prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — -godkända betyg i engelska eller matematik, och -godkända betyg i minst fyra andra ämnen. För de som har godkända betyg isvenska, engelska och matematik krävs i stället godkända betyg i minst tre andra ämnen. Vid tillämpningen av första och andra styckena ska med godkänt betyg i svenska jämställas godkänt betyg i svenska som andraspråk. För elever från särskolan behöver hemkommunen erbjuda utbildning på ett särskilt program bara om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i gymna- siesärskolan, därför att eleven bedöms kunna gå i gymnasie- skolan. Ett erbjudande om utbildning enligt 18 a § eller 21 a § får avse utbildning som anordnas av hem- kommunen eller av en annan kommun. Ett erbjudande om utbildning enligt 1921 §§ som anordnas av hemkommunen eller av en annan kommun eller ett landsting. Utbildning enligt 19 och 20 §§ som anordnas av en annan kom- mun eller ett landsting och som avser en grupp elever får erbjudas inom ramen för ett samverkans- avtal. Två eller flera kommuner som gemensamt erbjuder utbildning för en grupp elever bildar ett sam- verkansområde för den utbild- ningen. Kommuner som har slutit samverkansavtal med ett landsting om en viss utbildning för en grupp elever bildar ett samverkans- område för den utbildningen. För elever från särskolan gäller hemkommunens ansvar för att utbildning på individuella pro- gram erbjuds bara om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 § inte tas ungdomar som önskar gå på pre- emot i gymnasiesärskolan, därför att eleven bedöms kunna gå i gym- nasieskolan behöver för att beskriva sitt utbildningsbehov för gymnasie- skolan eller en fristående gymnasieskolan. Om en elev som önskar gå en sådan utbildning som avses i första stycket begär det, ska hem- kommunen se till att berörd skola informeras om elevens utbild- ningsbehov. Mottagande till vissa särskilda En ansökan till ett individuellt program som har utformats för en grupp elever ska skickas till sty- relsen för utbildningen i den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till den huvudmannen. Om hemkommunen inte tillhör sam- verkansområdet för utbildningen, ska styrelsen bifoga ett yttrande där det framgår om hem- kommunen åtar sig att svara för kostnaderna för sökandes utbild- ning. En ansökan till programinriktat individuellt val eller yrkesintro- duktion som har utformats för en grupp elever ska skickas till sty- relsen för utbildningen i den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman, ska ansökan sändas vidare till den huvudmannen. Om ansökan rör yrkesintroduk- tion och hemkommunen inte till- hör samverkansområdet för utbildningen, ska styrelsen bifoga ett yttrande där det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. En kommun eller ett landsting som anordnar en utbildning på ett individuellt program som ha utformats för en grupp elever är skyldig att ta emot en sökande till utbildningen, om den sökande är behörig enligt 1 § och 22 § andra stycket och hör hemma i kommu- nen eller samverkansområdet för utbildning eller om hemkommu- nen har åtagit sig att svara för kostnaderna för utbildningen. En kommun eller ett landsting som anordnar en utbildning på programinriktat individuellt val ska ta emot en sökande till utbild- ningen, om sökanden är behörig enligt 31 b §. En sökande till yrkesintroduktion som anordnas för en grupp elever ska tas emot om denne är behörig enligt 31 §. För sökandena enligt första stycket gäller att de måste höra hemma i kommunen eller samver- kansområdet för utbildningen eller att hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för En kommun får ta emot andra sökande till programinriktat indi- viduellt val eller yrkesintroduktion än de som avses i andra stycket, om det finns plats sedan alla de som ska tas emot antagits. Regeringen eller en myndighet får för programinriktat individuellt besluta att utbildningen ska stå val besluta att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet öppen för sökande från hela landet (riksrekrytering). (riksrekrytering). delar föreskrifter om vilken myn- delar föreskrifter om vilken myn- dighet som avses. dighet som avses. Beslut om riksrekrytering ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta. Beslut om behörighet och Beslut om behörighet och mottagande till vissa särskilda Styrelsen för utbildningen i anordnande kommun eller lands- ting beslutar om en sökande till ett individuellt program som utfor- mats för en grupp elever är behörig och om sökanden ska tas emot. Styrelsen för utbildningen i anordnande kommun eller lands- ting beslutar om en sökande till ett programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion som utfor- mats för en grupp elever är behörig och om den sökande ska tas emot. Den som har påbörjat utbildning Den som har påbörjat utbildning på ett individuellt program har rätt på särskilda program har rätt att att fullfölja utbildningen hos fullfölja utbildningen hos huvud- huvudmannen enligt den plan som mannen enligt den plan som fanns fanns när utbildningen inleddes. när utbildningen inleddes. Om eleven har medgivit att planen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja utbildningen gäller även efter ett studieuppehåll på högst för studier utomlands. En kommun som på ett natio- En kommun som på ett natio- nellt program har antagit en elev nellt program eller program- som inte är hemmahörande i inriktat individuellt val har antagit kommunen eller i samverkans- en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkans- ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hem- ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hem- Detsamma gäller ett lands- ting som på ett nationellt program detsamma gäller ett lands- har antagit en elev som inte är ting som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är området för utbildningen. området för utbildningen. En kommun som på preparand- utbildning tagit emot en elev som inte är hemmahörande i kom- munen eller i samverkansområdet för utbildningen ska också ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om interkommunal ersättning. Ungdomar som har ett svårt rörelsehinder har rätt att få utbildning vid en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning om de 1.har slutfört sista årskursen i eller motsvarande, 2.kan påbörja utbildningen senast det kalenderår de fyller , och 3.uppfyller de övriga behörighetsvillkor som följer av 2326 §§, när det gäller nationella program. Första stycket 1 gäller inte utbildning i form av ett indivi- duellt program. För att ha rätt till sådan utbildning krävs att grund- skoleutbildningen eller motsva- rande har avslutats. Första stycket 1 gäller inte utbildning i form av särskilda program. För att ha rätt till sådan utbildning krävs att grundskole- utbildningen eller motsvarande har avslutats. Om en fristående skola anordnar sådan utbildning som en kommun enligt 5 kap. får anordna inom ramen för nationella program i gymnasie- skolan och alla elever ges möjlighet att inom ramen för utbildningen uppnå grundläggande behörighet för högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, ska förklara skolan berättigad till bidrag som avses i 8 a § i fråga om utbildningen. En sådan förklaring får dock lämnas endast om 1. skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet, 2.huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksam- heten i enlighet med ovan angivna villkor, 3.skolan står öppen för alla ungdomar som har rätt till motsvarande utbildning i gymnasieskolan enligt denna lag, med undantag för sådana ungdomar som skulle ge skolan betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter om de skulle antas, 4.skolan för undervisningen använder lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak ska bedriva, dock med undantag för fall då personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna, och 5.skolan uppfyller ytterligare villkor i fråga om utbildningen vid fri- stående skolor och om antagningen till och ledningen av sådana skolor. Regeringen får meddela föreskrifter om de ytterligare villkor som avses i första stycket 5. En fristående skola som avses i En fristående skola som avses i denna paragraf får även anordna denna paragraf får även anordna att ta emot en elev på ett indivi- duellt program finns endast om utbildning som motsvarar yrkes- kommer överens om det bidrag program får anordna program- som kommunen ska betala till inriktat individuellt val och yrkes- ska bedrivas i en omfattning som emot en elev på yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språk- ningens omfattning får dock mins- kas om en elev begär det och sty- relsen för utbildningen finner det kommer överens om det bidrag förenligt med syftet för utbild- som kommunen ska betala till ska bedrivas i en omfattning som ningens omfattning får dock mins- kas om en elev begär det och sty- relsen för utbildningen finner det förenligt med syftet för utbild- ningen. En förklaring enligt första stycket ska inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. De bestämmelser i 5 kap. och de föreskrifter som har meddelats med stöd av och i anslutning till dessa bestämmelser, som ger regeringen, en myndighet eller styrelsen för utbildningen rätt att göra avsteg från vad som annars gäller för utbildning anordnad av en kommun eller ett lands- ting, ska tillämpas på motsvarande sätt för fristående skolor. Detsamma gäller sådana inskränkningar i möjligheterna att anordna vissa utbild- ningar som kan följa av föreskrifter meddelade med stöd av 5 kap. Huvudmannen för utbildningen ska likställas med styrelsen för utbild- Prop. Ett beslut om rätt till bidrag ska Ett beslut om rätt till bidrag ska innehålla uppgift om vilket natio- innehålla uppgift om vilket natio- Beslutet ska dessutom i vissa fall Beslutet ska dessutom i vissa fall inom programmet som utbild- inom programmet som utbild- skrifter om i vilka fall en inrikt- skrifter om i vilka fall en inrikt- ning ska anges i beslutet. ning ska anges i beslutet individuellt val ska det av beslutet framgå vilket nationellt yrkes- För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbild- ning för de elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasie- utbildning då utbildningen började. Bidraget (grundbelopp) ska avse ersättning för 2.läromedel och utrustning, 3.elevvård och hälsovård, Därutöver ska kommunen lämna bidrag (tilläggsbelopp) för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmåls- Kommunen är dock inte skyldig att lämna bidrag för elever som är i behov av särskilt stöd, om betydande ekonomiska eller organi- satoriska svårigheter uppstår för kommunen. Om utbildningen enligt beslutet Om utbildningen enligt beslutet om rätt till bidrag motsvarar ett om rätt till bidrag motsvarar ett nationellt program eller en natio- nationellt program eller en natio- nell inriktning som elevens hem- nell inriktning som elevens hem- fördelning av resurser till det pro- fördelning av resurser till det pro- grammet eller den inriktningen. grammet eller den inriktningen. Vad som föreskrivs i fjärde stycket gäller också om beslutet om rätt till bidrag avser ett pro- program som elevens hemkommun Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet belopp som elevens hemkommun belopp som elevens hemkommun ska betala, om eleven har antagits ska betala, om eleven har antagits till en utbildning som enligt till en utbildning som enligt beslutet om rätt till bidrag mot- beslutet om rätt till bidrag mot- svarar ett program eller en natio- svarar ett program eller en natio- nell inriktning eller en särskild nell inriktning eller en särskild variant som kommunen inte erbju- variant som kommunen inte erbju- Kommunen ska vid tillämp- Kommunen ska vid tillämp- ningen av sådana föreskrifter även ningen av sådana föreskrifter även beakta tredje stycket. gäller om en elev antagits till ett med inriktning mot ett visst yrkes- För en elev som genomgår För en elev som går på yrkes- utbildning på ett individuellt pro- betala det belopp som överens- belopp som överenskommits med den fristående skolan. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag ska bestämmas i stället för det som anges i andrafjärde styckena, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en fristående skola. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om försöksverksamhet inom det offentliga skolväsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestäm- melser i denna lag. Undantag får göras även från Undantag får göras även från andra bestämmelser i denna lag för andra bestämmelser i denna lag för att möjliggöra en försöksverk- att möjliggöra en försöksverk- samhet med sådan utbildning i samhet med sådan utbildning i gymnasieskolan som inte utgörs av gymnasieskolan som inte utgörs av utbildning på nationella eller indi- utbildning på nationella eller sär- Bilaga 15 Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G) Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av , (SiS), Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , , Myndigheten för (Yh), (), Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), , (), (), , , , (LiU), , , , , , (), , , (N 2008:5), kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, läns landsting, , Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO), (), , i (LO), , (), akademikers centralorganisation (), Elevråds (), , Kommuner och Landsting (SKL), , (). Dessutom har spontana remissvar inkommit från Per Ahnegård Studie- och yrkesvägledare , (), , Rektor och lärare från gymnasieskolans individuella program, , Sofiaängens skola. , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , ungdomar och Vuxna, elevråd () samt har beretts tillfälle att avge yttrande men har inte inkommit med något yttrande. Bilaga 16 Schema över introduktionsprogram Sv/Sv2, Ma n (NP) Sv/Sv2, Ma ing, APL, Bilaga 17 Förslag till lagtext i lagrådsremiss (U2009/7188/S) Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 26 §§. särskild utbildning för vuxna, och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. Vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet 2 § I denna lag finns även bestämmelser om vissa särskilda utbildnings- former och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. För sådan verksamhet gäller gemensamma bestämmelser i denna lag endast om det anges särskilt. 3 § I denna lag avses med elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag, med undantag för barn i förskolan, fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första stycket, förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en förskolebyggnad eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en skolbyggnad eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Syftet med utbildningen inom skolväsendet 4 § Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra de grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. 5 § Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människo- livets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. 6 § Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. 7 § Undervisningen vid fristående skolor, förskolor och fritidshem ska vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående skolor, förskolor och fritidshem får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Lika tillgång till utbildning 8 § Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet om inte annat följer av särskilda bestämmelser i denna lag. I diskrimineringslagen (2008:567) finns bestämmelser som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. 9 § Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skol- form och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Särskild hänsyn till barnets bästa 10 § I all utbildning och annan verksamhet enligt denna lag som rör barn ska barnets bästa vara utgångspunkt. Med barn avses varje människa under . Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. Barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. 11 § För varje skolform och för fritidshemmet ska gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i denna lag. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för en viss skolform eller för fritidshemmet meddela föreskrifter om utbildningens värdegrund och uppdrag samt om mål och riktlinjer för utbildningen på annat sätt än en läroplan. 12 § Lagen är uppdelad i 29 kapitel som innehåller inledande bestämmelser (1 kap.) och bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), kvalitet och inflytande (4 kap.), trygghet och studiero (5 kap.), åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), förskolan (8 kap.), förskoleklassen (9 kap.), (10 kap.), grundsärskolan (11 kap.), specialskolan (12 kap.), sameskolan (13 kap.), fritidshemmet (14 kap.), gymnasieskolan (15, 16 och 17 kap.), gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), vuxenutbildning (20 kap.), särskild utbildning för vuxna (21 kap.), utbildning i svenska för invandrare (22 kap.), entreprenad och samverkan (23 kap.), vissa särskilda utbildningsformer (24 kap.), annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), (27 kap.), överklagande (28 kap.), samt övriga bestämmelser (29 kap.). 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om vilka som är och får vara huvudmän inom skolväsendet, huvudmannens ansvar för utbildningen, ledningen av utbildningen, studie- och yrkesvägledning, registerkontroll inom skolväsendet, personalens kompetensutveckling, och lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek. 2 § Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxen- utbildning, särskild utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare och fritidshem. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). 3 § Ett landsting får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasie- särskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna i den utsträckning som anges i denna lag. I ett landsting som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). 4 § Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan samt förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. 5 § Enskilda får godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritids- hem. Godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna. Om godkännandet avser förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. 6 § För att ett bolag eller en förening, där en kommun eller ett landsting äger aktier eller andelar eller på annat sätt har ett rättsligt inflytande över verksamheten, ska godkännas som huvudman enligt 5 § gäller utöver vad som föreskrivs där att