prop · GX03141 · 2010-03-17 00:00:00 — 4.I fråga om årsbelopp och avgifter som förfaller till betalning efter ikraftträdandet tillämpas 4 kap. 27 a § samt punkterna 18 och 19 i ikraft- trädande- och övergångsbestämmelserna. 3 Ärendet och dess beredning Till grund för propositionen ligger den studiesociala kommitténs be- tänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) och fyra promemorior. Vidare föreslås i propositionen vissa följdändringar med anledning av att Lissabonfördraget har trätt i kraft . Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté som, med utgångspunkt i att studiemedelssystemet och de sociala trygghets- systemen ska samverka på ett optimalt sätt, skulle överväga och föreslå åtgärder vad gäller studerandes ekonomiska och sociala situation (dir. 2007:153). Kommittén antog namnet (U 2007:13). överlämnade kommittén sitt betänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28). Reger- ingens förslag och bedömningar i denna proposition om förbättrade vill- kor för studerande som vårdar barn eller närstående, om avveckling av den högre bidragsnivån för vissa utbildningar på eftergymnasial nivå, om tydligare prövning av studieresultat och om behovet av att anpassa vissa bestämmelser om studiemedel för studier utomlands till grun- dar sig på kommitténs betänkande. En sammanfattning av relevanta delar av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i aktuella delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (U2009/2195/SV). () har promemorian Uppsägning av studielån till omedelbar betalning (U2009/6570/SV) utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Prome- lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En samman- ställning över remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildningsdeparte- mentet (U2009/6570/SV). Vidare har inom (Utbild- ningsdepartementet) promemorian Utökade möjligheter att meddela kompletterande bestämmelser om ändrade betalningsvillkor och sam- manläggning (U2009/3764/SV) utarbetats. En sammanfattning av pro- memorian finns i bilaga 7. Promemorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 9. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2009/3764/SV). Förslag om att i vissa fall ska kunna fatta interimistiska beslut om att hålla inne studiestöd () kom in med en prome- moria med en begäran till regeringen, Förslag till bestämmelse om inte- rimistiska beslut (U2009/4442/SV). CSN:s promemoria har remitterats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 10. lagförslag finns i bilaga 11. En förteckning över remissinstanserna finns i En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2009/4442/SV). Ändringar i rätten till studiestöd för familjemedlemmar till vissa EES- utarbetades inom (Utbildnings- departementet) promemorian Ändringar i rätten till studiestöd för familjemedlemmar till vissa unionsmedborgare (/1493/SV). sammanfattning av promemorian finns i bilaga 13. förslag finns i bilaga 14. Promemorian har remissbehandlats. ning över remissinstanserna finns i bilaga 15. (U2009/1493/SV). Lissabonfördraget undertecknades av företrädare för EU:s regeringar. riksdag godkände fördraget . Fördraget trädde i kraft vilket föranleder vissa konsekvensändringar i studiestödslagen (1999:1395). De föreslagna ändringarna är av sådant enkelt slag att re- geringen bedömt att det saknas skäl att remittera förslagen. 4Strävan efter ett effektivt och sammanhållet studiestödssystem Det svenska studiestödet är generöst utformat och ger många personer ekonomiska förutsättningar att utbilda sig. hade närmare 940 000 personer någon form av studiestöd (främst studiemedel och studiehjälp). I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15) föreslog regeringen att studiemedelsbeloppen ska höjas fr.o.m. och att det s.k. fribeloppet, dvs. den inkomst som en studerande kan ha utan att studiemedlen reduceras, ska höjas fr.o.m. . beslutade i enlighet med regeringens för- slag (bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Dessa förändringar ger de studerande en förbättrad ekonomisk situation och ökade möjligheter att arbeta vid sidan om studierna. Den totala kostnaden för denna reform uppgår till . Regeringen eftersträvar ett effektivt och sammanhållet studiestöds- system som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. Studie- stödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart och rättssäkerheten inom systemet måste vara hög. Det är därför viktigt att säkerställa att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som utgörs av lån återbetalas till fullo. Den totala studieskulden uppgick /10 till ca . CSN redovisar att eller ca utgörs av osäkra fordringar. Regeringen bedömer därför att det krävs ytterligare insatser för att upprätthålla den grundläggande principen att samtliga låntagare ska betala tillbaka sina skulder. Regeringen anser att det finns vissa brister i studiestödsför- fattningarna som försvårar CSN:s fordringshantering och arbete med att minska antalet felaktiga utbetalningar. Bl.a. saknar CSN en möjlighet att säga upp studielån till omedelbar betalning om en låntagare missköter sin betalning. Vidare saknar CSN, till skillnad mot och arbetslöshetskassorna, en möjlighet att hålla inne en utbetalning under tid då den studerandes rätt till stödet är ifrågasatt. Regeringen lämnar i denna proposition förslag som syftar till att ge CSN bättre verktyg i myndig- hetens hantering av obetalda fordringar och i arbetet med att minska antalet felaktiga utbetalningar. Dessutom lämnas förslag som syftar till att underlätta CSN:s administration vid återbetalning av studielån. Den studiesociala kommittén har haft regeringens uppdrag att bl.a. se över de studerandes ekonomiska och sociala situation. I sitt betänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) har kommittén bl.a. lämnat förslag om förbättrade regler inom studiemedels- systemet för studerande som vårdar barn eller närstående, om högre krav på studieresultat och om att bidragsnivån bör vara densamma för alla studerande på eftergymnasial nivå. Regeringen anser att den ekonomiska situationen för studerande som vårdar barn eller närstående och som på grund av detta inte kan studera behöver förbättras. I denna proposition lämnas därför förslag till förändring av möjligheten till avskrivning av studielån i dessa situationer. Regeringen anser att det är önskvärt att öka genomströmningen i den högre utbildningen, dels för att den studerandes skuldsättning därigenom kan minskas, dels för att möjliggöra ett tidigare inträde för studerande på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår av den anledningen i denna propo- sition en tydligare prövning av studieresultat i syfte att främja en högre individuell prestationsgrad för studerande på högskolenivå. Vidare strä- var regeringen efter ett samordnat studiestödssystem som ska vara enhet- ligt och uppfattas som rättvist av den enskilde. Regeringen anser därför att det finns skäl att förändra rätten till den högre bidragsnivån i studie- medlet vid vissa eftergymnasiala studier. Regeringens bedömning i denna del syftar till att göra bestämmelserna inom studiemedelssystemet mer enhetliga och rättvisa. Studiestödssystemet som helhet påverkas i hög grad av internationella faktorer och bestämmelserna inom systemet måste kontinuerligt anpassas till ett alltmer globaliserat samhälle. Regeringen har därför tillsatt en utredare som ska se över hur systemet för studiemedel vid studier utom- lands kan förenklas, förbättras och effektiviseras i syfte att öka den inter- nationella rörligheten bland studerande (dir. 2009:124). redaren föreslå förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordrings- Prop. 2009/10:141 hantering. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Parallellt med denna översyn bedömer regeringen att vissa justeringar bör göras i det nationella regelverket på studiestödsområdet till följd av utvecklingen av och den praxis som följer av denna. för studiestöd har slagit fast att vissa krav som ställs för rätt till studiemedel för studier utomlands strider mot grundläggande unionsrättsliga principer, vilket också den studiesociala kommittén pekar på. Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna i studiestödslagen (1999:1395) om utländska medborgares rätt till studiestöd i form av studiemedel och studiehjälp anpassas för att fullt ut överensstämma med . Därutöver måste vissa följdändringar göras i studiestödslagen med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande. 5 Återbetalning av studielån CSN administrerar återbetalning av studielån enligt tre olika återbetalningssystem som avser återbetalning av studielån som har lämnats enligt tre olika lånesystem: Återbetalningspliktiga studiemedel (lån tagna före ). Studielån (lån tagna den 1 januari 1989den ). Annuitetslån (lån tagna efter ). Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till ca 1,4 miljoner personer. En del låntagare har lån i mer än ett återbetalningssystem vilket innebär att CSN sammantaget hanterar ca 1 643 000 lån. Bestämmelserna om återbetalning av studielån tagna efter finns i studiestödslagen (1999:1395). Enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till denna lag gäller den äldre studiestödslagen (1973:349) fortfarande i fråga om återbetalning av lån tagna före och den 1 januari 1989den . Det lånesystem som var i bruk infördes genom lagen (1988:877) om ändring i studie- stödslagen (1973:349). Enligt ikraftträdande- och övergångsbestäm- melserna till denna ändringslag ska den äldre studiestödslagen i dess äldre lydelse fortfarande tillämpas i fråga om studiemedel som avser tid före . Den äldre studiestödslagen tillämpas således fortfarande enligt två olika lydelser som avser de två äldre återbe- talningssystemen. Eftersom återbetalningen av lån pågår kommer dessa äldre återbetalningsregler ännu att tillämpas under åt- Prop. 2009/10:141 skilliga år. 5.2Uppsägning av studielån till omedelbar betalning /2009 var ungefär 68 000 låntagare bosatta utomlands och deras totala studieskuld uppgick till ca . Av dessa låntagare har ungefär 30 000 obetalda årsbelopp till CSN. Dessa låntagare som missköter sin återbetalning har tillsammans en total studie- skuld som uppgår till ca . CSN har intensifierat sin kravhantering vad avser utomlands bosatta låntagare och vidtagit åtgärder för att driva in ford- ringar utomlands. Myndigheten har bl.a. inlett rättsliga åtgärder i , och . har CSN även arbetat med avtal och fullmakter som syftar till att möjliggöra delgivning utomlands. Trots dessa åtgärder har det endast varit möjligt för CSN att driva in ca . Regeringen anser att det är nödvändigt med kraftfulla insatser för att öka dessa belopp och säker- ställa att studielån återbetalas i så hög utsträckning som möjligt. Reger- ingen har som tidigare nämnts därför, förutom den åtgärd som föreslås i det följande, tillsatt en utredare som har i uppdrag att bl.a. föreslå för- ändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering (dir 2009:124). Utredaren ska bl.a. utreda om en skuldförbindelse kan åstad- komma en förbättrad skuldsäkring av studieskulden samt föreslå hur en sådan kan genomföras. Vidare ska utredaren se över hur en skyldighet för den enskilde att lämna giltig adress till CSN kan införas samt vilka sank- tioner som kan vara lämpliga om skyldigheten inte uppfylls. 5.2.1Möjlighet för CSN att säga upp lån till omedelbar betalning Regeringens förslag: CSN ska få säga upp studielån (lån tagna den 1 januari 1989den ) och annuitetslån (lån tagna efter ) till omedelbar betalning, om låntagaren trots påminnelser och krav inte har betalat årsbeloppet eller avgifterna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om hur ett lån som har sagts upp och avgifter som hör till lånet ska betalas tillbaka. CSN ska få säga upp lån i form av återbetalningspliktiga studiemedel (lån tagna före ) oavsett i vilket land låntagaren är bosatt. För lån som har sagts upp till omedelbar betalning ska bestämmelser om nedsättning av årsbelopp, samordnad betalning, ändrade betalnings- villkor, sammanläggning av studielån och överföring av studielån inte tillämpas. Regeringens bedömning: CSN bör få meddela föreskrifter om hur studielån och annuitetslån och avgifter som hör till lånen ska betalas tillbaka. Studiestödsförordningen bör ändras i enlighet med detta. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian Uppsägning av Prop. 2009/10:141 studielån till omedelbar betalning (U2009/6570/SV) överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser, bland vilka kan nämnas , , och Kronofogde- myndigheten, tillstyrker förslaget i sak. ombudsmän () tillägger dock att det sett ur ett avtalsförhållandeperspektiv finns vissa betänkligheter mot att, på det sätt som föreslås, ensidigt ändra ingångna avtalsvillkor. JO anser därför att frågan om möjligheten att säga upp lån till omedelbar betalning även ska omfatta lån som tagits innan bestäm- melsen ändrats bör belysas och övervägas ytterligare. Kammarrätten i anser att det inte klart framgår av lagför- slaget om det räcker med att en del av årsbeloppet har förfallit till betal- ning eller om samtliga delbelopp måste ha förfallit till betalning för att uppsägning av lånet ska kunna ske. anser att man bör förtydliga ett lån ska få sägas upp, dvs. hur många månadsbetalningar som ska ha förfallit till betalning innan lånet får sägas upp, t.ex. hur många påminnelser som krävs. Länsrätten i anser det önskvärt att det tydligare anges i vilka situationer en omedelbar uppsägning av lånet kan bli aktuell. Enligt läns- rättens mening kan en allmänt hållen bestämmelse som den föreslagna bidra till att rättstillämpningen inte blir enhetlig och diskriminerande mot t.ex. låntagare bosatta i annat EU-land. i (LO) konstaterar att låntagarnas rätts- säkerhet har beaktats genom att åtskillnad görs mellan låntagare som medvetet och konsekvent undandrar sig återbetalning och låntagare med svag betalningsförmåga, eftersom de senare fortsatt kommer att ha möj- lighet att ansöka om nedsättning av återbetalningen och om avskrivning. Även CSN tillstyrker förslaget i sak och menar att möjligheten att säga upp lån till omedelbar betalning kommer att ge myndigheten ett bättre verktyg att driva in studieskulder, framför allt i utlandet. När det gäller den närmare utformningen av författningstexten anser CSN att det bör övervägas om det är nödvändigt att uttryckligen ange att bestämmelserna om nedsättning inte ska tillämpas på lån som sagts upp till omedelbar betalning, då det efter det att en skuld har sagts upp till omedelbar betal- ning inte kommer att debiteras några ytterligare årsbelopp för den skul- den och det således inte finns något årsbelopp som kan sättas ned. Om detta ändå bör anges i författningstexten, bör motsvarande även anges i fråga om lån tagna före . Vidare anser CSN att det i författningstexten bör tilläggas att möjligheterna till samordnad betal- ning, ändrade betalningsvillkor, sammanläggning av studielån och över- föring av studielån inte ska tillämpas i fråga om lån som har sagts upp till omedelbar betalning. Länsrätten i anser i likhet med CSN att det bör anges att bestämmelserna om samordnad betalning och över- föring inte ska tillämpas när en studieskuld har sagts upp till omedelbar betalning. Länsrätten anser också att det i fråga om studielån tagna före bör anges att bestämmelserna om nedsättning av års- belopp inte ska tillämpas efter det att lånet har sagts upp till omedelbar betalning. Skälen för regeringens förslag och bedömning CSN har ingen möjlighet att säga upp lån eller övriga fordringar till omedelbar betalning vad avser lån tagna efter , dvs. studielån och annuitetslån. Återbetalningen administreras genom att CSN fastställer ett årsbelopp som låntagaren ska betala . Om en låntagare som är bosatt i inte betalar hela årsbeloppet kan det som inte återbetalats drivas in av utan att beloppet först har fastställts genom ett utslag eller en dom. Den indriv- ning av årsbelopp som sker i vållar således i normalfallet inga administrativa problem för CSN. Vid indrivningen av obetalda fordringar från låntagare bosatta utomlands kan dock CSN endast initiera rättsliga processer på redan förfallna belopp, vilket normalt innebär att enbart en del av skulden fastställs genom det rättsliga avgörandet. Ett årsbelopp kan kvarstå obetalt under innevarande år och under tre efterföljande år. Därefter tas beloppen bort från betalningsplanen. Detta följer av bestämmelser i 4 kap. 27 § studiestödslagen (1999:1395). Det innebär dock inte att denna del av skulden skrivs av från studielånet eftersom de obetalda beloppen är en del av den totala skul- den. Beloppen återförs tillsammans med de avgifter som påförts låntaga- ren till den ordinarie studieskulden och påverkar alltså skuldens storlek och därmed också storleken på framtida årsbelopp. Systemet med att debiteringen av belopp efter en viss tidpunkt upphör, medför att det totala förfallna beloppet för en låntagare som inte betalar i rätt tid förändras . Detta förfaringssätt är normalt inte något pro- blem om låntagaren är bosatt i . Om låntagaren däremot befinner sig utomlands och inte betalar årsbeloppen till CSN, medför detta pro- blem både när inkassoåtgärder vidtas och vid rättsliga processer, efter- som det inte är självklart att svenska studiestödsregler kan tillämpas vid kravverksamhet utanför . Med dagens regler riskerar dessutom CSN att behöva gå till domstol upprepade gånger beträffande en och samma låntagare om låntagaren inte betalar de årsbelopp som fastställs för tid efter den som omfattas av den första domstolsprövningen. För att effektivisera indrivningen av fordringar främst från låntagare bosatta utomlands föreslås därför att det ska införas en möjlighet att säga upp studielån (lån tagna mellan och ) och annuitetslån (lån tagna efter ) till omedelbar betal- ning om låntagaren trots påminnelser och krav inte betalat årsbeloppet. Därmed kan statens fordran avgöras i en enda rättslig process. Möjlig- heten att säga upp studielån och annuitetslån till omedelbar betalning är något som bara ska nyttjas i undantagsfall och för de låntagare som trots påminnelser och krav inte betalar sina studieskulder. Kammarrätten i och har i sina remissvar visat på att det är oklart om hela årsbeloppet ska vara obetalt för att studieskulden ska kunna sägas upp till omedelbar betalning. Som framgått ovan fast- ställer CSN vid ett kalenderårsskifte storleken på det årsbelopp som ska debiteras låntagaren. Betalningen av detta årsbelopp fördelas normalt på Låntagaren kan dock efter överens- kommelse med CSN få årsbeloppet fördelat på mellan ett till tolv betal- ningstillfällen. Regeringen anser att det i normalfallet bör krävas att hela det debiterade årsbeloppet som har förfallit till betalning kvarstår obetalt för att studieskulden ska kunna sägas upp till omedelbar betalning. Det bör dock vid vissa särskilda förhållanden räcka med att endast en del av årsbeloppet har förfallit till betalning för att uppsägning ska kunna ske. Som exempel kan nämnas den situationen att låntagare sätter i system att endast betala en mindre del av årsbeloppet för att undgå att lånet sägs upp. I ett sådant fall bör det vara möjligt för CSN att säga upp lånet till omedelbar betalning. Som framgått ovan har CSN ofta goda möjligheter att kräva in obetalda fordringar beträffande låntagare bosatta i via indrivning hos . Därför bör det endast undantagsvis finnas behov av att använda bestämmelsen i fråga om sådana låntagare. Ett sådant undantag skulle t.ex. kunna vara fall där en låntagare som av CSN bedöms ha betalningsförmåga och trots åtgärder från Kronofogde- myndigheten har undandragit sig betalningsansvar. Utöver det ovan sagda anser regeringen, även med beaktande av vad Länsrätten i har anfört, att det i första hand bör ankomma på CSN att fastställa principer för när möjligheten att säga upp lån till omedelbar betalning bör komma till användande. Det kan vara lämpligt att dessa principer fastställs genom myndighetsföreskrifter. Regeringen förutsätter också att möjligheten att säga upp studielån till omedelbar betalning inte används annat än i situationer där myndigheten bedömer sannolikheten att få en återbetalning till stånd enligt ordinarie regler som liten. Vad gäller återbetalningspliktiga studiemedel (lån tagna före ) så finns det en möjlighet för CSN att säga upp lån till omedelbar betalning. Detta gäller dock enbart i fråga om låntagare som är bosatta utomlands. Länsrätten i har i två avgöranden funnit att bestäm- melsen som möjliggör uppsägning av studiemedelsfordringar till omedel- bar betalning för personer bosatta utomlands strider mot , efter- som bestämmelsen missgynnar låntagare som är bosatta utomlands då den saknar motsvarighet för låntagare som bor i . Med hänsyn till det anser länsrätten att bestämmelsen inte bör tillämpas för de arbets- tagare eller egenföretagare som avses i artiklarna 45 och 20 i EUF-för- draget (tidigare artiklarna 39 och 43 i EG-fördraget) och att studie- medelsfordringar därmed inte bör sägas upp för personer som omfattas av dessa artiklar. Som framgått i det föregående är det viktigt att CSN, när det gäller låntagare som inte betalar sina studieskulder, har en möjlighet att säga upp hela fordran till omedelbar betalning. Som redovisats ovan fungerar kravhanteringen för de låntagare som är bosatta i tillfredställande. Som också framgått i det föregående är det betydligt svårare för CSN att kräva in obetalda fordringar utomlands. det viktigt att bestämmelser i studiestödsförfattningarna inte har ett inne- Prop. 2009/10:141 håll som står i strid med de förpliktelser som åvilar enligt EU- Sammantaget finns alltså även skäl att förändra bestämmelserna om CSN:s möjlighet att säga upp återbetalningspliktiga studiemedel (studie- lån tagna före ) till omedelbar betalning så att be- stämmelsen inte längre anger att uppsägning endast kan ske i fall när låntagaren är bosatt utomlands. Bestämmelsen ska i stället innebära att möjligheten att säga upp studiemedelsfordringar ska omfatta samtliga låntagare, oberoende av var de är bosatta. sägas upp till omedelbar betalning under förutsättning att låntagaren inte har betalat årsbeloppet eller eventuella avgifter i rätt tid. ändring kommer bestämmelsen inte längre att kunna betraktas som dis- Regeringen har i 4 kap. 7 § studiestödsförordningen (2000:655) bemyn- digat CSN att bestämma inom vilken tid och på vilket sätt som låntaga- ren ska betala sitt årsbelopp och tillhörande avgifter. ingen i 4 kap. 8 § samma förordning föreskrivit att CSN får skicka en påminnelse till låntagaren om denne inte har betalat årsbeloppet senast Om en betalning inte har kommit in till CSN skickar myndigheten således ut en påminnelse till låntagaren och debiterar en på- Om låntagaren trots detta inte betalar skickar CSN ut ytterligare en påminnelse om betalning. Uteblir betalningen även efter denna andra påminnelse skickar CSN ut ett kravbrev till låntagaren. detta krav kan myndigheten sedan påbörja eventuella indrivningsåt- Regeringen förutsätter att CSN även fortsättningsvis kommer att hantera påminnelser och krav på detta sätt i situationer där det kan bli aktuellt att säga upp hela lånet till omedelbar betalning. rar således inte att lånet sägs upp till omedelbar betalning om låntagaren inte har fått minst två påminnelser och ett krav och därefter inte har be- Regeringen förutsätter även att CSN vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att påminnelser och krav når fram till lån- Ändrade villkor för tidigare beviljade lån Regeringens förslag kan sägas innebära en förändring av redan ingångna