram 2009, som riktas till unga ledare inom näringsliv och offentlig sektor. Kostnaderna för ledarskapsprogrammet uppgick till . Inom ramen för programmet har SI samverkat med 66 utländska och 15 svenska organisationer och företag. Den utvärdering som SI har låtit en extern konsult göra visar att programmet uppnådde målen väl. Utbytet ledde till kunskapsöverföring mellan deltagarna och mellan olika länder. Det gav mycket goodwill för samt nya och fördjupade relationer och nätverk. har inte haft några invändningar inom utgiftsområdet. 2.6.1Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet I närområde bedöms det säkerhetspolitiska läget som fortsatt stabilt. Säkerhetssituationen kan dock förändras av nya globala och komplexa hot utanför gränser. Väpnade konflikter är exempel på sådana företeelser som kan hota vår och andras säkerhet. Andra hot kan vara internationell terrorism, risken för spridning och användning av massförstörelsevapen och organiserad brottslighet. Respekten för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, den internationella humanitära rätten samt rättsstatens principer, är av central betydelse i säkerhetspolitiken. För svenskt vidkommande intar EU en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. FN är självfallet ett centralt forum för arbete inom internationell fred och säkerhet. Medlemskapet i och samt samarbetet med Nato och de länder som ingår i Partnerskap för fredsamarbetet (PFF) är också av central betydelse, liksom det regionala samarbetet i närområdet. Dagens konflikter är i högre grad än tidigare inomstatliga konflikter och inbegriper i många fall ett stort antal aktörer. Denna utveckling, tillsammans med brister i respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati i flera konfliktländer och nuvarande och tidigare diktaturer, innebär att det internationella samfundet står inför stora utmaningar i arbetet med de fredsfrämjande verktygen som förutom att skapa säkerhet syftar till att främja bekämpning av fattigdom, samt ekonomisk och fredlig utveckling i världen. Regeringens samlade politik på det freds- och säkerhetsfrämjande området framgår av den nationella strategi som lades fram (skr. 2007/08:51). I strategin framhålls bl.a. hur utrikes-, utvecklings-, säkerhets- och försvarspolitik ömsesidigt kan stödja varandra inom ramen för mer sammanhållna svenska insatser till förmån för internationellt freds- och säkerhetsfrämjande arbete. De olika fredsfrämjande verktygen har därför en stark relation till varandra och kan verka ömsesidigt förstärkande. Detta ökar betydelsen av effektiva samverkansformer mellan olika politikområden. Mot denna bakgrund har regeringen inrättat en samverkansfunktion inom med stöd av berörda myndigheter och andra aktörer för att stärka den civil-militära samverkan i samband med svenska bidrag till insatser internationellt. Medverkan i och utveckling av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och fredsbyggande arbete utgör en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik. Målet är att genom svensk medverkan bidra till att genom internationella fredsfrämjande insatser förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt att bidra till fredsbyggande. Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet sker i form av militära och civila insatser, dvs. väpnad trupp, militärobservatörer, observatörer, poliser, diplomater och andra civila experter, bl.a. inom utvecklingssamarbetet och rättsområdet. Svensk medverkan sker inom ramen för olika organisationer och med bred geografisk representation, som en återspegling av det svenska engagemanget för en fredlig utveckling både i vårt närområde och globalt. Regeringen förutser att de internationella fredsfrämjande insatserna kommer att fortsätta att öka i omfattning och komplexitet. Ökade krav ställs bl.a. på säkerhetssektorreformer, ett område som kommer vara fortsatt prioriterat . ska bidra till att FN med sina freds- och säkerhetsfrämjande instrument 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 kan verka effektivt och kraftfullt. kommer fortsatt aktivt att stödja och prioritera att bidra till världsorganisationens freds- och säkerhetsfrämjande insatser. ska bidra till att FN är rustat för att fatta kraftfulla beslut som kan implementeras och agera i situationer som hotar internationell fred och säkerhet. EU:s roll i internationell krishantering har ökat markant . En stark politisk drivkraft inom unionen har varit att genom krishanteringsengagemanget underbygga EU:s strävan att utveckla sin aktörsroll på ett globalt plan. Som ett led i denna strävan har och gemensamt föreslagit att upprätta ett europeiska unionens fredsinstitut. Det skulle fördjupa de europeiska kunskaperna om fredsarbete och engagera sig i konfliktlösande insatser. Genom ett aktivt deltagande samt betydande bidrag till de militära och civila insatser som har lanserats inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), har kommit att spela en framträdande roll för GSFP:s utveckling. Antalet militära och civila insatser inom ramen för GSFP fortsätter att öka. På den militära sidan kan nämnas den insatsen operation som verkar utanför främst i syfte att säkerställa att humanitär hjälp till når fastlandet. ledde denna insats. I Atalanta-insatsen deltog även ett av övervakningsflygplan. På den civila sidan utgör EU:s rättsstatsinsats EULEX i Kosovo den hittills mest omfattande och komplexa missionen. En av GSFP:s viktigaste uppgifter är att ge stöd till FN:s fredsfrämjande arbete och verkar för att utveckla samarbetet mellan EU och FN. ledningsansvar för den nordiska stridsgruppen ligger fast. Förberedelser pågår inför en ny beredskapsperiod, . Regeringen har för avsikt att ställa den nordiska stridsgruppen till EU:s förfogande för en ny beredskapsperiod med som ramnation. Regeringen återkommer till med en skrivelse härom. Ett fortsatt svenskt deltagande förutses i ISAF. Regeringen kommer att återkomma till med en proposition om förlängt deltagande i ISAF. Det svenska deltagandet i KFOR fortsätter i enlighet med det tvååriga mandat som 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Den kvarvarande svenska närvaron kommer främst att vara inriktad på stöd till säkerhetssektorreform i Kosovo. En större bredd av civila kompetenser efterfrågas som kraven ökar på såväl kvalitet och kvantitet, som på snabbhet i rekrytering och utbildning av personal. Som ett led i att stärka arbete med säkerhet och utveckling och för att kunna svara upp mot den internationella efterfrågan på svensk personal utgör personalförsörjningsfunktionen på , tillika andra berörda myndigheter, en viktig del i det fortsatta arbetet. Regeringen avser intensifiera arbetet med att bidra till civila insatser. bör ha förmåga att mer aktivt ta på sig rollen som medlare i konflikter där har särskild kompetens eller förutsättningar att bidra. Utöver deltagande med svensk personal och expertis ska också fortsätta att bidra till insatser och verksamhet för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter. Här kommer det även fortsättningsvis att vara angeläget att stärka kvinnors roll och deltagande i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Detta arbete bidrar till att genomföra 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Insatser för att stärka kvinnors deltagande, säkerhet och åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är en integrerad del av regeringens arbete inom den freds- och säkerhetsfrämjande verksamheten. kommer regeringen att ta initiativ för att förstärka arbetet på området. Stödet till rättssektorn och säkerhetssektorreformen förblir alltjämt prioriterat. Terrorismfrågorna har sedan terroristattentaten fått en alltmer framträdande plats i det internationella samarbetet för fred och säkerhet, såväl inom FN som inom EU, liksom i andra organisationer. verkar inom ramen för dessa organisationer för att förebygga och motverka terrorism och kommer fortsätta att aktivt bidra till implementeringen av FN:s och EU:s strategier mot terrorism. verkar för en aktiv, handlingsinriktad diskussion inom EU rörande åtgärder mot terrorism, inklusive möjligheterna att via stödinsatser i tredje land befrämja en positiv utveckling. Respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer utgör grundförutsättningar för att effektivt möta hotet från terrorismen. fortsatt stor efterfrågan förväntas på svenska bidrag till kapacitetshöjande insatser för att förebygga terrorism. Nedrustnings- och icke-spridningsarbetet är en viktig del av svensk utrikespolitik. Det syftar till att reducera och eliminera massförstörelsevapen, samt att motverka att de sprids. Målsättningen är också att reglera tillgängligheten av konventionella vapen. För att uppnå detta inriktar sig särskilt på att förhandla fram internationella avtal samt att verka för att dessa genomförs, att alla länder ansluter sig till avtalen och, när så behövs, att avtalen förstärks. Centrala uppgifter i icke-spridningsarbetet är strävan efter en förhandlingslösning av frågan om kärntekniska program samt ansträngningarna att förmå att avveckla sitt kärnvapenprogram. ska fortsatt verka för kärnvapennedrustning och för att alla stater ska ansluta sig till och efterleva Icke-spridningsfördraget (NPT). Samtliga stater bör också förmås ansluta sig till konventionerna om förbud mot kemiska respektive biologiska vapen. Det pågående arbetet med att avskaffa kemiska vapen i enlighet med konventionen om förbud mot dessa vapen bör fortsatt stödjas. Det är angeläget att förbudet mot biologiska vapen stärks genom en s.k. verifikationsmekanism. Uppföljningen av president toppmöte om kärnsäkerhet i är en prioriterad fråga för liksom en framgångsrik uppföljning av översynskonferens för Icke-spridningsfördraget . Två för prioriterade frågor är främjandet av provstoppsavtalet och frågan om inrättandet av multilaterala garantier för tillgång till kärnbränsle. Arbetet med dessa angelägna frågor kommer att fortsätta. kommer också att fortsatt verka för att skynda på nedrustning av taktiska kärnvapen. ska fortsatt aktivt delta i arbetet i (första utskottet), nedrustningskonferensen (CD), organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), () samt i den förberedande kommittén för att upprätta det internationella kontrollorganet under provstoppsavtalet (CTBTO). Förberedelserna inför den sjunde översynskonferensen för Konventionen mot biologiska vapen 2011 har påbörjats. deltar aktivt i dessa. mot spridning av massförstörelsevapen kommer att följas upp genom implementering av for Action samt i EU:s bilaterala avtal med tredje land och genom projektinsatser. ska fortsatt delta aktivt i EU:s rådsarbetsgrupper för nedrustning och ickespridning (CODUN resp. CONOP). På icke-spridningsområdet ska internationella avtal och åtaganden om icke-spridning av massförstörelsevapen efterlevas och genomföras fullt ut. Hit hör bl.a. 1540 om förhindrande av spridning av massförstörelsevapen, 1718 och 1874 om samt 1737, 1747, 1803 och 1929 om . EU har genomfört dessa och beslutat om tilläggsåtgärder. Det fortsatta arbetet, inte minst genom exportkontrollen och deltagandet i icke-spridningsinitiativet Initiative (PSI), ställer fortsatt krav på samordnade insatser från berörda myndigheter. bör även fortsättningsvis medverka i konkreta insatser för nedrustning och icke-spridning inom ramen för G8:s Globala Partnerskap, till vilket anslöt sig 2003. ska fortsatt verka för att FN:s handlingsprogram för att bekämpa illegal handel med lätta vapen genomförs, liksom för bekämpning av olaglig ansamling och handel med lätta vapen. ska fortsätta att förstärka bl.a. EU:s arbete mot små och lätta vapen samt ge bidrag till humanitära minröjningsinsatser. fortsätter att medverka i ansträngningarna inom ramen för FN:s konvention (1980) om förbud mot eller begränsningar av vissa konventionella vapen för att nå fram till ett protokoll med restriktioner för klusterammunition och med anslutning av de ledande vapenmakterna. Vad beträffar konventionen om klusterammunition avser regeringen i proposition återkomma till med förslag vad gäller konventionens ratificering. Tekniskt expertstöd från förblir av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 mycket stort värde i det fortsatta arbetet på nedrustnings- och ickespridningsområdet. ska förbli aktivt i kontrollregimerna och i EU-arbetet för att stärka exportkontrollen som ett instrument mot spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av konventionella vapen. Verksamheten inriktas på följande åtgärder. Vad gäller exportkontrollen för krigsmateriel ska fortsatt verka för gott informationsutbyte och transparens i EU-arbetet. ska fortsatt verka för att främja den process som syftar till att uppnå ett globalt fördrag om handeln med konventionella vapen (, ATT). Direktivet om överföringar av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (ICT) ska genomföras nationellt genom nödvändiga ändringar i det svenska regelverket. Även beträffande exportkontrollen av produkter med dubbla användningsområden kommer en viss ändring av det svenska regelverket att behöva göras för att säkerställa svenskt genomförande av EU:s nya PDA-förordning. ska delta i de fortsatta EU-förhandlingarna om generella exporttillstånd. 2.6.4Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, är under fortsatt stark tillväxt.