prop · GY031d2 · 2010-10-12 00:00:00 — Inom beräknas ålderspensioneringar och normal personalomsättning leda till en sammanlagd nettominskning om 230 anställda . uppgår nettominskningen till 530 personer. ligger prognosen på en nettoökning om 150 personer. uppstår återigen en nettominskning motsvarande 210 respektive 170 personer. Minskningarna mellan åren baseras på att i genomsnitt av personalen avgår i naturliga avgångar . Inom kommer de största minskningarna att ske inom pensionsadministrationsavdelningen i samband med att ärendehanteringen effektiviseras och automatiseras. Dessa får effekt först , och bedömningen är att antalet anställda vid utgången av 2013 har minskat med ca 120 årsarbetskrafter. fördes länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) över till och samordnades med tillsyn av hälso- och sjukvården. Förändringen innebar att antalet anställda vid ökade med ca 200 personer. flyttades också från () till Kammarkollegiet. Flytten innebar att antalet anställda i minskade med 20 personer medan Kammarkollegiet ökade med samma antal. Som en konsekvens av omregleringen av apoteksmarknaden flyttades forsknings- och utvecklingsverksamhet för bättre läkemedelsanvändning från till Läkemedels- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Flytten innebar att antalet anställda vid ökade med 6 personer. Sammantaget minskar myndigheter sin sammanlagda personal totalt trots nedanstående ökningar . Det beror på att de största myndigheterna , , och minskar sin personal netto till följd av uppskattningar av åldersavgångar och normal personalomsättning. Antalet anställda vid beräknas öka med 10 personer 2010 och med ytterligare med 5 personer 2011 till följd av att myndigheten tilldelats resurser enligt förslag i propositionen Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) och föreslås även få tillskott i propositionen Hösttilläggsbudget (prop. 2010/11:2) samt i denna proposition. De ökade resurserna syftar bl.a. till att stärka arbete för att minska risken för allvarliga finansiella kriser. Detta arbete medför både ökade krav och utökade uppgifter för . Regeringen har beslutat att vissa av de verksamheter som avser ramavtalsupphandlingsverksamheten inom den statliga inköpssamordningen ska inordnas i Kammarkollegiet. Förändringen innebär att Kammarkollegiets personal beräknas öka med ca 20 personer 2011. De myndigheter som berörs och minskar sin personal till följd av förändringen är Arbetsförmedlingen, , , , , , , Verket för högskoleservice och . ökar sin personal med 43 personer 2010 beroende på det ökade ärendeinflödet till skuldsaneringen som den nya lagstiftningen förväntas generera. i minskar vid utgången av 2010 sin personal med ca 20 årsarbetskrafter till följd av avslutad försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning. Förändringen innebär att de statliga skogspolitiska uppgifterna återtas av . har länsstyrelsernas stiftelseverksamhet koncentrerats till 7 länsstyrelser. Denna koncentration berör en mycket liten del av länsstyrelsernas verk- samhet, totalt berörs cirka 5 årsarbetskrafter vid de 14 länsstyrelser som lämnar ifrån sig uppgiften. Det totala personalbehovet för länsstyrelserna bedöms inte minska i någon nämnvärd omfattning. överfördes länsstyrelsernas uppgifter inom körkorts- och yrkestrafikområdet till Transportstyrelsen. Av de ca 300 anställda vid länsstyrelserna som omfattats av övergången har ca 200 valt en övergång till Transportstyrelsen. fördes länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) över till och samordnades med tillsyn av hälso- och sjukvården. Förändringen innebar att antalet anställda på ökade med ca 200 personer. tillförs ca 15 personer till följd av att verksamhet avseende registreringsärenden och preskription av rätten till arv och testamente övertas från domstolarna samt att äktenskapsregistret övertas från 2011. har mötts av en större efterfrågan än väntat i sin uppgift att utfärda . har därför fått ytterligare resurser enligt förslag i propositionen Vårtilläggsbudget för att effektivt och rättssäkert kunna hantera uppgiften. Statskontoret ökar sin personal med 5 respektive 10 personer 2010 och 2011 som en konsekvens av att regeringen tillfört resurser för att stärka utvärderingsverksamheten. flyttades också från () till Kammarkollegiet. Flytten innebar att antalet anställda i minskade med 20 personer medan Kammarkollegiet ökade med samma antal. Antalet studenter på grundnivå och avancerad nivå har successivt ökat till följd av stora ungdomskullar och det kärva arbetsmarknadsläget. som omfattningen av utbildningsverksamheten ökar, ökar också forskningsmedlen i enlighet med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Antalet anställda har också stigit mellan 2008 och Regeringen bedömer att antalet anställda vid lärosätena kommer att öka ytterligare . Genom en sammanslagning av och bildades Linnéuniversitetet . Vid sammanslagningen erbjöds all personal att övergå till anställning i den nya myndigheten. En anställd vid och 4 anställda vid övergick inte till anställning i Linnéuniversitetet. Kostnader för lön under avvecklingen och tillkommande risk- och ålderspensioner efter anställningens upphörande reserverades i de tidigare myndigheternas bokslut . Denna skuld, liksom övriga balansposter för de tidigare myndigheterna, har övertagits av Linnéuniversitetet. All övrig personal har anställts vid Linnéuniversitetet. Regeringen har givit i uppdrag (dnr U2010/2375) att förbereda och per genomföra överföring av viss forskningsverksamhet från till . I uppdraget ingår att fullt ut ta ansvar för de s.k. donationsprofessurerna och till professurerna anknuten verksamhet. Vidare ingår i uppdraget att avveckla det nuvarande organisatoriska samarbetet mellan och . I uppdraget ingår också att verka för att samtliga professorer ges goda förutsättningar inom att bedriva forskning. En redovisning av överföringen av den berörda forskningsverksamheten från till ska lämnas till regeringen () . Regeringen beslutade om inrättandet av en ny högskola dramatiska högskola som omfattar verksamheterna vid och i . En organisationskommitté ska förbereda och genomföra inrättandet av den nya högskolan som ska inleda sin verksamhet . ordförande ska efter att ha inhämtat synpunkter från de båda nuvarande rektorerna bl.a. besluta om bemanning. kommer att avvecklas. Av verkets ca 370 anställda kommer ca 350 att erbjudas övergång till den nyinrättade , ca 20 anställda att erbjudas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA övergång till och 4 anställda att erbjudas övergång till . kommer att återta de statliga skogspolitiska uppgifterna från i efter avslutad försöksverksamhet. bedömer att ca 20 årsarbetskrafter kommer att övergå från . En organisationskommitté har tillsats för att bilda en ny myndighet för havs- och vattenmiljö. Myndigheten avses inleda sin verksamhet . Detta kommer att leda till personalpolitiska konsekvenser inom , , som avvecklas , och . överförs Rikstrafikens uppgifter till . Rikstrafiken har 19 anställda. En preliminär bedömning är att övergången inte kommer att innebära några förändringar i antalet anställda. överförs uppgifter till . består av en särskild nämnd med uppgift att pröva frågor om statligt bidrag till svensk sjöfart. Regeringen finner inte några skäl att förändra denna ordning och avser därför inrätta motsvarande beslutande funktion inom . har ingen egen administration i administrationen utan köper denna tjänst från . Övergången kommer således inte att innebära några förändringar i antalet anställda i den statliga förvaltningen. Verksamhet som bedrivs vid IT- incidentcentrum (Sitic) ska föras över från till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (prop. 2009/10:100, bet. 2009/10:KU39, rskr. 2009/10:332. Sitics verksamhet, inklusive berörd personal, kommer därför att inordnas i Myndigheten för samhällsskydd och beredskap . inrättades den nya myndigheten . I samband med detta avvecklades myndigheterna , och (). Därutöver övergick vissa verksamheter från och Transportstyrelsen till . Förändringarna har inte inneburit någon minskning i 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA antalet anställda vid . Myndighetsbildningen har möjliggjort effektivisering i verksamheten. En handlingsplan för långsiktig effektivisering kommer att redovisas för regeringen . Det är inte möjligt att bedöma vilka förändringar i antalet anställda som effektiviseringsarbetet kommer att medföra. inrättades även den nya myndigheten , en myndighet för utvärderingar och analyser inom transportområdet. Vissa verksamheter från har övergått till Trafikanalys. Av de 27 personer som var anställda vid för avvecklingen valde 2 personer en övergång till och 20 personer valde en övergång till Trafikanalys, samt ytterligare 2 personer . bolagiserades tidigare enhet . Verksamheten överfördes till ett av staten helägt aktiebolag, . Bolagiseringen innebar en minskning av antalet anställda vid tidigare med ca 3 000 personer 2010. bolagiserades flygplatsverksamheten vid . Detta har medfört en minskning med ca 2 700 anställda 2010 vid nuvarande . överfördes länsstyrelsernas uppgifter inom körkorts- och yrkestrafikområdet till Transportstyrelsen. Transportstyrelsen bedriver verksamhet 2010 med ca 350 personer. beräknas verksamheten kunna bedrivas med ca 230 personer. Av de ca 300 anställda vid länsstyrelserna som omfattats av övergången har ca 200 valt en övergång till Transportstyrelsen. uppgifter har blivit mer omfattande . Orsaken är dels större ärendetillströmning, dels att komplexiteten i ärendena ökat. Regeringen föreslår därför i denna proposition under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik avsnitt 5.7.3 att myndigheten ska tillföras 2011. Regeringen beräknar vidare att tillförs , vilket motsvarar ca 2 anställda. I Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gör regeringen bedömningen att de statliga insatserna på central nivå för musikområdet behöver reformeras. Regeringen har uppdragit åt Statens musiksamlingar att förbereda inrättandet av en ny plattform för stöd till musiklivet. I och med det vidgade uppdraget ska myndighetens namn ändras till . I betänkandet I samspel med musiklivet (SOU 2010:12) beräknas ett behov om ytterligare ca 10 årsarbetskrafter för den nya myndigheten. Regeringen har fattat beslut om att Stiftelsen ska avvecklas samt att viss verksamhet ska överföras till den nya myndigheten . Förändringarna medför att ca 40 tjänster vid Stiftelsen avvecklas. Av dessa beräknas ca 6 årsarbetskrafter föras över till i och med att verksamheten vid Elektroakustisk musik i (EMS) och viss verksamhet vid förs över från Stiftelsen till . I Tid för kultur gör regeringen bedömningen att en ny myndighet med uppgift att analysera, utvärdera och följa upp kulturpolitiska insatser bör bildas. En särskild utredare har fått i uppdrag (dir. 2010:81) att förbereda och genomföra bildandet av Myndigheten för kulturanalys, som enligt direktiven ska inleda sin verksamhet . Utredaren ska bl.a. lämna förslag vad gäller myndighetens organisation och bemanning. Uppskattningsvis kommer personalbehovet inledningsvis att uppgå till ca 5 heltidstjänster. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen minskar Riksutställningars anslag med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Antalet anställda beräknas preliminärt minska med ca 5 heltidstjänster. och TV och Radio- och har avvecklats. En ny mediemyndighet för radio och TV bildades . verksamhet har överförts till Talboks- och . I propositionen Filmcensuren för vuxna avskaffas skyddet för barn och unga mot skadlig mediepåverkan stärks (prop. 2009/10:228), som överlämnades till , föreslår regeringen att förhandsgranskningen av film avsedd att visas offentligt för vuxna avskaffas. Regeringen föreslår också att avvecklas och att en ny myndighet inrättas som delvis övertar Statens biografbyrås uppgifter. Den nya myndigheten får även till uppgift att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan genom att överta kommittén verksamhet. Regeringen föreslår också att avvecklas och att en ny myndighet inrättas som delvis övertar Statens biografbyrås uppgifter. Organisationsförändringarna inom medieområdet bedöms inte totalt sett medföra några förändringar av antalet anställda. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag tillfördes engångsvis med anledning av den försvårade situationen på arbetsmarknaden. Dessutom ökades anslaget med ca till följd av sjukförsäkringsreformen och med anledning av reformen som ska påskynda etableringen för vissa nyanlända invandrare. Därutöver har Arbetsförmedlingen möjlighet att använda av anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser för jobbcoachning i egen regi. Antalet årsarbetare hos Arbetsförmedlingen hade ökat med totalt 1 700 jämfört med 2009. Regeringen anpassar arbetsmarknadspolitiken utifrån de ljusare utsikterna i ekonomin. På grund av fortsatt hög arbetsbelastning till följd av konjunkturnedgången bedömer regeringen att det finns behov av att även 2011 förstärka Arbetsförmedlingen. I denna proposition föreslås därför att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökas med 2011 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1). Vidare föreslås att Arbetsförmedlingen får disponera för jobbcoachning i egen regi (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv), jämfört med 2010. Detta innebär att de tidigare förstärkningarna fasas ut långsammare än vad som först planerades. Utfasningen innebär att antalet anställda minska med ca 800 personer jämfört med . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA beräknas antalet anställda öka med drygt 300 personer då regeringen i denna proposition föreslår att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökas med med anledning av reformen som ska påskynda etableringen för vissa nyanlända invandrare. berörs av vissa av de ovan redovisade organisations- och strukturförändringarna. Vilka dessa är framgår av avsnitten avseende , , och . Ansvaret för genomförandet av den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utvecklingen av kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovisning. Myndigheterna ska i sin kompetensförsörjning säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda, för att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska i sin strategiska kompetensförsörjning systematiskt analyser vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. var ca 234 500 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en minskning med ca 1 500 anställda . Uppföljningen av utvecklingen i staten har tidigare följt sektorsindelning av statlig verksamhet. För att få en mer 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA stabil uppföljning redovisas uppföljningen efter den internationella klassifikationen COFOG1. Som framgår av tabell 3.1. finns flest anställda inom COFOG- gruppen Utbildning och minst inom gruppen Fritidsverksamhet. Vissa justeringar har gjorts avseende några myndigheters COFOG-tillhörighet. Jämförelser bakåt i tiden kan därför bli något missvisande. , som inte ingick i materialet, har upphört. De flesta anställda vid den nya kommer från och bara en mindre del från den tidigare . ingår därför i materialet. Tabell 3.1 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2008 och 2009 fördelade efter COFOG-grupper Fritidsverksamhet, kultur och religion 1Näringslivsfrågor, miljöskydd samt bostadsförsörjning och samhällsutveckling. 2Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. 1 COFOG (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. Andelen visstidsanställda är oförändrad En knapp femtedel av statens anställda har visstidsanställning och av dessa är något fler kvinnor än män. Andelen visstidsanställda skiljer sig åt mellan olika myndigheter. , , fanns den högsta andelen visstidsanställda inom universitet och högskolor. Detta möjliggörs genom att högskoleförordningen (1993:100) innehåller särskilda regler om anställningstiden för en betydande del av dess personal, t.ex. olika lärarkategorier. Av tabell 3.2 framgår andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2009. Fördelningen överensstämmer i stort med 2008. återfinns fler män än kvinnor i gruppen lednings- och kärnkompetens medan kvinnorna, liksom tidigare, utgör en majoritet i gruppen stödkompetens. Tabell 3.2 Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2009 1Ledningskompetens: personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. 2Kärnkompetens: personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. 3Stödkompetens: personal med stödfunktion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Fler äldre och färre yngre i staten Staten har en äldre personalstyrka än arbetsmarknaden i övrigt. var medelåldern för statligt anställda kvinnor och män , dvs. Åldersfördelningen i staten 2009 överensstämmer med 2008, dvs. av de statsanställda var eller äldre och var . På hela arbetsmarknaden var eller äldre, medan var yngre än 35 år2. Diagram 3.1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2009, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften Fler tar ut ålderspension efter 65 Antalet nybeviljade ålderspensioner har ökat med . Detta förklaras av att de som är födda är en stor grupp som har börjat uppnå pensionsålder. har dock antalet nybeviljade ålderspensioner minskat med drygt 100 stycken. Antalet kvinnor som fått nybeviljad ålderspension har ökat marginellt, medan antalet män som fått nybeviljad ålderspension har minskat. I antalet med nybeviljade ålderspensioner har inte de som har avgått med pensionsersättning eller sjukpension inräknats. Andelen anställda som tar ut ålderspension först efter att de har fyllt har ökat , från för kvinnor och från för män. Antalet statsanställda med månadslön som är eller äldre har fortsatt att öka och uppgick till 808 personer, att jämföra med drygt 30 personer 2002. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 3.3. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.3 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön Medianåldern för pensionsavgångar är fortsatt lika för kvinnor och män Medianåldern för de statsanställda som har gått i pension3 är fortsatt lika för kvinnor och män och uppgår även till . Av diagram 3.2 framgår utvecklingen 2009. är skillnaden mellan könen utraderad. Diagram 3.2 Medianålder då statsanställda kvinnor och män lämnat sin anställning i pensioneringssyfte 19982009 Antalet nybeviljade delpensioner minskar minskade det totala antalet nybeviljade delpensioner , varav för kvinnor och för män. Av de individer i åldern som har haft möjlighet till delpension beviljades delpension, vilket är lägre än 2008. Som framgår av tabell 3.4 var det fler kvinnor än män som beviljades 2 Data är insamlade och skattas . Populationen skiljer sig något från den åldersstruktur som redovisas i diagram 5.6, avsnitt. Här redovisar läget per . I underlag ingår affärsverken. Dessa ingår inte i de siffror avseende staten som () redovisar. 3 Här ingår ålderspension, pensionsersättning, särskild pensionsersättning och sjukpension. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA är dock andelen som beviljats delpension med en omfattning på betydligt högre för männen än för kvinnorna, medan andelen kvinnor som beviljats delpension med en omfattning på eller mindre är betydligt större än andelen män. Tabell 3.4 Beviljade delpensioner 2008 och 2009 Av tabell 3.5 framgår att nybeviljade delpensioner är vanligast hos anställda inom kompetenskategorin kärnkompetens och minst vanliga inom ledningskompetens. Tabell 3.5 Andelen delpensioner hos anställda inom lednings-, stöd- och kärnkompetens Beviljade delpensioner står i relativ god proportion till kompetenskategoriernas relativa andel (se tabell 3.2). Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor bland de anställda har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,). var andelen kvinnor . Av tabell 3.1 framgår dock att könsfördelningen skiljer sig åt mellan COFOG-grupperna och därmed också mellan myndigheter och kompetenskategorier (tabell 3.2). Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen kvinnliga chefer ökar kraftigt i staten. Totalt finns nu ca 4 800 kvinnliga chefer, vilket motsvarar av alla chefer inom staten. var andelen och antalet 2 800. En stor andel av de chefer som kommer att gå i pension är män, vilket talar för att andelen kvinnliga chefer kommer att öka. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 30 myndighetschefer varav 12, eller , var kvinnor. Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor , vilket innebär en ökning med . Som en följd av ett minskat antal myndigheter har det totala antalet myndighetschefer som regeringen anställer minskat från 208 till 205 . Tabell 3.6 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt Myndighetschefer totalt5,6 1Regeringen utser rektorer efter förslag från lärosätets styrelse. 2Till följd av en vakans uppgår antalet rektorer till 34. 3Här ingår museichefen vid . 4Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 5Inklusive vikarierande myndighetschefer. 6Enligt vad som anges i fotnot 2 summerar tabellen till 204. 3.4 Den etniska och kulturella mångfalden Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka i den statliga sektorn. utgjorde denna grupp av de anställda , vilket är en ökning jämfört med . Andelen statsanställda som är utrikes födda har ökat från till . Utrikes födda utgör majori- teten av alla med utländsk bakgrund i staten. Utvecklingen under 20012009 följer samma mönster som för samtliga anställda med utländsk bakgrund. Ökningen har skett främst genom att andelen anställda som är födda utanför har ökat. Andelen utrikes födda kvinnor var 2009 fortfarande högre än andelen män, jämfört . Andelen nyanställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka och uppgick till , vilket dock är lägre än andelen av den totala befolkningen. Den högre andelen individer med utländsk bakgrund bland de nyanställda bidrar till att andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar snabbare än bland förvärvsarbetande. Andelen nyanställda med utländsk bakgrund i staten har ökat 2001 2009. Bland de förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden var ökningen 20012008. Den senast tillgängliga uppgiften om förvärvsarbetande är och då hade av de förvärvsarbetande utländsk bakgrund. Tabell 3.7 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2008 och 2009 1Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA