prop · GY031d01 · 2010-10-12 00:00:00 — Justitiekanslern hade som mål att värna rättssäkerheten, offentligheten yttrandefriheten samt en god myndighetskultur. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 kanslern ska medverka till att rättstillämpningen blir effektiv och rättssäker. Datainspektionen hade som mål att sträva efter att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Fokus ska läggas på känsliga områden, nya företeelser och områden där risk för missbruk är särskilt stor. Antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern 2009 var i princip oförändrat jämfört med , cirka 8 400 stycken. Eftersom mer resurskrävande ärende som tillsyns-, yttrandefrihets- och skadeståndsärenden fortsatte att öka medan rättshjälps- och kameraärenden minskade, ökade arbetsbelastningen. Antalet avgjorda ärenden minskade med knappt 400 ärenden. Antal ärenden i balans ökade med cirka 200 till knappt 1 800 ärenden. Justitiekanslern har bedrivit tillsyn över den offentliga verksamheten genom klagomålshantering, egeninitierad granskning, genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar och viss inspektionsverksamhet. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte har omfattats av grundlagsskydd. Många ärenden rör således publiceringar på Internet där webbplatsen inte omfattats av den så kallade databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Detta innebär att ärendena ska hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. I de fall där Justitiekanslern har vidtagit någon form av åtgärd har det oftast avsett anmälningar om ifrågasatt hets mot folkgrupp. inkom cirka 3 000 skadeståndsärenden vilket är cirka 300 fler än föregående år. Drygt hälften av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten fick av 2009 ett extraordinärt inflöde av skadeståndsanspråk från enskilda som begär ersättning av staten på grund av långsam handläggning hos Regeringsrätten. Ärendena har initierats av , som är en ideell och oberoende organisation som bevakar frågor om fri- och rättigheter, genom information till berörda personer om möjligheten att begära skadestånd av staten genom Justitiekanslern. Drygt 2 000 personer har fått denna information. hade Justitiekanslern fått in över 330 sådana ärenden. Antalet inkomna ärenden rörande integritetsfrågor minskade . Minskningen hänför sig till ärenden om allmän kameraövervakning och beror på att antalet ansökningar till länsstyrelser om tillstånd till allmän kameraövervakning har minskat. inkom cirka 1 900 ärenden om rättshjälp till myndigheten vilket är något färre än . Justitiekanslern har överklagat beslut i 41 ärenden och av de överklagade ärendena som har prövats av domstol har Justitiekanslern helt eller delvis vunnit bifall i av fallen. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn över behandlingen av personuppgifter. Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden, nya företeelser samt områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. Exempel på frågor som stått i fokus för tillsynen är utvecklingen av e-förvaltningen, IT-stödet i skolor och hanteringen av patientuppgifter inom hälso- och sjukvården. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter samt privata företag och har utformats som fältinspektioner, skrivbordsinspektioner och enkätinspektioner. Det totala antalet inledda tillsynsärenden av behandlingen av personuppgifter uppgick till 149. Antalet avslutade ärenden uppgick till 110. Datainspektionen har fortsatt att arbeta aktivt med sin informationsverksamhet i syfte synliggöra integritetsfrågorna i samhället. Representanter för Datainspektionen har medverkat i radio och tv. Myndigheten har vidareutvecklat sin hemsida, arrangerat utbildnings- tillfällen för personuppgiftsombud och besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. För att öka effektiviteten i sin verksamhet samverkar Datainspektionen med andra myndigheter och organisationer. har man samverkat med bland annat och i syfte att åstadkomma samsyn i integritetsfrågor såväl som att klargöra gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar. Vidare har Datainspektionen deltagit i internationellt samarbete i frågor som rör skydd för personuppgifter och personlig integritet samt i EU:s gemensamma tillsyn på dataskyddsområdet. Datainspektionens arbete med att bidra till utvecklingen av en effektiv och rättssäker elektronisk förvaltning fortsatte . Arbetet utgjordes bland annat av inspektioner av, och samverkan med andra myndigheter. Dessutom har Datainspektionen tagit fram informationsmaterial som beskriver hur personuppgifter ska skyddas i IT-systemen på den omreglerade apoteksmarknaden. Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Datainspektionen påbörjade nio tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen. Åtta ärenden avgjordes. Tillsynsärendena har i huvudsak rört registrering av missvisande uppgifter och utlämnande av personupplysningar till kunder som saknat legitimt behov av kreditupplysning. Kreditupplysningsbranschen har fortfarande präglats av de tjänster som erbjuder kreditupplysningsinformation via Internet med stöd av utgivningsbevis. Dessa tjänster tillhandahålls under åberopande av grundlagsskydd vilket innebär att kreditupplysningslagens bestämmelser om legitimt behov och kreditupplysningskopia inte behöver tillämpas när företagen lämnar ut kreditupplysningar. En översyn av förhållandet mellan kreditupplysningslagen och yttrandefrihetsgrundlagen i fråga om den beskrivna problematiken har bedrivits inom . Översynen har utmynnat i ändringar i kreditupplysningslagen som träder i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Vad gäller Datainspektionens arbete med tillstånd och tillsyn enligt inkassolagen bedömer myndigheten att inkassobolagen i allt väsentligt följer god inkassosed. har 86 tillsynsärenden påbörjats och 79 ärenden har avslutats. har Justitiekanslern i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. En viss försämring har dock skett vad gäller ärendehandläggningen då antalet avgjorda ärenden minskat som antalet inkommande ärenden i stort sett var oförändrat, vilket gjort att ärendebalansen ökat något. Det är av vikt att Justitiekanslern arbetar för att ytterligare kvalitetssäkra och effektivisera arbetet i myndigheten och att detta avspeglar sig i resultatförbättringar. har Datainspektionen i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. När det gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter bedöms målet ha uppnåtts. Målet för kreditupplysningsverksamheten har inte kunnat uppfyllas. Som framgått av det föregående är detta dock hänförligt till förhållanden som myndigheten inte råder över. Beträffande inkassoverksamheten har verksamhetsmålet uppfyllts. Sammantaget bedömer regeringen att Datainspektionen uppnått ett i stort sett gott verksamhetsresultat. har inte haft några invändningar revisionsberättelse avseende , Justitiekanslern och Datainspektionen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För att uppnå en levande demokrati, där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras, krävs att det finns starka och väl fungerande demokratiska institutioner. Regeringen kommer därför att fortsätta verka för en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt för olikheter mellan individer, som dessa olikheter måste rymmas inom ramarna för samhällets demokratiska grundvalar. Därför föreslås att satsningen på dialog för en gemensam värdegrund ska fortsätta . I en väl fungerande demokrati är det centralt att väljarna kan utkräva ansvar för den förda politiken. Den ökade användningen av informationsteknik kan underlätta för medborgarna att inhämta kunskap om var ansvaret för de politiska besluten ligger. Regeringen fortsätter därför verka för en effektiv och transparent förvaltning genom fokus på bl.a. e- förvaltning. Intresseområdet omfattar även ökat användar- och invånarinflytande i anslutning till begreppet e-demokrati. Regeringen fortsätter även att arbeta med frågor som rör hot mot demokratin och hot mot förtroendevalda bland annat i syfte att motverka uttryck och företeelser som syftar till att begränsa enskildas fri- och rättigheter. Regeringen främjar också forskning om e- demokratiska processer genom finansiering via de statliga forskningsråden. Dialog för en förstärkt gemensam värdegrund lämnade regeringen skrivelsen Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106), i vilken inriktningen för satsningen om värdegrundsdialog redovisades. Det övergripande syftet med regeringens fortsatta satsning på dialog om samhällets värdegrund är att verka för social sammanhållning. I enlighet med skrivelsen avser regeringen att ställa medel till förfogande för att myndigheten ska utlysa och fördela stimulansmedel till organisationer inom det civila samhället. Syftet är att stimulera och stödja nya eller befintliga mötesplatser, dialoger och liknande verksamhet som bedrivs med utgångspunkt i demokratin och de mänskliga Arbetet ska bedrivas på lokal nivå och i första hand riktas till unga. Stimulansmedlen till organisationer inom det civila samhället ska fördelas av i samråd med partnerskapet för social sammanhållning. Vidgat inflytande med hjälp av e-verktyg Ett vitalt civilt samhälle är av största vikt för en levande demokrati. Regeringen vill stödja demokratiskt medborgarengagemang för att skapa en medborgarnära demokrati. Detta ökar förtroendet för den förda politiken genom att fler människor är delaktiga i den politiska beslutsprocessen. Ett sätt att öka tillgängligheten är genom e- verktyg. Ny teknik kan bidra till att hitta nya, enklare och snabbare vägar att kommunicera och kan därmed underlätta deltagande och möjligheten för medborgarna att komma närmare beslutsfattandet. Tillgången till Internet är nu så stor att en betydande andel av befolkningen på ett naturligt sätt använder sig av det. Regeringen vill därför främja möjligheterna till medborgardeltagande via kommunala paneler, samråd, dialoger, e-petitioner och konsultationer. Detta görs genom att stödja utvecklingen inom kommuner och landsting. Det är viktigt att de nya möjligheterna till insyn och inflytande i den politiska beslutsprocessen når så stora medborgargrupper som möjligt. Regeringen avser därför främja ökad kunskap om nya metoder för politiskt deltagande. I ett fortsatt nära samarbete med SKL kan de metoder för dialog som har tagits fram vidareutvecklas, synliggöras och tillgängliggöras. Att öka möjligheten till inflytande är en kontinuerlig process som regeringen avser arbeta vidare med. Regeringen ser därför fortlöpande över vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att öka medborgarinflytandet både nu och för framtiden. Den ökade användningen av informationsteknik skapar större transparens i den offentliga förvaltningen och stärker därmed demokratin. Det blir enklare för medborgaren att ta reda på var ansvaret för ett visst politiskt beslut ligger och hur hon eller han kan påverka beslutsprocessen. Den offentliga förvaltningen och de tjänster som erbjuds medborgaren ska följa med i den teknologiska utvecklingen och offentliga tjänster ska kontinuerligt utvecklas för att möta de nya krav och förväntningar som ställs, samt ta hänsyn till att äldre, nyanlända och personer med funktionsnedsättning kan tänkas hamna utanför systemet. kan bidra till att uppfylla målen för demokratipolitiken. Regeringens satsning på en effektivare och mer enhetlig förvaltning är därför även en viktig del i arbetet för ökad insyn i det demokratiska systemet. Se vidare utgiftsområde 2, avsnitt 3 Statlig förvaltningspolitik. En annan viktig del av demokratipolitiken är medborgarnas möjlighet till ansvarutkrävande. , som lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2008:125), har föreslagit åtgärder som kan påverka möjligheterna till ansvarsutkrävande för medborgarna gentemot de förtroendevalda. Förslagen som återfinns i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) innefattar bland annat en förstärkning av det så kallade folkinitiativet, som innebär att en rådgivande folkomröstning ska hållas om av kommun- eller landstingsinvånarna begär det. Ändringarna i regeringsformen och övriga lagar föreslås träda i kraft . Möjligheten att e-rösta på Internet är en fråga som diskuteras i bland annat , , och . Regeringen är positiv till användandet av Internet för att stärka de demokratiska processerna, men har bedömt att det inte har varit möjligt att genomföra någon reform för e-röstning års allmänna val, eftersom det inte finns något sätt att säkerställa valhemligheten. Mot bakgrund av ovanstående tillämpades det nuvarande valsystemet vid de allmänna valen 2010. följs den internationella utvecklingen och om regeringen ser en positiv utveckling, kan regeringen åter komma att se över frågan om e-röstning. Motverka och förebygga hot mot demokratin I ett demokratiskt samhälle är det oacceptabelt att människor som väljer att engagera sig politiskt därigenom utsätter sig själva och sina närstående för en risk att bli utsatta för hot eller 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det långsiktigt förebyggande arbetet med att bekämpa hot och våld mot förtroendevalda är en fortsatt prioriterad fråga för regeringen. Den yttersta formen av hot mot demokratin är terrorism. har numera internationella åtaganden inom ramen för FN, och EU, och arbetar aktivt mot terrorism såväl nationellt som internationellt. Regeringen presenterade en handlingsplan mot terrorism (skr. 2007/08:64). Inom ramen för denna genomför regeringen bland annat insatser inom demokratipolitiken för att förebygga våldsam extremism. Regeringen har tagit initiativ till flera rapporter och sammanställningar för att få en kunskapsöversikt över grupper som utövar våldsam politisk extremism för att uppnå sina mål. Ett antal förslag på åtgärder för att motverka extremism och radikalisering redovisas i dessa rapporter. Kommuner och Landsting (SKL) har fått bidrag för att göra en sammanställning av lokala åtgärder för att motverka och bemöta extremism. har fått i uppdrag att undersöka verksamhet som hjälper unga personer att lämna grupper som främjar våld och hot för att nå politiska mål och stödjer personer som har lämnat sådana grupper. Säkerhetspolisen har fått i uppdrag att sammanställa en rapport om våldsbejakande islamistisk extremism. Den kunskap som genereras genom dessa initiativ kommer att utgöra grunden för regeringens fortsatta arbete med att förebygga våldsam extremism. Regeringens långsiktiga mål med arbetet för de mänskliga rättigheterna i är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna. Regeringen har även fortsättningsvis en hög ambitionsnivå när det gäller detta arbete. avser regeringen att återkomma med en skrivelse till om det fortsatta systematiska arbetet för de mänskliga rättigheterna i . Resultaten från en rad olika uppdrag och arbeten som pågår kommer att påverka inriktningen i den nämnda skrivelsen till . Utvärderingen av den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna 20062009 som kommer att redovisas är ett sådant viktigt underlag. Slutbetänkandet från Delegationen för mänskliga rättigheter i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 är ett annat underlag som kommer att ha stor betydelse för det fortsatta systematiska arbetet på området. granskades inom ramen för den universella periodiska granskningen (UPR) i för mänskliga rättigheter. fick 149 rekommendationer under granskningen, varav ett flertal rörde åtgärder som är relevanta inom ramen för det systematiska arbetet för de mänskliga rättigheterna i . Den vanligaste rekommendationen gällde frågan om inrättandet av en nationell rättigheter. Rekommendationerna från UPR- granskningen och andra rekommendationer och synpunkter som riktas mot av olika internationella övervakningskommittéer kommer att ligga till grund för en kartläggning av hur situationen ser ut i när det gäller mänskliga rättigheter. Denna kartläggning kommer att påbörjas och utgör också ett underlag till den kommande skrivelsen. Dialogen med det civila samhällets organisationer om deras roll i det framtida arbetet för de mänskliga rättigheterna i initieras och är en del av regeringens värdegrundsstatsning. Dialogen kommer att behandla hur samverkan kan ske mellan stat, kommun och det civila samhället, med respekt för parternas olika roller och organisationernas självständighet. Även detta arbete kommer att beaktas i skrivelsen. Andra viktiga beståndsdelar i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna är fortsatt stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting, samt arbetet med att ta fram uppföljningsbara indikatorer och kopplingen till det internationella samarbetet kring dessa frågor. Under det svenska EU-ordförandeskapet blev det särskilt tydligt att arbetet för de grundläggande rättigheterna inom EU är en oskiljaktig del av det nationella arbetet för de mänskliga rättigheterna i . Det framtida arbetet för de mänskliga rättigheterna måste därför på ett tydligare sätt än inkludera arbetet inom EU. Det arbete som för grundläggande rättigheter genomför bör därför följas även i fortsättningen. 9.12.1 6:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och kommunerna för biträde i samband med val. Anslaget används också för uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, arbete med dialog för en förstärkt gemensam värdegrund och mångvetenskaplig demokratiforskning. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslagets storlek beror till största delen på vilka val som hålls . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . har forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning betalats ut av . De projekt som fått medel avslutas . Regeringen anser att forskningen inom detta område bör fortsätta då resultaten utgör ett viktigt underlag för regeringens och bedömning av demokratipolitikens fortsatta inriktning. Regeringen har bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden. Utnyttjandet av bemyndigandet för- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 väntas bli lägre än vad som redovisades i budgetpropositionen då en ny utlysning av forskningsmedel planeras att genomföras först . Fortsatt stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning förutsätter att långsiktiga åtaganden om forskningsbidrag kan göras även fortsättningsvis. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 9.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget minskas med 2011 eftersom inga insatser i samband med val genomförs . Till följd av att tillfälliga satsningar på demokrati och mänskliga rättigheter som genomförts upphör minskas anslaget 2011 med sammanlagt (prop. 2007/08:1, utgiftsområde 1, avsnitt 4.9.1 och prop. 2009/10:1, utgiftsområde 1, avsnitt 9.10.1). Regeringen anser att anslaget bör öka med 2011 och 2012 för det fortsatta arbetet med Dialog för en förstärkt gemensam värdegrund. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . kommer allmänna val att genomföras. Regeringen avser återkomma med anledning av detta. Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Tillfällig satsning med under 2009-2011 inom Dialog för förstärkt gemensam värdegrund upphör 2012 (prop. 2008/2009:1, utgiftsområde 1, avsnitt 9.9.1). 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 191 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 191 tkr prisnivå. 4Motsvarar 30 191 tkr prisnivå. Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningskostnader. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern bedriver även arbetet med att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. Det är av vikt att Justitiekanslern kan upprätthålla en hög nivå på verksamheten utifrån det uppdrag myndigheten har, bland annat som tillsynsmyndighet över andra myndigheter och deras ärendehantering. Justitiekanslern måste också kunna hantera ärendetillströmningen av bland annat skadeståndsärenden på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Anslagen 1:1 , 1:3 samt 1:5 domstolar, under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, minskas med vardera. minskas anslaget med till följd av att vissa gemensamma e-förvaltningsprojekt genomförs, se utgiftsområde 2 anslag 1:17 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . Åren 2012, 2013 respektive 2014 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 37 029 tkr prisnivå. 3Motsvarar 37 073 tkr prisnivå. 4Motsvarar 37 022 tkr prisnivå. Anslaget används för Datainspektionens förvaltningskostnader. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Datainspektionens verksamhet att verka för att den personliga integriteten skyddas vid behandling av personuppgifter, har vidgats över tiden.