prop · GY031d16 · 2010-10-12 00:00:00 — De allmänna kurserna utgjorde av de långa kurserna 2009, vilket är oförändrat jämfört med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen kvinnor var och andelen män . På den allmänna kursen med behörighetsinriktning i kärnämnen hade av deltagarna kortare utbildningsbakgrund än treårig gymnasieskola. Av deltagarna i de särskilda kurserna 2009 studerade i genomsnitt 2 360 personer på eftergymnasial yrkesutbildning. har 1 205 studerande fått intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning på allmän och särskild kurs. Av dessa var kvinnor och män. Begreppet eftergymnasial yrkesutbildning har tidigare omfattat ett antal utbildningsformer med delvis olika verksamhetsmål och målgrupper. Genom att Myndigheten för bildades har vissa eftergymnasiala yrkesutbildningar, som inte utgör högskoleutbildningar, sammanförts under regelverk. Påbyggnadsutbildning har därmed upphört som egen utbildningsform men utbildningar som startade före får fortsätta till dess de studerande avslutat utbildningarna. Myndigheten har beviljat tio tidigare påbyggnadsutbildningar att ingå i eftersom dessa utbildningar motsvarar de krav som ställs på utbildningar i vad gäller arbetsmarknadsrelevans. Även den kvalificerade yrkesutbildningen lever vidare . Utbildningar som bedrivs med stöd av förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar ska få fortsätta att bedrivas enligt gällande bestämmelser. Myndigheten för har emellertid fått i uppdrag av regeringen att identifiera vilka av dessa utbildningar som ska ingå i regelverk och lämna förslag om hur ett regelverk för nuvarande kompletterande utbildningar som inte bedöms kunna ingå i ska utformas (dnr U2009/7341/SV). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 6.3 Antal studerande i eftergymnasial yrkesutbildning 20072009 Källa: , Myndigheten för och * Siffrorna är exklusive påbyggnadsutbildning fanns ungefär 42 000 studerande inom kvalificerad yrkesutbildning eller yrkeshögskoleutbildning. Antalet studerande har ökat med drygt 2 000 personer sedan förgående år, en ökning . Ökningen förklaras av regeringens satsningar på nya utbildningsplatser som föreslogs i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) och i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97). En annan förklaring är att det tillkommit ett tiotal påbyggnadsutbildningar som ombildats till yrkeshögskoleutbildningar. Kostnad för eftergymnasial yrkesutbildning Genomsnittkostnaden för , de kompletterande utbildningarna och de yrkesinriktade utbildningarna inom folkbildningen har inte förändrats nämnvärt . Däremot finns skillnader mellan de olika utbildningsformerna vilket förklaras av särskilda lokal- och utrustningsbehov, antalet elever i utbildningen samt hur stor del av utbildningen som utgörs av praktik och som betalas av arbetslivet. Tabell 6.4 Kostnad (kr) per årsstudieplats för eftergymnasial yrkesutbildning 20072009 Källa: , Myndigheten för och Utbildningarna inom ska med stöd av lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om svara mot behoven av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och samhället. Utbildningarna ska vidare ha en från samhällssynpunkt lämplig regional placering. Kostnaderna för utbildningen inom uppgick till . Av dessa medel betalade myndigheten ut för hjälpmedel till studerande med funktionsnedsättning. betalades ut för detta ändamål inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Myndigheten för redovisade 23 150 årsstudieplatser vilket är en ökning med ca 1 800 årsstudieplatser eller sedan föregående år inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Dessa årsstudieplatser avser såväl yrkeshögskoleutbildningar som kvalificerade yrkesutbildningar beslutade av den tidigare Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Den statliga genomsnittkostnaden för en utbildningsplats i 2009 var vilket är i det närmaste oförändrat jämfört med motsvarande kostnad 2008. fanns yrkesutbildningar på eftergymnasial nivå i alla län utom i . Storstadslänen hade flest pågående och påbörjade utbildningar men jämfört med antal utbildningar per invånare i åldern är , , samt de län som har flest yrkeshögskoleutbildningar. antal pågående och påbörjade yrkeshögskoleutbildningar fördelat efter län. Diagram 6.3 Antal pågående Yh-utbildningar efter län Källa: Myndigheten för Störst andel utbildningar fanns inom området Ekonomi, administration och handel. Näst störst var Teknik och tillverkning, Hälso- och sjukvård samt socialt arbete följt av Data/IT. Utbildningsutbudet på de olika yrkesutbildningsområdena har inte förändrats nämnvärt . En skillnad är att Teknik och tillverkning är det största utbildningsområdet sett till de 79 nya yrkeshögskoleutbildningar som startade . beviljades 99 av 414 ansökningar att bedriva utbildning med statligt stöd. omgångarna och i samband med bedömning av ansökningar har Myndigheten för genomfört analyser av arbetslivets kompetensbehov. Analyserna har genomförts med stöd av Arbetsförmedlingens prognoser, branschorganisationernas bedömningar och myndighetens egna kartläggningar. Synpunkter har också kommit in från regionala instanser som länsstyrelser och regionförbund. Den genomsnittliga åldern inom yrkesutbildningen är för kvinnor 30,5 och för män . har medelåldern ökat marginellt för både kvinnor och män. område är tendensen densamma som för övriga utbildningsformer, dvs. att högst andel kvinnor återfinns inom omsorgsområdet och högst andel män finns inom Data/IT. Andelen studerande som är födda utomlands uppgår till vilket är oförändrat . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 jämföras med den kommunala vuxenutbildningen där andelen av de studerande som är födda utomlands är . Nästan hälften av de studerande är och är . Söktrycket till utbildningarna har ökat sedan föregående år från 2,8 till 3,8 sökande per plats vilket visar att intresset för yrkesutbildningar på eftergymnasial nivå är fortsatt högt. Den ekonomiska krisen med hög arbetslöshet som följd har troligtvis också bidragit till fler sökande per utbildningsplats. Av () undersökning 2009 framgår att av de som examinerats hade arbete året efter avslutad utbildning. Det är en minskning med och kan enligt SCB förklaras av att de som examinerades kom ut på arbetsmarknaden under en lågkonjunktur. Tydligast märktes konjunktursvackan inom Teknik och tillverkning samt inom Transporttjänster. Det är positivt att ca nio av tio angav att deras arbete helt eller till viss del motsvarade den utbildning som de genomgått. Män arbetade i något högre utsträckning än kvinnor inom det område som utbildningen avsåg. av det totala stödet betalades ut för yrkesutbildningar som var från två till långa. gick till utbildningar kortare än och till utbildningar som omfattar två och ett halvt till . Män läser i genomsnitt längre utbildningar än kvinnor. Eftersom Myndigheten för har bildats har arbetet med tillsyn i huvudsak inriktats på att utveckla kvalitetskriterier, indikatorer och metoder som möjliggör en effektiv och rättssäker tillsyn och kvalitetsgranskning. Tillsynsbesök har genomförts vid 18 utbildningar . En inledande tillsyn har genomförts vid sju utbildningar och 13 utbildningar har blivit föremål för ekonomisk granskning. Några generella slutsatser om avvikelser vid tillsynsbesöken är enligt myndigheten svåra att dra eftersom underlaget omfattar få besök. Myndigheten bedömer emellertid att det generellt finns behov av kvalitetssäkringsinsatser. Vid de uppföljande tillsynsbesöken hos utbildningsanordnarna har myndigheten också sett positiva effekter av att krav ställs på sådana insatser. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Myndigheten för har på regeringens uppdrag bl.a. undersökt i vilken utsträckning utbildningarna bidragit till ökat entreprenörskap. Enligt myndigheten finns data som pekar på att andelen som startat eget företag efter avslutad utbildning ökat och bedömningen är att utbildningens innehåll kan ha bidragit till detta. I syfte att säkerställa att entreprenörskap i större utsträckning behandlas i utbildningarna kommer myndigheten att uppmana utbildningsanordnarna att i ansökan beskriva på vilket sätt elevernas entreprenöriella kunskaper kan utvecklas så att de förebereds för sin kommande yrkesroll, oavsett om den utgörs av eget företagande eller anställning. Uppdragsutbildning är möjligt att genomföra enligt lagen om . har 55 studerande påbörjat hela utbildningar eller kurser som uppdragsutbildning, varav 36 kvinnor och 19 män, vilket är en minskning då 60 studerande påbörjade kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning. Uppdragsplatser finns inom områdena Hälso- och sjukvård, Socialt arbete, Teknik och tillverkning samt Samhällsbyggnad och byggteknik. Lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken Förordningen (2008:48) om statsbidrag för lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken upphävdes när förordningen om trädde i kraft . Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för utbildningar för vilka det före har beviljats statligt stöd. utbetalades i statsbidrag vilket är en ökning då betalades ut. Myndigheten för har fr.o.m. ansvar för utbildningsformen och godkänner utbildningsplanerna, utbetalar statsbidragen och har tillsynsansvaret för utbildningarna. Genomsnittskostnad per årsplats var . Med anledning av bildande upphörde påbyggnadsutbildning som separat utbildningsform. Påbyggnadsutbildning som startade före det datumet ska emellertid fortsätta att anordnas till dess de studerande avslutat utbildningen. Påbyggnadsutbildningarna finansieras av kommunerna eller med statligt stöd efter ansökan hos . Enligt redovisning utbetalades och betalades ut av Myndigheten för . statsbidrag 2009 var drygt per utbildningsplats med en variation mellan för elinstallation, allmän behörighet och för trafik- avseende 23 olika påbyggnadsutbildningar och 47 olika skolhuvudmän. Av samtliga studerande gick på utbildningar med nationella kursplaner. Flest studerande, , fanns på yrkesförarutbildningarna godstransporter och busstransporter. Nästan hälften av de studerande inom ningen beror främst på att antalet utbildningar som traditionellt haft en kvinnlig dominans bland deltagarna har minskat. Genomsnittsåldern var för kvinnor och för män. Ett tiotal av påbyggnadsutbildningarna har beviljats att ingå i . Det gäller bl.a. tandsköterskeutbildning och utbildning till elinstallatör, allmän behörighet som har nationellt fastställda kursplaner. genomförs yrkesförarutbildning inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. Kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov inom skiftande områden, t.ex. konst, dans, teater och musik, hälsa, friskvård och hudvård, hantverk samt flyg. Utbildningarna har en enskild huvudman, dvs. de anordnas inte av stat, kommun eller landsting. Utbildningarna är oftast avgiftsbelagda för de studerande. Staten ger olika slag av stöd beroende på hur utbildningarnas nationella värde bedömts. Kompletterande utbildningar inom dans/teater/ musik, konst och design/mode fungerar i praktiken som förberedande utbildningar inför konstnärliga utbildningar vid högskolan. kompletterande utbildningar t.o.m. . Därefter övergick såväl ansvaret för fördelning av statsbidraget som tillsynsansvaret till Myndigheten för . Myndigheten för har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inordna kompletterande utbildningar i yrkes- högskolan (dnr U2009/7341/SV). Statens finansiering av de kompletterande vilket är en minskning med ca jämfört med . kompletterande utbildningar vilket är i det närmaste oförändrat jämfört med . Andelen kvinnor av de studerande var och andelen män var . Flest studerande fanns inom Hantverk med drygt 1 000 studerande, , hårvård, hälsa, friskvård och miljö med 985 studerande och Konst med 958 studerande. Bland de utbildningar som ökat mest återfanns kategorin Djurvård följd av Hantverk. Bland de utbildningar som minskat märktes främst Ekonomi, Media, Teknik och Flygutbildning. deltog de studerande sammantaget i 244 olika utbildningar, vilket är en minskning med 13 utbildningar jämfört med . Flest utbildningar genomförs inom kategorin Hantverk, följd av Konst. Lägsta antalet utbildningar genomfördes i kategorin Teknik där endast tre utbildningar genomfördes . Medelåldern var oförändrad . Högst medelålder hade de studerande inom Hantverk () medan de studerande inom , teater och musik i genomsnitt var betydligt yngre (). fullföljde 3 108 studerande sin utbildning, vilket är i nivå med . En viss osäkerhet finns dock då siffrorna endast avser . Av de som fullföljde utbildningarna var kvinnor och män. Eftergymnasial yrkesutbildning inom folkbildningen Folkhögskolan genomför ett stort antal eftergymnasiala yrkesutbildningar. deltog 1 369 personer i utbildningar som är långa. Av dessa var kvinnor och män. För utbildningar kortare än var motsvarande siffra 1 132, 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 där kvinnorna utgjorde och männen . Störst omfattning, sett till antal deltagarveckor, hade utbildningar med inriktning mot beteendevetenskap och humaniora. Ett tiotal folkhögskolor anordnade kvalificerad yrkesutbildning. Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade bedrivs inom folkhögskolan med särskilt statligt stöd. Antalet årsstudieplatser ökade från 304 till 337. Totalt slutförde 44 tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade sin utbildning jämfört med 46 . Rekryteringsinsatser har ökat antalet sökande. Några kurser har dock blivit inställda på grund av för få sökande och anslaget har därför inte använts fullt ut. vid fördelar ett särskilt statsbidrag till dessa tolkutbildningar. disponerades för verksamheten. Samernas utbildningscentrum är en privat stiftelse, med (), Same Ätnam och kommun som huvudmän. Skolan bedriver vuxenutbildning i form av kurser i språk, slöjd och företagande - rennäring samt viss uppdragsutbildning. genomfördes på långa linjer, vilket ändå sammanlagt är en större volym än . Totalt 88 elever deltog i de långa linjerna /10, vilket är en ökning jämfört med förgående läsår. Under läsåret genomfördes inga korta kurser. bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov. är huvudman för . Totalt arrangerade 83 647 studiecirklar (jämfört med 67 613 ). Antalet deltagare uppgick till knappt 671 000 personer, en ökning med ungefär 123 000 personer jämfört med . genomförde också knappt 14 300 kulturevene- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Motsvarande siffra var drygt 15 000. beviljades i statsbidrag . Bidraget har finansierat kurser anordnade av länshemslöjdsföreningar och deras lokalföreningar samt hemslöjdskonsulenter i samarbete. Kurserna har omfattat textila ämnen, trä och hård slöjd samt handledarutbildning, för bl.a. hemslöjdsrörelsens registrerade barnverksamhet. Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Sfi syftar även till att ge studerande som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva sådana kunskaper. Sfi är en rättighet för den enskilde och varje kommun är skyldig att erbjuda sfi till invandrare som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år de fyller . Eleverna kan påbörja sfi när som helst . Kommunerna är skyldiga att erbjuda i genomsnitt minst undervisningstid . Kommunernas kostnad för sfi uppgick till 2009, en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en minskning med jämfört med . Utöver de 249 kommunala anordnarna uppdrog kommunerna åt folkhögskolor och studieförbund att anordna sfi och 37 utbildningar anordnades på entreprenad. Antalet övriga utbildningsanordnare har ökat med två stycken sedan föregående läsår och antalet kommunala anordnare har minskat med sju stycken . I många kommuner är sfi en liten verksamhet. Antalet kommuner med färre än 25 elever var /09 åtta. Bara 139 kommuner eller kommunalförbund hade fler än 100 elever under det läsåret. /09 deltog totalt 84 333 elever i sfi vilket var 10 305 fler elever än läsåret innan. har antalet deltagare i sfi varit så högt. Av eleverna var drygt 36 100 nybörjare i sfi. Antalet nybörjare i sfi 2008/09 var det högsta /94 då antalet nybörjare var ca 36 700. Diagram 6.4 Antalet elever i sfi läsåren 1993/942008/09 Av det totala antalet elever i sfi /09 var kvinnor och män. Andelen kvinnor har ökat sedan mitten av 1990- talet, /94 var sfi, uttryckt som antal lärare (heltidsanställningar) per 100 elever, var 4,3 /09. Lärartätheten har minskat och var 5,5 /01. Andelen lärare i sfi (omräknat till heltidsanställningar) med högskoleutbildning med anordnad av kommuner och Jämfört med föregående läsår har andelen ökat både när det gäller kommuner och andra utbildningsanordnare. Liksom tidigare är andelen kvinnor med högskoleexamen med pedagogisk inriktning högre än motsvarande andel bland männen, . Diagram 6.5 Andel lärare (heltidsanställningar) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning läsåren 2007/082009/10 fördelade på anordnare Av eleverna hade minst en tioårig utbildning och en utbildning . hade en utbildning som var eller kortare och därmed som regel endast begränsade kunskaper i grundläggande ämnen. Sfi består av fyra kurser, AD, fördelade på tre studievägar. Studievägarna är anpassade för olika studietakt och mål. Kortutbildade går studieväg 1 medan högutbildade går studieväg 3. Av omkring 33 000 nybörjare /07 har fått minst betyget Godkänt i sfi fram t.o.m. /09. Av dessa hade fått minst betyget Godkänt på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D, vilket är en minskning sedan föregående läsår. Totalt av de som började sin svenskundervisning på kurs D avslutade kursen med minst betyget Godkänt. Av de som började på kurs A hade avslutat någon kurs med lägst betyget Godkänt, därav hade uppnått målen för kurs D. Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärdet får överskridas eller underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen. Det genomsnittliga antalet elevtimmar för de elever som var nybörjare 2006/07 och som avlutat kurs D med godkänt resultat var . Vidare visar statistik att det genomsnittliga antalet veckor mellan start- och slutdatum för elever som var nybörjare /07 och som avslutat kurs D med godkänt resultat var . För de elever som började sin utbildning på kurs A och som fått godkänt på kurs D var det genomsnittliga antalet veckor mellan start- och slutdatum 83 och för de elever som började på D gick det i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genomsnitt mellan start- och slutdatum. har redovisat ett uppdrag att utarbeta IT-baserade nationella slutprov på alla studievägar inom sfi. Slutproven har utarbetats men IT-anpassningen har inte kunnat genomföras fullt ut på grund av tekniska svårigheter. Försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning, s.k. sfi-bonus, inleddes . Verksamheten innebär att nyanlända invandrare som fått lägst betyget Godkänt på viss kurs inom sfi från kursstart kan få ett bidrag med högst . Avsikten har varit att stimulera sfi-eleverna att nå kursmålen snabbare och därmed förbättra sina möjligheter att få ett arbete. () har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera försöksverksamheten. Verksamheten permanentades (prop. 2009/10:188, bet. 2009/10:AU12, rskr. 2009/10:277) och regleras i lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare och förordningen (2010:1030) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. har gjort en fördjupad kvalitetsgranskning av sfi (rapport 2010:7). Granskningen i 25 kommuner visar att utbildningen ofta är enhetligt utformad trots att den vänder sig till människor med olika bakgrund och förutsättningar. Det finns flera exempel på väl fungerande verksamheter, men också på områden som behöver stärkas för att höja kvaliteten inom sfi. De som deltar i sfi har skilda erfarenheter och mål och därför behöver utbildningen i större utsträckning utformas efter individen. Möjligheten för deltagarna att påverka utbildningen behöver stärkas. Kommunerna behöver också bli bättre på att följa upp och utvärdera den sfi som bedrivs. För att kommunerna ska lyckas skapa en individanpassad sfi krävs ofta ett nära samarbete mellan sfi, socialtjänst och Arbetsförmedlingen. vid fördelar statsbidrag till utbildningar för tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildningarna bedrivs på folkhögskola och i studieförbund. Utbildningarna vid folkhögskolor bedrivs som ettåriga sammanhållna grundutbildningar på halvtid eller som tvååriga distansutbildningar på kvartsfart. har anvisats för kontakttolkutbildningar . har 119 personer avslutat grundutbildningen med godkänt resultat inom totalt 19 språk. har 324 personer fått utbildningsbevis från sammanhållen grundutbildning inom 29 språk. Utöver grundkursen har olika kompletteringsrespektive fördjupningskurser genomförts, bl.a. i tolkning för och med barn. Totalt deltog 135 personer i preparandkurser inför auktorisation och 291 deltog i rättstolkningskurser inför provet för speciell kompetens som rättstolk samt i olika slag av fördjupningskurser i rättstolkning. Indikatorer för att mäta hur väl statens syften uppnåtts är bl.a. tillgång, tillgänglighet, antal deltagare och deltagarnas upplevelse av måluppfyllelse. Folkbildningen har genomfört ett stort antal kurser, studiecirklar och kulturevenemang . Deltagarna i såväl folkhögskolesom studieförbundsverksamhet var i stor utsträckning nöjda med sin kurs eller studiecirkel. slutfördes en deltagarundersökning med inriktning på studieförbunden. genomförs en undersökning riktad mot folkhögskolans deltagare. , som bl.a. utformar gemensamma utgångspunkter och stöder folkhögskolor och studieförbund i kvalitetsarbetet, har under 20072009 systematiskt arbetat med åtgärder för att öka kvaliteten i folkbildningen. I rapporten redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete 2009 redovisar en sammanställning av kvalitetsarbetet . 6.2.5Profilerade kurser, kulturprogram, rapport överlämnades till regeringen i början av studiecirklar och annan gruppverk- 2010. Av totalt 148 folkhögskolor bedömer Syftena med statens stöd till folkbildningen framgår av förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Verksamheten ska bidra till att stärka och utveckla demokratin, att göra det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation samt att skapa engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Folkbildningen ska vidare bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Folkbildningen ska också bredda kulturintresset och öka delaktigheten i kulturlivet. I stället för de prioriterade målgrupper som angavs 1998 valde att 2006 i stället ange sju verksamhetsområden för folkbildningen, vilka i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd (prop. 2005/06:192, bet. 2005/06:KrU14, rskr. 2005/06:322). De prioriterade områdena är den gemensamma värdegrunden, det mångkulturella samhällets utmaningar, den demografiska utmaningen, det livslånga lärandet, kulturen, tillgängligheten och möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar samt folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa. Folkbildningen ska själv identifiera relevanta målgrupper. För hela folkbildningen anvisade 2009, en ökning med att ungefär 112 har ett systematiskt kvalitetsarbete och att 30 har ett väl utvecklat systematiskt kvalitetsarbete. Sju folkhögskolor har brister i det systematiska kvalitetsarbetet. ser positivt på att folkhögskolorna har utvecklat formerna för planering och uppföljning samt att statens syften och verksamhetsområden är mer synliga i kvalitetsarbetet. redovisar att utvärderingen av verksamheten och dess resultat är bristfälligt beskrivna och kvarstår som ett utvecklingsområde från redovisningstillfället .