prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare 22 § Den nya skollagen och denna lag ska tillämpas på vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för De i 2 § första stycket 14 angivna lagarna ska fortsätta att gälla för utbildning inom vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare till För kurser och projektarbete i vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare som påbörjats före den ska bestämmelserna skollag fortsätta att gälla. Av första stycket framgår att den nya skollagen inte ska börja tillämpas på utbildning i angivna skolformer för vuxna förrän . följande paragraf framgår att en särskild bestämmelse ska gälla för svenskundervisning för invandrare som den upphävda skollagen fortsätter att gälla. Enligt andra stycket ska bestämmelserna skollag fortsätta att gälla efter utgången av i fråga om kurser och projektarbete som 23 § Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:000) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja svenskundervisning för invandrare inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till en kurs i svenskundervisning för invandrare hos kommunen. Denna paragraf träder i kraft och upphör att gälla vid Av första stycket i föregående paragraf framgår att bestämmelserna i skollag om svenskundervisning för invandrare ska fortsätta att gälla för sådan utbildning till utgången av . antagit regeringens förslag till en lag om nyanlända in- vandrares etablering på arbetsmarknaden och en lag om ändring i 13 kap. 3 § skollag, som ska träda i kraft (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:###). Med hänsyn till att skollag då har upphävts tas i stället en likalydande bestämmelse Prop. 2009/10:165 in i lagen om införande av den nya skollagen. Denna paragraf gäller för svenskundervisning för invandrare till utgången av utöver bestämmelserna i 13 kap. skollag. 24 § Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för grundsärskola och gymnasiesärskola vid i . har tillsyn över elevhemsboende vid sådan utbildning som avses i första stycket. Landstingens möjlighet att vara huvudman för särskolan inskränktes genom lagen (1992:598) om ändring i skollagen (1985:1100). Genom punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmel- serna till lagändringen fick dock , utan hinder av de nya be- stämmelserna, behålla huvudmannaskapet för Dammsdalskolan i Ving- åkers kommun, Salbohedskolan i kommun och den yrkesutbildning för hörselskadade utvecklingsstörda elever som anordnades i kommun. i är fortfarande huvudman för utbild- ningen vid i . I paragrafens första stycke finns en bestämmelse som innebär att har möjlighet att fortsätta bedriva utbildning vid den skolan. Utöver denna övergångsbestämmelse finns i den nya skollagen andra bestämmelser om möjlighet för ett landsting att efter överenskommelse med en kommun vara huvudman för gymnasiesärskolan. 25 § Trots bestämmelserna om huvudmän i den nya skollagen får ett landsting vara huvudman för gymnasieskola eller vuxenutbildning inom andra områden än naturbruk eller omvårdnad om utbildningen 1.bedrevs före och har bedrivits , och 2.under hela tiden har stått öppen för sökande från hela landet och förblir det. Landstingens möjlighet att vara huvudman för gymnasieskolan in- skränktes genom lagen (1991:1107) om ändring i skollagen (1985:1100) och lagen (1991:1111) om ändring i lagen (1991:1107) om ändring i skollagen (1985:1100). Genom punkt 20 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagändringen fick dock , utan hinder av de nya bestämmelserna, fortsätta att bedriva utbildning som kunde hänföras till andra områden än naturbruk och omvårdnad under förutsättning att utbildningen stod öppen för sökande från hela landet och förblev det. Motsvarande övergångsbe- stämmelse har tagits in här. 26 § Ett landsting som bedriver utbildning med stöd av 24 eller 25 § ska tillämpa de bestämmelser i den nya skollagen och denna lag som gäller för en offentlig huvudman för utbildning i den aktuella skolformen. ska för utbildning i grundsärskola även tillämpa 7 kap. 22 § i den nya skollagen på samma sätt som en enskild huvudman. I paragrafen anges vilka bestämmelser som ett landsting ska tillämpa på sådan utbildning som avses i 24 eller 25 §. För att hemkommunen ska ha överblick över de skolpliktiga barn som är bosatta i kommunen införs här en underrättelseskyldighet motsvarande vad som gäller för enskilda huvudmän. 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om befattning med sådan utbildning som avses i 24 och 25 §§. På samma sätt som i vissa av de äldre övergångsbestämmelser som har överförts till 24 och 25 §§ är det nödvändigt att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de ytterligare före- skrifter som behövs. 28 § Ett beslut att ge en internatskola ställning som riksinternatskola enligt 10 kap. 1 § skollag ska, om det gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett beslut enligt 29 kap. 15 § i den nya skollagen. En enskild som bedriver utbildning vid en riksinternatskola ska därvid anses godkänd som huvudman för den eller de skolformer som anordnas vid riksinternatskolan. Paragrafen anger vad som ska gälla för en internatskola som regeringen enligt skollag har beslutat att ge ställning som riksinternatskola. Enligt 29 kap. 15 § i den nya skollagen ska enskild vara godkänd som huvudman för den aktuella skolformen för att en internatskola ska kunna få ställning som riksinternatskola. Av denna paragraf framgår att enskild som bedriver riksinternatskola vid utgången av ska anses vara godkänd som huvudman för den aktuella skolformen. 29 § Ett godkännande av en internationell skola enligt 9 kap. 5 § skollag ska, om det gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett godkännande enligt 24 kap. 2 § i den nya skollagen. En förklaring om rätt till bidrag enligt 9 kap. 7 a eller 8 d § skollag ska, om den gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som en förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 3 § respektive 5 § i den nya skollagen. Paragrafen anger vad som vid utgången av ska gälla för en Prop. 2009/10:165 internationell skola. Giltigheten av vissa godkännanden 30 § Ett beslut som med stöd av 4, 5, 7, 8, 16, 17 eller 29 § ska anses som ett godkännande enligt 2 kap. 5 § i den nya skollagen får inte återkallas före på grund av att villkoren enligt 2 kap. 6 § i den nya skollagen inte är uppfyllda. För bl.a. fristående skolor ska som huvudregel ett godkännande eller en förklaring om rätt till bidrag som meddelats enligt skollag fort- sätta att gälla som ett godkännande enligt den nya skollagen. En nyhet i den nya skollagen är att ett bolag eller en förening som ägs av en kommun eller ett landsting får godkännas som enskild huvudman inom skolväsendet bara om vissa särskilda villkor är uppfyllda. I denna para- graf finns en övergångsbestämmelse för äldre beslut om godkännande eller bidragsrätt för fristående skolor som drivs av sådana kommun- eller landstingsägda juridiska personer. Om ett sådant beslut enligt skollag fortsätter att gälla som ett godkännande enligt den nya skollagen får godkännandet under en övergångstid inte återkallas på grund av att de särskilda villkoren enligt den nya skollagen för godkännande i ett sådant fall inte är uppfyllda. 31 § Ett beslut att utse ordförande eller vice ordförande i ska, om det avser tid efter utgången av , fortsätta att gälla trots 27 kap. 2 § i den nya skollagen. Den som med stöd av första stycket är ordförande eller vice ordförande i efter utgången av , får utses på nytt till ordförande eller ersättare för ordföranden trots 27 kap. 2 § i den nya skollagen. I första stycket anges vad som efter den tidpunkt då den nya skollagen ska börja tillämpas ska gälla för beslut om förordnanden som ordförande eller vice ordförande i som har meddelats . Av andra stycket framgår att den som med stöd av bestämmelsen i första stycket har varit ordförande eller vice ordförande efter den tid- punkt då den nya skollagen ska börja tillämpas kan utses på nytt till ord- förande eller ersättare för ordföranden även om han eller hon inte upp- fyller de nya behörighetsvillkoren. Äldre medgivanden att anordna prövning och utfärda betyg 32 § Beslut om medgivande att anordna prövning och utfärda betyg som har fattats med stöd av 15 kap. 8 § skollag ska, om beslutet gäller vid utgången av , fortsätta att gälla som ett beslut fattat enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 29 kap. 24 § i den nya skollagen, dock längst till och med utgången av . I paragrafen regleras vad som gäller för regeringens beslut om med- Prop. 2009/10:165 givande enligt 15 kap. 8 § skollag vid ikraftträdandet av den Om ett sådant medgivande fortfarande gäller vid utgången av , ska det anses som ett tidsbegränsat medgivande som har be- slutats med stöd av den nya skollagen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 33 § I fråga om lärare eller förskollärare som saknar utbildning för att bedriva undervisning i skolväsendet enligt 2 kap. 13 eller 15 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före ska för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag gälla i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare som uppfyller kraven i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning som lärare för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser om lärare och förskol- lärare som inte har en utbildning som är avsedd för den undervisning de bedriver enligt reglerna i den nya skollagen. Regeringen avser att med stöd av 2 kap. 13 § andra stycket i den nya skollagen meddela föreskrifter om vilken undervisning som en person med en yrkesexamen för yrkena lärare, förskollärare, fritidspedagog eller specialpedagog får användas för i skolväsendet. Bestämmelserna ska avse såväl examina som kan utfärdas när den nya skollagen träder i kraft som äldre examina. Av bestämmelsen i första stycket framgår huvudregeln för de lärare och förskollärare som saknar utbildning enligt nämnda bestämmelser och som inte har ett behörighetsbevis. Bestämmelsen träffar såväl den som har en lärarexamen men med en annan inriktning än som avser den undervisning han eller hon faktiskt bedriver, som den som saknar lärar- examen och har anställts som lärare utan tidsbegränsning med stöd av 2 kap. 4 § andra stycket skollag. Syftet med bestämmelsen är att han eller hon i huvudsak ska få användas under pågående anställning i samma omfattning som gällde enligt skollag. För dessa anställda föreskrivs det därför att reglerna om krav på personalens utbildning och undantag därifrån i 2 kap. 3 § första och andra styckena samt 2 a kap. 3 § andra stycket skollag ska gälla i stället för bestämmelserna om vem huvud- männen får använda för undervisning i den nya skollagen. Däremot ska de nya bestämmelserna tillämpas på alla lärare och förskollärare som anställs . Paragrafen innebär bara att bestämmelserna i 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen om vem som får användas för att bedriva undervisning i skolväsendet inte ska tillämpas på lärare och förskollärare som enligt den nya skollagen och bestämmelser meddelade av regeringen inte får användas för viss undervisning i skolväsendet. Det avser alltså lärare och förskollärare som inte har en utbildning som avsedd för viss undervis- Prop. 2009/10:165 ning. I andra stycket finns ett undantag från bestämmelsen i första stycket. Undantaget avser lärare som enligt 2 kap. 17 § får användas för under- visning i skolor med språklig inriktning. Undantaget innebär att för så- dana lärare som före lagens ikraftträdande har anställts för undervisning som avses i den paragrafen, gäller inte bestämmelsen i första stycket. För dessa lärare gäller i stället 2 kap. 17 §. 38.3Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Av den gällande skollagen (1985:1100) följer att enskilda har möjlighet att driva fristående skolor som ger utbildning som motsvarar den som anordnas av offentliga huvudmän. Enligt regeringens förslag till ny skollag kan såväl offentliga som enskilda huvudmän anordna utbildning inom skolväsendet. Av 2 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen följer dock att den lagens bestämmelser om tystnadsplikt i huvudsak endast gäller i det allmännas verksamhet. De bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen som reglerar sekretess i skolväsendet omfattar därför endast verksamhet som bedrivs av en offentlig huvudman. Särskilda bestämmelser om tystnadsplikt i verksamhet med enskild huvudman finns i 29 kap. 14 § i den nya skollagen. 1 § Sekretess gäller i förskola och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:000) som kompletterar eller erbjuds i stället för förskola för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Ändringarna i paragrafens första stycke är en följd av att begreppet för- skoleverksamhet utmönstras. Någon ändring i sak i förhållande till vad som gäller är inte avsedd. Paragrafen omfattar även sådan omsorg som enligt 25 kap. 5 § i den föreslagna skollagen erbjuds under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, t.ex. , nätter och . 2 § Sekretess gäller i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i sådan elevhälsa som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller på det område som anges i första stycket dels i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. Sekretess gäller på det område som anges i första stycket i andra fall än som Prop. 2009/10:165 avses i första och andra styckena för uppgift om en enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Ändringarna i första stycket är i huvudsak en följd av förslaget om en samlad elevhälsa inom de uppräknade skolformerna. Ordningen på upp- räkningen av skolformerna har ändrats. Vidare har den särskilda regleringen av sekretess i en riksinternatskola tagits bort. Enligt den föreslagna skollagen utgör utbildning som anordnas vid en riksinternatskola grundskola eller gymnasieskola och omfattas av dessa begrepp. Bestämmelsen i första stycket avser uppgifter inom elevhälsan och innehåller ett s.k. omvänt skaderekvisit, dvs. en presumtion gäller för sekretess. Den enda ändringen i sak är att uppgifter i sådan elevhälsa som avser specialpedagogisk insats faller inom bestämmelsens tillämpnings- område. Enligt dagens bestämmelser gäller sekretess med omvänt skade- rekvisit för uppgifter hos psykolog eller kurator, medan ett rakt skade- rekvisit gäller för uppgifter hos personal med specialpedagogisk kompetens i den övriga elevvården. I och med den föreslagna ändringen kommer den strängare sekretessen med omvänt skaderekvisit att gälla för såväl sådan elevhälsa som avser specialpedagogiska insatser som sådan elevhälsa som avser psykologiska och psykosociala insatser. Även ändringarna i andra stycket är en följd av förslaget om en samlad elevhälsa. Med särskild elevstödjande verksamhet avses sådant särskilt stöd till enskilda elever som går utöver det stöd som varje elev ska få inom ramen för den gemensamma undervisningen och sociala samvaron i skolan. Avsikten är att sekretessbestämmelsen ska tillämpas på samma sätt som , dock med undantag för uppgifter i sådan elevhälsa som avser specialpedagogisk insats som omfattas av strängare sekretessregler i och med ändringen av paragrafens första stycke. Bortsett från denna ändring motsvarar sekretessen vad som gäller för uppgifter i den elevvårdande verksamheten i övrigt och för beslut i elevvårdsärenden. Uppgifter om betyg eller om frånvaro omfattas således inte av sekretess enligt denna bestämmelse. 3 § Sekretess gäller i fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:000) som erbjuds i stället för fritidshem för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i sådan särskild elevstödjande verksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller i övrigt på det område som anges i första stycket för annan uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Bestämmelsen om sekretess i fritidshemmet och viss annan verksamhet, som motsvarar vad som utgör skolbarnsomsorg, flyttas hit från den nuvarande 5 §. Ändringarna i första stycket är en följd av dels att begreppet skolbarnsomsorg utmönstras, dels av den skärpta Prop. 2009/10:165 sekretessen för uppgifter i verksamhet som bedrivs av personal med specialpedagogisk kompetens i de skolformer som avses i 2 §. Begreppet elevhälsa används dock inte i fritidshemmet i förslaget till ny skollag. I andra stycket görs redaktionella ändringar. Med det område som anges i första stycket avses fritidshem, pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för fritidshem och öppen fritidsverksamhet. Ingen saklig ändring är avsedd i förhållande till nuvarande 23 kap. 5 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen. 5 § Sekretess gäller i annan utbildningsverksamhet än sådan som anges i 1 3 §§ för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om en enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller hos studie- och yrkesvägledningen, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller i elevvårdande verksamhet i övrigt inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenutbildningen, den särskilda utbildningen för vuxna, utbildningen i svenska för invandrare och folkhögskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i annan utbildningsverksamhet än sådan som anges i 13 §§ i annat fall än som avses i första stycket och hos Verket för högskoleservice i verk- samhet som avser biträde vid antagning av studenter för uppgift om en enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Bestämmelsen om sekretess i annan utbildningsverksamhet än den som riktar sig till barn och ungdomar flyttas hit från den nuvarande 3 §. Ändringarna i paragrafens första stycke är följdändringar på grund av den nya skollagens terminologi och systematik. Någon ändring i sak är inte avsedd. 13 a § Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att en uppgift om en enskild lämnas från sådan elevhälsa som avser medicinsk insats till annan elevhälsa eller särskild elevstödjande verksamhet i övrigt inom samma myndighet, om det krävs att uppgiften lämnas för att en elev ska få nödvändigt stöd. Paragrafen innebär att sekretess som gäller för uppgifter i den särskilda verksamhet inom hälso- och sjukvården vilken består av den medicinska grenen av skolväsendets elevhälsa i undantagsfall kan brytas för att lämna uppgifter till personal som arbetar inom övrig skolverksamhet. Avsikten med bestämmelsen är att hälso- och sjukvårdssekretessen inte ska hindra att skolläkare och skolsköterskor lämnar uppgifter till den skolpersonal som inte själv arbetar inom elevhälsans medicinska gren, om det krävs för att en elev ska få nödvändigt stöd. Mottagare av upp- gifterna bör i första hand vara personal som arbetar inom den del av elevhälsan som avser psykologiska, psykosociala eller specialpedago- giska insatser (psykologer, kuratorer och personal med specialpedago- gisk kompetens). Det kan dock inte uteslutas att även personal inom Prop. 2009/10:165 annan särskild elevstödjande verksamhet behöver ta del av sådana upp- gifter, t.ex. rektor eller lärare. En förutsättning för sekretessgenombrott är att den som tar emot uppgiften verkligen behöver denna för att kunna bedriva sitt verksamhet på ett sådant sätt att elevens behov av stöd kan tillgodoses. Som exempel kan nämnas att personal inom elevhälsan med specialpedagogisk kompetens måste ha viss information om en elevs sjukdom eller skada för att på ett ändamålsenligt sätt kunna bedriva den stödundervisning som är nödvändig för att eleven ska ha möjlighet att uppfylla kunskapskraven. När det är möjligt ska samtycke inhämtas från eleven eller i före- kommande fall elevens vårdnadshavare, innan en uppgift lämnas från en skolläkare eller skolsköterska till annan skolpersonal. Sekretessgenom- brott med stöd av förevarande bestämmelse ska få förekomma bara när sådant samtycke inte kan inhämtas, t.ex. på grund av att eleven eller elevens vårdnadshavare motsätter sig ett uppgiftslämnande. Bestämmel- sen ska tillämpas restriktivt och endast i de undantagsfall då en allvarlig situation inte kan lösas på annat sätt än genom att uppgiften lämnas ut. En uppgift får lämnas bara till skolpersonal som arbetar inom samma myndighet som den skolläkare eller skolsköterska som har tillgång till uppgiften. Ofta är det en nämnd som är skolmyndighet, men det kan också vara en statlig myndighet (t.ex. Specialpedagogiska skol- myndigheten). 1 § Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer hos 1.Diskrimineringsombudsmannen i ärende enligt diskrimineringslagen (2008:567) samt i annat ärende som rör rådgivning åt en enskild, i ärende enligt diskrimineringslagen, eller 3.Statens skolinspektion i ärende enligt 6 kap. skollagen (2010:000). För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Ändringen i paragrafen är en följd av förslaget till ny skollag. Ingen saklig ändring är avsedd. 4 § Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 1.mål om kollektivavtal, och 2.mål om tillämpningen av lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, lagen (1982:80) om anställningsskydd, 6 kap. 712 §§ skollagen (2010:000), 3133 §§ lagen (1994:260) om offentlig anställning, 411 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 37 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande Prop. 2009/10:165 arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning, eller 2 och 5 kap. diskrimineringslagen (2008:567). För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst .