prop · GX03227 · 2010-05-27 00:00:00 — För att fiskevårdsområdesföreningens kostnader inte ska bli orimligt höga ska talan väckas vid tingsrätt i den ort där det fiske som föranlett kontrollavgiften skedde. Eftersom talan om kontrollavgift kommer att falla inom regler för tvistemål av mindre värde, kom- mer möjligheten att få ersättning för rättegångskostnader från motparten att vara ytterst begränsad. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 11.4. Av paragrafen, som är ny, framgår att kontrollavgift inte ska tas ut om det är uppenbart oskäligt. Paragrafen har utformats i enlighet med Vid bedömningen av om det är uppenbart oskäligt att ta ut en kontrollavgift ska vissa omständigheter särskilt beaktas. Det ska särskilt beaktas om överträdelsen har berott på sjukdom som medfört att den fiskande inte förmått att på egen hand göra det som ålegat honom eller henne och inte heller förmått att uppdra åt någon annan att göra det. Det ska vidare särskilt beaktas om överträdelsen har berott på den fiskandes ålder eller bristande mognad. Slutligen ska särskilt beaktas om över- trädelsen har föranletts av vilseledande eller missvisande regler om fisket. Befrielse på grund av sjukdom som gjort att den fiskande inte förmått att på egen hand fullgöra sina skyldigheter och inte heller förmått att ge någon annan i uppdrag att göra det, kan komma i fråga om t.ex. redskap satts ut och den fiskande sedan insjuknar och därför inte kan ta upp redskapen inom som föreskrivs i en bestämmelse om fisketid eller om hur länge redskap får stå ute. Ett sjukdomshinder ska normalt styrkas med sjukintyg. Med befrielse på grund av att regler om fisket varit vilseledande eller missvisande avses bl.a. att motstridiga regler anges på anslag och på annan skriftlig information som har lämnats vid upplåtelse av fiske. Detta kan gälla t.ex. när reglerna om fiske har ändrats, men ett gammalt anslag med motsägande regler fortfarande sitter kvar vid fiskeplatsen och fiske har skett i enlighet med de regler som anges på anslaget. Denna grund för befrielse från avgift bör främst kunna komma till användning när det gäller personer som köpt fiskekort, då medlemmar i föreningen normalt förutsätts skaffa sig information om vilka regler som gäller. Befrielse bör även kunna medges på grund av den fiskandes ålder eller bristande mognad. Bestämmelsen ska tillämpas restriktivt. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 11.5. Paragrafen, som är ny, innebär att fisk eller vattenlevande blöt- och kräftdjur tillfaller fiskevårdsområdesföreningen, om de fångats av någon som har rätt att fiska inom fiskevårdsområdet, men som fiskat i strid mot förbud eller villkor som gäller enligt föreningens regler om fisket. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Om överträdelsen är belagd med straff i annan lag eller författning kommer regler om förverkande som finns där även fortsättningsvis att gälla. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 11.6. I paragrafen, som är ny, föreskrivs att en fiskevårdsområdesförening bör se till att den som ska övervaka att föreningens regler om fiske efterföljs har de kunskaper som behövs för detta. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Eftersom det är fiskevårdsområdesföreningen som har rätt att ta ut kontrollavgift är det även föreningen som ska ansvara för att den som övervakar efterlevnaden av fiskevårdsområdets regler har för uppdraget nödvändig kunskap. Den person som skriver ut en uppmaning om kontrollavgift måste vara väl insatt i både fiskevårdsområdets regler och fiskelagstiftningen i övrigt. Personen i fråga ska därför ha genomgått utbildning i fisketillsyn eller förvärvat motsvarande kunskaper på annat sätt. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 11.7. I paragrafen, som delvis motsvarar nuvarande 31 § lagen om fiskevårds- områden, ges regler om överklagande av en fiskevårdsområdesförenings beslut. Kretsen av dem som har rätt att överklaga vidgas. Klagoberättigade är, efter ändringen, även den som inte är medlem i föreningen men vars rätt berörs av föreningens beslut. Beslut om att ta ut kontrollavgift får inte överklagas. Sådana beslut kan i stället, om betalning inte sker, ytterst komma att prövas som en tvist i allmän domstol. Det har även gjorts en del språkliga ändringar i paragrafen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 12.1. Paragrafen är ny men motsvarar, med vissa språkliga ändringar, nuva- rande 31 § andra och tredje styckena i lagen om fiskevårdsområden. För överklagandet gäller även lagen (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda organ med offentliga förvaltningsuppgifter. I paragrafen, som är ny, anges på vilka grunder kan upp- häva ett beslut som överklagats enligt 40 §. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 31 § första stycket i lagen om fiskevårdsområden. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 12.2. Paragrafen motsvarar i stort nuvarande 32 § lagen om fiskevårdsområ- den. I andra stycket har ett par språkliga ändringar gjorts. I sista stycket ges möjlighet att låta ett beslut gälla först när det vunnit laga kraft. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 12.3. Sammanfattning av betänkandet Fiskevård i enskilt vatten en översyn av lagen om fiskevårdsområden (SOU 2009:53) Lagen om fiskevårdsområden fungerar generellt sett bra. Syftet med bildandet är väl uppfyllt och i huvudsak förvaltar fiskevårds- områdesföreningarna sina vattenområden på ett ändamålsenligt sätt. Nuvarande politiska inriktning mot miljöhänsyn och ändringen av 2 kap. 18 § regeringsformen (RF) samt införandet av Europa- konventionen i svensk rätt , vilket bl.a. innebär att en medborgare bara kan tvingas tåla rådandeinskränkningar i sin äganderätt när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen, medför dock att lagen i vissa avseenden behöver ändras. Motsvarande justeringar har redan genomförts i lagen om viltvårdsområden. När det gäller miljöhänsyn ska anpassning enligt mitt förslag ske genom att ändamålet med bildande av fiskevårdsområden ska vara just fiskevård och inget annat. Möjligheten att bilda fiskevårdsområden i syfte att främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen tas alltså bort. Det blir då inte längre möjligt att bilda fiskevårdsområden om området inte främjar fiskevården. Utöver att betona miljöhänsyn ger denna anpassning den enskilde ökat egendomsskydd, eftersom rådighets- inskränkningen i äganderätten enligt lagen om fiskevårdsområden inte längre får ske i syfte att främja fiskerättsägarnas gemensamma intresse. Fiskevård är däremot ett angeläget allmänt intresse i RF:s mening och därför är rådighetsinskränkningar i äganderätten med hänsyn till detta intresse förenligt med både RF:s och regler om egendomsskydd. Det ska särskilt påpekas att skälet att ta bort möjligheten att bilda fiskevårdsområden i syfte att främja fiskerätts- innehavarnas gemensamma intressen endast utgör en nödvändig anpassning till RF:s och regler om egendoms- skydd. Avsikten med ändringen är alltså inte att begränsa allmänhetens tillträde till fiskevatten. Ett allsidigt bedrivet fiske är normalt den bästa fiskevården och allmänhetens fiske är en del i en god fiskevård. Alltså kan även åtgärder som ger allmänheten tillträde till fiskevatten utgöra fiskevård. För att ytterligare öka egendomsskyddet för den enskilde ska det av lagen framgå att en fiskevårdsområdesförening inte får bedriva verksamhet som är främmande för det ändamål som fiskevårdsområdet ska tillgodose, dvs. Inte heller får beslut med stöd av lagen om fiskevårdsområden vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom den berörda delen av en fastighet inom området. Dessutom ska medlem i en fiskevårdsområdesförening alltid kunna kräva att röstetal ska beräknas efter fiskets andel i fiskevårdsområdet vid omröstning i frågor där det slutliga avgörandet tillkommer . De frågor som avses är t.ex. grunderna för fiskets utnyttjande och för fiskevården samt grunderna för eventuell uttaxering från medlemmarna. Ändringen medför att den fiskerättförteckning som görs ersätts av en fiskerättsutredning. Detta leder även till följdändring i förordning (1998:1343) om stöd till fiskevården. Av fiskerättsutredningen ska det framgå vem som äger fiske och hur stor del av den totala fiskevattenarealen i fiskevårdsområdet den enskildes fiske utgör. Den enskildes andel måste nämligen vara klarlagd för att röstetal ska kunna beräknas efter fiskets andel. I redan bildade fiskevårdsområden ska därför den befintliga fiskerättsföreteckningen kompletteras med uppgifter härom. kan tidigast efter bildande av ett fiskevårdsområde besluta att fiskevårdsområdet ska upphöra och fiskevårdsområdesföreningen upplösas om medlemmarna motsätter sig fortsatt samverkan. För att fiskevårdsområden även ska vara en attraktiv samverkansform måste det, enligt min mening, finnas möjlighet för fastighetsägarna att pröva institutet utan att behöva riskera att mot sin vilja bli fast i en föreningssamverkan för . ska medlemmarna kunna besluta att vidta olika fiskeförbättrande åtgärder i vetskap om att fiskevårdsområdet kommer att bestå , så att effekterna av åtgärderna kan komma föreningen till godo. För att tillgodose intresset av långsiktighet utan att för den skull binda upp intressenter under allt föreslår jag att den nuvarande tioårsgränsen ersätts med en femårsgräns. ska även ha möjlighet att upplösa en fiskevårdsområdesförening om föreningen allvarligt missköter förvaltningen av området. Detta ska kunna ske oavsett hur som förflutit sedan beslutet om bildande av ett fiskevårdsområde fattades. Den nuvarande sanktionsbestämmelsen i 30 § står i strid med om normgivning. Det är inte acceptabelt att ett enskilt rättssubjekt bestämmer vilka gärningar som ska vara straffbelagda även om det bara är i ett begränsat område. Jag föreslår därför att sanktionsbestämmelsen tas bort ur lagen. Istället ska ett civilrättsligt system med utfärdande av kontrollavgift ersätta detta förfarande. Denna ändring ger fiskevårdsområdesföreningarna möjlighet att utöva en effektiv tillsyn inom fiskevårdsområdet, utan att systemet blir komplicerat och skapar byråkrati. Vid överklagande av en fiskevårdsområdesförenings beslut prövar och domstol endast om fiskevårdsområdes- föreningarnas beslut är lagliga. Detta strider mot artikel 6 i Europa- konventionen. En domstol ska enligt konventionen inte bara ha rätt att pröva ett besluts laglighet utan ska också tillåtas bedöma fakta och värdera bevis. Därför måste överprövning av ett beslut från fiskevårdsområdesförening framledes även omfatta om beslutet är lämpligt. I konsekvens härmed ska och den allmänna förvaltningsdomstolen också kunna ersätta det överklagade beslutet med ett nytt beslut. Vidare strider lagen om fiskevårdsområdens bestämmelser om överklagande mot i de fall en fiskevårds- områdesförenings beslut angår en person som inte är medlem i föreningen, eftersom lagen om fiskevårdsområden inte ger denne rätt att överklaga beslutet. Med hänsyn härtill föreslår jag att lagen ändras så att den vars rätt berörs ska vara behörig att överklaga ett beslut som en fiskevårdsområdesförening fattar, om beslutet gått honom eller henne emot, oavsett om personen är medlem i föreningen. I direktiven anges särskilt att utredningen bör överväga behovet av och möjligheterna till fördelning mellan medlemmarna av ett eventuellt ekonomiskt överskott från fiskevårdsområdet. är det möjligt att fördela eventuellt överskott mellan medlemmarna. dock att beskattningsreglerna vid fördelning av ekonomiskt överskott mellan fiskevårdsområdesföreningens medlemmar är mycket detaljrika Det synes även saknas rätt för föreningen att fondera pengar eftersom föreningens inkomster och utgifter ska deklareras hos Regleringen i detta avseende riskerar att hämma kostsamma fiskevårdande insatser, trots att de är nödvändiga. föreligger därför behov av en enklare, mindre detaljerad och mer Bestämmelserna om beskattning av utdelade medel till medlemmarna från fiskevårdsområdesföreningarna finns inte i lagen om fiskevårdsområden, utan ingår i övrig skatte- reglering för samfälligheter. Att utarbeta skatteregler som endast omfattar fiskevårdsområdesföreningar är enligt min mening inte En översyn av skattelagstiftningen i detta avseende skulle endast till en mindre del komma att omfatta lagen om fiskevårds- Det skulle resultera i att en sådan översyn av hela detta område i skattelagstiftningen inom denna utredning skulle ta allt för stor andel av resurserna i anspråk i förhållande till övriga frågor som utredningen har att se över. Likaså skulle en sådan utredning bara till den del som omfattar lagen om fiskevårdsområden ha stöd av mina direktiv. föreslår därför att hela lagstiftningen rörande beskattning av samfällig- heter ses över i särskild ordning. Eftersom den nuvarande lagen om fiskevårdsområden i vissa delar strider mot grundlagen och är det viktigt att ändringarna av lagen kan träda i kraft så fort som möjligt. även nödvändigt att befintliga fiskevårdsområden ska omfattas av de nya Däremot bör de nya bestämmelserna inte medföra att fiskevårdsområden som bildats enligt den nuvarande lagens bestäm- melser måste lösas upp för att vissa av föreningens stadgebestämmelser strider mot de nya eller de ändrade bestämmelserna i lagen. förening att dess stadgar strider mot bestämmelser i lagen ska styrelsen utan dröjsmål lägga fram förslag till föreningsstämman om ändring av stadgarna så att de överensstämmer med denna. Lag om ändring i lagen (1981:533) om fiskevårdsområden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:533) om fiskevårds- områden dels att nuvarande 1, 2, 28, 29 och 30 §§ ska ha följande lydelse, dels att nuvarande 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 31, 32 §§ ska betecknas 4, 3, 7, 6, 22, 23, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 20, 27, 24, 25, 26, 39 respektive 40 §§ samt att de ska ha följande lydelse, dels att, rubriken närmast före 6 §, rubriken närmast före 8 §, rubriken närmast före 16 §, rubriken närmast före 18 §, rubriken närmast före 21 §, rubriken närmast före 24 § och rubriken närmast före 30 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas nio nya paragrafer; 21, 3138 samt en ny rubrik närmast före 39 §, av följande lydelse. I syfte att samordna fiskets bedrivande och fiskevården och främja fiskerättsinnehavarnas ge- mensamma intressen kan enligt denna lag fiske som tillhör eller utgör två eller flera fastigheter sammanföras till ett fiskevårds- område och fiskerättsinnehavare inom detta bilda en fiskevårds- områdesförening. Föreningens verksamhet får inte omfatta fiske som enligt fiskelagen (l993:787) får bedrivas i enskilt vatten utan stöd av enskild fiskerätt. Om det finns särskilda skäl, får ett fiskevårdsområde bildas av fiske som tillhör endast en fastighet, om fastigheten har flera ägare. Vad nu sagts gäller också fiske som utgör en fastighet. Enligt denna lag kan fiske som tillhör eller utgör två eller flera fastigheter sammanföras till ett fiskevårdsområde i syfte att främja fiskevården genom en samordning av fiskets bedrivande och åtgärder till skydd och stöd för fisk och vattenlevande blöt- och kräftdjur. För att genomföra en sådan samordning ska fiskerätts- innehavare som ingår i området bilda en fiskevårdsområdes- förening. Föreningens verksamhet får inte omfatta fiske som enligt fiskelagen (1993:787) får bedrivas i enskilt vatten utan stöd av enskild fiskerätt. Om det finns särskilda skäl, får ett fiskevårdsområde bildas av fiske som tillhör endast en fastighet, om fastigheten har flera ägare. Vad nu sagts gäller också fiske som utgör en fastighet. omfatta fiske inom områden, där omfatta fiske inom områden, där samerna har rätt till fiske enligt samerna har rätt till fiske enligt rennäringslagen (1971:437), såvitt (1971:437), fråga är om kronomark ovanför det är fråga om kronomark under statens omedelbara dis- position eller renbetesfjällen. För fiske inom andra områden, områden, där samerna har rätt till där samerna har rätt till fiske enligt någon inskränkning inte ske i inte inskränkas genom att ett denna rätt genom bildande av Beslut om bildande av ett ande av ett fiskevårdsområde. samband med detta ska läns- därmed skall fastställa stadgar för styrelsen pröva och fastställa stad- hänseenden som anges i 18 §. ingen i de hänseenden som anges i Den som äger fiske som ingår i Den som äger fiske som ingår i ett fiskevårdsområde är medlem i ett fiskevårdsområde är medlem i Har en fastighets fiske upplåtits i Har en fastighets fiske upplåtits i sin helhet än , sin helhet än , skall brukaren i stället för upp- ska brukaren i stället för upp- låtaren vara medlem i föreningen låtaren vara medlem i föreningen upplåtaren och brukaren. upplåtaren och brukaren. medgivande föra talan för fisket. medgivande föra talan för fisket. servitut, skall, såvitt avser det servitut, ska, såvitt avser det upplåtna fisket, vad som i denna upplåtna fisket, vad som i denna lag sägs om ägare till fiske i stället lag sägs om ägare till fiske i stället gälla ägaren till den fastighet, till gälla ägaren till den fastighet, till vars förmån servitutet gäller. vars förmån servitutet gäller. För att ett fiskevårdsområde skall få bildas krävs att bildandet är lämpligt med hänsyn till vattenområdets och fiskets beskaffenhet och omfattning samt förhållandena i övrigt. Ett fiskevårdsområde får inte bildas om ägarna av det fiske som det är fråga om mera allmänt motsätter sig bildandet och har beaktansvärda skäl för det. Vid denna prövning skall främst deras mening beaktas, vilkas fiskeutövning påverkas mest av bildandet. Första stycket gäller inte, om behovet av fiskevårdsområdets bildande är synnerligen angeläget. För att ett fiskevårdsområde ska få bildas krävs att bildandet 1.främjar fiskevården, och 2.är lämpligt med hänsyn till vattenområdets och fiskets beskaffenhet och omfattning samt förhållandena i övrigt. Ett fiskevårdsområde får inte bildas om ägarna av det fiske som det är fråga om mera allmänt motsätter sig bildandet och har beaktansvärda skäl för det. Vid denna prövning ska främst deras mening beaktas, vilkas fiskeutövning påverkas mest av bildandet. Första stycket gäller inte, om behovet av fiskevårdsområdets bildande är synnerligen angeläget. Vid omröstning har varje fiskerättsinnehavare, oavsett om innehavaren äger en eller flera fastigheter med tillhörande fiske, en röst. Personer som äger en fastighet med tillhörande fiske med samäganderätt har en röst tillsammans. Ansökan om bildande av ett fiskevårdsområde får göras av den som äger fiske som avses ingå i området eller av kommunen. Ansökan skall göras hos . Ansökningshandlingarna skall innehålla uppgift om det fiske som avses ingå i fiskevårdsområdet och förslag till stadgar för fiskevårds- områdesföreningen. Ansökan om bildande av ett fiskevårdsområde får göras av den som äger fiske som avses ingå i området eller av kommunen. Ansökan ska göras hos . Ansökningshandlingarna ska innehålla uppgift om det fiske som avses ingå i fiskevårdsområdet och förslag till stadgar för fiskevårds- områdesföreningen. Frågan om bildande av ett fiskevårdsområde skall utredas vid en förrättning under ledning av en förrättningsman, om det inte är uppenbart att förutsättningar för bildandet saknas. får dock utan föregående förrättning besluta att bilda ett fiskevårdsområde, om alla ägarna av fisket är ense om detta eller om förrättning annars inte anses nödvändig. Förrättningsmannen skall med ledning av ansökningshandling- arna och vad som i övrigt har förekommit göra upp ett förslag till det fiske som bör ingå i fiskevårdsområdet och de stadgar som bör gälla för fiskevårds- områdesföreningen. Han skall vidare, i den omfattning som behövs för prövningen enligt 6 §, utreda vilka som är ägare till fisket och upprätta en förteckning över ägarna (fiskerättsförteckning). Förslaget skall behandlas vid sammanträde inför förrättnings- mannen. Förrättningsmannen skall kalla ägarna av fisket till sammanträdet. Kallelsen skall innehålla en kort beskrivning av den avsedda områdesbildningen samt uppgift om tid och plats där ansöknings- handlingarna och fiskerättsförteck- ningen finns tillgängliga. I kallelsen skall anges att ägare av fiske bör senast vid sammanträdet muntligen eller skriftligen fram- föra sina synpunkter på områdes- bildningen och fiskerättsförteck- ningen samt lägga fram skriftlig utredning som han önskar åberopa till stöd för erinringar mot fiskerättsförteckningen. Frågan om bildande av ett fiskevårdsområde ska utredas vid en förrättning under ledning av en förrättningsman, om det inte är uppenbart att förutsättningar för bildandet saknas. får dock utan föregående förrättning besluta att bilda ett fiskevårdsområde, om alla ägarna av fisket är ense om detta eller om förrättning annars inte anses nödvändig. Förrättningsmannen ska med ledning av ansökningshandling- arna och vad som i övrigt har förekommit göra upp ett förslag till det fiske som bör ingå i fiskevårdsområdet och de stadgar som bör gälla för fiskevårds- områdesföreningen. Förrättnings- mannen ska vidare, i den omfatt- ning som behövs för prövningen enligt 7 §, utreda vilka som är ägare till fisket och upprätta en förteckning över ägarna och deras andel (fiskerättsutredning). Förslaget ska behandlas vid sammanträde inför förrättnings- mannen. Förrättningsmannen ska kalla ägarna av fisket till sammanträdet. Kallelsen ska innehålla en kort beskrivning av den planerade områdesbildningen och uppgift om tid och plats där ansöknings- handlingarna och fiskerättsutred- ningen finns tillgängliga. I kallelsen ska anges att ägare av fiske senast vid sammanträdet muntligen eller skriftligen bör framföra sina synpunkter på områdesbildningen och fiskerätts- utredningen samt lägga fram skriftlig utredning som han eller hon önskar åberopa till stöd för invändningar mot fiskerätts- inte kan antas, att fiskerätts- förteckningen är fullständig, utfärdas kallelse även på okända ägare av fiske. Kallelsen skall före sammanträdet delges ägarna av fisket. För sådan delgivning gäller inte bestämmel- serna i 10 § första stycket och 16 § andra stycket 2 delgivningslagen (1970:428). Förrättningsmannen skall alltid underrätta kommunen om innehållet i kallelsen. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även då ett nytt sammanträde utsätts. Om vid ett sammanträde har tillkännagetts tid och plats för nästa sammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats i föreskriven ordning till det sammanträde då tillkännagivandet skett. Vid förrättningen skall förut- sättningarna för bildande av fiske- vårdsområdet utredas. Fiskerättsinnehavarna skall få tillfälle att yttra sig och lägga fram utredning i frågor som är av betydelse för bildandet. på okända ägare av fiske. För sådan delgivning gäller inte bestämmelserna i 10 § första stycket och 16 § andra stycket 2 delgivningslagen (1970:428). innehållet i kallelsen. andra styckena gäller i tillämpliga delar även då ett nytt sammanträde sammanträde har tillkännagetts tid och plats för nästa sammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats i föreskriven ordning till det sammanträde då tillkänna- Vid förrättningen ska fiske- yttra sig och lägga fram utredning i frågor som är av betydelse för bildandet. Förrättningsmannen skall avge ett utlåtande om fiskevårds- området bör komma till stånd. Finner förrättningsmannen att det bör ske, ska han i utlåtandet ta in förslag i fråga om det fiske som fiskevårdsområdet skall omfatta och förslag till stadgar för fiskevårdsområdesföreningen. I utlåtandet skall alltid anges hur förrättningskostnaderna bör betalas. Förrättningen avslutas genom att utlåtandet och övriga förrättnings- handlingar läggs fram för ägarna av fisket på tid och plats som bestämts vid sammanträde. ett utlåtande om fiskevårds- området bör bildas. ska förrättningsmannen i utlåtan- det ta in förslag om det fiske som området ska omfatta och förslag till stadgar för fiskevårdsområdes- I utlåtandet ska alltid