prop · GY031d10 · 2010-10-12 00:00:00 — Den kvarvarande regionala spridningen har dessutom blivit allt mindre varaktig. Antalet sjukfall (personer med sjukpenning eller rehabiliteringspenning) har fortsatt att minska och . Vid utgången av fanns 98 000 pågående sjukfall. Det motsvarar en nedgång jämfört med . Andelen kvinnor utgjorde . som det totala antalet sjukfall har minskat har även sammansättningen mellan korta och långa sjukfall förändrats. De långa sjukfallen har blivit färre. Drygt var femte sjukfall har en fallängd . varade exempelvis vartannat sjukfall . Inte bara en trendmässig minskning av långa sjukfall har bidragit till detta utan även direkta förändringar av lagstiftningen. Regeln om att förlängd sjukpenning maximalt kan erhållas innebar att 13 600 personer lämnade sjukförsäkringen /2010. De allra flesta skrev efter det in sig hos Arbetsförmedlingen, vilket beskrivs närmare i avsnitt 3.4.4. Även uppnår en ansenlig mängd personer maximal tid. Totalt beräknas 21 000 sjukfall uppnå dag 550. Diagram 3.3 Antal pågående sjukfall januari 1998maj 2010 6 - 12 mån 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Inflödet till sjukförsäkringen i diagram 3.4 redovisat som antalet sjukfall med en varaktighet längre än har minskat stadigt . har en utplaning skett kring en årlig nivå om 25 000 sjukfall. Eftersom ett lågt inflöde i förlängningen har betydelse för antalet långa sjukfall är detta grunden för en fortsatt låg nivå. Diagram 3.4 Antalet sjukfall som passerat jan 1994apr 2010. Tabell 3.5 Antal pågående sjukfall per 1 000 försäkrade. De vanligaste diagnosgrupperna. Procentuell förändring 2010/2006 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Nivån på sjukfallen är i nivå med EU-genomsnittet Målet för en stabil och låg sjukfrånvaro innebär bland annat att denna ska vara i linje med genomsnittet för länder med motsvarande system och förmåner. Andelen sjukfall i , mätt enligt arbetskraftsundersökningarna (), har successivt sjunkit och ligger nu på samma nivå som EU-genomsnittet. var nivån en av de högsta i världen med kraftiga variationer i utnyttjandegrad bland annat beroende på konjunkturcykeln, där en högre sysselsättning oftast innebar en högre frånvaro och vice versa. har sysselsättningen ökat som sjukfallen fortsatt att minska. Diagram 3.5 Frånvaro från arbetet på grund av egen sjukdom som andel av antalet anställda i åldern 2064 år Källa: EULFS och Sjukfallen har blivit kortare Sjukfallen blir allt kortare. var den förväntade medelfallängden . Det är en minskning jämfört med . Parallellt med att färre sjukfall påbörjas minskar således fallängderna, vilket framgår i tabell 3.6. Av alla sjukfall som påbörjades varade exempelvis eller längre. Motsvarande andel var . Till detta ska läggas att det absoluta antalet sjukfall var avsevärt högre 2006. Tabell 3.6 Antal startade och andel kvarvarande sjukfall 20062009 Kvartal 1 respektive år Rehabiliteringskedjan är en av förklaringarna till att sjukfallen blir kortare. De nya reglerna innebär bland annat att när sjukfallet passerat , ska pröva om personen kan arbeta hos sin nuvarande arbetsgivare med andra arbetsuppgifter . För sjukfall som passerat ska arbetsförmågan bedömas mot den reguljära arbetsmarknaden, om inte särskilda skäl finns eller det skulle anses som oskäligt att göra en sådan bedömning. redovisar att bedömning vid tidsgränserna ökat betydligt, men att bedömningen inte görs i rätt tid i av fallen. Detta beror till en del på att inte fått de underlag de behöver för sina bedömningar. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att ska få beslutsunderlag i ett tidigt skede (se vidare avsnitt 3.7.2). analys av avslutssannolikheter indikerar att rehabiliteringskedjan har haft effekt på sjukfallslängderna: -Ärenden som i januarimars 2010 uppnådde som längst 90, 180, 365, respektive 915 dagars sjukskrivning uppvisade samtliga en ökning av utflödet jämfört med föregående år. Vidare minskade antalet påbörjade sjukfall för samtliga sjukfallslängder. -Sannolikheten att erhålla sjukersättning efter en period med sjukpenning ökar generellt med sjukfallslängden. Denna sannolikhet har sjunkit jämfört med , dvs. månaden innan det nya regelverket infördes. har beslutat att den prövning mot hela arbetsmarknaden som ska göras senast dag 180 ska kunna skjutas upp även när det anses som oskäligt att göra en sådan bedömning, exempelvis om en person lider av allvarlig sjukdom (2009/10:SfU13). beslutades att fortsatt sjukpenning ska kunna beviljas, utan någon tidsgräns, om en person lider av en allvarlig sjukdom. gällde att sjukdomen måste vara mycket allvarlig. De nya reglerna trädde ikraft och kunde tillämpas . Som stöd i bedömning av sjukpenning gav regeringen i uppdrag att bistå med att närmare beskriva vad som kan rymmas inom begreppet allvarlig sjukdom. Beskrivningen rymmer fler tillstånd än vad som täcktes av det tidigare begreppet mycket allvarlig sjukdom. Exempelvis inkluderas även psykiatriska tillstånd. har 1 575 personer beviljats fortsatt sjukpenning, vilket är fler än . Avslag och indrag har ökat Andelen avslag på begäran om sjukpenning låg på en högre nivå 2009 jämfört med . I de allra flesta fall beviljades dock ansökan om sjukpenning. beviljades av ansökningarna vilket kan jämföras med 2008. 2010 har totalt fått avslag, vilket motsvarar den genomsnittliga nivån . Även andelen indrag har ökat. Av alla avslutade sjukfall var det som avslutades genom indrag vilket kan jämföras med knappt en procent 2008. 2010 har nivån på andelen indrag legat på , vilket är motsvarande genomsnittliga nivå som . Tabell 3.7 Antal avslag samt indrag 20062009 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har genomfört en fördjupad analys av indragen och resultaten kan sammanfattas enligt följande: -Sannolikheten att få sjukpenningen indragen är fortfarande låg men har ökat något efter införandet av rehabiliteringskedjan och skillnaden är som störst mellan dag 181365 i samband med bedömningen av arbetsförmågan mot den reguljära arbetsmarknaden. -Grupperna som får sin sjukpenning indragen före respektive efter införandet av rehabiliteringskedjan skiljer sig inte åt utifrån individkaraktäristiska mått i någon större omfattning. -För de personer som fick sjukpenningen indragen var fler inskrivna hos Arbetsförmedlingen efter indraget i jämförelse med var de befann sig vid sjukskrivningens början. Antalet personer som befann sig i öppen arbetslöshet hade mer än fördubblats. Utvecklingen av sjuk- och aktivitetsersättning Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har minskat och minskningstakten är ökande. Detta beror framför allt på ett stort utflöde men också på att inflödet minskats väsentligt. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning uppgick till 462 000 . Andelen kvinnor var . Diagram 3.6 Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning januari 2003juli 2010 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 En del av de personer som har sjuk- eller aktivitetsersättning har även handikappersättning. fanns det 43 888 personer med handikappersättning i åldern . Av dem hade (33 306 personer) sjuk- eller aktivitetsersättning. Av kvinnorna med handikappersättning i åldern hade sjuk- eller aktivitetsersättning, medan motsvarande andel för männen var . Den som fått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid och därför behöver hjälp av annan i den dagliga livsföringen eller för att förvärvsarbeta kan ha rätt till handikappersättning. Handikappersättning kan även ersätta för merkostnader som en person har på grund av funktionsnedsättning. Utvecklingen av antalet handikappersättningar uppvisar en svagt ökande trend. var antalet 61 100 och hade antalet ökat till 61 660. Trots att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning minskar har fortfarande en internationellt sett hög andel personer i sjuk- och aktivitetsersättning. Diagram 3.7 Andelen personer i befolkningen () som uppbar en sjuk- och aktivitetsersättning 2007 Källa: , , , egna beräkningar Nybeviljande av sjukersättning minskar Antalet personer som nybeviljas sjuk- och aktivitetsersättning ligger på en rekordlåg nivå kring 18 000 personer på årsbasis. Nedgången beror enbart på att antalet nybeviljade sjukersättningar har minskat. Nybeviljandet av aktivitetsersättning är fortsatt högt. gäller att en stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan krävs för att få sjukersättning. Dessa nya beviljandekriterier, i kombination med ett minskat antal långa sjukfall, har lett fram till dagens nivåer på nybeviljandet. uppgick kvinnornas andel till av de nybeviljade ersättningarna denna andel har successivt sjunkit och nybeviljas i princip lika många män som kvinnor en sjuk- och aktivitetsersättning. Diagram 3.8 Nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar jan De 22 000 nybeviljanden som skedde 2009 sett till diagnoser fördelade sig enligt diagram 3.9. dominerar psykiska diagnoser, i äldre åldersgrupper är problem i rörelseorganen mer vanligt. Diagram 3.9 Diagnosfördelning av nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar 2009 i olika åldersgrupper Enligt beräkningar fördubblades nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättningar , vilket ledde till att andelen personer i arbetsför ålder i befolkningen som uppbar antingen sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning uppgick till den högsta nivån i . har nybeviljandet minskat och i jämförelse med många andra har haft en av de största minskningarna . ligger nybeviljandet på en internationell sett låg nivå. Diagram 3.10 Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättning per 1000 i åldersgruppen . 2009 (Sve) Källa: , egna beräkningar Fortsatt högt nybeviljande av aktivitetsersättning hade cirka 25 900 personer aktivitetsersättning. Nybeviljandet av aktivitetsersättning ligger på en oförändrat hög nivå . nybeviljades 6 400 aktivitetsersättningar, vilket är i stort sett lika många som åren innan. Vid en uppdelning av nybeviljandet på grund av nedsatt arbetsförmåga respektive förlängd skolgång visar resultaten dock på betydande förändringar. Nybeviljandet på grund av förlängd skolgång har ökat kraftigt och står för hälften av det totala nybeviljandet. Däremot har antalet nybeviljade aktivitetsersättningar på grund av nedsatt arbetsförmåga minskat. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.11 Antalet nybeviljade med aktivitetsersättning fördelat på nedsatt arbetsförmåga och förlängd skolgång Fler män än kvinnor erhåller aktivitetsersättning. En orsak till detta är att männen står för den största ökningen av antalet nybeviljade aktivitetsersättningar på grund av förlängd skolgång. Nybeviljad aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga är högst för kvinnor i åldersgruppen . Sex av tio som haft en första period av aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång fick ytterliggare en period med aktivitetsersättning 2009. Kvinnorna står för en något högre andel. Efter en första period av förlängd skolgång var det cirka hälften som beviljas ytterliggare en period. Inom aktivitetsersättningen dominerar psykiska diagnoser för både kvinnor och män. Diagnoser som återfinns under Störningar i psykisk utveckling (exempelvis aspergers syndrom och autism) och Beteendestörningar och emotionella störningar med tidig debut (exempelvis ADHD och hyperaktivitetsstörningar) är diagnoser som är vanligare hos män än hos kvinnor. En större andel kvinnor än män drabbas däremot av förstämningssyndrom, såsom depression och stressrelaterade syndrom. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har andelen av dem som nybeviljas en sjuk- och aktivitetsersättning på grund av psykisk ohälsa ökat från till . Denna utveckling är likartad i flera länder. Den största andelen av nybeviljandet på grund av psykisk ohälsa återfinns i åldersgruppen . I denna åldersgrupp beviljas i en sjuk- eller aktivitetsersättning i av fallen på grund av psykisk ohälsa. Diagram 3.12 Andel av nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar på grund av psykisk ohälsa 2008 har i rapporten för individer med sjukersättning och aktivitetsersättning Ekonomisk standard åren 19912006 (Socialförsäkringsrapport 2009:12) undersökt inkomstutvecklingen för personer med aktivitets- och sjukersättning. Det framgår att inkomsterna uttryckta priser var i stort sett oförändrade för unga med aktivitetsersättning (åldersgruppen ). har inkomsterna visat årlig ökning. Genom rapporten har behandlats de frågor som socialförsäkringsutskottet tillkännagett i sitt betänkande 2003/04:SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet. Utflödet från sjuk- och aktivitetsersättning De två huvudsakliga orsakerna till utflödet från sjukersättning är övergång till ålderspension samt att det tidsbegränsade beslutet löper ut. När en person med sjukersättning fyller avslutas ersättningsperioden och personen erhåller i stället ålderspension. På så vis finns ett demografiskt betingat utflöde som, sett till , är och kommer att vara relativt högt . 35 000 personer med sjukersättning fylla . Åren därefter är nivåerna nästan lika höga. En annan viktig faktor bakom antalsminskningen är utfasningen av den tidsbegränsade sjukersättningen. Inga tidsbegränsade ersättningar nybeviljas . Den ytterligare period som kan beviljas för redan befintliga ärenden får maximalt vara 18 månader lång och som längst löpa fram till utgången av 2012. beräknas 22 000 ärenden av tidsbegränsad ersättning avslutas. beräknas få en stadigvarande sjukersättning beviljad . Svårigheten med att öka utflödet från sjuk- och aktivitetsersättning finns i de flesta länder. Det beror huvudsakligen på att förtidspension vanligtvis erhålls som en mer eller mindre permanent ersättning. Stöd, hjälp och arbetsincitament för dessa personer är dessutom oftast otillräckliga, som de ekonomiska incitamenten är svaga för arbetsgivare att anställa dessa personer. Många personer upplever därtill en rädsla för att rätten till ersättning går förlorad om det visar sig att de kan arbeta. Sammantaget leder det till att utflödet från ersättningen i de flesta länder är lågt. Sjukförsäkringsreformen, som ger nya möjligheter för personer med sjukersättning att arbeta, samt de s.k. nyfriskjobben, som innebär riktat stöd till arbetsgivare som anställer personer som varit långtidssjukskrivna, är därför viktiga åtgärder för att öka utflödet från sjuk- och aktivitetsersättning. 3.4.4Åtgärder som bidragit till sjukfrånvarons utveckling Sjukförsäkringsreformen består av en rad olika åtgärder som sammantaget syftar till att åstadkomma en sjukfrånvaro som ligger på en långsiktigt stabil och låg nivå. De olika åtgärderna har bidragit till den minskade sjukfrånvaron och regeringen bedömer att det är just kombinationen av åtgärder som bidragit till denna utveckling. I detta avsnitt beskrivs dessa åtgärder. Den nya sjukskrivningsprocessen innebär att det införts tidsgränser för prövning av arbetsförmågan, den s.k. rehabiliteringskedjan. Den innebär också att det införts tidsgränser för hur länge det är möjligt att uppbära ersättning från sjukförsäkringen. Det nya regelverket har bidragit till att sjukfrånvaron har minskat. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) presenterade en första utvärdering av det nya regelverket i rapporten på sjukskrivningstiderna (Rapport 2010 1). Förändringarna av sjukskrivningstiderna jämförs med motsvarande förändringar föregående år. Huvudslutsatsen är att regeländringarna har haft en statistiskt signifikant om än begränsad effekt på sjukskrivningstiderna. Prövningen dag 181 har lett till att sjukskrivna börjat arbeta igen. Prövningen dag 91 leder också till att fler börjar arbeta, men den effekten är inte lika stor och innebär framför allt deltidsarbete. ISF tolkar resultaten som att det är själva tidsgränserna i sig som har en gynnsam inverkan på vissa försäkrades benägenhet att gå tillbaka till arbete. Även bedömer att regeringens sjukförsäkringsreform lett till en fortsatt minskande sjukfrånvaro (Finanspolitiska rådets rapport ). Rådet pekar på forskningsstöd för att reformerna både stärker drivkrafterna till arbete och ökar möjligheterna att arbeta. Rådet anser också att rehabiliteringskedjan tillämpas enligt intentionerna och att övergången från sjukförsäkringen till arbetsmarknadspolitiken skett på ett bra sätt. Emellertid är rådet kritiskt till regeringens genomförande av reformerna. Bland annat pekar man på att regeringen inte uppmärksammat remissvaren tillräckligt samt att de definitiva beskeden om hur regelverket slutgiltigt skulle utformas kom . Omförsäkrade personer /2010 Förlängd sjukpenning utges i normalfallet maximalt . Första gången personer nådde denna tidsgräns var /2010. Likaså var det som de första övergångsbesluten om tidsbegränsad sjukersättning löpte ut. I propositionen Kompletterande förändringar i sjukförsäkringen, m.m. i samband med förstärkta insatser för återgång i arbete (prop. 2009/2010:45) lämnades förslag som bland annat innebar att en försäkrad i vissa fall kunde få förlängd sjukpenning utöver de gällande . Detta ska bland annat gälla när den försäkrade vårdas intagen på sjukhus eller på annat sätt får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 även gälla personer som hade haft tidsbegränsad sjukersättning. De nya bestämmelserna trädde ikraft . hade 865 personer beviljats fortsatt förlängd sjukpenning med stöd av dessa bestämmelser. För att öka möjligheterna till arbete för personer som har erhållit maximalt antal ersättningsdagar i sjukförsäkringen infördes ett nytt individanpassat arbetsmarknadspolitiskt program, arbetslivsintroduktion. Målet med arbetslivsintroduktionen är att den som har deltagit i programmet ska ha fått sitt behov av stöd för återgång till arbete utrett. När det är dags för deltagaren att lämna introduktionen ska han eller hon vara klar att gå vidare till annan arbetsrelaterad insats inom Arbetsförmedlingen, arbete eller utbildning. Arbetslivsintroduktionen kan pågå som längst . får deltagaren aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. En individuell handlingsplan tas fram som underlag för ett ställningstagande avseende vilka övriga arbetsmarknadspolitiska insatser som kan öka möjligheten till återgång i arbete efter avslutad introduktion. Deltagare i arbetslivsintroduktionen har möjlighet att direktkvalificera sig till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, där ytterligare insatser är tillgängliga (se vidare utgiftsområde 14, avsnitt 4.4.13). Det är viktigt att personer som kommer att nå maximal tid i sjukförsäkringen blir informerade om vad de har för alternativ efter att ersättningen från sjukförsäkringen upphör. Regeringen gav därför i uppdrag att informera berörda personer om de planerade förändringarna i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Av redovisning framgår att individen informeras i tre steg. Cirka ersättningsdagarna tar slut får individen ett brev med skriftlig information. Därefter kontaktas individen av en personlig handläggare på som säkerställer att informationen har nått individen. Slutligen erbjuds individen ett överlämnandemöte tillsammans med handläggare från och Arbetsförmedlingen. Det är också viktigt att övergången till arbetslivsintroduktionen är så smidig som möjligt. Detta gäller också när personen inte bedöms kunna fortsätta inom arbetsmarknadspolitiken och det därför är aktuellt med en ny period med 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 och Arbetsförmedlingen har utarbetat sådana rutiner. väntas sammanlagt 43 000 personer (21 000 sjukfall, 22 000 tidsbegränsade sjukersättningar) uppnå maximal tid i sjukförsäkringen. Enligt statistik från nådde nära 18 000 personer maximal tid i sjukförsäkringen . Nära en femtedel stannade dock i sjukförsäkringen då de beviljades antingen fortsatt sjukpenning pga. allvarlig sjukdom, förlängd sjukpenning i vissa fall eller sjukersättning. Det innebär att drygt 14 000 personer lämnade sjukförsäkringen och av dessa skrev in sig hos Arbetsförmedlingen. Av dessa 14 000 personer är två tredjedelar kvinnor. Medelåldern är och psykiska diagnoser () samt sjukdomar i rörelseorganen () dominerar. Tabell 3.8 Antal personer som nådde maximal tid i sjukförsäkringen /2010 Kvar i sjukförs. efter det att de försäkrade uppnått maximal tid i sjukförsäkringen har de möjlighet att åter ansöka om sjukpenning. De senaste uppgifterna gör gällande att ungefär 5 000 av dem som lämnade sjukförsäkringen har ansökt om och beviljats ersättning från sjukförsäkringen i form av sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Ytterligare 900 personer har ansökt om och beviljats rehabiliteringspenning. De personer som ansökt om rehabiliteringspenning deltar ofta i insatser inom handlingsplanssamverkan mellan , vilket innebär att personerna är tillbaka inom sjukförsäkringen men deltar i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av dem som lämnade sjukförsäkringen var det knappt 2 000 personer som inte deltog i arbetslivsintroduktionen. har undersökt försörjning och sysselsättning för denna grupp. Resultaten tyder på att en majoritet har arbetsinkomster som huvudsaklig En fjärdedel av dem som angav att de arbetade gjorde detta på heltid. Nya möjligheter att arbeta för personer med sjukersättning gäller nya regler för de personer som hade rätt till en icke tidsbegränsad sjukersättning. Syftet med dessa regler är att underlätta återgången till arbete. De nya reglerna innebär att rätten till sjukersättning i regel inte omprövas. En person som t.ex. arbetar behåller rätten till ersättning, men den utbetalda sjukersättningen minskas med hänsyn till arbetsinkomstens storlek enligt reglerna för steglös avräkning. Det finns ett fribelopp i systemet som för en person med hel sjukersättning uppgår till ett prisbasbelopp, 2010. Ungefär 400 000 personer omfattas av dessa regler. En person som vill utnyttja de nya reglerna ska lämna in en årlig ansökan om att arbeta med steglös avräkning. hade närmare 10 000 personer ansökt om detta. har ytterligare cirka 7 000 personer lämnat in ansökan om att arbeta med steglös avräkning. Av dessa hade inkomster överstigande fribeloppet, vilket innebär att sjukersättningen har reducerats i någon omfattning. har gjort en undersökning avseende denna grupp och den visar att av de intervjuade som hade ansökt om att arbeta med bibehållen sjukersättning inte hade arbetat lika mycket som de gör om det inte varit för de nya reglerna. Två tredjedelar av dem som har påbörjat ett arbete upplevde att de därigenom fick en bättre livskvalitet. Det framgick också att betydligt fler kan tänka sig att arbeta i någon omfattning. Rehabiliteringskedjan är en omfattande förändring av sjukskrivningsprocessen och det nya regelverket innebär förändringar i tillämpningen av sjukförsäkringen. Tidsgränser för prövning av arbetsförmågan och rätt till ersättning styr ärendehandläggning. För den enskilde är det också av stor betydelse att ersättning betalas ut utan oskäliga dröjsmål. Handläggningstiderna för exempelvis sjuk- och aktivitetsersättning, har aldrig någonsin varit så korta som . ningstidernas utveckling från tiden innan sammanslagningen av försäkringskassorna med , ser man en utveckling från mycket långa handläggningstider till dagens jämförelsevis mer positiva resultat. Studier gjorda av indikerar att skillnaderna mellan handläggningstider i olika delar av landet har minskat . av 2010 har dock handläggningstiderna för vissa förmåner ökat. De minskade regionala skillnaderna i sjukfrånvaron, som nämnts tidigare i avsnittet, tyder på att handläggning av sjukförsäkringen blivit allt mer enhetlig. För handläggningen av arbetsskadeärenden har regeringen tidigare uppmärksammat att kvinnor och män beviljas arbetsskadelivränta i mycket olika omfattning. Dessa skillnader kvarstår även . I de ärenden där det prövades om sjukdom orsakats genom arbetsskada bifölls av ansökningarna från kvinnor och av ansökningarna från män. Det finns flera teorier om orsakerna bakom denna skillnad, men ingen säker kunskap. Det går därför inte att utesluta att kvinnor och män behandlas olika i beslutsprocessen vid prövning av arbetsskada. Regeringen anser att detta inte är acceptabelt. Den reformerade sjukskrivningsprocessen ställer krav på ett väl fungerande samarbete mellan berörda aktörer.