prop · GX03156 · 2010-03-19 00:00:00 — Av detta skäl anser regeringen att en ändrad ansvarsfördelning mellan staten och den kommunala nivån måste ske utifrån ett starkt och tydligt lokalt och regionalt initiativ. Sammantaget bedömer regeringen, i likhet med flertalet remissinstan- ser, att försöksverksamheten har fallit väl ut och att dess syfte kan anses ha uppnåtts. Således finns det skäl för att de uppgifter som försöksverk- samheten i län och omfattar bör göras permanenta för de berörda landstingen. Några skäl för att den även fortsättningsvis bör bedrivas i form av en försöksverksamhet har inte framkommit. Län som bör omfattas av den nya lagen Inför det att försöksverksamheten upphör har lands- tingen i och , genom en hemställan till re- geringen om att försöksverksamheten ska göras permanent, givit uttryck för ett intresse av att de uppgifter som omfattas av försöksverksamheten även framöver bör utföras av dem (dnr Fi2008/3445). landsting och har också visat på ett lokalt och regio- nalt initiativ genom att ansöka om att få ta över statliga uppgifter inom ramen för befintlig länsindelning (dnr Fi2008/4055 och Fi2008/2986). Landstingen i , , , , Väster- bottens, och har också ansökt hos reger- ingen om att få ta över vissa statliga uppgifter (dnr Fi2008/4773, Fi2008/4204, Fi2008/4757, Fi2008/3755, Fi2008/3176, Fi2008/4182, och Fi2008/3048). Dessa landsting har dock även ansökt om en ändrad landstingsindelning. På regeringens uppdrag har Kammarkollegiet utrett frågan om en ändrad landstingsindelning utifrån ansökningarna (dnr Fi2008/829 m.fl.). Kammarkollegiet har avstyrkt en ändring med anledning av bl.a. att det inte finns någon enighet kring hur gränserna ska dras för de nya landstingen (dnr Fi2009/7192). Regeringen delar Kammarkollegiets uppfattning att det krävs ytterligare utredning för att kunna ta ställning till en indelningsändring som uppfyller krav på bestående fördel för berörda landsting enligt lagen (1979:411) om änd- ringar i indelning i kommuner och landsting. Regering har där- för beslutat om ett tilläggsdirektiv till Utredningen för översyn av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2010:12). Utöver det ursprungliga upp- draget ska utredaren pröva om det är möjligt att finna en gränsdragning som uppfyller indelningslagens krav, dels för , , och , dels för , och . Det är regeringens bedömning att en förändrad ansvarsfördelning kan göras permanent i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. Regeringen bedömer därför att försöksverksamheten kan göras permanent i och genom att uppgifter förs över till landstingen från länsstyrelserna. Vidare anser regeringen att förutsättningar för en ändrad ansvarsfördel- ning även finns avseende och . Några remissinstanser anser att promemorians förslag skulle innebära en asymmetrisk samhällsorganisation och bristande koppling till An- svarskommitténs kriterier för en s.k. regionkommun. i framhåller betydelsen av att det i ett nationellt samman- hang skapas förutsättningar för en tillväxt i hela landet genom att samhällsfunktioner planeras inom ramen för s.k. regioner som kan balansera varandra långsiktigt sett ur både ett demografiskt och ett utvecklingsperspektiv. Regeringen har inte utgått från Ansvars- kommitténs kriterier (SOU 2007:10 avsnitt 8.1) och förslaget om vilka län som bör omfattas bör därför inte ställas i relation till dessa. Det är även viktigt att i detta sammanhang framhålla att förslaget innebär att vissa statliga uppgifter förs till befintliga organisationer och att det inte skapas några nya organisationsformer. Vidare bör det i sammanhanget beaktas att landstingen i huvudsak har hälso- och sjukvårdsuppgifter. De statliga uppgifter som förs över kommer således att utgöra en mindre del av landstingens verksamhet. Ansvar och uppgifter som förs över I promemorian föreslås att de uppgifter som ingått i försöksverksamheten ska göras permanenta för landstingen i och . Verksamheten ska regleras i en lag som även ska omfatta och . De uppgifter som promemorians förslag avser bedrivs inom ramen för regional tillväxtpolitik och transportinfrastrukturplanering. För den regionala tillväxtpolitiken är konkurrenskraftiga regioner och individer en förutsättning för ett konkurrenskraftigt (prop. 2008/09:1 utgiftsområde 19, bet. 2008/09:NU2). Eftersom förutsättning- arna för regional tillväxt varierar över landet är ett tydligt regionalt och lokalt inflytande över det regionala tillväxtarbetet nödvändigt. Den regionala tillväxtpolitiken lyfter även fram att ett politiskt ledarskap på regional och lokal nivå är en förutsättning för att skapa ett engagemang och förankring hos berörda aktörer. Regeringens infrastrukturproposition Framtidens resor och transport- infrastruktur för hållbar tillväxt lyfter även den fram ett lokalt och regio- nalt inflytande och ansvarstagande över transportsystemet som efter- strävansvärt och betydelsefullt (prop. 2008/09:35). Utvecklingen av transportsystemet ska ta hänsyn till de prioriteringar som förs fram när organ på länsnivå tar ett större ansvar för sin utveckling. Enligt infra- strukturpropositionen har ordningen med länsplaner som beslutas på länsnivå fungerat väl (a. prop. s. 116). Länsplanerna ger ett reellt regio- nalt inflytande över planeringsramens användning, särskilt med tanke på att det också finns möjlighet att inom den regionala planeringsramen prioritera åtgärder i den nationella transportinfrastrukturen som är av stor vikt för länet. Mot denna bakgrund anser regeringen att även transport- infrastrukturplanering ska ingå i den nya lagens ansvarsområde. Sydsvenska välkomnar promemorians förslag, men anser att det är för återhållsamt. Regeringen anser att för- söksverksamheten avseende ansvarsfördelningen är väl prövad och får anses fungera väl. Några remissinstanser hänvisar till den ändrade an- svarsfördelning mellan staten och den kommunala nivån som föreslås av (SOU 2007:10). Kommittén föreslog dock även att en ändrad landstingsindelning skulle ske i samband med att statliga uppgif- ter förs över till landstingen. Som nämnts tidigare så utreds frågan om en ändrad landstingsindelning för de fyra nordligaste länen och för Da- larnas, och län. Regeringen anser därmed att det i detta sammanhang inte är aktuellt att föra över några ytterligare statliga uppgifter. Som framgått ovan bereds betänkandets förslag i . Sammantaget anser regeringen att den föreslagna lagens verk- samheter ska utgöras av uppgifter inom regional tillväxtpolitik och trans- portinfrastrukturplanering. Det regionala utvecklingsansvaret innefattar ansvar för det regionala tillväxtarbetet och transportinfrastruktur- planering. Länsstyrelserna, landstingen och kommuner har ett gemensamt ansvar för länets utveckling, något som kan skapa en otydlighet i gränsdrag- ningen avseende ansvarsfördelningen och företrädarskapet i länet. Regeringen anser, i likhet med vad bl.a. samverkansorganet i , i län och i samt SKL anser, att det är viktigt att tydliggöra att med de uppgifter som föreslås föras över följer ett övergripande ansvar för Prop. 2009/10:156 regionalt tillväxtarbete i länet. Med hänsyn till det ovan anförda finner regeringen, i likhet med vad flera remissinstanser har framfört, att promemorians förslag i denna del bör genomföras. För i län omfattar försöksverksamheten även vissa uppgifter inom kulturpolitiken. tillsatte regeringen en utredning som fick i uppgift att se över kulturpolitiken, dess inriktning och arbets- former och att lämna förslag om de förändringar som följer av kommit- téns överväganden (Ku 2007:06). I betänkande före- slås bl.a. en ny modell för fördelning av statliga medel till kulturverk- samhet på länsnivå (SOU 2009:16). Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att utarbeta ett förslag till införande av en ny modell för fördelning av statliga bidrag till kulturverksamhet på regional och lokal nivå (dir. 2009:97). Utredaren redovisade sitt uppdrag i denna del (SOU 2010:11). Mot bakgrund av detta lämnas inga förslag i denna proposition avseende kulturverksamheten i de fyra berörda länen. Regeringens förslag: läns landsting, och Västra ska få använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse, utom i samband med val. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser instämmer i promemori- ans förslag men det avstyrks av några instanser. avråder från att använda olika begrepp för samma institu- Den svenska samhällsmodellen på regional nivå, med en uppdel- ning mellan statliga och landstingskommunala organ, är enligt inte lättbegriplig för medborgaren. tydligheten inte lär öka om samma organ har olika beteckning i olika delar av landet. i län anser att valfriheten avseende beteckningarna inte är bra. Detta kan leda till att olika benämningar används i landet vilket skapar otydlighet och leder till förvirring. förordar benämningen landsting som är etablerat och känt. har förståelse för ställningstagandet att avvakta med begreppen i lagstiftningen innan förslag har Verket vill dock framhäva vikten av att den terminologi som används även bör användas på valsedlarna för att så långt som möjligt minska den oklarhet som råder hos den enskilda läns landsting, Västra , , Samverkansorganen i , och tillstyrker promemorians förslag avseende beteck- ningarna och anger en förhoppning att det i samband med beredningen av skapas konstitutionella förutsättningar att använda regionfullmäktige även i de allmänna valen. kommun och Kommuner och Landsting (SKL) tillstyrker Prop. 2009/10:156 skrivelsens förslag men anser att möjligheten att få använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse även bör omfatta . anger att det innebär en stor förlust i status och brist i tydlighet att inte få använda den benämning som för omvärlden anger befogenheterna. Inte minst viktigt är detta i kommunens interregionala samarbete i . läns landsting anser att det är olyckligt att benämningen regionalt självstyrelseorgan ersätts med begreppet landsting i lagen eftersom begreppet samman- kopplas huvudsakligen med hälso- och sjukvården. Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 7 § regeringsformen är indelat i primärkommuner och landstingskommuner. I 1 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) anges att är indelat i kommuner och landsting. Vidare anges att i varje kommun och i varje landsting finns det en beslutande församling; kommunfullmäktige i kommunerna och lands- tingsfullmäktige i landstingen (3 kap. 1 §). I lagen anges också att kom- munfullmäktige ska tillsätta en kommunstyrelse och landstingsfullmäk- tige en landstingsstyrelse (3 kap. 2 §). Enligt försöksverksamhetslagen får läns landsting och Västra besluta om att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och region- styrelsen (4 §). Landstingen i och har använt sig av möjligheten att använda beteckningarna. Mot den bakgrunden ser regeringen inte skäl att nu föreslå någon föränd- ring. Därför föreslås att landstingen i län och även fortsättningsvis ska få använda beteckningarna regionfullmäktige respektive regionstyrelse. Eftersom föreslås ingå i den krets av landsting som omfattas av lagstiftningen bör även detta landsting formellt få samma möjlighet att använda beteckningarna. Mot- svarande bör dock inte gälla för som är en landstingsfri kommun, eftersom det är väsentligt att det är tydligt vilka organisationer som avses. I fråga om val enligt vallagen (2005:837) anser dock regeringen att beteckningen val till ska användas även vid val i läns landsting, och Västra . Regeringen har i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) föreslagit att beteckningarna primärkommun och lands- tingskommun utmönstras ur regeringsformen och att de båda kommun- typerna i fortsättningen omtalas som kommuner på lokal och regional nivå. Ändringen föreslås träda i kraft . Eventuellt övervägande om förändring av beteckningen landsting och andra beteckningar som föreslås av läns landsting m.fl. bör därför enligt regeringens mening göras i ett annat och senare sammanhang än i nu aktuellt lagstiftningsärende. 7 Uppgifter inom det regionala tillväxtarbetet På länsnivå bedrivs ett regionalt tillväxtarbete i enlighet med regeringens regionala tillväxtpolitik så som den bl.a. anges i budgetpropositionerna för åren 20082010 (prop. 2007/08:1, prop. 2008/09:1 respektive prop. 2009/10:1, utgiftsområde 19). Som ett komplement till den övergripande regionala tillväxtpolitiken bedrivs även ett regionalt arbete för tillväxt med olika inriktningar av flera aktörer. Innan försöksverksamheten påbörjades hade länsstyrelserna ansvaret i länet för vad som benämns det regionala tillväxtarbetet. Med för- söksverksamheten och möjligheten att bilda kommunala samverkansor- gan är ansvaret för det regionala tillväxtarbetet numera organiserat på tre olika sätt i landet. I , , , Jämt- lands och har kvar ansvaret. I och har landstingen ansvaret i och med försöksverk- samheten. I fjorton län är det kommunala samverkansorgan som är an- svariga för det regionala tillväxtarbetet enligt samverkansorganslagen. Det regionala tillväxtarbetet regleras genom förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete, myndigheters instruktioner och reglerings- brev. Vidare läggs inriktningen fast i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 (dnr N2006/11184) och i de årliga budgetpropositionerna, utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Regeringen styr även genom fördelning av anslagen 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och 1:4 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 20072013 inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Regeringen beslutar vidare om villkor för samverkansorganen och för landstingen i och . De s.k. villkorsbesluten omfattar enbart verksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken och vissa uppgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, däribland att följa utvecklingen inom IT-infrastrukturområdet, med särskild inriktning mot mindre tätorter och glesbygd. När det gäller vilka uppgifter som ingår i det regionala tillväxtarbetet framgår det av försöksverksamhetslagen, samverkansorganslagen och i länsstyrelseinstruktionen (se avsnitten 4.24.4). Det regionala tillväxtarbetet innehåller ett antal selektiva regionala fö- retagsstöd och medel för regional och central projektverksamhet. Ansla- get 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt finansierar såväl den centrala och regionala projektverksamheten som de regionala företagsstöden. Fördelningen av, och villkor för, anslagets användning reglerar regeringen via regleringsbrev. De selektiva regionala företagsstöden består av regionalt investerings- stöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, stöd till kommersiell service och regional såddfinansiering. Stöden beslutas av , länsstyrelser, landstingen i och samt samverkansorganen i och . disponerar de medel som landstingen och samverkansorganen beslutar om. Såvitt gäller regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till före- tagsutveckling och sysselsättning finns bestämmelser i förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd om till vilka områden i landet som stöden får ges. Landstingen i och Prop. 2009/10:156 samt samverkansorganen i och län har även till uppgift att besluta om stöd enligt förordningen (2008:81) om stöd till samtidig anläggning av kanalisation vid utbyggande eller ombyggnad av annan infrastruktur. Landstingen i och samt samverkans- organen i och har också till uppgift att främja tillgänglighet till service i serviceglesa områden, samordna insatser för kommersiell service samt att besluta om stöd till kommersiell service enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Medel för den regionala projektverksamheten beviljas av länsstyrelser, samverkansorgan och av läns landsting och Västra . Projektverksamheten regleras i förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken. Enligt förordningen ska den regionala projektverksamheten bedrivas i enlighet med de regionala utvecklingsprogrammen, de regionala tillväxtpro- grammen och de regionala strukturfondsprogrammen för konkurrenskraft och sysselsättning. Projektverksamheten får även innefatta insatser inom ramen för de regionala serviceprogrammen. 7.2En definition av regionalt tillväxtarbete Regeringens förslag: En definition av regionalt tillväxtarbete ska tas med i den föreslagna lagen och i lagen (2002:34) om samverkansor- gan i länen. Med regionalt tillväxtarbete ska avses insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och utveckling. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt i frågan och av dessa är flertalet positiva till förslaget. , Tillväxt- verket och samverkansorganen i och stödjer införandet av en enhetlig definition av regionalt tillväxtarbete och till- styrker förslaget till definition. ställer sig positiv till att begreppet regionalt tillväxtarbete förtydligas genom att hållbar- hetsdimensionen förs in. Samverkansorganet i anser att jämställdhet redan finns i den sociala dimensionen i begreppet regional hållbar utveckling och behöver därför inte nämnas särskilt. Skälen för regeringens förslag: finns det skillnader i hur uppgifterna i det regionala tillväxtarbetet beskrivs i olika författ- ningar. Olika lydelser används för att ange vad det övergripande arbetet består av. Exempelvis anges i försöksverksamhetslagen att i försökslänen ska ett regionalt självstyrelseorgan överta ansvaret för det sektorsöver- gripande arbetet med att utarbeta en strategi för länets långsiktiga ut- veckling (2 § 1). I samverkansorganslagen anges att med samverkansor- gan avses en beslutande församling inom ett län med särskild uppgift att svara för regionala utvecklingsfrågor i länet (1 §). I för- ordningen om regionalt tillväxtarbete anges att med regionalt tillväxtarbete avses insatser för att skapa hållbar regional tillväxt och utveckling (2 §). Avsaknaden av en enhetlig terminologi kan bl.a. leda till oklarhet kring Prop. 2009/10:156 uppgifternas art och omfång. I likhet med det stora flertalet remissinstan- ser delar regeringen promemorians bedömning att det torde vara mer ändamålsenligt att en och samma definition är styrande för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen föreslår därför att med regionalt tillväxtarbete ska avses insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och utveck- ling, dvs. arbetet ska innefatta ett ekonomiskt, socialt, miljömässigt och jämställdhetsperspektiv. Regeringen delar i och för sig samverkansorga- net i läns uppfattning att jämställdhetsperspektivet kan anses rymmas i det sociala perspektivet, men anser att jämställdhetsperspekti- vets betydelse i det regionala tillväxtarbetet bör framhållas. Definitionen föreslås även anges i samverkansorganslagen. De kommunala samverkansorganen ges därmed samma definition att arbeta utifrån som landstingen i , och samt , liksom de fem länsstyrelser som har motsvarande uppgifter. 7.3Strategi för länets utveckling Regeringens förslag: Landstingen i , och samt ska utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling och samordna insatser för genomförandet av strategin. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Uppgiften att fastställa en strategi för länets utveckling ingick inte i promemorians förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av samtliga remissinstanser som yttrar sig särskilt i frågan. i delar upp- fattningen att ordet strategi ger en mer relevant signal om det regionala tillväxtarbetets programmerings- och planeringsbarhet. välkomnar förslaget och anser att de föreslagna ändringarna ger bättre överensstämmelse med verkligheten. Samverkansorganet i ställer sig bakom förslaget att det regionala utvecklingsprogrammet änd- rar namn till regional utvecklingsstrategi därför att detta sätter fokus på betydelsen av det regionala tillväxtarbetet. Samverkansorganet i Öster- götlands län tillstyrker förslaget i sak, men vill förorda att den hittillsvarande beteckningen regionalt utvecklingsprogram bör behållas. Skälen för regeringens förslag: Enligt förordningen om regionalt till- växtarbete utgör de regionala utvecklingsprogrammen strategier för en hållbar regional utveckling i länen. De tas fram utifrån ett helhetsper- spektiv för länets långsiktiga utveckling och ska ligga till grund för en dialog mellan aktörer på den nationella nivån och på länsnivån om de centrala frågorna för regional utveckling i länet. I programmen fastställs mål och syfte för att bidra till en bättre sektorssamordning av lokala, regionala och nationella insatser i länet. Samverkan i program och partnerskap är ett sätt att skapa arenor för bl.a. lokala och nationella aktörer att mötas och fatta gemensamma beslut för att stärka tillväxten och konkurrenskraften. Samtliga län har ett regionalt utvecklingsprogram som ligger till grund för regionala tillväxtprogram, regionala och Prop. 2009/10:156 territoriella strukturfondsprogram. Länsplaner för infrastruktur och andra regionalt utarbetade program kan också ta sin utgångspunkt i de regionala utvecklingsprogrammen. I likhet med remissinstanserna delar regeringen promemorians bedöm- ning att programmen är av stor betydelse för genomförandet av den re- gionala tillväxtpolitiken och att de utgör en strategisk grund för regionalt tillväxtarbete. Regeringen anser även att uppgiften att fastställa strategin ska ingå. Den regionala tillväxtpolitiken bygger på att aktörer på länsnivå ges ansvar och inflytande som innebär möjligheter att växa utifrån sina egna förutsättningar. Uppgiften att utarbeta och fastställa ett regionalt utvecklingsprogram bör därför ges den aktör som i länet har det över- gripande ansvaret för det regionala tillväxtarbetet. I försöksverksamhetslagen anges att i försökslänen ska ett regionalt självstyrelseorgan från överta ansvaret för det sektors- övergripande arbetet med att utarbeta en strategi för länets långsiktiga utveckling, enligt de föreskrifter som regeringen meddelar (2 § 1). I lagen anges även vad strategin ska innehålla (5 §). I samverkansor- ganslagen anges att ett samverkansorgan har till uppgift att utarbeta pro- gram för länets utveckling som kommuner och landsting avser att genomföra i samarbete med andra parter (3 § 1). Samverkansorganslagen innehåller inte någon bestämmelse om vad de regionala utvecklingspro- grammen ska innehålla. Utöver skillnader i hur uppgiften kring de regio- nala utvecklingsprogrammen är formulerade går dessutom programmen i praktiken under en rad skilda benämningar, såsom strategi och vision. Med anledning av att det även i förordningen om regionalt tillväxtar- bete anges att de regionala utvecklingsprogrammen är strategier för ett eller flera läns regionala tillväxtarbete anser regeringen, i likhet med majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig i frågan, att de ska benämnas strategi. I försöksverksamhetslagen används begreppet strategi till skillnad från samverkansorganslagen där det anges att program ska utarbetas av berörda aktörer. Regeringens förslag utgår från programmets syfte och inriktning snarare än vilken beteckning som används för dem. Samverkansorganet i förordar att den hittillsva- rande beteckningen regionalt bör behållas i sammanhanget. Regeringen anser dock att eftersom uppgiften är att utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling, och att den utförs av den aktör som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i länet, är benämningen län att föredra. Där- emot är det naturligt att anta att angränsande län beaktas i strategiarbetet och att strategier därför kan utgå från ett bredare geografiskt perspektiv än vad länet ger. Närmare reglering av innebörden av uppgiften sker i förordning eller regeringsbeslut. 7.4Beslut om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete