prop · GY031d24 · 2010-10-12 00:00:00 — Uppdraget omfattade dels att ta fram underlag för en uppdatering av regeringens löpande handlingsplan för regelförenklingsarbetet, dels att ta fram underlag för en slutredovisning av det regelförenklingsarbete som bedrivits . Departement och myndigheter har tillsammans redovisat mer än 1 150 genomförda, pågående eller planerade åtgärder. Drygt 590 har hunnit genomföras . Av de återstående drygt 560 åtgärderna kan vissa genomföras på kort sikt, medan andra måste analyseras vidare, utredas och eventuellt remitteras före ett slutligt ställningstagande och eventuellt beslut om genomförande. Drygt hälften av åtgärderna är inriktade på att minska företagens administrativa kostnader, medan övriga åtgärder avser att på annat sätt åstadkomma en märkbar förändring i företagens vardag. De åtgärder och insatser som sammantaget ingått i arbetet med att åstadkomma en märkbar förändring i företagens vardag kan i princip grupperas enligt följande. -Förenkling av regler, -förenkling av den administrativa processen att följa regler, -ökad samverkan och samordning mellan myndigheter, -förbättrad service och tillgänglighet, samt -förkortade handläggnings- och väntetider. I skrivelsen om regelförenklingsarbetet finns, på grund av det stora antalet åtgärder, endast ett begränsat urval av åtgärderna redovisade. Samtliga åtgärder och förslag till ytterligare regelförenklingar i handlingsplanen finns offentliggjorda på regeringens webbplats. Samråd och dialog med företag och näringslivsorganisationer har varit en av hörnstenarna i regeringens arbete med regelförenkling . Det har varit viktigt att genom samråden identifiera de förenklingsåtgärder som företagen efterfrågar, så att arbetet kan leda till verkliga och märkbara lättnader för företagen. Regeringen har i samtliga förenklingsuppdrag till departement och myndigheter betonat betydelsen av att samråd sker med näringslivet. Den övervägande andelen av de departement och myndigheter som omfattas av regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet har sedan förra redovisningen av sitt arbete haft någon form av samråd med näringslivet. I regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet finns exempel på åtgärder som genomförts som helt eller delvis har sin grund i förslag från näringslivet. Mätningar av företagens administrativa kostnader Mätningarna av företagens administrativa kostnader är ett viktigt verktyg i regelförenklingsarbetet dels för att följa utvecklingen av de administrativa kostnaderna för företagen , dels för att identifiera var i regelverken de stora och betungande kostnaderna finns. Regeringen följer utvecklingen mot 25-procentsmålet med hjälp av de uppdateringar som genomför av mätningarna. Uppdateringsmätningar har genomförts 2008, 2009 och 2010, vilket innebär att mätningar har skett av alla förändringar i regelverken fram till räknat från nollbasmätningen (mätningar). Den uppdatering av mätningarna som gäller de förändringar i regelverken som trätt i kraft visar att de administrativa kostnaderna minskat med , . Uppdateringen av mätningen av kostnaderna till följd av regeländringar införda kan inte genomföras . Regeringen har därför , med uppdateringen av de förändringar som infördes , tagit fram en prognos av hur företagens administrativa kostnader kommer att utvecklas under och efter 2010. Prognosen omfattar ändringar fr.o.m. i lagar, förordningar, myndighetsföreskrifter samt allmänna råd där de administrativa kostnaderna kunnat kvantifieras. De mätningar som genomförts sedan nollbasmätningen visar tillsammans med prognosen att de administrativa kostnaderna för perioden 20062010 beräknas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I denna beräkning ingår även några större ändringar som i sin prognos inte haft möjlighet att ta hänsyn till då de tillkommit efter . De resultat som framkommit genom prognosen ska tolkas försiktigt eftersom samtliga författningsändringar inte omfattas av prognosen. För tabell över kostnaderna, se tabell 3.3. Utgångspunkten för arbetet med att upprätta konsekvensutredningar återfinns i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Arbetet med konsekvensutredningar har fr.o.m. genom olika styrdokument gjorts enhetligt vad gäller kommittéer18, Regeringskansliet19 och myndigheter20. En konsekvensutredning ska upprättas och samma krav på innehåll och kvaliteten i en konsekvensutredning gäller för alla regelgivare. Genom detta arbetssätt uppnås synergieffekter, transparens och likformighet. Ett samlat och övergripande arbete har skett vad gäller utbildning och information om arbetet med konsekvensutredningar för alla regelgivare i , på myndigheter och i kommittéer. överlämnade sin årliga rapport till ().21 I rapporten gör den reflektionen att tydliga och heltäckande konsekvensutredningar ger ett bra underlag för regelgivarna. Omvänt gör dåliga konsekvensutredningar det svårt att bedöma om den från administrativ synpunkt lämpligaste lösningen verkligen valts. Det finns alltså enligt en stark koppling mellan bristfälliga konsekvensutredningar och dåligt underbyggd regelgivning. I sina rekommendationer till regelgivarna pekar rådet särskilt på vikten av att dess 18 Förordning (2008:269) om ändring i kommittéförordningen (1998:1474). 19 Statssekreterarskrivelse med Riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar i (N2008/5953/MK). 20Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 21Dnr N2010/682/MK. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 yttranden beaktas i regelgivningsarbetet liksom att författningsförslag som påverkar företagen sänds till rådet. Vidare rekommenderar rådet att tillräcklig tid avsätts för att göra konsekvensutredningar liksom att regelgivarna får utbildning i hur man skriver bra författningar och konsekvensutredningar. Regelgivarna rekommenderas vidare att se till att all EU- lagstiftning som påverkar företagen bygger på godtagbara konsekvensutredningar och framhåller vikten av att samarbete i denna del sker med övriga medlemsstater. Till har kommit in 411 remisser med författningsförslag. Av dessa har rådet yttrat sig i 222 fall. I av dessa har avstyrkt förslagen. Konsekvensutredningarna har i av dessa inte ansetts vara fullständiga. Regelförenklingsarbetet under det svenska ordförandeskapet i EU Regelförenkling var en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU 2009. För att stärka arbetet med konsekvensutredningar i samband med nya eller ändrade regelförslag på EU-nivå anordnades inför ordförandeskapet seminarier för svenska ordföranden i rådsarbetsgrupper och deras bisittare i hanteringen av konsekvensutredningar inom ramen för arbetet med berörda rådsarbetsgrupper. Vidare spreds omfattande information kring arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå, förenklings- och minskningsförslag, prioriterade frågor och andra viktiga aspekter i regelförenklingsarbetet. Arbetet under svensk ledning på EU-nivå inleddes redan en månad innan ordförandeskapet påbörjades genom mötet för Directors and Experts on Better Regulation (DBR) som ägde rum i . Vid diskuterades bl.a. hur regelförenklingsarbetet kan utvecklas för framtiden. Under ordförandeskapet lyftes regelförenklingsaspekter i varierande utsträckning fram bl.a. inom ramen för , , och . Under givna förutsättningar försökte ordförandeskapet att i olika rådsarbetsgrupper kraftsamla kring och processa förslag till regelförenklingar och minskning av administrativa kostnader så effektivt som möjligt. Vid sidan av detta försökte ordförandeskapet så långt som möjligt verka för att den tillträdande kommissionen och det nya skulle ge regelförenklingsarbetet fortsatt hög prioritet. Vid möte antogs slutsatser om det horisontella regelförenklingsarbetet. Ytterligare en viktig händelse under det svenska ordförandeskapet var (IRRC) som hölls i . Närmare 430 deltagare från hela världen kom för att utbyta erfarenheter och goda exempel inom regelförenklingsområdet. Inom bedrivs ett arbete med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. Bland ett antal pågående projekt märks den granskning som påbörjade avseende olika aspekter av regelreformering i EU:s femton ursprungliga medlemsstater (de stater som var medlemmar före utvidgningen ), EU 15. I den omfattande slutrapporten avseende granskningen av som presenterades , in Selected EU Member States: Background report on , konstaterar bl.a. att det har skett betydande framsteg i regelförenklingsarbetet , särskilt i fråga om verktyg och infrastruktur i regelförenklingsarbetet. Slutrapporten innehåller ett antal rekommendationer för det framtida arbetet med regelreformering och hur arbetet med dessa frågor kan stärkas mellan EU, statlig, regional och lokal nivå. har , i enlighet med uppställt mål i regleringsbrevet, redovisat ett serviceåtagande på sin webbplats där bl.a. mål avseende leveranstider för företagsregistreringar, företagsinteckningar och ärenden om ersättning till likvidatorer har angivits. Vad gäller målet för företagsregistrering har det varit att ett företag ska vara registrerat . har inte klarat att fullt ut hålla denna handläggningstid. Att målet inte nåtts beror i många fall på att ärenden som inkommit har varit ofullständiga och behövt kompletteras, vilket medfört att ärendet inte kunnat registreras inom den i serviceåtagandet angivna tiden. som registreras har emellertid ökat jämfört med vad gäller nyregistreringar i t.ex. aktiebolagssamt handels- och föreningsregistren har fortsatt samarbetet med andra myndigheter, bl.a. och , för att göra det enklare för medborgare och företagare att starta och driva företag. Samarbetet omfattar bl.a. samordning av viss information, service och tjänster mellan myndigheterna samt arbete med fortsatt uppbyggnad av webbportalen . har fortsatt sitt arbete med att utveckla, förenkla och sprida kunskap om verkets e-tjänster. Det har skett en fortsatt ökning av andelen elektroniskt ingivna ärenden. Mängden inkomna ärenden har minskat inom i princip samtliga register i jämförelse med 2008. Nedgången kan antas ha ett samband med det rådande konjunkturläget. () är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. Verksamhetens samlade underskott uppgår till (föregående år visade ett underskott på ). Det budgeterade underskottet försämrades ytterligare till följd av lågkonjunktur och minskad efterfrågan. Verksamhetens intäkter minskade från till . Intäktsminskningen beror främst på förändringar i de internationella systemen och dessutom till följd av minskad efterfrågan och lågkonjunkturen. De totala intäkterna inom patentområdet uppgick till mot budgeterade . Årets verksamhetskostnader minskade från till . Året har belastats med höga omstruktureringskostnader och ändå har totalkostnaden minskat beroende på besparingsåtgärder i verksamheten. Patentbesvärsrätten (PBR) har fortsatt långa handläggningstider. En orsak till detta är att 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 domstolen arbetat med att avgöra äldre mål, dvs. mål som inkommit . Domstolen har också flyttat till nya lokaler. PBR fortsätter dock det systematiska arbete domstolen påbörjat med att minska handläggningstiderna. Domstolens beredningsfunktion tar aktiv del i beredningen av ärenden och en utveckling av IT-baserade stödfunktioner pågår som kan effektivisera arbetet. Minerallagen, miljömål och miljösäkring SGU har samlat in, tillhandahållit, förvaltat och utvecklat geologisk information i enlighet med myndighetens uppgifter och mål i instruktion och regleringsbrev. SGU:s mineralinformationskontor i har som huvuduppgifter att ge service till prospekteringsbranschen. Inom SGU finns ett särskilt beslutsorgan, Bergsstaten, som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen (1991:45). Lågkonjunkturen har haft genomslag i ärendeinströmningen på det sättet att den sammanlagda arealen för nya undersökningstillstånd blev väsentligt mindre än föregående år. Antalet beviljade undersökningstillstånd minskade från 2008 till 2009. Fyra bearbetningskoncessioner beviljades . Antalet gruvor var /2010 15 stycken. SGU ansvarar för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Inom detta område ansvarar även SGU för delmålet om naturgrusanvändning (vilket tidigare låg under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö). SGU bidrar också till att delmålet om efterbehandling av förorenade områden inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås. /2010 har SGU i uppgift att genomföra åtgärder vid de mest förorenade områdena samt har fått en i övrigt förstärkt roll i arbetet med förorenade områden. SGU förvaltar och avvecklar anläggningar och annan egendom som tidigare använts för statens civila beredskapslagring av olja. miljösäkrades den sista större anläggningen i avvecklingsarbetet. Av ursprungligen 42 anläggningar återstår nu endast slutförandet av en fastighetsförsäljning och en rivning av en förvaltningsbyggnad innan även dessa kan 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förklaras som avvecklade. Ett långsiktigt program för miljö- och funktionskontroll bedrivs nu för att säkerställa att de anläggningar som SGU förvaltar inte orsakar skada eller olägenhet för människor och miljö. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter förenklats för att i huvudsak hänvisa till standard på området beträffande detaljer. Detta skapar goda förutsättningar för en fri marknad för elmateriel i . Vad beträffar standardiseringsverksamheten har deltagit i och drivit frågor inom den nationella och internationella standardiseringen. Ansvaret för elanläggningstillsynen omfattar cirka 5,2 miljoner elanläggningar, varav cirka 900 000 arbetsställen och cirka 4,3 miljoner bostäder. har verkets tillsyn av elektriska anläggningar ökat kraftigt och insatserna effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Därmed har ett stort antal farliga produkter hindrats från att komma ut på marknaden. Marknadskontrollen av elektrisk materiel utvecklades bl.a. genom ett närmare samarbete med och med marknadskontrollerande myndigheter inom landet och inom . Resultatet från verkets marknadskontroll visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden ska också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet och i vissa fall samarbeta med utländska motsvarande organ, särskilt inom EES-området. Genom sin verksamhet ska bl.a. bidra till att företag och andra intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning. Målen för verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen och högre revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om godkännande, auktorisation, registrering och förhandsbesked har uppfyllts . Antalet avgjorda disciplinärenden uppgick sammanlagt till 147 stycken, vilket är ungefär lika många som 2008. Tillsynsverksamheten innefattar systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), löpande kvalitetskontroll, disciplinärenden samt förhandsbesked. Den systematiska och uppsökande tillsynen är jämte den löpande kvalitetskontrollen de viktigaste instrumenten för att planmässigt utöva tillsyn med inriktning mot revisionskvalitet. Särskilt SUT-verksamheten ger också möjligheter att finna och ingripa disciplinärt mot revisorer som arbetar på ett felaktigt sätt. Uppdagas i ett SUT-ärende allvarliga brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. Antalet öppnade och avslutade SUT-ärenden har minskat något jämfört med . Majoriteten av är små eller medelstora. Av det totala antalet företag utgör småföretag med 049 anställda. av småföretagen är enmansföretag.22 är den administrativa 22 SCB, 2009. kostnaden för just dessa företag förhållandevis hög. Vid utformning av regler är det därför viktigt att ha det mindre företaget som referens. Ett regelverk som tar hänsyn till små och medelstora företag fungerar också i allmänhet väl för stora företag. är det viktigt att inte införa sådana undantag eller särregler för småföretag som skapar tröskeleffekter och tillväxthinder. Om regler utformas på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt kan de administrativa kostnaderna för företag sänkas, vilket bidrar till att skapa en märkbar förändring i företagens vardag. Företagen kan därmed ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet, för att därigenom växa och anställa. Regelförenklingsarbetet bidrar även till att stärka utvecklingskraften i landsbygderna. Regeringen gör bedömningen att arbetet med att förenkla företagens vardag kan utvecklas ytterligare, bl.a. med insatser för att arbetet med regelförenkling ska få ett ökat genomslag på lokal och regional nivå.23 Arbetet med att ta fram underlag till regeringens handlingsplan har haft en mycket bred ansats. Denna ansats har bidragit till att öka medvetenheten hos regelgivarna om hur regler påverkar företag. Förenklingsarbetet har därigenom fått ett stort genomslag, vilket bl.a. visat sig i det stora antalet förenklingsåtgärder som redovisats av departement och myndigheter, av vilka en stor del dessutom redan har genomförts. Det är viktigt att de förenklingsåtgärder som genomförs eller planeras i så stor utsträckning som möjligt motsvarar de förenklingar som näringslivet har föreslagit eller efterfrågar. I samtliga förenklingsuppdrag till departement och myndigheter har därför näringslivsförslagen 23 Enligt bl.a. undersökning, Regelförenkling på lokal och regional nivå en probleminventering (2009), så upplever företagen att myndigheterna på lokal och regional nivå ibland brister i förståelse för företagens villkor samt att det är stora skillnader mellan olika länsstyrelsers och kommuners regeltillämpning. För att uppnå regeringens mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag behöver därför arbetet med förenkling få ett ökat genomslag på lokal och regional nivå. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 pekats ut som en grundläggande källa i arbetet med att identifiera förenklingsförslag. har näringslivsorganisationerna aktivt bidragit till regelförenklingsarbetet dels genom att de deltagit i samråd, dels genom den ansenliga mängd förenklingsförslag som överlämnats till regeringen och myndigheter. Det har varit en stor variation av åtgärder både i fråga om utformning och innehåll. Vissa förslag har varit konkreta författningsförslag medan andra förslag har varit på en mer övergripande nivå. Liknande eller samma förslag kan ha lämnats av flera organisationer. Förenklingsförslagen från organisationerna har främst tagit sikte på att minska administrativa, finansiella och materiella kostnader för företagen och avser till stor del de areella näringarna, skatte-, statistik- och arbetsrättsområdet. Det finns även förslag till åtgärder som tar sikte på systemfrågor och bördor till följd av irriterande regler. De regelområden som av näringslivet utpekats som krångliga och ofta återkommer bland förenklingsförslagen från näringslivet är väl avspeglade bland förenklingsåtgärderna i handlingsplanen. Detta visar att samråden med näringslivet är en viktig beståndsdel i regelförenklingsarbetet och att samråden även lett till konkreta resultat. Mätningar av företagens administrativa kostnader Av tabell 3.3 framgår att företagens totala administrativa kostnader minskat från 2006 till preliminärt netto 2010, dvs. efter att hänsyn även tagits till regeländringar som medfört ökade kostnader. Detta innebär en minskning av de administrativa kostnaderna med . Om hänsyn endast skulle tas till genomförda åtgärder som minskat de administrativa kostnaderna skulle bruttoresultatet utgöra en minskning med . Av tabellen framgår vidare att kostnaderna för 12 av 17 regelområden minskat. Den största minskningen i procenttal av jordbruksområdet (41,), tätt följt av energi- (39,) och livsmedelsområdet (36,). Den största minskningen i reella tal står dock livsmedelsområdet för med och därefter 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 associationsrättsområdet med en minskning på . Av tabellen framgår vidare att de administrativa kostnaderna för fem av 17 regelområden ökat. Den största ökningen i procenttal av företagens administrativa kostnader har skett på hälso- och sjukvårdsområdet . Den största ökningen i reella tal står dock skatteområdet för med och därefter finansmarknadsområdet med en ökning på . I skrivelsen om regelförenklingsarbetet (skr. 2009/10:226) finns en redovisning över de tio största kostnadsminskningarna respektive de tio största kostnadsökningarna på alla regelområden under 20062010. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.3 Administrativa kostnader för näringslivet till följd av statliga regelverk per regelområde Förändring i och procent 2010 (prognos) 2006-2010 (prognos) Inklusive förändringar beslutade efter prognosens brytdatum 100215 Inklusive förändringar beslutade efter prognosens brytdatum 100215 Inklusive förändringar beslutade efter prognosens brytdatum 100215 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Syftet med att göra en konsekvensutredning är att få ett bra beslutsunderlag för att lösa ett problem på bästa sätt och få bättre regler för samhället som helhet. är ett neutralt underlag som beskriver de effekter man bedömer att ett beslut kommer att ha. En konsekvensutredning är i sig inte en åtgärd utan ett verktyg för informationsinhämtning. Själva beslutet tas sedan utifrån den information man fått och de politiska prioriteringar man vill göra. Ju bättre informationsinhämtning desto mer underbyggt är beslutet. Regeringen gör mot denna bakgrund och med beaktande av vad framför i denna del bedömningen att de konsekvensutredningar som görs inom departement och myndigheter måste bli mer heltäckande. I takt med att lärdomar dras av användandet av konsekvensutredningar i beslutsprocessen samt inriktningen på regelförenklingsarbetet kommande mandatperiod kan en översyn av relevanta styrdokument behöva göras. De påpekanden som förts fram från OECD24 avseende att miljömässiga och sociala konsekvenser ska belysas i samband med konsekvensutredningar bör omhändertas på lämpligt sätt. Det är regeringens bedömning att arbete kan förbättra kvaliteten på regelgivning och konsekvensutredningar och därmed medverka till att målet för regelförenklingsarbetet uppfylls. tycker sig märka att kvaliteten på författningsförslag och konsekvensutredningar förbättrats . De rekommendationer rådet framför har till viss del redan omhändertagits i . Exempelvis har en seminarieserie om konsekvensutredningar genomförts med deltagare från , och . Seminarieserien har belyst effektkedjan, ekonomiska konsekvenser för företag, miljökonsekvenser, sociala konsekvenser, administrativa kostnader och konkurrens. Vidare beaktas rådets yttranden i 24 in Selected EU Member States: Background report on (GOV/RPC(2010)13/ANN4), allt högre utsträckning i den fortsatta regelgivningsprocessen. är en viktig aktör i regeringens arbete med att skapa bättre villkor för företagen genom enklare regler. Detta medför att de direktiv som styr rådets verksamhet kan komma att behöva ses över mot bakgrund av regeringens arbete med regelförenkling under innevarande mandatperiod. Regelförenklingsarbetet under det svenska ordförandeskapet i EU