prop · GX03226 · 2010-05-28 00:00:00 — Myndigheternas arbete med att förenkla och förkorta ansöknings- och handläggningsrutiner i samband med ansökan om start av fristående skola eller kompletterande utbildning, samt att förbättra servicen till fristående skolhuvudmän har under hela mandatperioden varit en viktig del av myndigheternas regelförenklingsarbete. med syfte att förenkla ansökningsförfarandet för fristående skolor pågår Skr. 2009/10:226 . Under hela mandatperioden har det pågått ett arbete med en ny skollag på departementet. Propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) överlämnades av regeringen till . Utgångspunkten för förslaget till en ny skollag är en tydlig och enkel struktur, som i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. De fristående skolorna blir en del av skolväsendet. ansvarar för frågor som gäller jord- och skogsbruk, fiske, rennäring, samefrågor, djurskydd, livsmedel samt jakt och viltvård. Arbetet med regelförenkling har varit en prioriterad fråga inom och dess myndigheter . Inledningsvis låg ett tydligt fokus på att identifiera de regler inom ansvarsområde som av näringslivet ansågs vara krångliga. Efter detta genomfördes ett omfattande arbete med att bedöma och genomföra de inkomna förenklingsförslagen. mätningar av företagens administrativa kostnader har varit till stor hjälp såväl för att identifiera kostsamma regelverk som i arbetet med att prioritera olika förenklingsåtgärder. I de fall åtgärden föranlett ändringar av föreskrifter, riktlinjer och rekommendationer har myndigheter gjort nödvändiga ändringar av dessa. I stor utsträckning har dock genomförandet av förenklingsförslagen byggt på ett mycket väl fungerande samarbete mellan departement och myndigheter. En mycket stor del av jordbruks-, fiske- och livsmedelslagstiftningen är reglerad på europeisk nivå. Ett starkt engagemang och arbete på EU- nivå har därför i många fall varit avgörande för möjligheten att genomföra förenklingsförslag. ordförandeskap i EU innebar stora möjligheter för att sätta förenklingsfrågan på den europeiska dagordningen. tog i sin roll som ordförande initiativ till diskussioner om regelförenklingsförslag vid rådsmöten på jordbruksområdet. Regelförenklingsfrågorna togs också upp på ett antal konferenser under det svenska ordförandeskapet, t.ex. konferensen för de utbetalande myndigheterna och chefsveterinärskonferensen. regelförenklingsarbete innefattar översyn av lagar, förordningar och föreskrifter samt ett mer allmänt arbete med att förenkla de administrativa processerna för företag och företagare inom de gröna näringarna. En stor del av informationskraven inom ansvarsområde återfinns på livsmedelsområdet. En mycket viktig förenklingsåtgärd för att minska företagens administrativa kostnader är därför de förtydliganden som har gjorts i regelverket om spårbarhet. Regleringen är målstyrd och det kan därför finnas flera olika möjligheter för företagen att uppfylla lagstiftningens krav. har därför sett över tillämpningen av regelverket och publicerade ett dokument där kravet på spårbarhet och hur detta uppfylls på enklaste sätt beskrivs. En annan viktig åtgärd som har medfört en stor minskning av företagens administrativa kostnader är avskaffandet av kravet på att upprätta en skogs- och miljöredovisning. Åtgärden trädde i kraft och har minskat uppgiftslämnarbördan för skogsbruksföretag med avseende kraven i skogsvårdslagstiftningen. Även på jordbruks- och fiskeområdet har åtgärder genomförts som minskar företagens administrativa kostnader. Exempel på sådana åtgärder är förenkling av rapporteringsrutiner avseende märkning och registrering av djur samt införandet av elektronisk loggbok för fiskefartyg. Utöver förenklingsåtgärder som har syftat till att minska företagens administrativa kostnader har ett flertal åtgärder genomförts främst på myndighetsnivå som bidrar till regeringens övergripande mål om en märkbar förändring i företagens vardag. Inriktningen på detta arbete har varit att förenkla rutiner, öka servicegraden och göra information och tjänster mer tillgänglig för företagen. Sammanfattningsvis har 2010 etablerat ett arbetssätt som innebär ett mycket väl fungerande samarbete mellan departement och myndigheter. Genomförda åtgärder har tagit sin utgångspunkt i mätningar av företagens administrativa kostnader och näringslivets förslag. Detta tillsammans med ett engagemang och en initiativkraft i regelförenklingsarbetet på EU-nivå har bidragit till ett framgångsrikt arbete. regelförenklingsarbete har visat på mycket goda effekter inte minst vad gäller att minska företagens administrativa kostnader. Huvudinriktningen har dels varit att identifiera nya förenklingsåtgärder som har stor effekt i närtid för företagen i fråga om minskning av de administrativa kostnaderna och i fråga om förenkling av regler som på annat sätt påverkar företagens vardag, dels fullfölja redan tidigare redovisade åtgärder och förslag. Vidare har den interna organisationen för regelförenklingsarbetet förstärkts. I arbete ingår nu som en naturlig del att beakta och ta hänsyn till reglers konsekvenser för företag i form av administrativa krav och kostnader. En kontinuerlig översyn av regelverken sker även på myndighetsnivå i syfte att förenkla för företagen. Många åtgärder från myndigheterna avser enklare handläggning och bättre tillgänglighet, t.ex. genom införande av e- tjänster av olika slag. Regelförenklingsarbetet inom departementets ansvarsområde rör i huvudsak två områden, miljöområdet samt bygg- och fastighetsområdet. På miljöområdet bedöms de största administrativa kostnaderna för företagen uppkomma i samband med miljöfarlig verksamhet och tillståndsprövningen av sådan verksamhet. Då ett flertal förslag med denna inriktning har inkommit från näringslivet, har dessa frågor varit prioriterade i regelförenklingsarbetet. En viktig förenklingsåtgärd för att minska företagens administrativa kostnader är de förändringar i bilagan till förordningen (1998:899) om miljö- och hälsofarliga verksamheter som trädde i kraft . Genom att vissa tillståndspliktiga verksamheter i stället blir anmälningspliktiga samt att kravet på tillstånd eller anmälan för en del verksamheter helt tas bort har företagens administrativa kostnader minskat. Ytterligare genomförda åtgärder som har inneburit minskade administrativa kostnader för företagen är förenklade regler för täktverksamheter. Vid genomförandet av och rådets direktiv /66/EG av om batterier och om upphävande av direktiv /157/EEG, det s.k. batteridirektivet, i svensk lagstiftning utnyttjades möjligheten att undanta producenter som endast släpper ut mindre mängder batterier på marknaden . Vidare har producenternas rapporteringskrav till minskat från fyra gånger till en gång . För att nå målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag pågår och planeras genomförandet av flera åtgärder på miljöområdet. Många företag och intresseorganisationer har framfört synpunkter på att reglerna på avfallsområdet behöver förenklas. har därför gjort den bedömningen att en översyn av avfallsreglerna är prioriterad och beredning av förenklingsförslag pågår . En prioriterad åtgärd har också varit att förenkla och förtydliga bestämmelserna i plan- och bygglagstiftningen. I propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170) föreslås förändringar av plan- och bygglagstiftningen utifrån de sammanlagt över 250 förslag som lämnats från flera utredningar. Åtgärden bedöms medföra tydligare och enklare regler, ökad transparens, kortare handläggningstider samt ökad rättssäkerhet. En åtgärd som syftar till att underlätta utbyggnaden av vindkraft och att minska företagens administrativa kostnader är att kravet på bygglov tas bort i de fall ett vindkraftverk omfattas av tillstånd enligt . Kravet på detaljplan tas också bort utom inom sådana områden där det råder en stor efterfrågan på mark för bebyggelse eller anläggningar. Lagändringen har trätt i kraft . Förköpslagen upphörde att gälla vid utgången av . Upphävandet av lagen har positiva effekter för såväl företag och enskilda som för kommuner och andra myndigheter. Sammanfattningsvis har 2010 etablerat en struktur och ett arbetssätt som utgör en god grund inför det framtida regelförenklingsarbetet. Genomförda åtgärder har tagit sin utgångspunkt i mätningar av företagens administrativa kostnader och näringslivets förslag. Vissa åtgärder har dock tagit att genomföra än vad som ursprungligen förutsågs. Sammantaget har inriktningen och arten av det arbete som bedrivs av bidragit till regeringens mål för regelförenkling. De regelverk som ansvarar för och som har stor betydelse för företag återfinns främst inom energi-, transport-, infrastruktur-, kommunikations- och konkurrensområdet. Regelverken i fråga har sitt ursprung i såväl nationell lagstiftning som i EU-lagstiftning. Det finns även rättsområden som andra departement ansvarar för som i hög grad berör ansvarsområde, t.ex. associationsrätt, immaterialrätt, skatterätt och miljörätt. och berörda myndigheter inom departementets ansvarsområde har kontinuerligt höjt sina ambitionsnivåer i arbetet. Myndigheterna har haft en central roll i arbetet med att ta fram regelförenklingsåtgärder. Departementet och myndigheterna har i arbetet i varierande utsträckning haft återkommande samråd med näringslivet kring regelförenklingsfrågor och såväl näringslivsorganisationer som företag har kommit in med ett stort antal förslag på hur regler kan förenklas för företagen. Bland viktigare regelförenklingsåtgärder kan följande nämnas. På transportområdet beräknas avskaffande av kravet på yrkestrafikmärke respektive kontrollmärke på registreringsskylt för fordon totalt kunna minska företagens administrativa kostnader med . På kommunikationsområdet bedöms förenklingar av företagens tillämpning av regelverket om s.k. cookies kunna medföra en minskning på ca i administrativa kostnader. På energiområdet kan nämnas förhandsprövning av elnätstariffer och slopande av krav på vissa uppgifter för bedömning av elnätstariffers skälighet, enklare och tydligare regler för förnybar elproduktion samt ändringar av behörighetsföreskrifter inom elsäkerhetsområdet m.m., vilket kan leda till minskningar av administrativa kostnader med ca . kommer nya krav på redovisning i samband med införandet av förhandsprövning av nättariffer att leda till nya administrativa kostnader som i viss mån neutraliserar effekten av ändringarna 2009. När det gäller åtgärder som underlättar företagens vardag kan nämnas det uppdrag som regeringen gav till om att ta fram ett förslag till hur företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter kan minska. förslag som överlämnades bereds i . En annan viktig förenklingsåtgärd är samverkansprojektet mellan , och kring utvecklandet av webbplatsen . Syftat med webbplatsen är att stödja företagaren i processen med att planera, starta, driva, utveckla och avsluta företag, vilket ska bidra till färre och effektivare kontakter för företagen gentemot myndigheter och därmed minska företagens administrativa kostnader. har haft ett övergripande ansvar för att samordna och utveckla regelförenklingsarbetet. Detta har bl.a. resulterat i att infrastrukturen i regelförenklingsarbetet har stärkts och att nya, viktiga regelförenklingsverktyg har tillskapats. har också varit drivande i det horisontella regelförenklingsarbetet på EU-nivå. En nära samverkan och ett erfarenhetsutbyte i dessa frågor har skett med ansvariga i på området likasinnade medlemsstater. Sammantaget har och de myndigheter som departementet ansvarar för etablerat en struktur och ett arbetssätt för hantering av regelförenklingsaspekter inom sina ansvarsområden som är en god grund att stå på och som redan gett ett resultat, men som behöver utvecklas ytterligare för ett fortsatt Skr. 2009/10:226 framgångsrikt regelförenklingsarbete. Av de regelområden som Integrations- och jämställdhetsdepartementet ansvarar för är det i första hand områdena som rör diskriminering respektive konsumentskydd som berörs av arbetet med regelförenkling. Inom diskrimineringsområdet är det främst regler om aktiva åtgärder som berör företag. Dessa regler återfinns i diskrimineringslagen (2008:567). tillkom en ny myndighet, (), som bl.a. övertog uppgifter från numera avvecklade (JämO). DO är tillsammans med de två av departementets myndigheter som omfattas av regelförenklingsarbetet. Administrativa regler som berör företagare återfinns även i lagstiftningen inom konsumentskyddsområdet. En övervägande del av lagstiftningen på konsumentskyddsområdet genomför EU-lagstiftning, varför utrymmet för regelförenkling på nationell nivå i viss mån kan ses som något begränsat. har regelförenklingsarbetet integrerats mer i Integrations- och jämställdhetsdepartementets lagstiftningsarbete. Det finns numera en större medvetenhet om regelförenklingsaspekter, vilket bl.a. lett till att olika alternativ till lagstiftning övervägs i större utsträckning än tidigare och flera samrådsmöten hålls med näringslivet vid vilka regelförenklingsfrågor har beaktats. Den mest betydelsefulla förenklingsåtgärd som genomförts på departementsnivå gäller aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Det tidigare kravet på arbetsgivare att göra årliga lönekartläggningar, årliga handlingsplaner för jämställda löner och jämställdhetsplaner har numera ändrats så att dessa planer i stället ska göras . Skyldigheten att upprätta sådana planer gäller numera arbetsgivare som vid senaste kalenderårsskifte sysselsatte fler än 25 arbetstagare i stället för som tidigare tio. Ändringen innebär att det antal företag som omfattas av skyldigheten att upprätta planer halveras, vilket medför en betydande minskning av företagens administrativa bördor. Vidare har vissa förenklingar åstadkommits för företagen genom att de i frågor som rör diskriminering numera endast behöver vända sig till en myndighet, , i stället för som tidigare till flera olika myndigheter (ombudsmän). Av departementets myndigheter är det främst som har arbetat med frågor som har anknytning till regelförenklingsarbetet. Myndigheten har bl.a. reviderat olika riktlinjer som kan medföra en lättnad för företagen. Som exempel kan särskilt nämnas revideringen av riktlinjer för varudeklaration av begagnade bilar, där beloppsgränsen för när bilar måste konditionsdeklareras har höjts , för att det inte ska vara olönsamt för företagen att ta in bilar i en viss prisklass. Beloppshöjningen uppskattas ge en mätbar kostnadsbesparing på ca . Sammantaget får Integrations- och jämställdhetsdepartementets del i Skr. 2009/10:226 det totala regelförenklingsarbetet bedömas som relativt sett liten. Departementet har dock högst väsentligt minskat de administrativa kostnaderna på sitt ansvarsområde med ca genom de förändringar som gjorts i samband med införandet av den nya diskrimineringslagen. ansvarar för kultur, medier, idrott, begravningsverksamhet och trossamfund. Särskilt inom områdena kultur och medier finns regler som har betydelse för företag. Inom medieområdet, som bland annat omfattar frågor om radio och tv, radio och tv i allmänhetens tjänst, presstöd och åtgärder mot skadliga inslag i massmedierna, finns de flesta reglerna med betydelse för företag i radio- och TV-lagen (1996:844). Lagen reglerar programföretagens sändningar av radio och tv. Inom kulturområdet, som omfattar bland annat museer, bildkonst, litteratur, film, arkitektur, teater och dans, finns framför allt flera stödordningar som är av betydelse för företag. Departementet har i första hand inriktat sitt regelförenklingsarbete på medieområdet och radio- och TV-lagen. Lagen ändrades på ett flertal punkter . Regeringen beslutade vidare om en proposition om en ny radio- och tv-lag med förslag till lagändringar som föreslås träda i kraft . Inom kulturområdet finns det främst författningar som rör olika stödordningar. Bedömningen regeringen har gjort är att det inte finns något större behov av regelförenklingar på området. Bland de verksamma inom kulturområdet finns det dock många egenföretagare, oftast i form av enmansbolag, för vilka det är angeläget med regelförenklingar inom t.ex. arbetsmarknadspolitik, socialförsäkringar, skatter och pensioner. Frågor inom dessa områden bereds löpande inom . Regeringen tillsatte en kommitté, som sedermera antog namnet , vilken bl.a. skulle identifiera åtgärder som kan bidra till ett ökat entreprenörskap och företagande inom kulturskapande och konstnärlig verksamhet. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2009:16) . antog regeringens proposition Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), med ett antal förslag inom området. hanterar frågor om arbetsrätt, arbetsmiljö och arbetsmarknad. Regeringen har tydligt angett att den svenska modellen där arbetsmarknadens parter har ett centralt ansvar för vilka villkor som ska gälla på arbetsmarknaden och den arbetsrättsliga lagstiftningen fungerar väl och ska upprätthållas. I linje med detta har det inte föreslagits några ändringar i centrala arbetsrättsliga författningar. viktig del i departementets förenklingsarbete har varit att åstadkomma förenklingar som tar sikte på hur regler tekniskt och språkligt är Skr. 2009/10:226 utformade, att de är lätta att förstå och tillämpa samt att det så långt möjligt finns en fungerande systematik och överblickbarhet. Stora delar av den arbetsrättsliga lagstiftningen är dispositiv till förmån för kollektivavtal vilket gör att lagstiftningen kan anpassas till bransch- och företagsspecifika behov. Informationskrav på arbetsrättsområdet handlar sällan om arbetsgivares kontakter med eller informationsöverföring till myndigheter, utan är mer inriktade på förhållandet mellan arbetsgivare och anställd och/eller facklig organisation. Inget av de tio mest kostsamma informationskraven innebär någon kontakt med myndigheter enligt mätningar. Inriktningen på departementets och myndigheternas förenklingsarbete är att skapa regelverk som är enkla och förståeliga och därmed minimera företagens administrativa börda. har departementet arbetat med att se över bl.a. arbetsmiljöområdet, semesterlagen samt övriga ledighetslagar, vilka är regelområden som finns upptagna på Näringslivets Regelnämnds prioritetslista. Den övervägande delen av de administrativa kostnaderna för de regelverk som departementet och dess myndigheter ansvarar för har en koppling till EU-rätt. Departementet har i förhandlingar på det arbetsrättsliga området, bl.a. beträffande arbetstidsdirektivet, drivit frågan att nya EU- regler utformas så att administrativa kostnader undviks. Inom arbetsmarknadsområdet har departementets förenklingsarbete varit inriktat på regelverken för de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Inriktningen har varit att skapa enkla och förståeliga regler för att på så sätt minimera företagens administrativa kostnader. har regelstrukturen inom ansvarsområde förbättrats i samarbete med arbetsmarknadens parter och de administrativa kostnaderna för företagen minskat med . Sammanlagt 26 föreskrifter har upphävts. Vidare har allmänna råd, meddelanden och anvisningar upphävts och en svarstjänst inrättats. De administrativa kostnaderna på arbetsmiljöområdet har minskat med ca vilket motsvarar av de totala administrativa kostnaderna på det arbetsrättsliga området (2009:0022). Minskningen hör främst samman med att kravet i föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete på en årlig sammanställning av ohälsa, olycksfall och allvarliga tillbud tagits bort. Denna ändring motsvarar en minskning av de administrativa kostnaderna med ca . regelförenklingsarbete bedrivs strukturerat med strategiska mål och identifierade aktiviteter för att nå målet. Inom Arbetsförmedlingens område har lag- och förordningsändringar lett till en nettobesparing för företagen med . Därutöver har verket arbetat med ändringar i interna administrativa rutiner för att på så sätt göra det enklare för företagen. Sammanfattningsvis har departementet utifrån de begränsningar som förevarit systematiskt arbetat med regelförenkling vilket lett till en minskning av företagens administrativa kostnader. Departementet har i sitt arbete fäst särskild vikt vid att skapa en märkbar förändring i företagens vardag. Regelförenklingsarbetet omfattar totalt över 1 150 åtgärder. Omkring 270 åtgärder genomförs, planeras eller utreds på regeringens initiativ och över närmare 880 åtgärder av myndigheter under regeringen. Drygt 590 har hunnit genomföras . Av de återstående drygt 560 åtgärderna kan vissa genomföras på kort sikt, medan andra måste analyseras vidare, utredas och eventuellt remitteras före ett slutligt ställningstagande och eventuellt beslut. Drygt hälften av åtgärderna är inriktade på att minska företagens administrativa kostnader, medan övriga åtgärder avser att på annat sätt åstadkomma en märkbar förändring i företagens vardag. De senare åtgärderna har varit av varierande art. Av avsnitt 2.5.2 framgår att de åtgärder och insatser som sammantaget ingått i arbetet med att åstadkomma en märkbar förändring i företagens vardag i princip kan grupperas i förenkling av regler, förenkling av den administrativa processen att följa regler, ökad samverkan och samordning mellan myndigheter, förbättrad service och tillgänglighet, samt förkortade handläggnings- och väntetider. I det ovannämnda avsnittet ges en beskrivning av vilka typåtgärder det varit frågan om inom de olika grupperna. I det följande ges konkreta exempel på dessa typåtgärder. Det är en blandning av generella och specifika åtgärder. Åtgärderna är även av olika karaktär när det gäller effekter, omfattning och tidsmässigt genomförande. Vissa åtgärder är mycket begränsade, medan andra kan omfatta en översyn av ett stort antal lagar, förordningar eller föreskrifter. I nedanstående redovisning av åtgärderna återfinns, på grund av den stora mängden, endast ett begränsat urval av de åtgärder som genomförts, planeras eller som är pågående. Samtliga åtgärder och förslag till ytterligare regelförenkling i handlingsplanen offentliggörs på regeringens webbplats i samband med denna skrivelses överlämnande till . Förslag från näringslivet är avgörande för att nå framgång i regelförenklingsarbetet. Regelmängden är omfattande och utan den inriktning och prioritering som näringslivets förslag ger är det svårt att veta vad som bör prioriteras för att uppnå en förändring i företagens vardag. I avsnitt 2.5.3 ges en närmare beskrivning av förslagen från näringslivet. Regeringen har vid ett antal tillfällen riktat en uppmaning till näringslivet att komma in med regelförenklingsförslag vilket har hörsammats. I samband med en webbkampanj 2007 riktad till företagen inkom mer än 500 förslag. Både på departements- och myndighetsnivå har samråden tillsammans med andra kontakter med företag och branschorganisationer genererat många regelförenklingsförslag. exempel kan nämnas att bara Skr. 2009/10:226 2010 har fått in 190 förenklingsförslag. Även övriga departement och myndigheter har fått in ett betydande antal förslag. Förslagen skiljer sig åt så till vida att en del pekar ut problemen och anger en inriktning medan andra är förslag till nya skrivningar i lagar och förordningar. I avsnittet nedan ges ett urval av genomförda samt pågående och planerade förslag som har sin grund i förslag från näringslivet. Nedan ges exempel på åtgärder som genomförts och som helt eller delvis har sin grund i förslag från näringslivet. Syfte: Minskade administrativa kostnader för små och medelstora företag. Beskrivning: Redovisningsperioden för mervärdesskatt var normalt en månad. För de mindre företagen kunde detta leda till en ansträngd likviditetssituation och innebära förhållandevis höga hanteringskostnader. Redovisningsperioden för mervärdesskatt har förlängts för företag med en omsättning som uppgår till högst . Förväntad effekt: Minskade administrativa kostnader och förbättrad likviditet. Införandet av kvartalsredovisning har minskat företagens administrativa kostnader med .