prop · GX03233 · 2010-01-01 00:00:00 — arbetsmarknaden beräknades i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) öka statens bruttoutgifter med när systemet är i full drift. De ökade utgifterna ger förutsättningar till ett effektivare system som beräknas leda till samhällsekonomiska Förstärkt koordinering av länsstyrelsernas arbete för nyanländas Länsstyrelserna tog över tidigare uppdrag att vara pådrivande i utvecklingen av samverkan mellan kommuner och myndigheter avseende boende och arbetsmarknads- etablering för nyanlända invandrare. länsstyrelserna verka för att det finns mottagningsberedskap och kapacitet hos kommunerna. Länsstyrelserna ska också verka för regional samverkan samt, utifrån de ramar som anger, överlägga med kommunerna om mottagande av skyddsbehövande. ska följa upp kommunernas introduktion. regeringen gett i ett förstärkt uppdrag att koordinera länsstyrelsernas arbete på området. Inom ramen för arbetet har bl.a. en samverkansdelegation inrättats, där länsstyrelserna, och Arbetsförmedlingen ingår. Kommuner och Landsting deltar i delegationens arbete. Försöksverksamhet med s.k. etableringssamtal Försöksverksamhet med s.k. etableringssamtal bedrevs i till att omfatta 29 kommuner. Under försöksverksamheten är det Arbetsförmedlingen och inte kommunen som har det första samtalet med den nyanlände efter att Försöksverksamheten kan på detta sätt sägas förbereda för den reform om nyanländas arbetsmarknadsetablering som träder i kraft . Syftet med etableringssamtalet är att påskynda nyanländas etablering Samtalen ska utgå från den kartläggning av den asylsökandes yrkeserfarenhet och utbildningsbakgrund som Migrations- verket genomför som ansökan om uppehållstillstånd prövas. Samtalen ska därefter utmynna i en etableringsplan för personens fortsatta arbetsmarknadsinträde, boende och deltagande i utbildningar eller andra eventuella insatser som kan stödja individens snabba En avsikt med samtalen är också att underlätta frivillig vidareflyttning i organiserad form för nyanlända vars yrkeserfarenheter efterfrågas i andra delar av landet. Av den återrapportering (A2010/546/A) som Arbetsförmedlingen lämnade till framgår att av deltagarna har påbörjat etableringssamtal inom efter uppehållstillstånd och . 2009/10:233 har av deltagarna fått det första etableringssamtalet. samtal varierar mellan ett och fem innan den nyanlände har en fastställd etableringsplan. De nyanlända som haft det lägsta antalet samtal har vanligen flyttat till en ny ort innan en etableringsplan har hunnit upprättas. Ett instegsjobb innebär en subventionerad anställning inom privat eller offentlig sektor för nyanlända invandrare. Anställningen ska vara kopplad till deltagande i sfi eller uppnådda resultat inom denna, och innehålla handledande inslag. är den tidsram inom vilken en person kan få ett instegsjobb 36 månader från det att uppehållstillstånd beviljats. Instegsjobbet kan vara i längst 24 månader. Jobbet kan vara på heltid eller deltid och i form av tillsvidareanställning, provanställning eller tidsbegränsad anställning. Ersättningen är av löne- kostnaden för både privata och offentliga arbetsgivare. var ca 2 700 personer anställda i instegsjobb. är nyanlända från den största gruppen bland anställda i instegsjobb. Majoriteten av de nyanlända i instegsjobben är sysselsatta inom den privata sektorn, och inom hotell- och restaurangbranschen. Av dem som lämnat instegsjobb hade drygt hälften () arbete med eller utan stöd efter avslutat instegsjobb. En knapp tredjedel gick vidare till nystartsjobb. Förbättrade möjligheter till komplettering av utländska högskoleutbildningar En del akademiker med utländsk utbildning behöver bara en kortare komplettering för att kunna utöva sitt yrke i . Regeringen har ökat resurserna till integrationsinsatser inom högre utbildning med under 20092011. Förstärkningen avser i huvudsak fler inriktningar och studieplatser i kompletterande utbildningar för personer med utländsk akademisk examen. Framför allt har antalet platser ökats i kompletterande utbildningar för lärare samt för legitimationsyrken inom vården såsom läkare och sjuksköterskor. deltar cirka 60 läkare och drygt 80 sjuksköterskor i den kompletterande utbildningen, vilket i princip motsvarar antalet behöriga sökande. Kompletterande utbildning för motsvarande 200 helårsstudenter med en utländsk lärarutbildning genomförs . Utbildningar erbjuds också för bl.a. jurister och veterinärer. Kompletterande utbildning för tandläkare planeras komma i gång . För samtliga utbildningar gäller att utbildningen som längst får omfatta heltidsstudier. Avslutad kompletterande utbildning ska ge den behörighet som motsvarande svensk utbildning ger. Förstärkt bedömning av utländsk högre utbildning har ett uppdrag att bedöma hur utländska examina motsvarar svensk utbildning. inkom 4 468 ansökningar till för bedömningar av utländsk utbildning. avgjordes 4 804 ärenden, varav 3 495 resulterade i bedömnings- Utbildningar från utgör den i särklass största gruppen vad gäller antalet inkomna ansökningar med 1 122 ärenden. har utvecklat en webbportal som stöd för bedömning av utländska utbildningar. Portalen innehåller information om bl.a. system för högre utbildning i andra länder och bedömningar som gjorts av universitet, examina och utbildningar. hade 700 registrerade användare . allt av antagningshandläggare och vägledare vid universitet och högskolor, men också av bl.a. vägledare inom vuxenutbildningen och har också tagit fram broschyren Att studera på högskolan, som riktar sig till ungdomar med ursprung i andra länder och Broschyren informerar om fördelarna med att skaffa sig en högskoleutbildning och hur det svenska högskolesystemet fungerar. Broschyren finns tillgänglig på 16 språk. Resurser för validering av utrikes förvärvad yrkeskompetens Myndigheten för inrättades med uppdraget att samordna eftergymnasiala yrkesutbildningar i . Myndigheten ansvarar också för att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Myndigheten för ska, i sam- verkan med berörda myndigheter, främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom avsatts särskilt för validering av utländsk yrkes- Myndigheten har påbörjat arbetet med utvecklingen av ett nationellt ramverk, kvalitetskriterier, dokumentationskriterier etc. med utgångs- punkt i de av EU framtagna riktlinjerna för validering och Validerings- delegationens tidigare arbete. Vidare har myndigheten inlett ett arbete med att ta fram en som stöd för utförare av befintliga valideringsmodeller och påbörjat utvecklingen av nya valideringsmodeller inom bl.a. hotell- och restaurang-, urmakeri- och Myndigheten för har också betalat ut bidrag för genomförande av validering av utländsk yrkeskompetens . Myndigheten och Arbetsförmedlingen har därvid utarbetat en plan för fortsatt samverkan i arbetet med validering av utländsk yrkeskompetens. Fler yrkesutbildningar för vuxna Skr. En del vuxna nyanlända saknar utbildning eller annan yrkeskompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden i . Andra har en utbildning eller en yrkeskompetens, men behöver komplettera den för att kunna konkurrera om arbetstillfällen. Därför är tillgången till yrkesutbildningar för vuxna viktigt för nyanländas etablering. Regeringens insatser för att bygga ut vuxenutbildningen redovisas i avsnitt 6.2. Samordnad mottagning och vägledning för personer med utländsk utbildning eller yrkeserfarenhet Myndigheten för har initierat ett arbete med att kartlägga individens väg genom valideringsprocessen och hur samverkan mellan involverade aktörer bör ske för att säkerställa ett positivt utfall. Myndigheten har projekterat en webbsida, , och påbörjat utveckling av information, verktyg m.m. för ändamålet. I detta arbete har myndigheten samverkat med branschorganisationer samt med Arbetsförmedlingen, , Verket för högskoleservice och . Underlättande av frivillig vidareflyttning fattade regeringen beslut om att underlätta för nyanlända och anhöriga som bor i kommuner med ett stort flyktingmottagande att flytta till andra kommuner där det finns goda möjligheter till egen försörjning och bostad. Bland annat fick i uppdrag att under vissa förutsättningar räkna av platser för bosättning mot den överenskommelse om flyktingmottagande som finns mellan och inflyttningskommunen när personer i organiserad form flyttar från någon av de i beslutet angivna utflyttningskommunerna. förlängde regeringen uppdraget till t.o.m. slutet av 2010. ska redovisa omfattningen och erfarenheterna av den organiserade vidareflyttningen . Bakgrunden till regeringens beslut var att en stor andel av de nyanlända som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet då asylansökan prövas flyttar till storstadslänen, med stor koncentration till ett mindre antal kommuner. Till exempel bosätter sig närmare hälften av alla nyanlända i och län i respektive . I bosätter sig i fyra kommuner, , , och . Regeringen har genomfört en särskild dialog med Kommuner och Landsting och idéburna organisationer som arbetar med mottagande av asylsökande, nyanländas etablering samt En utgångspunkt för dialogen har varit att idéburna organisationer, självständiga i sin roll och utifrån sina egna värderingar, Skr. 2009/10:233 bidrar till samma inriktningar som regeringens integrationsstrategi. Dialogen har mynnat ut i en överenskommelse mellan regeringen, Kommuner och Landsting och de idéburna organisationerna. Överenskommelsen förtydligar relationen mellan staten, kommunerna och den ideella sektorn i arbetet med nyanländas etablering och integration och utvecklar former och metoder så att de idéburna organisationerna kan medverka i och skapa bättre förutsättningar inom dessa områden. Sammanfattning: har andelen utrikes födda som förvärvsarbetar två till efter folkbokföring ökat bland personer födda utanför . Ökningen är större än för inrikes födda . Det finns dock stora skillnader mellan olika grupper i andelen som förvärvsarbetar. Andelen är mycket lägre för personer födda utanför EU/EFTA. Medan andelen förvärvsarbetande har ökat snabbt i gruppen födda utanför EU/EFTA har andelen inaktiva och studerande minskat. Andelen utrikes födda som förvärvsarbetar två till efter den första folkbokföringen i ger en indikation på hur väl etableringen på arbetsmarknaden fungerar. Andelen har ökat både för personer födda inom EU/EFTA och för personer födda utanför EU/EFTA . Ökningen var mer än dubbelt så stor för personer födda inom EU/EFTA än för personer födda utanför EU/EFTA. Även bland de som invandrat från länder utanför EU/EFTA har ökningen i förvärvsfrekvens varit större än bland inrikes födda. Så gott som hela ökningen i har skett under den senare delen av perioden, efter 2005.1 Skillnaderna i andelen förvärvsarbetande är emellertid höga. Nästan femton procentenheter skiljer mellan grupperna födda inom respektive utanför EU/EFTA. Andel förvärvsarbetande två till efter folk- bokföring är i gruppen födda inom EU/EFTA och i gruppen som är födda utanför EU/EFTA. Kvinnor etablerar sig generellt sett långsammare på arbetsmarknaden än män. är skillnaden stor, och är vanligtvis färre kvinnor än män sysselsatta. Skillnaderna i sysselsättning har ökat markant . Av dem som kom 2004 hade till 1 Uppföljningen av arbetsmarknadsutfallet i skrivelsen grundas i huvudsak på registerbaserad statistik för åldersgruppen . Utfallet kan skilja sig från det officiella måttet för utfall på arbetsmarknaden som baseras på arbetsmarknadsundersökningar () och anges för åldersgruppen . Anledningen till att regeringen följer utfallet av integration främst med RAMS är att AKU- data som baseras på enkätundersökningar inte kan uppdelas efter t.ex. enskilda stadsdelar. Även om nivån i utfallet kan skilja sig mellan de båda mätmetoderna, brukar utvecklingen gå åt samma håll. Skillnaderna mellan t.ex. inrikes- och utrikes födda är också av samma storleksordning oavsett om uppgifterna hämtats ur RAMS eller . Då registerdata inte skiljer på t.ex. studenter som söker arbete från studenter som inte söker arbete är den dock mindre lämplig för att mäta sysselsättning bland de allra yngsta åldersgrupperna. exempel av männen arbete jämfört med Skr. 2009/10:233 för kvinnorna. Grupperna som redovisas här är mycket heterogena. Utfallen visar ett genomsnitt över det spann av olika vistelsetider, utbildningar, åldrar, yrkeserfarenheter, ursprungsländer, invandringsskäl etc. som kan finnas inom den redovisade gruppen. Det kan därför finnas olika trender inom gruppen, där till exempel vissa ursprungsländer- eller utbildnings- eller yrkesgrupper uppvisar en positiv utveckling medan utvecklingen för andra varit svagare. Andel utrikes födda som förvärvsarbetar efter Födda inom EU/EFTA (exkl. Födda utanför EU/EFTA Källa: egen beräkningar från STATIV, SCB. I tabell 3.2 framgår att andelen som är aktiva, det vill säga personer som antingen arbetar eller utbildar sig i en reguljär utbildning, efter folkbokföring också har ökat bland personer födda både inom och utanför EU/EFTA. För personer födda inom EU/EFTA har andelen förvärvsarbetande ökat snabbare än andelen aktiva under i stort sett hela perioden. Det innebär att bland de som är aktiva har andelen som arbetar ökat och andelen som studerar minskat. För personer födda utanför EU/EFTA har utvecklingen varit något annorlunda. ökade andelen aktiva i gruppen medan andelen förvärvsarbetande var i stort sett oförändrad, vilket tyder på att fler studerade. har emellertid andelen studerande minskat och andelen förvärvsarbetande ökat kraftigt även i denna grupp. Tabell 3.2 Andel utrikes födda som är aktiva efter folkbokföring. Födda inom EU/EFTA (exkl. Födda utanför EU/EFTA Källa: egen beräkning från STATIV, SCB. Regeringens bedömning: De viktigaste enskilda faktorer som påverkar nyanlända invandrares möjligheter att få jobb är en väl fungerande arbetsmarknad och en stark efterfrågan på arbetskraft. skapar jobb, gör det lönsamt att anställa och uppmuntrar arbetssökande att ta arbete som erbjuds främjar därmed nyanländas etablering. sidan av en sådan generell politik är det väsentligt med ett effektivt tillgodoräknande av tidigare kompetenser, liksom möjligheter i utbildningsväsendet att komplettera tidigare kompetenser. stödinsatser för nyanlända bör vara samordnade och inriktas på att individen ska kunna träda in på arbetsmarknaden eller på relevant nivå i det ordinarie utbildningssystemet. Konjunkturen viktig för nyanländas etablering De allra flesta invandrare i etablerar sig på arbetsmarknaden men för många tar det åtskilliga år. har inte hittat sitt första jobb i . Det är särskilt bland utomeuropeiska invandrare samt flyktingar, andra skyddsbehövande m.fl. och deras anhöriga som etableringstiden är lång. Den långa etableringstiden för gruppen medför att en hög invandring följs åt av hög arbetslöshet och låg sysselsättning i gruppen under de efterföljande åren. Det finns emellertid betydande skillnader även inom gruppen. exempel lyckades de som kom till från f.d. under bra på arbetsmarknaden trots svåra konjunkturmässiga förhållanden vid tiden för invandringen. decenniet ökade gruppens sysselsättningsgrad snabbt. vandrade som anlände från andra länder, t.ex. , och Skr. 2009/10:233 , har haft ett betydligt sämre utfall på arbetsmarknaden. Ungdomars och invandrades väg till det första arbetet (, ) visar rapportförfattarna att män generellt sett etablerar sig snabbare än kvinnor och att högutbildade etablerar sig snabbare än personer med kortare utbildning. publikation Social rapport visar att var av invandrare som vistats i landet i mindre än fattiga.2 hade andelen minskat till . Trots den positiva utvecklingen löpte nyanlända invandrare fortfarande mer än sjudubbel överrisk att vara fattiga än befolkningen i snitt. Andelen fattiga minskar successivt med vistelse- tiden, men även invandrare som bott i landet löpte en ca fyrtioprocentig överrisk för fattigdom i förhållande till inrikes födda. Rapporten visar att de allra flesta fattiga lämnar fattigdomen . Inrikes födda lämnar emellertid fattigdom i snabbare takt än utrikes födda, och nyanlända invandrare har något långsammare utflödestakt än övriga utrikes födda. Året efter att de inträdde i fattigdom kvarstår hälften av de inrikes födda och av de utrikes födda. efter fattigdomsinträdet är av de inrikes födda kvar i fattigdom. Motsvarande siffra för de invandrare som inledde sin fattigdomsepisod under invandringsåret är och för övriga invandrare . Regeringen bedömer att den utdragna etableringstiden för nyanlända utomeuropeiska invandrare, särskilt skyddsbehövande och anhöriga, är den största enskilda utmaningen för integrationen på arbetsmarknads- området. Att en stor andel av de vuxna invandrarna i dessa grupper tillbringar åratals i bidragsberoende är destruktivt och passiviserande för individerna, och medför höga kostnader för den offentliga sektorn. Det råder bred samsyn mellan forskare och praktiker om vikten av att insatser som syftar till arbetsmarknadsinträde sätts in tidigt och, och att de offentliga stödinsatserna för de flesta vuxna nyanlända bör har en tydlig arbetsmarknadsinriktning. Det är inte bara under de som nyanlända har haft svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Nyanländas etablering är i hög grad beroende av tillståndet på arbetsmarknaden i helhet. hade män med en vistelsetid i i genomsnitt en förvärvsarbetsgrad på och kvinnor med samma vistelsetid en förvärvsarbetsgrad på . Den ekonomiska krisen drabbade särskilt dem med kortare vistelsetid, med kraftigt sänkta sysselsättningsnivåer. Under den senare delen av skedde en återhämtning, som dock stannade av helt . Den starka arbetsmarknaden 20052008 med- verkade återigen till kraftigt ökad sysselsättning bland invandrare med kort vistelsetid. Detta skedde emellertid från synnerligen låga nivåer bland utomeuropeiska invandrare och i flyktinggruppen. 2 Med fattiga avses i sammanhanget personer som lever i hushåll vars disponibla inkomst understiger för försörjningsstöd. har sysselsättningen återigen börjat ta fart på arbetsmarknaden. 2009/10:233 ökade antalet utrikes födda som var sysselsatta. Andelen sysselsatta bland utrikes födda minskade, något som förklaras av den höga invandringen. Lika rättigheter för nyanlända i Sysselsättningsutfallet för nyanlända beror inte enbart på den allmänna situationen på arbetsmarknaden eller på egenskaper och bakgrund hos invandrarna själv. En annan förutsättning för arbetsmarknadsinträde och integration i övrigt är att de som invandrat ges tillträde till arbetsmarknaden och samhället i övrigt. Institutionella och författnings- mässiga hinder kan medföra att även personer som annars kan och vill arbeta inte tillåts delta på arbetsmarknaden. Inriktningen på den svenska integrationspolitiken är lika rättigheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Migrant Integration Policy Index (MIPEX), som jämför politiken för nyanlända invandrare, visar att ger nyanlända invandrare goda möjligheter att verka på samma villkor som andra invånare ( Council och MPG, 2007, Migrant Integration Policy Index). andra länder är möjligheten till demokratiskt deltagande, politiken mot diskriminering, rätten att delta på arbetsmarknaden och villkoren för familjeåterförening sammantaget mer generösa i . index som baseras på många variabler kan sammansättningen och tolkningen även av MIPEX diskuteras. Trots det ger indexet en indikation på att institutionella och författningsmässiga hinder utgör en mindre tröskel för nyanländas deltagande i än i de flesta andra Brister i offentliga insatser Ett stort antal utvärderingar visar att de offentliga insatserna för nyanländas etablering inte är optimala för att stödja ett snabbt inträde i arbete eller reguljär utbildning. De ekonomiska incitamenten för att ta ett arbete är ofta svaga, särskilt för personer som uppbär försörjningsstöd. Kombinerade stödinsatser för arbetslösa nyanlända bedrivs ofta inte parallellt utan seriellt med en insats i taget, vilket förlänger den tid som en individ befinner sig i åtgärderna. Statliga myndigheter har i viss mån kunnat avböja eller senarelägga sin medverkan i etableringsinsatser med hänvisning till det kommunala ansvaret för introduktionen. ansvaret har medfört att det inte har gått att utvärdera och ta lärdom av utfallet av olika etableringsinsatser Försörjningsstödet skapar inlåsningseffekter, då den enskilde måste arbeta i hög omfattning för att kunna behålla någon extra inkomst. är särskilt fallet för barnfamiljer som också får bostadsbidrag. behövs ett relativt välavlönat heltidsjobb för att överväga marginal- effekten av nerdragna bidrag vid ökade arbetsinkomster. Det kommunala försörjningsansvaret i kombination med upplevelsen av ett trängt ekonomiskt läge har i många fall medfört att inriktningen på den kommunala introduktionen inte primärt varit att individen ska hitta ett avlönat arbete. I stället har insatserna inriktats på att de nyanlända ska försörjas av någon annan än kommunen. Till exempel har långvarig studiemedelsförsörjning ibland setts som ett acceptabelt utfall för introduktionen, trots att studierna ligger på en nivå långt under den högsta utbildning som personen redan har. Att kunna tillgodoräkna sig tidigare utbildningar och yrkeskompetenser är viktigt för nyanländas möjligheter att etablera sig i arbete och ut- bildning i . För att kunna konkurrera om tillgängliga jobb behöver många vuxna invandrare kunna komplettera en tidigare utbildning eller skaffa en ny. Informationen om möjligheter till erkännande av utbildningar och validering av yrkeskompetenser har ofta brustit, med följden att etableringstiden förlängts i onödan. Utbudet av studieförberedande vuxenutbildningar på grundskole- eller gymnasial nivå är stort i , medan utbudet av längre yrkes- utbildningar för vuxna har varit magert. Detta har försvårat möjligheterna för dem som i vuxen ålder hellre vill komplettera eller utvidga sin yrkeskompetens än förbereda sig för fortsatta studier. Bland dessa återfinns många nyanlända invandrare. har regeringen emellertid genomfört kraftfulla satsningar för att öka antalet yrkes- utbildningar inom såväl den nybildade som den kommunala vuxenutbildningen. Dessa insatser innebär ökade möjligheter för vuxna att kunna ställa om för ett förändrat yrkesliv. Kommunerna har även möjlighet att inom ramen för satsningen på yrkesutbildning i komvux erbjuda yrkesinriktad svenskundervisning kopplad till ut- bildningen på yrkeskurserna. Regeringen bedömer att etableringsreformen och de andra insatserna som redovisas i avsnitt 3.2 i hög utsträckning tar itu med dessa brister. startades försöksverksamhet för vissa nyanlända invandrare (FNI) i ett antal kommuner i , och . Syftet med försöksverksamheten var att avsevärt förkorta tiden fram till inträdet på den svenska arbetsmarknaden för nyanlända invandrare. Utvärderingen baseras på individer som skrevs in i FNI eller en kontrollgrupp . Slutdatumet har bestämts utifrån att FNI avslutades , . Resultaten visar att försöksverksamheten ledde till fler i osubventionerat arbete men att tiden till ett osubventionerat arbete inte förkortades nämnvärt. Verksamheten ledde också till att fler nyanlända invandrare fick delta i arbetsmarknadsutbildningar samt att övergången till arbetsmarknadsutbildningar skedde snabbare. Erfarenheterna från försöksverksamheten har använts som underlag vid utformningen av etableringsreformen. 4 Fler i arbete och fler företagare I integrationsstrategin angav regeringen att de övergripande inriktningarna för området är att den samhällsekonomiska potentialen i form av ökat arbetskraftsutbud som utrikes födda rymmer ska tas till vara, generella insatser för ökat utbud och efterfrågan på arbetskraft ska nå fram och minska antalet människor i utanförskap, och entreprenörskap ska uppmuntras och underlättas i syfte att bidra till att bryta utanförskap.