prop · GY031d110 · 2010-10-12 00:00:00 — 1.5Administrationskostnader för som kostnad för försäk- Den totala administrativa kostnaden för pensionssystemet dvs. kostnader för försäkringsadministration, kapitalförvaltning och övriga avgifter uppgick till enligt . Av de totala kostnaderna ingår 2,1 miljarder i pensionssystemets resultaträkning. Det är kostnaderna för försäkringsadministration och AP-fondernas rörelsekostnader. Resterande kostnader, , är kapitalförvaltningskostnader i AP-fonderna och premiepensionssystemet som nettoredovisas dvs. de dras direkt mot intäkt eller avkastning och framgår inte av pensionssystemets resultaträkning. I tas även de nettoredovisade kostnaderna med för att ge en så fullständig bild som möjligt av ålderspensionssystemets kostnader. Till denna kostnad kommer för administrationen av traditionell försäkring. Denna kostnad nettoredovisas. Den sammanlagda kostnaden för försäkringsadministrationen av premiepensionen är alltså . Resterande kostnader på utgörs av kostnader för kapitalförvaltning vilka är nettoredovisade i pensionssystemets balansräkning. Inom premiepensionssystemet minskar de nettoredovisade kostnaderna fondernas avkastning eller dras av från premiepensionskontot genom ett kostnadsavdrag. Detta påverkar den framtida premiepensionen negativt. 2010/11:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN Tabell 1.5 Ålderspensionssystemets totala kostnader och avgifter 2009, 1.6Medelpensionsålder och inkomststandard efter pension Den genomsnittliga utträdesåldern från arbetslivet stiger Den inkomstgrundade pensionen påverkas av förändringar i medellivslängden. En ökad medellivslängd behöver kompenseras med ett längre arbetsliv om inte pensionens storlek som andel av inkomsten ska bli lägre för framtida generationer. har längden på arbetslivet betydelse för fördelningssystemets finansiering. Ett längre arbetsliv innebär större intäkter och stärker därmed systemets finansiella ställning. För pensionssystemet och individen är det därför av betydelse att förvärvslivet förlängs i takt med att medellivslängden ökar. Den genomsnittliga åldern för uttag av allmän ålderspension är och i princip lika för kvinnor och män. Genomsnittsåldern har legat mycket stabil . Däremot har variationen ökat påtagligt, dvs. alltfler tar ut pensionen före respektive . Ålder för uttag av ålderspension är dock inte liktydigt med att man lämnar förvärvslivet. Dels går det att kombinera arbete och pension och dels är det inte ovanligt med annan försörjning som sjukersättning eller avtalspension fram till dess att ålderspension tas ut vid . För att mäta förändringar av hur länge människor arbetar och därmed hur pensionssystemet och pensionerna påverkas är därför utträdesålder ur förvärvslivet ett relevant mått. gör beräkningar av förväntad utträdesålder. Det som mäts är den förväntade utträdesåldern för dem som är och i förvärvsarbete, givet att utvecklingen är den samma som för åren . beräknas utträdesåldern vara , vilket är det högsta värde som uppmätts . Av diagram 1.7 framgår att den förväntade utträdesåldern har ökat successivt och med totalt 1994 då pensionsreformen beslutades. Diagram 1.7 Genomsnittlig förväntad ålder vid utträdet från arbetslivet för personer som finns i arbetskraften (förväntad utträdesålder) Trenden för utträdesåldern blir ännu tydligare när tidpunkten för när en viss årskull lämnar arbetskraften studeras. Även här har mätningen gjorts för dem som befann sig i arbetskraften. För att få kompletta uppgifter har beräkningar bara kunnat göras fram till årskull 1940, vilka fyller 2010. Av diagram 1.8 framgår att ett trendbrott skett från årskull 1938 och att den genomsnittliga utträdesåldern ökat med . Trendbrottet inträffar för årskullen 1938, dvs. för den första årskull som omfattas av nya intjänanderegler i pensionssystemet. 2010/11:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN Diagram 1.8 Genomsnittlig ålder vid utträde från arbetslivet för personer som finns i arbetskraften, för olika årskullar (kohortvis utträdesålder) Båda diagrammen visar således på förändringar som sammanfaller med reformeringen av pensionssystemet. I det första fallet när pensionsreformen beslutas och i det andra fallet för den grupp som först berörs av nya regler. Kopplingen mellan medellivslängd och pension är en finansiell åtgärd men syftar också till att signalera behovet av att yngre årskullar behöver jobba längre om pensionsnivån i förhållande till lönen ska upprätthållas. Den positiva förändringen av utträdesåldern ligger således i linje med pensionsreformens intentioner. Det kan följaktligen finnas ett orsakssamband mellan reformen och det senare utträdet men en sådan koppling kan inte verifieras. Med en ökande medellivslängd måste pensionen räcka till högre ålder. Om inte förvärvslivet förlängs kommer ersättningsgraden successivt att sjunka. Sedan pensionsreformens principer lades fast 1994 har medellivslängden ökat med medellivslängden för årskullen 1945 (som fyller 2010) beräknas vara längre än för årskullen 1930 (som fyllde 1995). För att ersättningsgraden ska vara oförändrad behöver pensionsåldern höjas, men dock inte i lika hög grad som medellivslängden ökar. Enligt beräkningar behöver den som är född arbeta till för att nå samma nivå som den som är född erhöll vid , dvs. arbeta längre för att kompensera 9 månader längre levnadstid. Ersättningsgraden visar hur mycket man får i pension i förhållande till arbetsinkomsten. Ett sådant mått kan beräknas på olika sätt och ger också olika resultat beroende på vilken arbetsinkomst man jämför med. Det finns därutöver flera andra faktorer som påverkar ekonomin efter pensionsinträdet och ersättningsgraden är därför inte alltid ett bra mått på hur den ekonomiska standarden förändras i samband med pension. Ersättningsgraden är ett mått på bruttoförändringen med hänsyn tagen till den allmänna pensionen. Men även skatt, bostadstillägg, tjänstepension och kapitalinkomster påverkar hur nettot förändras. För att visa hur nettot förändras har den disponibla inkomsten jämförts med den disponibla inkomsten för samma person när denne var . Inkomsten vid har räknats upp med konsumentprisindex för att bli jämförbar med den . Endast personer som tagit ut sin pension har inkluderats i materialet. Beräkningen har gjorts för varje person i årskullarna födda 19401942 och är alltså ett faktiskt utfall för den genomsnittliga förändringen i samband med pensionsinträdet för dessa tre årskullar. Beräkningarna visar att medianen för den disponibla inkomsten vid i genomsnitt är kring av den disponibla inkomsten vid . Tabell 1.6 Real inkomststandard vid i förhållande till standarden vid . Medianvärde och percentilerna 10 resp. 90 Källa: beräkningar i , SCB Den relativa inkomstförändringen har varit ganska likartad både sett till skillnaden mellan män och kvinnor samt födelseår. Resultaten tyder på att den reala disponibla inkomsten minskat i storleksordningen . I tabell 1.7 redovisas medianobservationen 2010/11:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATSBUDGETEN för respektive grupp. Kvoten säger inget om den absoluta inkomstnivån, varken före eller efter pension utan uttrycker endast den relativa förändringen vilken alltså har legat kring . Värdena i tabellen är medianvärden, vilket innebär att halva gruppen ligger under värdet och den andra halvan har detta värde eller högre. Ett mått på spridningen framgår i tabellen av de två percentilerna 10 resp. 90. Värdet för percentil 10, som anger att har detta värde eller lägre, är mellan . Hur utfallet blir påverkas av vilken den huvudsakliga inkomsten var vid . Omkring en fjärdedel hade t.ex. sjukersättning . Kvoten för en enskild person påverkas av detta men den genomsnittliga kvoten påverkas påtagligt lite och är likartad den som gäller för årskullen i stort däremot är den absoluta inkomstnivån för den gruppen lägre. Det finns heller inget tydligt samband mellan inkomstnivån vid och inkomstkvoten vid , dvs. kvotens storlek påverkas inte av inkomstens storlek. De beräkningar som gjorts av det faktiska utfallet av disponibel inkomst för årskullarna 19401942 visar också att inkomstnivåerna är högre ju yngre årsklass som studeras, se tabell 1.7. Tabell 1.7 Disponibel inkomst priser. Källa: beräkningar i , SCB