prop · GY031d4 · 2010-10-12 00:00:00 — Den permanenta etableringen av samverkansrådets arbetsgrupp Nationellt NCT) har bidragit till ökad förmåga att gemensamt producera och delge hotbilder som avser terrorism mot och svenska intressen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Målet för verksamheten utredning och lagföring är att brottsuppklaringen ska öka och att verksamheten bedrivs med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. Polisen ansvarar tillsammans med och för merparten av verksamheten inom utredning och lagföring. Andra myndigheter med uppgifter inom detta område är Säkerhetspolisen, , och samt , och . För att rättsväsendet ska åtnjuta ett fortsatt högt förtroende hos allmänheten måste misstankar om brott utredas med hög kvalitet och effektivitet. Regeringens satsningar på rättsväsendet har inneburit att myndigheternas förutsättningar att bedriva sin verksamhet påtagligt förbättrats. Dessa satsningar måste nu ge ännu tydligare avtryck i förbättrade verksamhetsresultat, där både kvaliteten och effektiviteten i brottsutredningsverksamheten utvecklas. Kortare handläggningstid särskilt i ungdomsmål Rättsväsendets verksamhet ska bedrivas utifrån ett medborgarperspektiv där effektivitet och kvalitet i ärendehandläggningen är en självklar utgångspunkt. Detta innebär att tiden från en brottsanmälan till dom och straffverkställighet ska vara så kort som omständigheterna i det enskilda ärendet medger. Såväl ur ett brottsofferperspektiv som för att öka möjligheterna att klara upp brott är det centralt att misstankar om brott utreds skyndsamt. Polisverksamheten behöver fortsätta utvecklas mot att mer av det brottsutredande arbetet genomförs av poliser i yttre tjänst i direkt anslutning till att brott har begåtts. Av största vikt är att rättsväsendet agerar med kraft och skyndsamhet när barn och ungdomar är inblandade antingen som lagöverträdare eller brottsoffer. De tidsfrister som finns för hantering av ungdomsmål överskrids ofta. För att komma tillrätta med detta behöver polisen, och Domstolar 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ytterligare utveckla handläggningen av dessa ärenden. Förbättrade arbetsrutiner och ökad samordning För att brottsutredningsverksamheten ska kunna utvecklas är det viktigt att det inom rättsväsendet finns ett väl fungerande samarbete och att mål och insatser samordnas. Arbetsmetoder och rutiner ska underlätta måluppfyllelsen för respektive myndighet och för rättsväsendet som helhet. Genom den nationella mobiliseringen mot grov organiserad brottslighet har rutiner och samverkan mellan myndigheterna utvecklats och förbättrats när det gäller denna typ av brottslighet. Rättsväsendets insatser för att bekämpa mängdbrott måste också märkbart effektiviseras och vidareutvecklas och det från ett tydligt rättskedjeperspektiv. Den totala handläggningstiden för mängdbrottsärenden är fortfarande i alltför många fall oacceptabelt lång och andelen brott som upp är för låg. Återkopplingen till brottsoffret om vad som sker med utredningen och informationen om varför åtgärder vidtas eller inte behöver också förbättras. , och har på regeringens uppdrag lagt fram en rad olika åtgärder i syfte att öka effektiviteten och förbättra samverkan i hanteringen av mängdbrott. Regeringen utgår ifrån att det i verksamheterna nu vidtas lämpliga åtgärder för de syftena. Dessutom avser regeringen att noggrant följa utvecklingen på området samt vidta de åtgärder som kan behövas. och polisen har ett gemensamt ansvar för att på såväl central som lokal nivå uppnå en så effektiv och rättssäker fördelning av ansvaret för förundersökningsledningen som möjligt. I detta ligger att polisen i ännu större utsträckning bör vara förundersökningsledare när det finns förutsättningar för det. har återkommande riktat kritik främst mot polisen men även i viss utsträckning mot åklagarna för kvalitetsbrister i den brottsutredande verksamheten. genomförda granskning av myndigheternas hantering av mängdbrott visar också på brister, vilket även framkommer av polisens och interna tillsynsverksamhet. För att svara mot de höga kvalitetskrav som gäller för brottsutredningsverksamheten samt för att åstadkomma en så ändamålsenlig ansvarsfördelning som möjligt behöver myndigheterna prioritera genomförandet av olika utvecklings- insatser, bland annat att det inom polisen säkerställs att det finns tillräcklig kompetens för förundersökningsledning. Brottsutredningsverksamheten ska bedrivas med hög och jämn kvalitet i hela landet. Det är också av största vikt för rättssäkerheten att rättstilllämpningen är enhetlig såväl inom respektive verksamhet som inom rättskedjan i stort. Utsikterna för att ett brott ska upp och leda till lagföring ska inte vara beroende av var i landet brottet begås. I syfte att öka enhetligheten i det brottsutredande arbetet är verksamhetsuppföljning och utvärdering av utvecklingsarbete av stor betydelse. En verksamhet kan alltid utvecklas och förbättras. Det är viktigt att rättsväsendets myndigheter kan vara lärande organisationer som tar tillvara kunskap och erfarenheter både från den egna verksamheten och utifrån. För att uppnå större nationell enhetlighet i rättskedjan är myndighetssamverkan i frågor om metodutveckling ett bra instrument. På flera områden bedriver myndigheterna ett aktivt samarbete, exempelvis när det gäller åtgärder rörande ekonomisk brottslighet och våldsbrott i nära relationer, inklusive mäns våld mot kvinnor. Denna typ av samarbete kan fördjupas och spridas till fler områden. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa hur myndigheterna arbetar för att öka enhetligheten inom verksamheterna vad gäller såväl rättstillämpningen som effektiviteten i brottsutredningsverksamheten. Bättre utnyttjande av forensiska utredningsstödet Utvecklingen inom den forensiska verksamheten förbättrar kontinuerligt förutsättningarna för det brottsutredande arbetet. och har redovisat åtgärder för att förstärka sitt samarbete i syfte att uppnå ytterligare kvalitetsförbättringar och utveckla det forensiska arbetet. Det är viktigt att de brottsutredande myndigheterna tar tillvara de möjligheter som det forensiska utredningsstödet ger. Exempelvis används inte rättsintyg som stöd i brottsutredningar i den utsträckning som de borde. Med de höga krav som måste ställas på brottsutredningsverksamheten i stort följer ett behov av att överväga om de regler som de brottsutre- dande myndigheterna har att tillämpa är ändamålsenliga och väl anpassade till de krav som ställs i samhället. har i sitt delbetänkande En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen (SOU 2009:1) bland annat lämnat förslag till nya regler avseende de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . som brottsbekämpningen behöver effektiviseras är det av största vikt att enskildas personliga integritet och rättssäkerhet beaktas såväl i lagstiftningsprocessen som i rättstillämpningen. Vid förändringar i lagstiftningen ska intresset av en effektiv brottsbekämpning noga vägas mot de konsekvenser som de nya lagbestämmelserna kan innebära i integritetshänseende. En inskränkning av skyddet av den personliga integriteten måste alltid vara nödvändig, ändamålsenlig och proportionerlig. Regeringen har tillsatt en utredning som ska utvärdera tre tidsbegränsade lagar om hemliga tvångsmedel, bland annat hemlig rumsavlyssning (dir. 2010:62). Syftet med uppdraget är att ta slutlig ställning till lagarnas fortsatta giltighet och därmed till hur en framtida reglering av hemliga tvångsmedel för särskilt allvarlig eller annars samhällsfarlig brottslighet bör utformas. I direktiven till utredaren ingår att analysera vilken nytta lagarna har haft, vilken inverkan de har haft på den personliga integriteten och vilket behov av hemliga tvångsmedel för särskilt allvarlig eller annars samhällsfarlig brottslighet som finns. Samarbete mot internationell brottslighet En effektiv bekämpning av den brottslighet som har internationella förgreningar förutsätter väl fungerande samarbetsstrukturer med andra länder, både inom och utanför EU. Det är självklart att det internationella samarbetet inte kan ses som en separat verksamhet inom respektive myndighet, utan det bör utgöra en integrerad del av brottsutredningsverksamheten. Genom att använda de former och kanaler för internationellt polis- och åklagarsamarbete som finns och som kontinuerligt utvecklas förbättras också förutsättningarna att finna internationella kopplingar i de brott som utreds i . EU:s åklagarsamarbete Eurojust bör regelmässigt tas i anspråk för att driva brottsutredningar om grov gränsöverskridande brottslighet 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 De brottsbekämpande myndigheterna bör också i större utsträckning nyttja den europeiska polisbyrån Europols kompetens och öka utbytet av underrättelseinformation. Arbetet med att skapa effektiva former för rättsligt samarbete mellan åklagare och domstolar i olika länder fortsätter. Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över reglerna om utlämning för brott. Uppdraget ska redovisas . När det gäller samarbetet inom har ett förslag om att införa en nordisk arresteringsorder remitterats. I syfte att ytterligare stärka polisens förmåga att samverka internationellt gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över möjligheterna att under vissa förhållanden låta utländsk polis delta i operativa insatser i (dir. 2009:36). Sådana gemensamma insatser kan bland annat vara värdefulla i förhållande till våra nordiska grannländer och för att förebygga vissa former av allvarlig gränsöverskridande brottslighet, till exempel människosmuggling. Uppdraget ska redovisas . Utöver EU-samarbetet bör de brottsbekämpande myndigheterna främja det gränsöverskridande regionala samarbetet inom och , till exempel Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i med dess operativa kommitté. I sammanhanget bör också nämnas genomförandet av för som antogs av 2009. För att förtroendet för rättsstaten ska upprätthållas krävs väl fungerande och oberoende domstolar. Verksamheten vid Domstolar ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv. Målbalanserna och omloppstiderna ska hållas på en rimlig nivå. För att uppnå detta krävs processregler som är moderna och ändamålsenliga och en väl fungerande domstolsorganisation. ska skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamheten bland annat genom en ändamålsenlig resursfördelning och stöd i verksamhetsutveckling. Inom den dömande verksamheten verkar de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltnings- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 domstolarna, hyres- och arrendenämnderna, samt . Den som vänder sig till domstol ska kunna utgå från att mål och ärenden handläggs med hög kvalitet och effektivitet samt att de avgörs inom rimlig tid, även vid en fortsatt ökad måltillströmning. Domstolarnas förmåga att leva upp till medborgarnas och andra intressenters berättigade krav på verksamheten måste ständigt utvecklas. Frågor om hur domstolarna kommunicerar med medborgarna har stor betydelse för allmänhetens förtroende för domstolarna. I linje med de förslag som lämnades i betänkande Ökat förtroende för domstolarna (SOU 2008:106) har regeringen därför gett i uppdrag att initiera, understödja och hålla samman utarbetandet av strategier för Domstolars arbete med bemötandefrågor, utformningen av domar och beslut samt kontakter med medierna. ska redovisa hur strategierna har utformats och implementerats i Domstolar. För en effektiv kommunikation är det viktigt att skapa stöd för ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan domstolarna och andra aktörer. Det kan röra sig om ett strukturerat informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter och helt nya sätt att expediera handlingar från domstolarna till bland andra parter och vittnen. bör detta arbete ha en roll i utvecklingen av domstolarna i riktning mot e- förvaltning. Det arbete som bedrivs inom ramen för Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning () är av betydelse i detta avseende. Mot denna bakgrund pågår en översyn av den rättsliga regleringen av domstolarnas behandling av personuppgifter. Även inom EU pågår arbete med att utveckla formerna för rättsligt elektroniskt informationsutbyte. Såväl besökare i domstol som de som arbetar inom rättsväsendet har rätt att ställa krav på att säkerheten i domstolarna är hög. I ett betänkande som lämnades (SOU 2009:78) föreslogs att möjligheterna att besluta om säkerhetskontroll i domstol ska utökas. Be- tänkandet har remitterats och bereds inom . Rättshjälpssystemet ska vara ändamålsenligt och rättvist utformat. har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av rättshjälpslagen (1996:1619). Resultatet presenterades 2009 i rapporten av rättshjälpslagen ett regeringsuppdrag (rapportserie 2009:2). I rapporten konstateras bland annat att de besparingsmål som ställdes upp i samband med införandet av den nya rättshjälpslagen 1997 har uppfyllts. Förhållandena på marknaden för rättsskyddsförsäkringar är enligt rapporten också sådana att systemet fortfarande måste anses ändamålsenligt utformat. har därutöver lämnat förslag till vissa lagändringar. Rapporten bereds inom . Rättegångsreglerna måste vara moderna och ändamålsenliga. De ska säkerställa att mål och ärenden i domstol kan avgöras inom rimlig tid. Reglerna ska vara så flexibla att handläggningen av ett mål kan anpassas till vad som behövs i det enskilda fallet. Även parterna bör ha ett ansvar för att målen drivs framåt. Rättegångsreglerna måste vidare vara utformade utifrån domstolarnas olika uppgifter i instansordningen. Tyngdpunkten i dömandet ligger i första instans. Den främsta uppgiften för andra instans är att överpröva avgöranden från första instans och att rätta till eventuella felaktigheter. Uppgiften för sista instans är att skapa vägledning för rättstillämpningen. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande (dir. 2010:78). Utredaren ska bland annat överväga åtgärder för att förbättra ansvarsfördelningen mellan åklagare och domstol, att skapa mer flexibla regler och alternativa former för handläggning och avgörande av mål i domstol och att minimera risken för inställda huvudförhandlingar. Uppdraget ska redovisas . I syfte att förbättra regelverket för delgivning av handlingar har regeringen föreslagit en ny delgivningslag (prop. 2009/10:237), som föreslås träda i kraft . Regeringen har i propositionen föreslagit att det införs en möjlighet att auktorisera privata delgivnings- Ett förbättrat regelverk för delgivning av handlingar kan förväntas minska andelen inställda huvudförhandlingar i brottmål samt bidra till att handläggningstiderna för mål och ärenden hos domstolar och andra myndigheter blir kortare. Dessutom kan resursanvändningen för rättsliga biträden förväntas bli mer effektiv. Justitieministern har härtill beslutat om en översyn och modernisering av reglerna för internationell delgivning (Ju2010:H). Domstolarna ska vid sidan av den traditionella tvistemålsprocessen kunna tillhandahålla alternativa tvistlösningsmetoder. En utredning (SOU 2007:26) har bland annat föreslagit att medling ska användas i större utsträckning i tvistemål. Betänkandet har remissbehandlats och förslaget om medling bereds inom tillsammans med frågan om införlivande av och rådets direktiv /52/EG av om vissa aspekter på medling på privaträttens område. För att modernisera och effektivisera förvaltningsprocessen behöver ändringar i rättegångsreglerna för de allmänna förvaltningsdomstolarna göras. I departementspromemorian En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess (Ds 2010:17) föreslås nedflyttning av ytterligare måltyper från kammarrätt till förvaltningsrätt. Vidare föreslås bland annat att vissa formkrav tas bort och att tiden för överklagande av domstolsavgöranden i bland annat skatte- och socialförsäkringsmål ska förkortas i enlighet med vad som i övrigt gäller inom förvaltningsprocessen. Departementspromemorian har skickats ut på remiss. Reglerna om forum i tvistemål bör ses över så att målen tas upp vid den domstol där den smidigaste och mest processekonomiska handläggningen kan uppnås för de inblandade. En långsiktigt hållbar domstolsorganisation Utgångspunkten för arbetet med att vidareutveckla domstolsorganisationen är att tillgodose medborgarnas krav på hög kvalitet i dömandet, bland annat genom en snabb och effektiv handläggning samt hög tillgänglighet, servicenivå och säkerhet. Det förutsätter att domstolarna har en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, näringslivet och rättsväsendets övriga myndigheter. måste domstolsorganisationen skapa förutsättningar för specia- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lisering, kompetensutveckling och en väl fungerande beredningsorganisation. Det är vidare angeläget att säkerställa att domstolarna även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och mest lämpade juristerna i landet. I syfte att förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av miljömålen, fastighetsmålen och målen enligt bildas fem nya domstolar (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27 och 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:364 och 2009/10:366). Till de nya domstolarna ska föras de mål som handläggs i miljödomstol, huvuddelen av de mål enligt som handläggs i förvaltningsrätt och hos regeringen samt huvuddelen av de mål som handläggs i fastighetsdomstol. De nya domstolarna ska benämnas mark- och miljödomstolar. De mål som handläggs i mark- och miljödomstolarna ska överklagas till den nuvarande , som byter namn till Mark- och . Förändringarna träder i kraft . träder en ny lag om mark- och miljödomstolar i kraft. Lagen innehåller bland annat regler om forum och domstolarnas sammansättning. När det gäller handläggningen innebär de nya bestämmelserna att regler som utgångspunkt ska gälla för de mål där mark- och miljödomstol är första instans, medan bestämmelserna i lagen (1996:242) om domstolsärenden som utgångspunkt ska gälla i de mål som har överklagats till en mark- och miljödomstol. För de nu aktuella målen kommer som huvudregel gälla att domar och beslut av mark- och miljödomstolar inte ska kunna överklagas till . För att tillgodose behovet av prejudikatbildning införs dock för andra mål än mål enligt en så kallad ventil till . Det innebär att Mark- och , om domstolen anser att det är av vikt för rättstilllämpningen, får tillåta att överklagandet prövas av . Inom Domstolar har bedrivits ett omfattande arbete med att förändra de inre arbetsformerna. Regeringen anser att det är angeläget att detta arbete fortsätter för att domstolarna ska kunna möta kraven på effektivitet och hög kvalitet även vid en fortsatt ökad måltillströmning. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att mål och ärenden ska kunna avgöras med hög kvalitet och effektivitet kan det finnas behov av att ytterligare förbättra förutsättningarna för den dömande verksamheten i såväl organisatoriskt som processuellt hänseende. Den av regeringen tillsatta gör i sitt betänkande Mål och medel särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) bland annat bedömningen att ett generellt krav på prövningstillstånd i andra domstolsinstans bör införas samt att satsningar bör göras på domstolsintern specialisering. Utredningen bedömer också att handläggningsprocessen i domstol bör kartläggas och förbättras. Vissa typer av mål kan ha behov av särskild snabbhet eller kompetens och i betänkandet behandlas frågan om under vilka förutsättningar och på vilket sätt sådana behov bör tillgodoses. Utredningen bedömer även att någon förändring av grunderna för prövningstillstånd i Migrationsöverdomstolen genom införande av ändringsfall inte bör ske. Betänkandet har skickats ut på remiss. Domstolarnas verksamhet ska i möjligaste mån renodlas till dömande uppgifter. I takt med att så sker förbättras förutsättningarna för att bedriva den rättskipande verksamheten på ett mer effektivt sätt och med hög kvalitet. har handläggningen av ett antal ärendetyper flyttats från allmän domstol till förvaltningsmyndighet. I syfte att fortsätta renodlingen har regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100, bet. 2009/10:KU39, rskr. 2009/10:332), mot bakgrund av förslag (SOU 2007:65), föreslagit en överföring av ytterligare ett antal ärendetyper från Domstolar till olika förvaltningsmyndigheter. Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma med förslag på lagändringar med anledning av verksamhetsöverföringarna. I propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) föreslår regeringen vissa ändringar i regeringsformen som syftar till att markera betydelsen av domstolarnas och domarnas oberoende, bland annat att ingen annan myndighet ska få bestämma hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare. I samma syfte lämnar regeringen i propositionen Utnämning av ordinarie domare (prop. 2009/10:181) ett antal förslag om utnämning av ordinarie domare. I propositionen föreslås bland annat att alla anställningar som ordinarie domare ska kunna sökas av dem som är intresserade. bär att det så kallade kallelseförfarandet för de högsta domaranställningarna avskaffas. Vidare föreslås att alla ärenden om anställning av ordinarie domare ska beredas i en fristående statlig nämnd (). Lagen föreslås träda i kraft . En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som krävs för ombildningen av (dir. 2010:61). Uppdraget ska redovisas . En annan fråga som aktualiserats genom betänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125) är utformningen av regelverket för domstolar och domare. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en lag om domstolar och domare (dir. 2009:106). I uppdraget ingår också att överväga behovet av att dels förändra den befintliga chefsstrukturen i domstolarna, dels skapa nya befattningar som inte innebär chefskap. Vid uppdragets genomförande bör domstolarnas och domarnas oberoende ställning utgöra en utgångspunkt. Uppdraget ska, i enlighet med tilläggsdirektiv (dir. 2010:57), redovisas . Verkställigheten av utdömda påföljder spelar en central roll inom kriminalpolitikens område. Må- len för verksamheten är att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Målen för verksamheten ska inte ställas mot varandra utan ses som jämställda och kompletterande. Ett aktivt återfallsförebyggande arbete förutsätter att de dömda avhåller sig från kriminalitet och droger under verkställigheten, att de inte avviker från anstalt eller annan placering och att de regler som gäller för verkställigheten respekteras. Det är självfallet också en förutsättning att varje person behandlas på ett respektfullt sätt. Den verksamhet som ingår är verkställighet av påföljderna fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst samt övervakningen av de villkorligt frigivna och de som står under intensivövervakning med elektronisk kontroll samt transportverksamhet. Kriminalvården, och har re- geringens uppdrag att samverka för att effektivisera arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut samt vidta de åtgärder som krävs för att öka andelen verkställda beslut. I detta ingår att vidta åtgärder för att uppnå skyndsamhetskravet i utlänningslagen. Myndigheterna har inom ramen för detta uppdrag gjort en översyn av processen för återvändande från den första myndighetskontakten till utresa. Re- sultatet av denna översyn förankras vid myndigheterna och en planering av genomförande av pilotprojekt baserat på förändringsförslagen pågår. Uppdraget ska slutredovisas i samband med myndigheternas årsredovisning . Kriminalvårdens anstalts- och häktesbestånd ska utformas så att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt i fråga om säkerhet och beläggning.