prop · GX03145 · 2010-06-15 00:00:00 — Utöver att det beslutas om medel till ett antal projekt som avser personer som är äldre, omfattas äldre personer av många projekt inom området funktionshinder eftersom t.ex. demens, synskador, hörselskador, rörelsehinder och de flesta andra funktionsnedsättningar är vanligast förekommande i högre åldrar. fick sex projekt som riktar sig direkt till äldre perso- ner med funktionsnedsättning stöd ur fonden. Den totala summan av projektstöd uppgick till nästan . Detta är helt i över- ensstämmelse med regeringens bedömning av hur medlen kan användas. 8Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringens politik för barnets rättigheter syftar till att ta till vara och stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångspunkt i konventionen om barnets rättigheter (). liga detta syfte beslutade regeringen i budgeten att i fortsätt- ningen rubricera området som barnrättspolitik istället för som tidigare Den nationella barnrättspolitiken utgår från målet att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till trygghet och utveckling samt delaktighet och inflytande. Med barn avses alla personer under Regeringen arbetar strategiskt med att stärka barnets rättigheter i enlighet med på olika nivåer och områden i samhället. Barnets bästa ska vara vägledande vid allt beslutsfattande. får diskrimineras och barn och unga ska tillåtas att utvecklas i sin egen Föräldrarna har ansvaret för barnets vård och fostran och samhället ska bidra till att stödja föräldrarna så att alla barn garanteras trygga och Barns egna upplevelser, synpunkter och erfaren- heter av vad som är utvecklande och nyskapande är viktigt. per är viktiga för barns och ungas uppväxtvillkor och bör även fortsätt- ningsvis vara viktiga för Arvsfondsdelegationens fördelning av medel till verksamhet för barn. Frivilliga organisationer kan aktivt bidra med verk- samheter som riktar sig till barn och deras föräldrar liksom till särskilt Skr. 2009/10:145 utsatta grupper och fånga upp deras specifika behov. Målen för den nationella ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Dessa mål antogs av (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Ungdomspolitiken ska ge ett helhetsperspektiv på ungas livssituation och syftar till att alla ung- domar ska ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas samt ha inflytande över sin vardag. Detta bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp ungdomar mellan . Unga människors erfarenheter och kunskaper är en viktig resurs, och en viktig del av samhällets utveckling. Ungdomar är inte bara en resurs på tillväxt för framtiden utan ungdomars kunskaper, erfarenheter, värde- ringar och perspektiv är också viktiga här och . En central utgångs- punkt för regeringens ungdomspolitik är därför ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungas egna organisationer utgör en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till delaktighet och infly- tande lokalt, nationellt och internationellt. De nationella målen för handikappolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funk- tionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktions- hinder. Det handikappolitiska arbetet ska inriktas särskilt på att -identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, -förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funk- tionshinder, -ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Målen och inriktningen antogs av i sam- band med att en tioårig nationell handlingsplan för handikappolitiken beslutades. överlämnade regeringen en skrivelse (Skr. 2009/10:166) till med inriktningsmål för den fortsatta handi- kappolitiken efter 2010. Dessa bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp personer med funktionshinder. Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionshinder tar sin utgångspunkt i de handikappolitiska målen. ratificerade FN:s konvention om rättig- heter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen trädde ikraft för del . Regeringen förde in ökad känne- dom om konventionen som ett nytt prioriterat område , se vidare under avsnitt 8.2 Prioriterade områden. Regeringen valde att kraftigt reducera antalet prioriterade områden i regeringens skrivelse till avseende medel fördelade 2006 (Skr.2006/07:125). Detta för att öka tydligheten gentemot Arvsfonds- delegationen och underlätta för organisationer att ansöka. De priori- teringar som angavs ligger fast . Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper om inget annat anges. Detta eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och att ett projekt kan beröra fler än en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktions- hinder även omfattar vuxna och äldre personer. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsprojekt inom nya områden. Projekten kan dessutom ha sammansatta syften och omfatta flera av fondens målgrupper. Projekt som syftar till att göra konventionen och barnets rättigheter känd och tillämpad Det är angeläget att konventionen om barnets rättigheter genomförs och att dess målsättning blir känd och tillämpad på olika nivåer i samhället, särskilt i barns och ungas vardag, bland olika yrkesgrupper och bland beslutsfattare. I detta ingår att integrera och synliggöra barnperspektivet i projekt för ökad delaktighet och ökat inflytande i skolan, inom social- tjänsten, inom hälso- och sjukvården, inom rättsväsendet, i kultur- och samhällslivet, inom fysisk planering och i barns lek- och utemiljö. Det är viktigt att medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vida- reutveckla metoder och arbetssätt som ger varje barn möjlighet till själv- ständighet, inflytande och delaktighet i frågor som berör honom eller henne. Det är viktigt att stärka målgruppernas inflytande i samhället på lokal, regional och nationell nivå. Ungdomars möjlighet till att utveckla nya former att organisera sig och bedriva samhällsinriktat arbete bör särskilt prioriteras, liksom utvecklingen av metoder för jämställdhets- och mång- faldsarbete i målgruppernas intresseorganisationer. Även projekt som syftar till att öka ideella organisationers kunskap om mänskliga rättig- heter och arbete mot diskriminering i alla former bör prioriteras. Det är också angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att ta bort de hinder för full delaktighet och jämlikhet i samhället som finns för kvin- nor och män med funktionshinder samt till att stärka barns, ungdomars och funktionshindrade personers möjligheter att bryta eventuellt utanför- skap. Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap Olika metoder för föräldrautbildning och föräldrastöd behöver prövas och utvecklas i syfte att främja hälsa och att förebygga ohälsa bland barn Det är särskilt angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att utveckla formerna för ett universellt förebyggande föräldra- stöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Detta kan bidra till att vända den negativa utvecklingen av barns och ungdomars psykiska och fysiska hälsa. Stöd och hjälp i föräldraskapet den process där föräldrar engagerar sig i sitt barn och i att ge det fysisk och känslomässig omsorg, näring och skydd, kan öka andelen barn som har goda relationer med föräldrarna och därigenom öka barns möj- ligheter till god hälsa och ett gott liv. Vidare är det angeläget att uppmärksamma att föräldrars behov av stöd kan skifta under olika perioder av barnets uppväxt, samt att unga föräld- rar kan vara i behov av särskilt stöd. Det behövs därutöver ett fortsatt utvecklingsarbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som miss- brukar eller lider av psykisk sjukdom samt barn till föräldrar med psy- kiska eller fysiska funktionshinder. Främjande av psykisk och fysisk hälsa Det är angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan utveckla verksamhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos fondens målgrupper. ingår t.ex. projekt som leder till att stärka ungdomars motstånd mot nar- kotika, alkohol, dopning och tobak. Även projekt som arbetar med att stärka unga personers identitet, självbild, självförtroende och tillit till sin egna förmåga bör ges fortsatt prioritet liksom projekt som förebygger eller motverkar övervikt och fetma hos barn, unga och personer med Satsningar mot våld, mobbning och trakasserier Det är viktigt att förebygga våld, mobbning och trakasserier samt stärka stödet till brottsoffer inom fondens målgrupper. Projekt som syftar till att motverka våld, mobbning eller trakasserier på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller funktionshinder bör uppmärksammas särskilt. innefattas även projekt som syftar till att motverka mobbning och annan kränkande behandling på Internet eller via mobiltelefon mot barn, unga och personer med funktionsnedsättning. Det är också angeläget med stöd till projekt för att utveckla nya metoder för stöd till barn och unga som utsatts för våld eller som bevittnat våld i hemmiljön samt till projekt som syftar till att motverka mäns våld mot unga kvinnor och kvinnor med Här ingår även sådana projekt som arbetar med att före- bygga eller motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Projekt som utvecklar barns, ungdomars och funktionshindrade personers möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande bör ges fortsatt prioritet. Även projekt som syftar till att ut- veckla långsiktig samverkan mellan kulturinstitutioner och ideellt före- ningsliv bör uppmärksammas. Det är också angeläget med stöd till barns och ungas språkutveckling. Ökat tillträde till arbetsmarknaden Projekt som syftar till att finna metoder för att öka tillträde till arbets- marknaden för ungdomar och för personer med funktionshinder bör ges Det är också angeläget med stöd till satsningar för att tidigt ge barn och unga, med eller utan funktionsnedsättning, kunskap om och erfarenhet av arbetslivet. Projekt som syftar till att utveckla formerna för en bättre matchningsprocess och de projekt som riktar sig till unga som står långt från arbetsmarknaden bör uppmärksammas särskilt. Projekt som syftar till att göra konventionen om rättigheter för personer En angelägen fråga är att öka kunskapen och medvetenheten i samhället om rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger kvinnor och män, flickor och pojkar med funktions- nedsättning möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet. Räntekostnad vid köp andelar Resultat vid försäljning aktie- Resultat vid försäljning ränte- Resultat vid försäljning ränte- Beviljade ej utbetalda bidrag Upplupna kostnader och förut- Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsortium, ett aktieindexkonsortium och ett räntekonsortium. Till- gångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stiftelser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappers- fonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. Värdepapper som ingår i konsortierna värderas med ledning av gällande marknadsvärde. För aktieinstrument avses med gällande mark- nadsvärde senaste betalkurs vid värderingsdagens slut eller, om sådan saknas, senaste köpkurs. För ränteinstrument avses med gällande mark- nadsvärde genomsnitt av köp- och säljkurs vid värderingsdagens slut. Om sådana kurser saknas eller om kurserna enligt kollegiets bedömning är missvisande får kollegiet fastställa värden på objektiva grunder. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. De andelar i kon- sortierna som tas upp som omsättningstillgångar i balansräkningen är värderade till det lägsta av anskaffningsvärdet och marknadsvärdet på balansdagen. De andelar i konsortierna som tas upp som anläggnings- tillgångar är värderade till anskaffningsvärdet eller enligt samma princip som omsättningstillgångar i de fall värdenedgången kan antas vara bestående (ÅRL kap 4 § 5). Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från konsortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive konsortiums direktavkastning. Varken realiserade eller orealiserade värdeökningar delas ut. Anskaffnings- och inlösenvärdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösen- tidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet efter det att utdelning lämnats. Om marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekonsortiet justeras med den upplupna räntan. I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 decimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till fyra decimaler varvid differens kan uppstå. Testamente, bättre rätt m.m. Prel. skatt och sociala avgifter, godemän , baserad på marknads- Andelar i ränte- och aktie- Periodens nedskrivning/återföring Utgående bokfört värde efter Förändringar i eget kapital Återföring, ej förbru- * Kapitalisering av influtna arvsmedel Restituerade arvsmedel (enl. not 1) Beviljade ej utbetalda bidrag Summa beslutade ej utbetalda bidrag Tilldelade medel per organisation 2009 Aktivt Liv , Ek. Ungdomar och Vuxna (FUB) Ungdomar och Vuxna (FUB) län Föreningen , Assistans, Gemenskap () ek. Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) och liknande psykoser, , för schizofreni (IFS) i (RSMH) i frilufs/fiskeförening, SFFF Svenskt Utvecklingscentrum för handikappidrott Svenska Motorklubben (SMK) Organisationer bildade på etnisk grund Samarbetsorgan för Etniska Organisationer i kommun, Barn och , Habilitering och Hjälpmedel, Statens maritima museer/ Partnerskapet för utveckling av socialt - Barnens Rätt i Samhället läkemedelsberoende (RFHL) i Röda Korset, Region Röda Korset, Region Svenska Röda Korset, Region Svenska Röda Korset, Fonden Mot Våld för Medmänsklighet Grosshandlare . Ågrens Donationsfond Stiftelsen - elever mot mobbing () Södra - Folkrörelsernas Konstfrämjande (FKf) i , Kursverksamheten vid Lunds Föreningen - Ung utan Svenska Missionsförbundets Ungdom (SMU) (SVEROK) i (RFSL) Ungdom Arbetslinjen Klippan Ek. Drömmarnas Hus Ek. Folkets Hus i Sofielund , lokalföreningen 2176 Klipprosen Kod-Knäckarna, ideell förening Mansmottagningen mot våld i för sjuka barns behov (RFSL) i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , Husmark , , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2009/10:145 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under