prop · GY031d9 · 2010-10-12 00:00:00 — Myndigheterna rekommenderar framför allt att den sektorsövergripande samordningen av folkhälsopolitiken förstärks, att arbetet med att bryta utanförskapet i tidig ålder intensifieras, samt att det säkerställs att hälso- och sjukvården görs tillgänglig på lika villkor för alla grupper i befolkningen. Förslagen bereds i . Matvanor och fysisk aktivitet Övervikts- och fetmaproblematiken är ett allvarligt folkhälsoproblem. Utvecklingen är särskilt alarmerande bland barn. Det är angeläget att föräldrar kan få stöd och hjälp från bl.a. barnhälsovården för att förebygga övervikt och fetma och tidigt lägga grund för sunda kost och motionsvanor hos barnen. Skolhälsovården har också ett ansvar för att verka för sunda levnadsvanor hos elever. Även idrottsrörelsen och andra ideella organisationer spelar här en viktig roll. Regeringen avser att vidareutveckla samverkan med frivilligorganisationer, livsmedelsbranschen, experter, myndigheter och andra nyckelaktörer i återkommande formaliserade dialoger, s.k. dialogforum. Vidare prioriterar regeringen arbetet med den bebyggda miljöns betydelse för fysisk aktivitet samt äldres hälsa. kommer att fortsätta arbetet med att främja goda matvanor och fysisk aktivitet hos allmänheten genom att för andra året samordna Ett friskare . Avsikten med denna är att åstadkomma en kraftsamling genom att många aktiviteter genomförs av flera på området verksamma aktörer. Alkohol, narkotika, dopning och tobak De nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna upphör i och med årets utgång. Med utgångspunkt i befintlig forskning, erfarenheter och i den utvärdering av handlingsplansarbetet som presenterade kommer arbetet med alkohol-, nar- kotika-, dopnings- och tobaksprevention även fortsättningsvis att ges hög prioritet. Regeringen har därför för avsikt att fortsätta sina satsningar inom ANDT-området på samma nivå som föregående mandatperiod. Den närmare inriktningen kommer att presenteras i en samlad ANDT- strategi för perioden 20112015. Årliga åtgärdsprogram kommer tas fram inom ramen för ANDT-strategin. Inriktningen för den kommande strategin kommer vara att via en tydlig målstruktur bidra till kontinuitet och ökad långsiktighet i ANDT-arbetet samt en struktur för ökad samordning och samverkan och uppföljning som även omfattar det civila samhället och dess organisationer. Skadlig alkoholkonsumtion är en av de viktigaste riskfaktorerna för förtida dödlighet och 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skador i och en bidragande och underliggande riskfaktor för över 60 olika sjukdomar och skador. En minskning av alkoholkonsumtionens samlade skadeverkningar är därför angeläget för att förbättra folkhälsan, minska sociala problem samt motverka olycksfall, skador, våldsbrott och övergrepp. Utvecklingen inom alkoholområdet är i allt större utsträckning beroende av vad som pågår i vår omvärld. kommer därför att fortsätta att arbeta för en mer folkhälsobaserad och restriktiv alkoholpolitik inom EU och för en global uppslutning bakom WHO:s antagna globala alkoholstrategi. Narkotika- och dopningsmissbruket är inte lika omfattande som bruket av alkohol och tobak men det orsakar otaliga mänskliga tragedier, inte minst för anhöriga, varför ett fortsatt intensivt arbete mot narkotika och dopning är nödvändigt. Det finns en bred folklig och politisk uppslutning kring arbetet för ett narkotikafritt samhälle. De narkotikapolitiska insatserna ska fokusera på att begränsa både tillgången till och efterfrågan på narkotika och dopningspreparat. I det internationella samarbetet är värnandet av FN:s narkotikakonventioner prioriterat. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över det internationella narkotikaarbetet. Tobaksrökning är fortsatt den största enskilda riskfaktorn för sjukdom och förtida död i . Att minska tobaksbruket är därför en prioriterad fråga. Regeringen har för avsikt att fortsätta insatserna för att förebygga nyrekrytering bland barn och unga och stödja dem som vill sluta använda tobak genom att stödja det lokala arbetet, bl.a. i skolan och stimulera användandet av rökavvänjningsmetoder. Både inom EU och inom ramen för WHO:s ramkonvention kommer det internationella samarbetet att utvecklas. För det samlade ANDT-arbetet kommer inriktningen även fortsättningsvis vara att bidra till en långsiktigt hållbar struktur för arbetet med alkohol, narkotika, dopning och tobak i . Ett flertal studier både nationellt och internationellt har visat att detta är en förutsättning för ett samordnat, effektivt och kunskapsbaserat ANDT-arbete och brottsförebyggande arbete inom området. Regeringen prioriterar fortsatt samverkan kring kunskapsbaserade insatser riktade till barn, ungdomar och deras föräldrar, särskild prioritet bör ges till riktade insatser för stöd till barn och unga som löper stor risk att hamna i missbruk eller växer upp i utsatta mil- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Att ge utsatta barn det stöd som behövs för att undvika att de hamnar i ett socialt utanförskap och motverka fysisk och psykisk ohälsa är kanske den viktigaste uppgiften inom folkhälsopolitiken . Arbetet med metodutveckling, informationsspridning och kompetensuppbyggnad behöver prioriteras . Likaså bör arbetet inom primärvård, företagshälsovård och studenthälsa för att tidigt upptäcka och ge stöd till personer med riskbruk av ANDT fortsätta. Ett fortsatt arbete för generell tillgångs- och efterfrågebegränsning är viktigt för att minska såväl skador på grund av ANDT och samhällets kostnader. Arbetet med att förstärka tillsynen inom alkohol- och tobaksområdena kommer att fortsätta. En väl fungerande samordning på nationell och regional nivå krävs för att möjliggöra en effektivare resursanvändning genom att kommuner, landsting, berörda myndigheter och frivilligsektor samverkar. Stödet till de s.k. länssamordnarna kommer därför att fortsätta. Insatserna mot spelberoende har dominerats av grundläggande åtgärder, såsom kunskapsinhämtande, stöd till de mest drabbade och informationsspridning till nyckelgrupper. Målsättningen med arbetet mot spelberoende bör vara att integrera det i det allmänna folkhälsoarbetet, och hälsovårdens insatser. Regeringen avser att fortsätta arbetet för en hög beredskap mot spridning av smittsamma sjukdomar. Grundläggande för en hög beredskap är förmågan att kunna förutse händelser och vidta förebyggande åtgärder. En god beredskap måste präglas av uthållighet, långsiktighet samt samverkan och samarbete mellan alla berörda. Beredskapsarbetet måste präglas av stor flexibilitet och anpassningsförmåga till förändrade omvärldskrav och förändrade sjukdomspanorama. Hanteringen av och beredskapen inför större kriser ställer allt större krav på nationell samordning. En samordning, såväl nationellt, regionalt som lokalt, är en förutsättning för en god krishan- Det har med all tydlighet visats under den nya influensan A (H1N1). Långsiktighet är ett nyckelord för att säkerställa en fortsatt och utvecklad god svensk smittskyddsberedskap. Flexibilitet är ett annat nyckelord för att kunna hantera nya smittämnen och andra ämnen som kan utgöra ett hot och som får en förändrad utbredning eller som återuppträder. Det är angeläget att skapa goda betingelser för de myndigheter som har att axla de utmaningar som smittskyddsarbete innebär och . Det behövs tydliga och sammanhållna uppdrag som lätt kan förstås av de ansvariga inom smittskyddsområdet i landet och som tillgodoser deras behov av myndighetsstöd. Inte minst är detta viktigt i smittutbrottssituationer. Regeringen har i propositionen Myndigheterna inom smittskyddsområdet konstaterat att det behövs en rad förändringar av den verksamhet som bedrivs vid myndigheterna för att långsiktigt hantera de utmaningar som finns inom smittskyddsområdet. ombildades och tillsammans med övriga förändringar av ansvarsfördelningen som då genomfördes är det ett steg mot en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur inom smittskyddsområdet. Arbetet med att utveckla myndighetsstrukturen inom smittskyddsområdet kommer även fortsättningsvis vara högt prioriterat. Pandemi och andra hälsohot Allt större krav kommer att ställas på medlemsländer i EU och WHO att samarbeta inom området hälsohot. Pandemin har visat att det internationella samarbetet och EU-samarbetet tar stora resurser i anspråk och en planering framöver för ett ökat engagemang är nödvändig. Lissabonfördraget innebär helt troligt att samarbetet inom området kommer att öka med initiativ inom området övervakning, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Initiativ inom EU för att främja samordningen som riktlinjer och bästa praxis kommer säkerligen att öka. bedömer det viktigt och nödvändigt att prioritera det internationella samarbetet och EU-samarbetet för att stärka den nationella beredskapen inom området. satsningar räcker inte för skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Den pandemiska spridningen av influensa A (H1N1) har inneburit påfrestningar på såväl de statliga myndigheterna inom smittskydds- eller krisberedskapsområdet som på landsting och kommuner. Det är viktigt att detta utvärderas. Därför har regeringen givit uppdrag till och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att utvärdera förberedelserna inför och hanteringen av pandemin samt att genomföra en omvärldsanalys av tillgången till influensavaccin för att täcka behov vid en framtida influensapandemi respektive en uppföljning av det avtal om pandemigaranti som tecknats för pandemin av influensa A (H1N1). Hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar Ökningen av antalet inhemska fall av hivinfektion i avspeglar dels den globala hivepidemins utveckling, dels ett ökat sexuellt riskbeteende. Att förebygga sexuell ohälsa i större grupper handlar om att skapa en ökad medvetenhet om sexuella risker och om förändringar av riskbeteenden. Ett sådant arbete behöver huvudsakligen bedrivas genom bredare insatser. Det finns skäl att bibehålla den breda inriktning som finns för samhällets insatser mot hiv/aids. Det långsiktiga förebyggande arbetet bör förbli grunden i den statliga verksamheten inom området. Det förebyggande arbetet behöver fokusera på fyra områden: risktagande avseende män som har sex med män, ungdomars medvetenhet om hiv/aids, hälsounderökningar och hälsosamtal för nyanlända invandrare från högendemiska områden för hiv/aids och insatser för de tyngsta missbrukarna. Regeringen avser att även fortsättningsvis avsätta medel till insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Inom ramen för befintlig verksamhet måste förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter bli än mer integrerat i det allmänna hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbetet, särskilt i de insatser som riktas till ungdomar. Det hivförebyggande arbetet bör även fortsättningsvis införlivas i de lokala huvudmännens ordinarie arbete. Ett sätt att stimulera till intensifierat arbete mot hiv/aids på lokal nivå är de medel som regeringen avsätter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för att fördela enligt en årlig överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Översyn av regleringen av de nationella vaccinationsprogrammen har flera nya vacciner introducerats. De nya vaccinerna kännetecknas av att de inte är avsedda att bekämpa utbredda, svåra barn- eller folksjukdomar. Utmärkande för de nya vaccinerna är istället att de motverkar antingen svåra sjukdomar med få fall eller sjukdomar som sällan är svåra, men som drabbar många. Med beaktande av utvecklingen på vaccinområdet beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera vilka åtgärder som kan behöva vidtas när det gäller regleringar, beslutsprocesser, beslutskriterier, finansieringsformer och uppföljningssystem för vaccinationer som samhället erbjuder och subventionerar. Utredningen överlämnade betänkandet Ny ordning för nationella vaccinationsprogram (SOU 2010:39). Betänkandet bereds inom . Utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt hälsohot både inom och globalt. Regeringen presenterade i propositionen Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50, bet. 2005/06:SoU13, rskr. 2005/06:178) en handlingsplan för det fortsatta arbetet med att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. har fått i uppdrag att utvärdera handlingsplanen och kommer att lämna en redovisning och en slutredovisning . Regeringen kommer därefter att utarbeta en ny strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar, både avseende nationella och internationella frågor. Behovet av nya antibiotika är stort. Aktuella uppgifter visar emellertid att forskning och utveckling av nya antibiotika har varit lågprioriterat under . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 stens var ett av de områden som den prioriterade under ordförandeskapet i EU 2009. Behovet att fokusera på antibiotikaresistensutvecklingen kvarstår dock även efter det svenska ordförandeskapet i EU (se även avsnitt 3.8.1 i delområde hälso- och sjukvård). Vissa typer av åtgärder kräver internationellt samarbete eftersom enskilda länder sällan har varken resurser eller kunskap/expertis för att hantera dem själva. Internationellt samarbete motiveras också av behovet av policyutveckling, möjligheten till kunskaps- och erfarenhetsutbyte liksom av behovet av biståndsinsatser och internationell solidaritet. Ett långsiktigt målmedvetet engagemang behövs på internationell nivå och har förutsättningar att aktivt bidra till ett framgångsrikt resultat. Tabell 4.3 Anslagsutveckling för 2:1 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 135 817 tkr prisnivå. 3Motsvarar 136 928 tkr prisnivå. 4Motsvarar 136 736 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens folkhälsoinstituts förvaltningskostnader. är nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. Institutet ansvarar även för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, för tillsyn inom alkohol- och tobaksområdena och för bevakning och utredning av behovet av narkotikaklassificering av sådana varor som inte utgör läkemedel samt behovet av kontroll av varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Större delen av anslagssparandet utgörs av medel för återbetalning av avgifter som tagits ut med stöd av alkohollagen (1994:1738) men som av domstol bedömts vara i strid med EG-fördraget. avvecklades myndigheten (). Den del av IPM som i samverkan med hade bildat Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) inordnades i . För att skapa förutsättningar för att vidmakthålla en expertfunktion för suicidprevention även efter IPM:s avveckling avsatte regeringen 2008 från anslaget 2:1 avsätter regeringen, med hänsyn till pris- och löneomräkning, för detta ändamål. Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:1 Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för Statens folkhälsoinstituts verksamhet i stort bör kvarstå. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till , till och till . Tabell 4.5 Anslagsutveckling för 2:2 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 196 879 tkr prisnivå. 3Motsvarar 202 278 tkr prisnivå. 4Motsvarar 201 800 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. () är central förvaltningsmyndighet och ska genom kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning främja befolkningens skydd mot smittsamma sjukdomar och bidra till att landets smittskydd fungerar effektivt. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SMI bedriver uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik och experimentell biomedicin. In- komsterna disponeras av SMI. Den speciella diagnostiken finansieras med avgifter. Den experimentella biomedicinen har medgivits undantag från 5 § avgiftsförordningen (1992:191), vilket innebär att full avgiftsfinansiering inte krävs. Underskottet för den experimentella biomedicinen uppgick till , vilket till stor del beror på lokal- och kapitalkostnaderna för . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:2 Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas (2014) även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen har i propositionen Myndigheterna inom smittskyddsområdet konstaterat att det behövs en rad förändringar av den verksamhet som bedrivs vid () och för att långsiktigt hantera de utmaningar som finns inom smittskyddsområdet. Förändringarna innebär bl.a. att uppgifter som rör hiv/aids och andra sexuellt överförbara blodburna sjukdomar överförs från till SMI. Till följd av detta minskas anslag 9:1 med och anslag 2:2 ökas med motsvarande belopp. Vidare överförs 2011 och 2012 från anslag 9:1 till anslag 2:2 avseende finansiering av systemet för att följa utbredningen och konsekvenserna av en pandemi i samhället. Vidare ska viss forskningsverksamhet överföras till . Till följd av detta : Forskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökas med motsvarande belopp. och minskad antibiotikaresistens (Strama) ska inordnas i . Anslag 2:2 ökas därmed 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 med och anslag 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med till följd av ändrad finansiering av verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till , till och till . Tabell 4.8 Anslagsutveckling för 2:3 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 222 tkr prisnivå. 3Motsvarar 222 tkr prisnivå. 4Motsvarar 222 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämndens uppgift är att pröva överklaganden av Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sitt sortiment. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:3 Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:3 . beräknas anslaget till , till och till . Tabell 4.10 Anslagsutveckling för 2:4 1Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 579 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 579 tkr prisnivå. 4Motsvarar 19 552 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till för folkhälsovetenskap (NHV), som är en del av Nordiska ministerrådets organisation. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt samarbete 2011, inklusive NHV, fastställs och vad respektive land ska betala beslutas kort därefter. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20112014, för Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20122014 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap . beräknas anslaget till , till och till . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 4.11.5 2:5 Bidrag till WHO Tabell 4.12 Anslagsutveckling för 2:5 Bidrag till WHO 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för finansiering av medlemsavgift till (). Avgiftens storlek baseras på den reguljära budgetens omfattning och påverkas av den amerikanska dollarns valutakurs, som är den valuta budgeten fastställs i. WHO:s budget består dels av medlemsavgifterna, dvs. den reguljära budget som fastställs av WHO, dels av frivilliga bidrag som medlemsländerna själva beslutar om och som i kanaliseras via (Sida). Anslaget används även för finansiering av andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. medlemsavgift till WHO beräknas 2011 uppgå till . andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll uppgår 2011 till . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20112014, för 2:5 Bidrag till WHO Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2009/10:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:5 Bidrag till WHO . , 2013 och 2014 beräknas anslaget till . 4.11.6 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder Tabell 4.14 Anslagsutveckling för 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är att finansiera insatser som förstärker folkhälsoarbetet inom angelägna områden. Medel från anslaget fördelas till insatser som är viktiga för folkhälsan, exempelvis nykterhetsorganisationer och andra organisationer som arbetar med alkoholskadeförebyggande verksamhet och med stöd och hjälp till personer med missbruksproblem, till , till insatser för att förebygga spelberoende och till den fortsatta utvecklingen av skaderegistreringssystemet Base.