prop · GY031d13 · 2010-10-12 00:00:00 — Det totala antalet lån uppgick till 59 025 vilket är en minskning med knappt 300 jämfört med men ca 800 fler jämfört med . Regeringen angav målet att handläggningstiden för lån till hemutrustning inte ska överstiga . Genomsnittlig handläggningstid var kortare än och CSN uppfyllde därmed målet. Tiden för handläggningen har även minskat jämfört med föregående år. En del i regeringens reform för nyanländas etablering på arbetsmarknaden är att Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att tidigt efter beviljat uppehållstillstånd genomföra så kallade etableringssamtal med nyanlända invandrare. pågick en försöksverksamhet i , och som utvidgades till 29 orter . Etableringssamtalen ska utgå från den kartläggning av individens yrkeserfarenhet och utbildningsbakgrund som genomför då asylärendet prövas. Samtalen ska innehålla kvalificerad rådgivning och stöd för de nyanlända. En viktig del i etableringssamtalen är att tidigt informera om var i landet den nyanländes kompetens särskilt efterfrågas för att underlätta beslut om bosättning. I avsnitt 4.4.14 under utgiftsområde 14 Ar- betsmarknad och arbetsliv redovisas Arbetsförmedlingens resultat från försöksverksamheten. beslutade om en försöksverksamhet med en bonus för att stimulera nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska (prop. 2008/09:156, bet. 2008/09:AU8, rskr. 2008/09:255). Försöket syftar till att undersöka om ökade ekonomiska incitament kan leda till att fler elever snabbare klarar sina studier i svenskundervisning för invandrare (sfi). Deltagare som fått betyget Godkänt på vissa kurser i sfi från kursstart kan få en sfi-bonus på högst . Målgruppen för försöket är invandrare, dock inte arbetskraftsinvandrare eller gäststuderande, som folkbokförs i mellan och och som har deltagit i sfi i någon av de 13 försökskommunerna. Regeringen gav i uppdrag att förbereda försöksverksamheten med sfi-bonus. har anordnat en konferenssamt inrättat en informationsdatabas och rutiner för utbetalning av ersättningarna till försökskommunerna. fick för att genomföra uppdraget. Regeringen har också gett () i uppdrag att utvärdera försöket. Lagen (2009:657) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare trädde i kraft . och har lämnat redovisningar av den första perioden till regeringen . Det är dock ännu för tidigt att dra några slutsatser av försökets effekter. har även beslutat om propositionen Nationell sfi-bonus (prop. 2009/10:188, bet. 2009/10:AU12, rskr. 2009/10:277) och en ny lag om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare i hela landet. Lagen tillämpas på nyanlända som första gången folkbokfördes i en kommun eller . Det utvecklingsarbetet under 20082010 fortlöper i samtliga 21 kommuner som tecknat lokala avtal med regeringen, vilket omfattar utvecklingsarbete i totalt 38 stadsdelar. Inriktningen på arbetet är att skapa former för sam- ordning och samverkan i syfte att åstadkomma en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap. Förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete, som trädde i kraft , förtydligar ansvarsfördelningen mellan staten och kommuner med lokala utvecklingsavtal och utgör ett gemensamt ramverk för det utvecklingsarbetet. Inom ramen för avtalen kan kommunerna bilda lokala partnerskap med statliga myndigheter och aktörer inom den privata och ideella sektorn. Polismyndigheterna, och Arbetsförmedlingen har för åren 20082010 fått i uppdrag att ingå sådana lokala partnerskap. Uppdraget ska utföras inom ramen för ordinarie resurser och verksamhet såväl hos kommunerna som hos myndigheterna. och har i uppdrag att stödja partnerskapen. har tre utvärderings- och kunskapsuppdrag påbörjats för att få fram beslutsunderlag till hur det utvecklingsarbetet bör organiseras efter 2010. Uppdrag har getts till Statskontoret att utvärdera de statliga myndigheternas roll och arbetssätt och till att göra en kunskapsöversikt med fokus på socioekonomiska aspekter av hållbar stadsutveckling. Slutligen ska utvärdera de lokala processerna. Redovisningarna ska ske till (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) . Enligt de lokala utvecklingsavtalen ska kommunerna verka för en dialog om förstärkt värdegrund i stadsdelarna. Mot bakgrund av detta samt av regeringens skrivelse Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106) fick i uppdrag att kartlägga arbetet för social sammanhållning och samhällets värdegrund, vilket ska redovisas . I övrigt hänvisas till avsnittet om det utvecklingsarbetet i resultatskrivelsen. 3.4.4Andra insatser för integration Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. Stödet fördelas enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Sammanlagt 54 organisationer har beviljats stöd enligt förordningen . Totalt fördelades i bidrag . Integrationsfonden ingår i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar, det så kallade SOLID-programmet. Integrationsfonden stöder projekt som förbättrar systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i , det vill säga medborgare från länder utanför EU. Ett centralt mål är att bidra till att EU:s elva gemensamma grundprinciper för integration introduceras, vidareutvecklas och tillämpas. Programmet har huvudfokus på frågor om kulturmöten, religion, egenmakt, social integration och värdegrund. Integrationsfonden i förvaltas av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Sammantaget beslutar Svenska om ca . har medel ökat jämfört med tidigare fördelning. Det beror på att har haft en, jämfört med andra medlemsländer, hög invandring av tredjelandsmedborgare. Svenska har fram till och med beviljat i projektstöd. Europeiska flyktingfonden III ingår tillsammans med Integrationsfonden, Återvändandefonden och Gränsfonden i EU:s SOLID-program. Flyktingfonden, som förvaltas av , medfinansierar bl.a. projekt som avser introduktion för nyanlända. Resultat av fondens verksamhet redovisas under utgiftsområde 8 Mi- gration. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Stöd till yrkesinriktat mentorskap I budgetpropositionen angav regeringen brist på nätverk som en av flera faktorer som försvårar nyanlända invandrares etablering i . Regeringen har tagit initiativ till ett mentorsprojekt där ideella organisationer medverkar för att bland annat förbättra möjligheterna för nyanlända att få kontakt med arbetsmarknaden. beslutade regeringen förordningen (2010:84) om statsbidrag för verksamheter med yrkesinriktat mentorskap. disponerar för mentorskapsverksamhet i enlighet med förordningen. ska fördela stöd till projekt där nyanlända matchas med en på grundval av t.ex. yrke, utbildning eller branschbakgrund. Sammanlagt har avsatts för verksamheten under 20102012. tillförs för uppföljning och utvärdering av integrationen. Bland annat har () fått i uppdrag att redovisa variabler baserade på registerstatistik om integration. De ca 45 variablerna redovisas uppdelade efter kön, ålder, utbildningsbakgrund, födelseregion, vistelsetid och skäl till invandring. Variablerna ska redovisas nationellt, för samtliga län, för samtliga kommuner samt för de 38 stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal mellan regeringen och kommuner. Statistiken publiceras på SCB:s webbplats . Medel under anslaget används också för andra uppföljningar och utvärderingar av statliga insatser för integration och integrationens utfall. Regeringens uppföljning av integrationen redovisas utförligt i resultatskrivelsen. Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsinsatser för nyanlända Arbetsförmedlingen har lämnat en rapport till regeringen . För redovisning av resultaten hänvisas till avsnitt 4.4.14 under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Benägenheten att söka medborgarskap kan ses som ett mått på känslan av tillhörighet till det nya hemlandet. Det finns också flera studier som visar att medborgarskap har ett tydligt samband med ekonomisk integration och sannolikheten att ha ett arbete. blev 29 525 personer svenska medborgare. Av dessa var 16 326 kvinnor och 13 199 män. I förhållande till 2008 innebar detta en minskning med ca 900 personer och i förhållande till 2007 en minskning med ca 4 100 personer. var personer med irakiskt ursprung den största gruppen bland de nya svenska medborgarna. Av de utrikes födda som var folkbokförda i landet vid utgången av 2009 var svenska medborgare vilket innebär en minskning med ca en procentenhet i förhållande till 2008 och med ytterligare ca en procentenhet jämfört med . Resultat i förhållande till de mål som satts upp för hantering av medborgarskapsärenden redovisas under utgiftsområde 8 Migration. 3.4.6EU-arbete och internationell samverkan präglades EU-arbetet i hög grad av ordförandeskap i Europeiska Unionens råd. På integrationsområdet bidrog till att identifiera gemensamma kärnindikatorer för uppföljning av resultat av medlemsstaternas integrationspolitik och ett expertmöte om nyanländas introduktion på arbetsmarknaden hölls i . EU-samar- betet på integrationsområdet har stärkts till följd av den nya rättsliga grund som infördes i och med Lissabonfördragets ikraftträdande. Därutöver antogs ett nytt flerårigt program för samarbetet på området för frihet, säkerhet och rättvisa det så kallade Stockholmsprogrammet vars integrationsavsnitt anger inriktningen för de kommande årens arbete. Samarbetet bidrar till att stärka kunskaps- och erfarenhetsutbytet kring och samordningen av integrationspolitiska frågor samt bygger vidare på gemensamt överenskomna grundprinciper. Arbetet organiseras även fortsättningsvis i ett nätverk av nationella tjäns- temän, National Contact Points on Integration (NCPI), där deltar sedan det inrättades 2002. deltog i den fjärde europeiska ministerkonferensen om integration i . På konferensen diskuterades integrationens betydelse som drivkraft för utveckling och social sammanhållning samt genomförandet av Stockholmsprogrammets integrationsavsnitt. Frågorna behandlades formellt i en rådsarbetsgrupp, som förhandlade den ministerdeklaration som sedan också antogs som rådsslutsatser. Europeiska kommissionen fick mandat att presentera en ny gemensam agenda för insatser som kan stödja medlemsstaternas integrationspolitik och samordningen med andra relevanta politikområden, bland annat genom utveckling av en samordningsmekanism, indikatorer och moduler. Det europeiska integrationsforumet för dialog med civilsamhället hölls två gånger och den europeiska webbsidan om integration används för spridning av information och erfarenheter. Kunskaps- och erfarenhetsutbyte är en väsentlig del också i det utvecklingsarbetet. ledde under sitt ordförandeskap arbetet i den arbetsgrupp som samlar tjänstemän från medlemsstaternas regeringskanslier, den så kallade (). deltog också i ett möte mellan ansvariga generaldirektörer och i det informella rådsmöte om urban utveckling som hölls för att fortsätta diskussionen om hur EU- samarbetet kan bistå kommunerna i deras strävan efter ett integrerat förhållningssätt till en långsiktig och i alla avseenden hållbar utveckling. deltog också i det europeiska nätverket () i syfte att underlätta för svenska kommuner att utbyta erfarenheter med andra europeiska kommuner. publicerar en årlig rapport International Migration Outlook (SOPEMI-rap- porten), som utgör en sammanställning och analys av medlemsländernas migrationsstatistik och migrations- och integrationspolitik. Rapporten är en viktig referenspunkt inom området. Working Party on Migration och on Migration (SO- PEM). bidrog med en land- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 rapport för Migration Outlook . deltar även i arbete med migrations- och integrationsfrågor som primärt bedrivs i styrkommittén för migrationsfrågor, CDMG, och dess expertkommittéer. CDMG:s uppgift är bl.a. att utveckla ett europeiskt samarbete på migrations- och integrationsområdena samt att främja social sammanhållning med särskild vikt på integration av invandrare och flyktingar. är representerad i styrgruppen samt deltar i expertgrupperna för nya metoder för integration, validering och förebyggande åtgärder för äldre invandrare. Regeringens strategi för integration Resultat och analys av regeringens strategi för integration har lämnats i skrivelsen Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration (skr. 2009/10:233). I skrivelsen Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration (skr. 2008/09:24) angav regeringen inriktningar och insatser för integration för 20082010. Insatserna i strategin har i huvudsak genomförts eller fullföljs . Därmed bedömer regeringen att strategin fullföljts och integrationspolitiken genomförts i enlighet med aviseringarna till . Inriktningarna och insatserna i strategin baserades på en genomgång av relevant forskning och utvärderingar. Under genomförandet har regeringen fortsatt att utveckla mekanismer för uppföljning och utvärdering av integrationens utfall och de offentliga insatsernas effekter. Bland annat har ansvaret för uppföljning och utvärdering flyttats från den avvecklade myndigheten till , SCB och andra berörda myndigheter. Regeringen bedömer att åtgärderna har förstärkt förutsättningarna att utforma och genomföra integrationspolitiken på en solid bas av kunskap i form av forskning, utvärderingar och beprövad erfarenhet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Integrationspolitiken har haft ett samlat fokus på arbete, utbildning och kunskaper i svenska språket. Dessa utgör nyckelfaktorer som påverkar utfallet på ett stort antal andra områden såsom hälsa, segregation, utsatthet för brott, demokratisk delaktighet och förutsättningarna för rik fritid och deltagande i kulturlivet. Att förändra påverkansfaktorerna snarare än symtomen är ett centralt element i en effektiv, kunskapsbaserad integrationspolitik. Flera utvärderingar, bland annat invandrarpolitik till invandrarpolitik (RiR 2005:5), har riktat kritik mot styrningen av integrationspolitiken. Regeringen bedömer att dessa brister nu i huvudsak har åtgärdats. Integrationspolitikens målsättningar har förverkligats inom ramen för den generella politiken, i enlighet med uttalade ambition. De generella åtgärderna har endast vid behov kompletterats med ytterligare stöd i . Insatser efter den har baserats på individuella behov och säråtgärder som endast baseras på ett en person är utrikes född har successivt utmönstrats. Likaså har de av kritiserade tidigare vaga och allmänt hållna uppdragen till myndigheter att beakta ett integrationsperspektiv successivt ändrats till verksamhetsanpassade, konkreta uppdrag till vissa myndigheter att arbeta med prioriterade integrationsfrågor. Insatser för nyanländas etablering överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända har motsvarat behovet av platser för bosättning. Ordningen som gällt sedan avvecklades, med länsstyrelserna och i ett samverkansarbete kring överenskommelser om flyktingmottagande, fungerar på ett tillfredsställande sätt. Den samverkansdelegation , Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna inrättat med deltagande av Kommuner och Landsting (SKL) utgör ett forum för hantering av gemensamma frågor. Det rör bland annat prognoser, överenskommelser om mottagande av nyanlända, platsbehovet för ensamkommande barn och ungdomar samt aktuell information till kommunerna. Samverkansarbetet som bedrivs är av stor vikt både för den pågående verksamheten och för de förändringar som sker med anledning av propositionen om nyanländas arbetsmarknadsetablering. Handläggningstiden för anvisningar av kommunplats har kortats något jämfört med men är fortfarande alltför långa. anger i sin årsredovisning att detta i hög grad påverkas av faktorer som bostadsbrist, personernas hälsotillstånd och särskilda behov, långa handläggningstider hos kommunerna och personernas möjligheter att skaffa identitetshandlingar. Kostnader för mottagandet av nyanlända Utgifterna för statlig ersättning för mottagandet av nyanlända till kommuner och landsting är totalt sett oförändrade jämfört med . Utgifterna för ersättning för särskilda kostnader för barn och ungdomar utan egna vårdnadshavare (ensamkommande barn) har dock ökat med jämfört med . Antalet ensamkommande barn som kan antas beviljas uppehållstillstånd är svårt att beräkna. Antalet redovisade organiserade vidareflyttningar kan antalsmässigt framstå som ett blygsamt resultat. Resultatet baseras dock på vad som redovisats av kommunerna medan antalet vidareflyttningar sannolikt är fler. Intresset från kommunerna att medverka har varit stort och regeringen ser positivt på det arbete som har bedrivits av länsstyrelserna, och kommunerna i samråd med Arbetsförmedlingen. Reformen av mottagandet för nyanlända ger förbättrade förutsättningar för vidareflyttning och det samarbete som har utvecklats och de erfarenheter som har vunnits kan utnyttjas i det fortsatta arbetet. Antalet lån till hemutrustning som CSN handlägger beror dels på antalet nyanlända som väljer att ansöka om ett lån, dels på hur återbetalningen av upptagna lån ser ut och hur många anstånd av betalning CSN har beviljat vilket varierar mellan åren. CSN uppfyller målet om handläggningstiden. Tiden har även minskat något jämfört med föregående år vilket bl.a. beror på att kommuner och blivit snabbare i sin hantering av låneansökningar. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det kunskapsbaserade utvecklingsarbetet genomförs inom ordinarie strukturer på myndighets- och kommunnivå. Regeringen har i skrivelsen Egenmakt mot utanförskap - redovisning av regeringens strategi för integration lämnat en analys av utvecklingen i de stadsdelar som berörs av det utvecklingsarbetet. För att få ytterligare underlag till en analys av hur det utvecklingsarbetet bidragit till utvecklingen i dessa stadsdelar har regeringen beslutat om fyra olika utvärderingsuppdrag som redovisas . EU-arbete och internationell samverkan I och med Lissabonfördragets ikraftträdande och antagandet av Stockholmsprogrammet förstärktes utgångspunkten för EU-samarbetet på integrationsområdet. fokuserade under sitt ordförandeskap på utvecklingen av gemensamma kärnindikatorer för uppföljning av resultat av medlemsstaternas integrationspolitik. Medlemsstaterna enades om ett fåtal områden inom vilka sådana indikatorer ska utvecklas: sysselsättning, utbildning, social delaktighet och aktivt medborgarskap, samt om förslag på nämnda indikatorer. Indikatorerna ska bidra till att stärka den europeiska lärandeprocessen på området genom att öka jämförbarheten mellan länderna. De är ett viktigt steg i genomförandet av Stockholmsprogrammets integrationsavsnitt. arbete tillför kunskap ur ett internationellt perspektiv till regeringens arbete inom integrationsområdet. De insatser som regeringen aviserade i skrivelsen Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration, har genomförts eller genomförs . Arbete och utbildning, liksom kunskaper i svenska språket, är avgörande för integrationen. Integration handlar också om makt över den egna tillvaron, och arbete och egen försörjning är en förutsättning för detta. Utgångspunkten är, i linje med regeringens generella jobbpolitik, att människor som kan arbeta och försörja sig själva ska göra det. En aktiv jobbpolitik som skapar arbetstillfällen i växande företag och som dämpar effekterna av konjunktursvackor är därför det viktigaste elementet i en framgångsrik integrationspolitik. beslutade om propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). I propositionen konkretiseras den politik för egenmakt som presenterades i regeringens strategi för integration. Att förbättra introduktionen för nyanlända är ett av regeringens mest prioriterade områden i den integrationspolitiska strategin. Förändringarna innebär att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . Staten får ett större ansvar för att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen får ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna för vuxna. Arbetsförmedlingen ska tillsammans med den nyanlände upprätta en individuell etable- 3.5Riksrevisionens iakttagelser ringsplan som ska innehålla undervisning i Ingen granskningsrapport eller effektivitetsrapport har lämnats som berör området. svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och aktiviteter för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbetslivet. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan och aktivt deltar i insatser enligt planen får en individuell statlig etableringsersättning, som är densamma oavsett var i landet man bor. Etableringsersättningen är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Den nyanlände får genom en etableringslots ett professionellt stöd för att så snabbt som möjligt försörja sig själv. Ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna stat, kommun och individ blir tydligare. Insatserna utgår från individens behov och förutsättningar. Med reformen läggs grunden för ett stabilt och flexibelt system för mottagande och etablering som snabbare kan leda till arbete och egenförsörjning. Reformen träder i kraft . Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. Arbetsförmedlingen får en central roll för reformens genomförande men även , och länsstyrelserna har viktiga uppdrag för en effektiv etableringskedja. Kommunerna kommer även fortsättningsvis att ha en viktig roll i etableringsprocessen för nyanlända invandrare. Kommunerna har fortsatt ansvar för bland annat sfi och får genom reformen även ansvar för samhällsorientering. Insatser för nyanlända barn inom förskola och skola är som tidigare ett kommunalt ansvar. har beslutat om propositionen Nationell sfi-bonus (prop. 2009/10:188, bet. 2009/10/AU12, rskr. 2009/10:277). Bristande kunskaper i svenska utgör en tröskel för många nyanlända invandrare att ta sig in på den svenska arbetsmarknaden. Deltagande på arbetsmarknaden kan i sig fungera som ett bra sätt att tillägna sig svenska och kunskaper i svenska är inte alltid nödvändiga för att få ett arbete. Men för de flesta är språkkunskaper av stor betydelse för att över huvud taget få ett arbete. Nationell sfi-bonus innebär att nyanlända invandrare i hela landet får samma stimulans att lära sig svenska snabbare. En sfi-bonus bör kunna motivera nyanlända invandrare att påbörja sfi , att förbättra sin närvaro i utbildningen och att göra extra ansträngningar att snabbt nå ett godkänt betyg. Därmed förbättras också deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Samhällsorientering är en av de etableringsinsatser som från ska ingå i etableringsplanen för nyanlända flyktingar, skyddsbehövande m.fl. och deras anhöriga. Samhällsorienteringen syftar till att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet genom att ge deltagarna kunskap om grundläggande rättigheter och skyldigheter och konkret och praktisk information om vardagsliv i . Utredningen om samhällsorientering för nyanlända invandrare har i sitt slutbetänkande för nyanlända utanför flyktingmottagandet (SOU 2010:37) lämnat förslag om utökad målgrupp för kommunernas skyldighet att erbjuda samhällsorientering. Betänkandet är ute på remiss. Regeringen har beräknat kostnader om för detta ändamål . Regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner rörande 38 stadsdelar där utanförskapet är utbrett. Avtalen gäller för perioden 20082010. Avtalen anger, tillsammans med innehållet i förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete, former och inriktningar för statliga myndigheters samverkan med kommunerna i syfte att minska utanförskapet i stadsdelarna. pågår flera utvärderingar av såväl formerna för som resultaten av det utvecklingsarbetet.