prop · GX03165 · 2010-03-23 00:00:00 — med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till särskilt skäl med hänsyn till villkor i fråga om utbildningen vid villkor i fråga om utbildningen vid fristående skolor och om antag- fristående skolor och om antag- ningen till och ledningen av ningen till och ledningen av stycket får lämnas en fristående skola som drivs av en huvudman där en kommun har ett rättsligt inflytande bara om även villkoren i 19 § är uppfyllda. föreskrifter om de ytterligare vill- föreskrifter om de ytterligare vill- kor som avses i första stycket 5. kor som avses i första stycket 5. stycket ska inte lämnas i fråga om stycket ska inte lämnas i fråga om utbildning som skulle innebära på- utbildning som skulle innebära på- tagliga negativa följder för skol- tagliga negativa följder på lång väsendet i den kommun där skolan sikt för skolväsendet eller eleverna är belägen eller i närliggande i den kommun där skolan är beläg- en eller i närliggande kommuner. En fristående skola som avses i En fristående skola som avses i denna paragraf får inom ramen för denna paragraf får inom ramen för vad som sägs i första stycket 1 ha vad som sägs i första stycket 1 ha en konfessionell inriktning. en konfessionell inriktning. Den som vill överta verksam- Den som vill överta verksam- heten vid en godkänd fristående heten vid en godkänd fristående skola eller en fristående skola som skola eller en fristående skola som har förklarats berättigad till bidrag har förklarats berättigad till bidrag enligt 8 eller 8 b §, ska ansöka om enligt 8 eller 8 b §, ska ansöka om förklaring om fortsatt rätt till förklaring om fortsatt rätt till En sådan ansökan ska bi- En sådan ansökan ska bi- fallas, om den som vill överta fallas, om den som vill överta tredje stycket, 8 § första stycket 2 första stycket 2. och andra stycket respektive 8 b § första stycket 2 och andra stycket. Om ärendet avser en fristående Om ärendet avser en fristående skola som motsvarar specialskolan skola som motsvarar specialskolan prövas dock ärendet av styrelsen prövas dock ärendet av styrelsen För att godkännande enligt 2 § eller förklaring om rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §§ ska meddelas en fristående skola där en kommun äger aktier eller andelar i det bolag eller den förening som an- ordnar verksamheten eller på annat sätt har ett rättsligt inflyt- ande över huvudmannen krävs, utöver vad som i övrigt föreskrivs i detta kapitel, att 1.bestämmanderätten i huvud- mannen för den fristående skolan inte enbart tillkommer en eller flera kommuner eller juridiska personer som till någon del ägs av en kommun, 2.samverkan mellan en kommun och en enskild fysisk eller juridisk person är nödvändig för att verk- samheten ska komma till stånd och 3.det föreligger särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll eller utformning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en kommuns skyldighet att yttra sig till i ären- den om rätt till bidrag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För en fristående skola som avses i 9 kap. 19 § och som före ikraft- trädandet har godkänts eller förklarats ha rätt till bidrag, ska 9 kap. 19 § inte tillämpas före . Bilaga 10 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122) Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning Handisam, Statskontoret, , , (N 2008:05), kommun, kommun, , , , , , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , i , Kommuner och Landsting, , , i (LO), (), , , , Svenska kommunalarbetareför- bundet, , , och Teknikföretagen. Utanför remisslistan har dessutom kommun, Utbildnings- gruppen inom och Styrelsen för samt Synskadades Riksför- bund (SRF) inkommit med yttrande. ombudsmän, över- klagandenämnd, , , , , , Ovan- åkers, , , och kommuner, Akademikers (), Föreningen (), och Skola, Elevråds (), elevråd (svea), auktoriserade utbildningsföretag samt har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Bilaga 11 Utdrag ur förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) i betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) Varje kommun ansvarar för att kommuninnevånare som enligt 17 b § har rätt till en viss utbildning och önskar delta i den, får det. Varje kommuninnevånare som är behörig att delta i gymnasial vuxenutbildning enligt 19 § och som har en examen från ett yrkes- program men inte har uppnått högskolestudier har rätt att delta i att uppnå en sådan behörighet. Den som har rätt att delta i första stycket har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun eller ett landsting om I ett sådant fall är utbildning och bestämmelserna i 5 kap. 47 § ska tillämpas beträff- ande ungdomar fram till och med det första kalenderhalvår det år ungdomarna fyller . Bilaga 12 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Kammarrätten i , Länsrätten i , , , Myndigheten förhandi- kappolitisk samordning (Handisam), , Forsknings- rådet för arbetsliv och socialvetenskap, , Arbets- givarverket, Statskontoret, , Myndigheten för skolut- veckling, , Skolväsendets överklagande- nämnd, (Specialpedagogiska skolmyndig- heten), , Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Interna- programkontoret, , , för högskolan, , (har till sitt yttrande bifogat yttranden från ett antal fakulteter: , Medicinska och farmaceutiska fakultetsnämnden, och Utbildningsvetenskapliga fakulteten, samt studentkår), , (har till sitt yttrande bifogat yttranden från ett antal fakulteter: Utbildningsvetenskapliga fakulteten, Konstnärliga fakulteten, Natur- vetenskapliga fakulteten och ), , , (har till sitt yttrande bifogat yttranden från ett antal fakulteter: och kommunikation, Medicinska fakulteten, och Områdesstyrelsen för utbildningsvetenskap), , Kungl. tekniska högskolan, , , , , , , Danshög- skolan, , , , Konst- fack, Kungl. i , , , körkortsutredning (N 2006:16), Sjöfarts- verket, Luftfartsstyrelsen, Verket för näringslivsutveckling (), , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , Handikappombuds- mannen, Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner, och , , Industri- och Kemigruppen, , , , Forum för livsmedelsindustrin, , (Företagarna), Föräldraalliansen , , , Handikappförbundens samarbetsorgan, Hantverkarnas , , i , , Lärarnas Riks- förbund (LR), Metallgruppen, , , Vuxenutbildning i Samverkan, , , , , Svensk Ventilation, Svenska Kommunalarbetareför- bundet, , Akademikers () (har till sitt yttrande bifogat ett yttrande från Natur- brukslärarnas förening, en delförening inom Akademiker inom jord, skog, trädgård, miljö och nutrition Agrifack), Byggindustrier, Elevråds , Frisörföretagare, (), Kommuner och Landsting, , Universitets- och (), , Sågverkens och Trä- industrins (), Teknikföretagen, (), för Hotell och Restauranger, , och Vuxenstuderandes intresseorganisation (). Dessutom har spontana remissvar inkommit från 08, elever vid Kunskapsgymnasiet i genom , Elteknikutbildningen vid i , Företagspoolen , , Lärarkollegiet på barn- och fritidsprogrammet vid Hagagymnasiet i , (), Per Ahnegård, Centrala ämnesgruppen för lärare i estetiska ämnen i gymna- sieskolan i , , vid i , , , för /Musik- gymnasium, Sweboat (), Ingenjörer, vid Solbergagymnasiet i , vid Lerumsgymnasiets BF-program, Samhällskunskapslärare vi Sjödals- gymnasiet i , m.fl. verksamma vid gymnasiebibliotek i , , , och Krono- bergs län, FisketurismFöretagare (), , Före- ningen Svenska Läromedel (FSL), och , , Svensk Massage, MP-arbetslaget vid Torsbergagymnasiet genom , Fors- hagaakademin AB, Kristna Råd, , , , , , , och kommuner (Kommunerna på ), , och , Klimataktion-Lärarnät- verket genom , /Talknuten och Riksför- bundet för döva, hörselskadade och språkstörda barn (DHB), m.fl. vid i ,, BrobyGrafiska Utbildning i , Nätverk av IV-program i , Västra Götalands- regionen, genom , och , Kungl. , (),kommun, Framtidsgymnasiet i , VVS Före- tagen, , Nationellt resurscentrum för biologi och bioteknik, Sporthandelsbranschen, lands län (Styrgrupp för utveckling av Vård- och omsorgscollege), , , för psykologi vid Kungl. , Branschråd Utbildning inom Kommunala Företagens (KFS), och vid Lerums gymnasium, Internationell inriktning, , Svenska Flyg- företagens (), , De Handi- kappades (), (), kommun, , , Föreningen i Ekonomiska ämnen, (), Naturbruks- skolornas Förening, , (), VVS Företagen, Svensk Ventilation, Kylentrepre- nörernas Förening och , Maskin , , Barn och Utbildning i kommun, Den för Geologi vid Kungl. , , , (), m.fl. vid , , Nordea, Länsför- säkringar, , och , Gymnasieför- bund, , Åre kommun, Vård och omsorgscollege Väster- botten, , (), Konsumenter, , universitetslärarför- bund (SULF), Föreningen () och Dövblind Ungdom (DBU), Svenska , , och vid Fågelviksgymnasiet i , gymnasium, , i kommun, för Komplementär Medicin, Yrkes- rådet för omvårdnadsprogrammet vid Kristinegymnasiet i Falu kommun, , verksamma vid SP idrottsprogrammet vid i och Stagneliusskolan i , läroverket, Stiftelsen , Bildlärare vid i , Branschföre- ningen SPOFA Spöfiske (Svenska sportfiskedistributörer i samverkan), Friskolorna Didaktus, IT-Gymnasiet, Rytmus och Vittra, , , , , Föreningen , , , , (), , , , och (Stiftelsen skolor m.fl.), Föreningen bildare, Socialdemokraterna i barn- och utbildningsnämnden i Bodens kommun, Ung Företagsamhet, estetlärare och skolledare vid estetiska programmet vid gymnasieskolan Spyken i , m.fl., Lärarna på det estetiska programmet vid Fässbergsgymnasiet i , för Geografi vid Kungl. , kommun, och , i , Svenska kommittén för hushållsvetenskap (SKHv) genom , (), , vid Almåsgymnasiet i , Arkitekter, , i Bodens kommun, Amatörkul- turens samrådsgrupp, , i samverkan, Svensk Teaterunion, Länsteatrarna i samt Lärarna i naturvetenskapliga ämnen vid Fässbergsgymnasiet i . (), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), , , , , , , , , Staffans- torps och kommuner, läns, och Väster- bottens läns landsting, Fastigo, Föreningen (), IT-företagen, , Kylbranschens kompetens- akademi, för Ungdomsorganisationer (LSU), , Plast- och Kemiföretagen, och Skola, Facket för Service och Kommunikation, , , Syn- skadades , , elevråd , , Transport- fackens (), TransportGruppen samt har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Bilaga 13 Sammanfattning av promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G) Regeringen har genom antagande av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) beslutat om en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar samt behörighetskrav till gymnasieskolans högskoleförberedande program m.m. Promemorian behandlar de krav som ska gälla för behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram. Vidare föreslås särskilda program ersätta dagens individuella program. Båda frågorna aviserade regeringen i propositionen att den skulle återkomma till. Därutöver lämnas förslag till undantag från 20-årsbestämmelsen för deltagande i grundläggande vuxenutbildning. För att eleverna ska vara bättre rustade för studier i gymnasieskolan föreslås att det för behörighet till ett yrkesprogram i gymnasieskolan ska krävas godkänt betyg i svenska/svenska som andraspråk och godkända betyg i engelska, matematik och minst fem andra ämnen. Det föreslås också att det, liksom för de högskoleförberedande programmen, bör finnas möjlighet till undantag från behörighetskravet i engelska p.g.a. speciella personliga förhållanden. Särskilda program föreslås ersätta individuella program I gymnasieskolan föreslås att det införs de särskilda programmen preparandutbildning, programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Fristående skolor ska ha möjlighet att anordna samtliga särskilda program. Preparandutbildning syftar till att elever, som fullföljt årskurs 9 utan att ha uppnått behörighet till ett högskoleförberedande program eller yrkesprogram i gymnasieskolan, efter högst ska uppnå sådan Hemkommunen ska erbjuda utbildningen till ungdomar som inte är behöriga till något nationellt program och ungdomar som är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram men som önskar bli behöriga även till de högskoleförberedande programmen. ska främst innehålla de ämnen eleven saknar godkända betyg i och som behövs för att uppnå behörighet till det program som eleven vill söka. Den kan även innehålla ytterligare grundskoleämnen som eleven saknar godkända betyg i och, som ett komplement, kurser från gymnasieskolan. Elever som är obehöriga till ett yrkesprogram, men som har en dokumenterat godtagbar studieförmåga föreslås kunna tas emot på programinriktat individuellt val i gymnasieskolan. Villkoret är att eleven har godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk och engelska eller matematik och godkända betyg i minst fyra andra ämnen. som har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik krävs i stället godkända betyg i minst tre andra Elever ska ha rätt till stödundervisning i de ämnen som behövs för att bli behöriga till ett yrkesprogram. Yrkesintroduktion syftar till att eleven ska få en yrkesinriktad utbildning som ger eleven möjlighet att direkt etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett nationellt Utbildningen ska av hemkommunen erbjudas de ungdomar som saknar behörighet till ett nationellt program som så Den ska huvudsakligen innehålla yrkesutbildning, dvs. karaktärsämnen från gymnasieskolans yrkesprogram eller annan yrkesutbildning samt arbetsplatsförlagt lärande eller praktik. Individuellt alternativ syftar till att utveckla elevens kunskaper för att kunna gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden. Utbildningen ska av hemkommunen erbjudas till de ungdomar som saknar behörighet till ett nationellt program. Utbildningen kan innehålla grundskoleämnen, gymnasiegemensamma ämnen och gymnasieskolans karaktärsämnen. Den kan även innehålla andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling, exempelvis olika motivationsinsatser och praktik. Språkintroduktion syftar till att invandrarungdomar som anlänt till landet ska få en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket som möjliggör för dem att komma vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Efter en validering av elevens tidigare kunskaper ska utbildningen innehålla svenska/svenska som andraspråk, samt övriga grundskole- och gymnasieämnen som eleven bedöms behöva för sin fortsatta utbildning. Utbildningen kan även innehålla andra inslag som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling. Undantag från 20-årsbestämmelsen för deltagande i grundläggande vuxenutbildning Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela föreskrifter om att behörighet att delta i grundläggande vuxenutbildning ska inträda tidigare än det år kommuninvånaren fyller . Bilaga 14 Lagförslag i promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G) Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 10 § och 15 kap. 2 § skollagen (1985:1100) ska ha följande lydelse. rätt att delta i grundläggande vux- rätt att delta i grundläggande vux- enutbildning från och med andra enutbildning från och med andra kalenderhalvåret det år han fyller kalenderhalvåret det år han eller , om han saknar sådana fär- hon fyller , om han eller hon digheter som normalt uppnås i och är bosatt i landet. normalt uppnås i och är bosatt i landet. Regeringen får meddela före- också den som inte är bosatt i lan- skrifter om att också den som inte det skall ha rätt att delta. är bosatt i landet ska ha rätt att Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om att behö- righet att delta i grundläggande gare än från och med den tidpunkt som anges i första stycket. Den som har rätt att delta i grundläggande vuxenutbildning har rätt att delta i sådan undervisning i en annan kommun om utbildningen finns där. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet att låta enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag i verksamheten inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. När det gäller utbildning i form När det gäller utbildning i form av ett individuellt program får av särskilda program får reger- regeringen föreskriva att enskilda ingen meddela föreskrifter att och andra utomstående får anordna enskilda och andra utomstående mer av utbildningen än som följer får anordna mer av utbildningen av första stycket. än som följer av första stycket. Bestämmelserna i 2 kap. 4-7 §§ gäller inte sådan utbildning som med stöd av första eller andra styckena anordnas genom annan än huvudman för det offentliga skolväsendet. 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna ska tilläm- pas på utbildning som påbörjas efter . För utbildning som påbörjats tidigare ska äldre bestämmelser alltjämt tillämpas, om inte annat följer av 2. 2.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om i vilka fall och på vilket sätt elever, som påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestäm- melser som gäller för utbildning som påbörjats efter . Förslag till lag om ändring i lagen (2009:000) om ändring i skollagen (1985:1100) dels att 5 kap. 1, 4, 1921, 23, 28, 3132, 4043, 51, och 57 §§, 9 kap. 8 8 a §§ och 15 kap. 4 § skollagen (1985:1100) i stället för dess lydelse enligt lagen (2009:0000) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna före 5 kap. 4, 18 a, 30 a, och 40 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 5 kap. 44 § ska lyda Överklagande av beslut om behörighet och mottagande till programinriktat individuellt val och yrkesintroduktion, dels att det i lagen ska införas åtta nya paragrafer, 5 kap. 18 a, 21 a21 b, 30 a och 31 a31 d §§ av följande lydelse. Gymnasieskolan är öppen endast för ungdomar som avslutat sin grund- skoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar utbild- ningen fram till och med det första kalenderhalvåret det år de I 32 § finns bestämmelser om I 31 c § finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från den obligatoriska vissa elever från den obligatoriska Detta kapitel gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock meddela föreskrifter om att även andra ungdomar ska omfattas av bestämmelserna. Nationella och särskilda program Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program, som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns också utbildning i form av individuella utbildning i form av särskilda inriktat individuellt val, yrkes- nativ och språkintroduktion. är att en elev som fullföljt årskurs 9 i utan att ha upp- nått behörighet till ett högskole- ska uppnå sådan behörighet. Individuella program ska för- bereda eleven för studier på ett syftar till att eleven ska få en ut- bildning som är inriktad mot ett Individuella program kan utfor- mas för en grupp elever eller för en enskild elev. kunna antas till programmet. särskilt inriktas mot studier på ett visst nationellt program (pro- ska utformas för en grupp elever. gram), ska det utformas för en utformas även för att 1.göra det möjligt för en elev att förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan, eller 2.för att på annat sätt möta en elevs speciella utbildningsbehov. Utbildningen på individuella program ska bedrivas i en omfatt- ning som motsvarar heltidsstudier. Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och styrelsen för utbildningen finner att det är förenligt med syftet med Yrkesintroduktion syftar till att eleven ska få en yrkesinriktad ut- bildning som ger eleven möjlighet att direkt etablera sig på arbets- marknaden eller som leder till studier på ett nationellt yrkes- program. för en grupp elever. Utbildningen på ett individuellt program ska följa en plan som beslutas av styrelsen för utbild- ningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att utbild- ningen på sådana individuella program som avses i 19 § tredje stycket 1 ska omfatta minst vissa ämnen. Individuellt alternativ syftar till att eleven ska gå vidare till yrkes- introduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbets- marknaden. Språkintroduktion syftar till att ge invandrarungdomar som anlända till landet en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilket möjliggör för dem att komma vidare i gym- nasieskolan eller till annan utbild- ning. Utbildning som avses i 19 21 a §§ ska bedrivas som heltids- studier och följa en plan som ska fastställas av styrelsen för utbild- ningen. Utbildningens omfattning får dock minskas, om en elev begär det och styrelsen för utbild- ningen finner det förenligt med utbildningens syfte. För behörighet till ett yrkespro- gram krävs godkänt betyg i svenska, engelska och matematik. För behörighet till ett yrkespro- gram krävs godkända betyg i svenska, engelska, matematik och minst fem andra ämnen. En sökande som saknar godkänt betyg i engelska men uppfyller Erbjudande av utbildning på särskilda programPreparandutbildning30 a §Hemkommunen ska erbjuda elever som inte fått godkänt betyg i i de ämnen som behövs för att uppnå behörighet till ett nationellt program att gå preparandutbildning under högst . Skyldigheten att erbjuda preparandutbildning gäller ut- bildning som påbörjas fram till och med det andra kalenderhalv- året det år då eleven fyller arton år.Om det finns synnerliga skäl får utbildningen förlängas till två år.Yrkesintroduktion och individuellt alternativ31 § anses behörig om den sökande 1. på grund av speciella person- liga förhållanden inte har haft möjlighet att delta i undervisning i engelska under en betydande del av sin tid i eller 2. bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta pro- Ett landsting får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en Efter överenskommelse med en anordna utbildning på andra natio- anordna utbildning på andra natio- nella program och på individuella nella program och på de särskilda och individuellt alternativ. Hemkommunen ansvarar för att alla ungdomar i kommunen, är behöriga enligt 22 § och alternativ till de ungdomar som inte har påbörjat en utbildning på ett nationellt program eller en likvärdig utbildning, erbjuds ut- bildning på individuella program. Hemkommunens ansvar omfat- tar också ungdomar, som har påbörjat någon av de utbildningar som nämns i första stycket men som har avbrutit utbildningen, om de fortfarande uppfyller behörig- hetskraven för gymnasieskolan. -uppfyller kraven i 1 § och -saknar behörighet till nationella program och -inte avlagt International Baccalaureate (IB). Om det finns synnerliga skäl, får ungdomar som är behöriga till nationella program erbjudas yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Hemkommunen ska, i stället för yrkesintroduktion och individuellt alternativ, erbjuda de invandrar- ungdomar som anlänt till landet och som har sådant behov av språkintroduktion som framgår av 21 b § sådan utbildning under förutsättning att de -uppfyller kraven i 1 § och -saknar behörighet till nationella program och -inte avlagt International Baccalaureate (IB). Hemkommunen får erbjuda pro- graminriktat individuellt val till de ungdomar som uppfyller villkoren i 31 § första stycket och som har -godkänt betyg i svenska,