prop · GX03145 · 2010-06-15 00:00:00 — Det finnas ingen större skillnad i vilken typ av organisationer eller vilken typ av verksamhet som män respektive kvinnor är projektledare för. 6.2.1Uppföljning av enskilda projekt Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. Redovisningar från avslutade projekt granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med kansliet. Kategoriseringen avser inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan syftar till att ge kunskap om vilka spår, resultat eller effekter som arvsfondsmedlen har lämnat. Kategori 1, Projekt som inte lämnar några spår Sju av de redovisade projekten lyckades inte genomföra den verksamhet de beviljats medel för, bland annat för att de inte lyckats nå ut till den målgrupp som avsågs. Andra orsaker till misslyckande uppges vara organisationens interna svårigheter eller att samarbete med andra, för projektet viktiga aktörer, inte lyckats etableras. Kategori 2, Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori finns projekt som har gjort precis det som stod i projekt- Som exempel kan nämnas projekt som arbetat med information och stöd av olika slag såsom att arbeta med traumatiserade barn, att bryta spelberoende eller projekt för att unga med funktionsnedsättning ska kunna delta i sport och idrottsverksamhet. Dessa projekt har genomförts, men inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Kategori 3, Erfarenheterna från projektet lever vidare I denna kategori finns projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller en handlingsplan som används i organisationen. Erfaren- heterna tas tillvara, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Majoriteten av de projekt som 2009 åter- finns i denna kategori handlar om nya arbetssätt och information. I många av projekten går metod och information hand i hand. Ett exempel på detta är där förbundet vill uppmärk- samma att neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som ADHD, Aspergers syndrom och Tourettes syndrom är funktionsnedsättningar som inte växer bort. Kategori 4, Verksamheten lever vidare I denna kategori återfinns projekt där verksamheten lever vidare. De finansieras av organisationen själv eller helt eller delvis av kommunala, landstingskommunala eller statliga medel. Ett exempel på sådana projekt som slutredovisats är Föreningen , Gråfäll, för barn och ungdomar vars föräldrar är föremål för kriminal- vården. Norrköpingsanstalten arbetar nu efter denna modell. Ett annat exempel är med projektet främja islamsk fredskultur, vars syfte är att utbilda muslimska cirkelledare och före- dragshållare, så kallade fredsagenter, i islamsk fredskultur. Fredsagen- terna finns nu i fem regioner runt om i landet och håller på att sprida verksamheten ute i . Verksamheten finansieras av Sensus tillsammans med Kristna Råd. Av de sammanlagt 31 projekt som lever vidare finansieras 21 stycken av offentlig sektor. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Majoriteten av projekten riktar sig till personer med funktionsnedsätt- ning. Kansliets genomgång av de 183 slutredovisningar som inkom utmynnar i följande kategorisering av projektens överlevnadsgrad. Tabell 17 visar att i 81 projekt, eller , lever erfarenheterna från projekten vidare. Tabell 17 Projektens överlevnad Sex utvärderingar som omfattar 191 projekt har avslutats . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i respektive utvärdering. Några utvärderingar omfattar ett enda projekt, andra upp- drag innebär utvärdering av flera projekt på samma tema. Se vidare Arvs- fondsdelegationens webbplats. Checklistor, tålamod och gemenskap stöd till föräldrar med intellektuella begränsningar Projektet stöd till föräldrar med intellektuella begränsningar fick stöd ur Arvsfonden åren 20052008. Syftet med projektet har varit att utveckla kunskap om och stöd och hjälpinsatser till familjer där en eller båda föräldrarna har en intellektuell begränsning. Detta för att minska risken för att barn far illa. Studien visar att självkänslan ökar och kommunikationen fungerar bättre för de föräldrar som får hjälp i hemmet. Föräldrarna uppger också att gruppverksamheten där de får möjlighet att utbyta erfarenheter med andra vuxna som lever i liknande situationer har gett dem tillgång till ett större nätverk och ett deltagande i en gemenskap. Förortens sociala kapital en utvärdering av Lugna gatan i och Utvärderingen syftade till att undersöka de erfarenheter som gjorts inom , i , projekt gatan, vid eta- bleringen i och . Lugna gatans mål är att skapa möjligheter för ungdomar att bli delaktiga i skapandet av harmoniska bostadsmiljöer och utvecklas i respekt och ansvarstagande för den egna hemmiljön. Lugna gatans verksamhet har fungerat som en vändpunkt för många av de ungdomar som utbildats till värdar inom pro- jektet. I både och har många värdar fått en anställning och på så sätt integrerats från ett utanförskap i form av arbetslöshet, socialbidrag och kriminalitet. Studien visar att frivilligorganisationer kan stärka ungdomars livsvillkor och åstadkomma en positiv förändring i samarbete med offentliga insatser. Kulturell och språklig revitalisering bland romska barn och ungdomar en väg till självorganisering Relativt få organisationer bildade på etnisk grund har sökt medel ur Arvsfonden . Ett undantag är romska organisationer och föreningar, som beviljats medel för 27 projekt. Majoriteten av projekten har genomförts av romska före- ningar och organisationer i storstadsregionerna och . Genom projekten har det bland annat startats en romsk förskola som drivs av föräldrarna själva, samt en rad romska mötesplatser för såväl barn, ungdomar som vuxna. Genom projekten har ett antal unga romer gått vidare till arbete och studier. Arvsfondsprojekten har varit ett viktigt Skr. 2009/10:145 bidrag i att erövra det organisationskapital som föreningsarbete innebär. Stackars flickor i en bristfällig skola utvärdering av projekt avsedda att utveckla skolans arbete med sexualitet och samlevnad Många av de projekt som söker medel ur Arvsfonden har för avsikt att samarbeta med skolan. Erfarenheter från sådana projekt visar att det inte är helt lätt att få tillträde till skolans värld. Därför har Arvsfondsdelega- tionen låtit utvärdera 29 projekt som beviljades medel för att utveckla skolans arbete med sexualitet och samlevnad. Utvärderingen visar att flickorna inte vill kännas vid den vanliga bilden av att de skulle vara i behov av stärkande aktiviteter. är de väldigt nöjda med projekten de deltagit i. De har exempelvis fått möjlig- het att spegla sig själva med andra, de har träffat goda förebilder i vuxna och de har erbjudits en annan arena än skolan där de fått prata om nor- mer, värderingar och självbilder. En annan positiv erfarenhet har varit att de mött flickor från andra miljöer och med andra uppväxtvillkor än de egna. Som nämnts under avsnitt 6.1 informerar Arvsfondsdelegationen löpande och på olika sätt om sin verksamhet och om projekten. Målet för Arvs- fondsdelegationens arbete med erfarenhetsspridning är att sprida resulta- ten till i första hand organisationer som bedriver ideell verksamhet och till bl.a. kommuner och landsting för att de ska kunna ta till sig och börja använda nya metoder och modeller som utvecklats med stöd ur Allmänna arvsfonden. Även de projekt som inte helt lyckats uppnå sitt mål kan ge viktig kunskap. Att sprida kunskaper och erfarenheter från projekten är i första hand en uppgift för de organisationer som får projektstöd. I anvisningarna för ansökan understryks därför att projektansökan bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. Erfarenheter från avslutade projekt sprids även till berörda handläggare inom . Arvsfondsdelegationen bidrar till att främja extern erfarenhetsspridning genom hemsidan . I Arvsfondsdelegationens projekt- databas redovisas projekt utifrån projektområde, län och målgrupp. Det finns även möjlighet till fritextsökning. Genom erfarenhetsspridningen kan kontakter knytas mellan pågående projekt på olika platser i landet. Tips och idéer kan erhållas genom avslutade projekt som också redovisas i databasen. Rapporterna från de utvärderingar som avslutats finns publi- cerade i fulltext på webbplatsen. De presenteras också vid seminarier där utvärderarna tillsammans med ett antal projekt delger sina resultat och erfarenheter. Seminarierna vänder sig till , myndigheter och organisationer samt de projekt som ingår i studien. hölls fyra seminarier. Sammanlagt har 245 personer från , , myndigheter och organisationer deltagit i seminarierna. har fyra utvärderingar påbörjats. Tre av dessa avser projekt . 2009/10:145 där en forskare följer verksamheterna från starten; satsningarna Fördel barn och Vi deltar och projektet , som drivs av Riksorganisa- tionen Kriminellas Revansch i Samhället. En utvärdering är tematisk. Den berör ett trettiotal projekt som vänder sig till äldre med funktions- nedsättning. På finns information om pågående och avslutade utvärderingar. har slutrapporter från slutredo- visade utvärderingar och information om utvärderingsverksamheten laddats ner 35 000 gånger. Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen fördelade 478 mil- joner i projektmedel , vilket är det högsta belopp som någonsin fördelats inom ramen för verksamheten. på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. tionens verksamhet har generellt utvecklats positivt och i enlighet med den reform som genomfördes . de särskilda satsningar för barns och ungdomars delaktighet och inflytande som Arvsfondsdelegationen lanserat . Regeringen konstaterar att medelstilldelningen till förmån för mål- gruppen barn har ökat , men att den är låg i jäm- förelse med de övriga målgrupperna. Det är önskvärt att antalet in- komna och beviljade ansökningar med ändamål att främja verksamhet till förmån för barn ökar framöver. Slutligen gör regeringen bedömningen att Arvsfondsdelegationen bör överväga att presentera sin strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd i ett sammanhållet dokument i syfte att stärka och förtydliga mål och metoder för detta arbete. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. Det gör regeringen bl.a. genom att ange sådana prioriterade områden som är angelägna att utveckla. I sin skrivelse till 2007 avseende medel fördelade 2006 angav regeringen nya Dessa prioriteringar har gällt . fondsdelegationens verksamhetsberättelse framgår att nästan av de beslutade medlen gick till projekt inom de prioriterade områdena, en ökning med jämfört med Det innebär att av de av Arvsfondsdelegationen beslutade medlen för året tillföll ett prioriterat område, att jämföra med Regeringen bedömer det som positivt att de prioriterade områdena har fått ett tydligare genomslag i Arvsfondsdelegationens för- delning av projektmedel. Regeringen bedömer att kostnaderna för administration för Arvsfonds- delegationen är rimliga i förhållande till de medel som myndigheten beslutar om, se avsnitt 2.4. Antalet ansökningar om medel från arvs- fonden har ökat över , vilket tyder på att de informa- tionssatsningar som Arvsfondsdelegationen löpande genomför ger goda resultat. Arvsfondsdelegationen bör även fortsättningsvis arbeta för att säkerställa att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt. Arvsfondsdelegationen redovisar även den geografiska fördelningen av beviljade medel. Mer än hälften, , av de medel som beslutades gick till lokala och regionala projekt. Resterande medel gick till nationella projekt. Det innebär att finansieringen av lokala och regionala projekt ökade med , eller . Vad gäller de regionala projekten är det tydligt att storstads- områdena både har flest avslag och flest beviljade ansökningar och det är också de som fått störst summa projektmedel beviljade. Det framstår som rimligt att medelsfördelningen, åtminstone i viss utsträckning, återspeglar antalet föreningar och invånare i landets olika regioner. bevil- jades projekt i samtliga län medel ur Allmänna arvsfonden , vilket är en positiv förändring jämfört med . Detta tyder på att Arvsfonds- delegationens särskilda informationsinsatser till föreningsansvariga i kommuner vars föreningsliv får litet stöd ur fonden, ger resultat. Tilldelningen av medel ökade för samtliga målgrupper. Den största ökningen skedde bland projekt till förmån för målgruppen ungdomar, där ökningen är jämfört med året innan. Medelstilldelningen till förmån för målgruppen personer med funktions- hinder har ökat med och för målgruppen barn med . Vad gäller målgruppen barn har antalet beviljade projekt dock ökat med endast tre stycken. Arvsfondsdelegationen bör analysera vad den mindre mängden ansökningar gällande denna mål- grupp i förhållande till övriga målgrupper har sin grund i. Eventuellt kan speciellt riktade informationsinsatser övervägas i syfte att öka antalet projektansökningar av hög kvalitet i syfte att främja verksamhet för och med barn . Arvsfondsdelegationen införde 2007 ett system för jämställdhets- redovisning av de projekt som beviljats medel. I de närmare tvåhundra projekt som slutredovisats var omkring två tredjedelar av pro- jektledarna kvinnor och en tredjedel män. Det var ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisationer eller verksamheter som kvin- nor och män var projektledare för. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till riktar sig 28 stycken till enbart män eller enbart kvinnor. Av dessa riktar sig 11 stycken till pojkar och män, varav tre genomförs av mans- organisationer. Alla utom ett projekt, som inriktar sig på pojkars enga- gemang i jämställdhetsarbetet, har till syfte att stödja pojkar och män på olika sätt. Exempel på detta är att stärka mäns självförtroende, psyko- terapimottagning för unga män, hjälpa unga män som vill lämna krimi- nella gäng och jourverksamhet. Av de 17 projekt som riktar sig till enbart flickor och kvinnor drivs fyra av kvinnoorganisationer. Sju projekt handlar om mäns våld mot kvinnor. I förra årets skrivelse angav regeringen att rutinerna för Arvsfonds- delegationens jämställdhetsredovisning bör kunna utvecklas och bli mer inledde ett Skr. 2009/10:145 arbete med att utveckla myndighetens handläggning, uppföljning och utvärdering av projekten ur ett genusperspektiv. Det är därför regeringens förhoppning att i nästa års skrivelse kunna återkomma med en mer kvali- ficerad jämställdhetsredovisning av de projekt som beviljats medel ur fonden. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. redogör Arvsfondsdelegationen i sin verksamhetsberättelse för hur utvärderingarna struktureras. I syfte att stärka och förtydliga mål och metoder för arbetet med uppföljning och utvärdering, anser regeringen att delegationen bör överväga att även presentera denna strategi i ett särskilt dokument. 7.1Analys av fördelningen av stöd 2009 till verksamhet till förmån för barn Regeringen har i tidigare skrivelser angivit att det är önskvärt med fler projekt som rör barn i åldrarna . Utvecklingen har i detta av- seende varit svagt positiv . ningen av stöd och antalet projekt till förmån för målgruppen. fördelades vilket innebär en ökning med 15 miljoner kronor jämfört med . Antalet projekt ökade något ; från 90 till 93 stycken. Antalet ansökningar rörande projekt för barn i åldrarna , som inkommit till Arvsfondsdelegationen, har också fortsatt att öka; inkom 423 ansökningar och inkom 522 an- Arvsfondens särskilda satsning Fördel barn, till förmån för målgruppen , pågår under 20092012. Målsättningarna med satsningen är att pröva olika former av utvecklingsprojekt och insatser som ska verka främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situationer, att stimulera till samarbete, utifrån barnets bästa, mellan ideell sektor och offentliga huvudmän, att pröva nya metoder, arbetsformer och modeller som ska leda till ökad delaktig- het och inflytande för barn samt att öka kunskapen och medvetenheten om barnets rättigheter och behov enligt , såväl bland barn som vuxna. Inom ramen för satsningen finns Regeringen ser positivt på att det inom ramen för satsningen beviljats till 24 pro- jekt till målgruppen . Regeringen kan vidare konstatera att medel till projekt beviljats till samtliga av de för målgruppen prioriterade områden som regeringen lyft fram. Det är till exempel glädjande att antalet kultur- projekt har mer än fördubblats jämfört med . föregående års skrivelse att det behövs ett fortsatt utvecklingsarbete när det gäller att finna framgångsrika arbetssätt för att genomföra barnkon- ventionens intentioner på lokal nivå i frågor som rör barn och unga. är därför glädjande att kunna konstatera att antalet projekt som beviljats medel för det prioriterade området Information och tillämpning av barn- Antalet projekt för andra projektändamål till förmån för målgruppen 0 Skr. 2009/10:145 har emellertid minskat . målgruppen har därför totalt sett endast ökat med tre stycken trots den särskilda satsningen Fördel barn och den stora ökningen av projekt inom det prioriterade området Information och tillämpning av barnkonven- tionen. Det är önskvärt att antalet inkomna och beviljade ansökningar med ändamål att främja verksamhet till förmån för barn ökar framöver. Arvs- fondsdelegationen bör därför analysera vad den mindre mängden ansök- ningar gällande denna målgrupp i förhållande till övriga målgrupper har sin grund i. En bärande tanke i och i regeringens barnrättspolitik är att barn ska ges förutsättningar att komma till tals i frågor som rör dem. För att ge barnet goda förutsättningar att komma till tals krävs det att ansvariga aktörer har kunskap om hur denna rättighet ska förverkligas i den egna verksamheten. Det innebär att det måste finnas kunskap om och utarbetade arbetssätt för hur barnets åsikter på bästa sätt kan inhäm- tas, beroende på barnets ålder och mognad samt situation. Det är viktigt att miljön känns trygg för barnet och att metoder och arbetssätt är väl anpassade utifrån barnets förutsättningar. Det innebär att barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få möjlighet att höras inte begränsas till tal utan kan inhämtas genom olika uttrycksmedel. I alla beslut som rör barn ska det framgå hur barnets åsikter har inhämtats och beaktats. Det är ange- läget att organisationerna redovisar hur intentioner har tillämpats och uppfyllts inom ramen för projekten samt att en upp- följning och utvärdering av denna del görs som en del i att mäta kvalite- ten i projekten. En bedömning av projektens så kallade brukardelaktighet ska enligt Arvsfondens kriterier göras. Det innebär en bedömning av t.ex. barns och ungas egen delaktighet i planeringen och genomförandet av projekten. I utvärderingsarbetet har delegationen identifierat brukardelaktigheten som en av tre framgångsfaktorer för att ett projekt ska leva vidare efter pro- jekttidens slut. Regeringen ser det som angeläget att projektens brukar- delaktighet följs upp och utvärderas systematiskt. 7.2Analys av fördelning av stöd 2009 till verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år Fördelningen av stöd till målgruppen ungdomar uppgick till Detta innebär en ökning i medelstilldelning för målgruppen med jämfört med . Antalet projekt som har beviljats medel har ökat från 183 till 213 Andelen inkomna ansökningar som beviljas medel har ökat kontinuerligt , vilket tyder på att kvaliteten i an- Regeringen ser mycket positivt på utvecklingen av stödet till förmån för målgruppen ungdomar. Ökningen av medelstilldelningen för målgruppen kan, som regeringen tidigare noterat, i viss utsträckning förklaras av att stöd till projekt till förmån för ungdomar med funktionshinder räknas in bland ungdomsprojekten och inte längre redovisas under målgruppen personer med funktionshinder. En annan förklaring till ökningen är också Skr. 2009/10:145 de särskilda satsningar på barns och ungdomars delaktighet i kulturlivet och ungdomars psykiska ohälsa som genomfördes 20042008 samt den nya satsningen Vi deltar, vilka medfört personalförstärkningar av arvs- fondskansliet. Detta har, tillsammans med informationsinsatser och andra åtgärder, lett till att fler ansökningar gällande målgruppen inkommit till Arvsfondsdelegationen. Regeringen välkomnar den nya särskilda satsningen Vi deltar som lan- serades . Dels eftersom ändamålet, att utveckla nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktighet och mänskliga rättigheter, är högst angeläget och dels för att satsningen bor- gar för en fortsatt god utveckling av stödet till ungdomsprojekt. Sats- ningen Vi deltar har dessutom flera beröringspunkter med regeringens skrivelse Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106). De insat- ser som utgår från skrivelsen avser att verka för social sammanhållning i samhället genom att stimulera till en fördjupad dialog om demokrati och mänskliga rättigheter, framförallt bland unga. Regeringen konstaterar att de medel som avsatts för den särskilda satsningen Vi deltar har fördelats . Genom att understryka att ungdomar ska vara delaktiga i planering och genomförande av alla projekt som rör dem, anser regeringen att Arvsfondsdelegationen tar fasta på att ungdomars kunskaper och erfa- renheter är en viktig resurs, vilket är en av utgångspunkterna för ung- domspolitiken. Det är angeläget att beskrivningar av hur denna s.k. bru- kardelaktighet även kommer till uttryck i utvärderingar och uppföljningar av de verksamheter som beviljats stöd ur fonden. 7.3Analys av fördelning av stöd 2009 till verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Fördelningen av medel till målgruppen personer med funktionshinder uppgick till nästan fördelat till 140 olika pro- jekt (se tabell 14). Det är en ökning med () jämfört med året innan. Antalet projekt har dock minskat från 156 till 140 projekt . Den största förändringen i fördelningen mellan olika ändamål uppvisar ändamålet Kultur. Till- delade medel ökade från till . Tilldelade medel för projekt inom det prioriterade området, att göra konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning känd, ökade från 2008 till 2009. Det bör i detta sammanhang påpekas att projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionshinder redovisas under rubriken verksamhet till förmån för barn respektive ungdomar . har 44 projekt som rör barn med funktionshinder fått stöd ur fonden, motsvarande nästan Vidare 48 projekt till stöd för ungdomar med funktionshinder fått stöd Om även dessa projekt skulle räknas in under rubri- ken funktionshinder uppgår totalsumman för målgruppen till 237 miljo- Det utgör av det totala belopp som utbetalas under Skr. 2009/10:145 2009. Detta är ett tillfredsställande resultat enligt regeringen. har 44 projekt relaterade till funktionsned- sättningen dövblindhet beviljats medel ur Arvsfonden. Projekten omfat- tar livets alla faser från det lilla barnet med dövblindhet till äldregruppen samt anhöriga till dessa grupper. De utvärderade projekten visar hur den ideella sektorn, i det här fallet brukarorganisationen (), på ett systematiskt sätt arbetar för att påverka och förändra samhället i riktning mot ökad delaktighet för personer med dövblindhet. De visar också på brukarinflytande inte enbart i projekten utan även i samhällsutvecklingen i stort. Regeringen noterar att äldre personer omfattas av många projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning även om inte äldre är en utpekad målgrupp för Allmänna arvsfondens verksamhet.