prop · GY031d14 · 2010-10-12 00:00:00 — var 19 140 personer med funktionsnedsättning anställda hos , vilket var något färre än 2008. Andelen kvinnor uppgick till . har uppfyllt sitt uppdrag enligt avtalet mellan staten och bolaget trots det svåra konjunkturläget. Antalet arbetade timmar uppgick till 24,6 miljoner (uppdrag ), och andelen tillsvidareanställda som fått arbete hos andra arbetsgivare till (uppdrag ). Antalet personer inskrivna hos Arbetsförmedlingen som var ombytessökande hos har ökat något jämfört med de närmast föregående åren, liksom den andel som övergick till en osubventionerad anställning. Rekryteringen ur de prioriterade grupperna psykiskt funktionsnedsättning, utvecklingsstörning, neuropsykologisk funktionsnedsättning samt personer med mer än en funktionsnedsättning som tillsammans medför omfattande nedsättningar av arbetsförmågan uppgick till (uppdrag ). har också uppfyllt målet att i möjligaste mån inte säga upp anställda med funktionsnedsättning på grund av arbetsbrist, då det inte förekom någon sådan uppsägning . har också ett uppdrag att anställa personer med 75 procents sjukersättning som Arbetsförmedlingen inte hittar någon annan anställning åt . hade 198 anställda sjukersättning. Den statliga merkostnadsersättningen till ökade med och uppgick till . Bolaget hade ett negativt ekonomiskt resultat motsvarande vilket kan jämföras med ett överskott om . En översyn av merkostnadsersättningen har påbörjats i och med att företaget haft i uppdrag att utreda och föreslå hur en modell för Samhall AB:s merkostnader ska kunna utformas. bedömning är att förutsättningen för att kunna utforma en ändamålsenlig finansieringsmodell i hög utsträckning påverkas av kunskapen om graden av funktionsnedsättning hos de anställda vid . Graden av funktionsnedsättning påverkar inte bara personalkostnaderna för personer med funktionsnedsättning inom kärnuppdraget utan också kostnaderna för övrig personal och övriga verksamhetskostnader. slutsats är att ett fullt ut ändamålsenligt finansieringssystem inte kan införas utan att ersättningen baseras på en bedömning av den enskildes arbetsförmåga och behovet av utvecklingsinsatser samt därutöver de merkostnader som följer av övriga delar av uppdraget till i form av geografisk spridning av verksamheten samt att uppsägningar av personal inte sker på grund av arbetsbrist. Förslaget från innebär att merkostnadsersättningen bör delas upp i dessa tre delar i form av lönebidrag, anordnar- och utvecklingsbidrag samt ett strukturbidrag. Andra insatser för personer med funktionsnedsättning Som komplement eller alternativ till subventionering av själva anställningen har Arbetsförmedlingen möjlighet att främja sysselsättning för personer med funktionsnedsättning genom att ge stöd till arbetshjälpmedel eller personligt biträde, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () samt särskilt stöd till start av näringsverksamhet. fick sammanlagt drygt 14 800 personer stöd av dessa slag. Totalt omfattade 3 200 personer och totalt 520 personer fick särskilt stöd till start av näringsverksamhet. För att arbetsgivare i större utsträckning ska anställa personer med stora stödbehov höjde regeringen fr.o.m. det högsta maximalt för anställda och för företagare. Stöd till personligt biträde omfattade 6 600 personer , vilket innebar en ökning med 1 034 personer jämfört med . berördes sammanlagt 4 500 personer av stödet till arbetshjälpmedel, vilket var en ökning med 116 personer jämfört med . Analys och slutsats insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetsförmedlingen har en viktig roll i arbetet med att ge personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga en möjlighet att få ett arbete med eller utan stöd. Omfattningen av de särskilda insatserna för dessa arbetssökande är en viktig indikation på prioriteringen av personer som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen anser att det finns anledning för Arbetsförmedlingen att även fortsättningsvis prioritera arbetet med att få fler arbetsgivare att anställa arbetssökande med lönebidrag samt att fortsätta arbetet för att uppnå en jämnare könsfördelning avseende de särskilda insatserna för målgruppen. Regeringen aviserar bl.a. därför att förvaltningsanslaget ska förstärkas med (se avsnitten 4.6.1 och 4.6.2). 4.4.13Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering i form av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Målgruppen är arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller ohälsa. Målsättningen är att den arbetssökande ska finna, få och behålla ett arbete. Arbetsförmedlingens samlade utbud av tjänster är tillgängligt för målgruppen. Av vikt är även att kunskap och kom- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 petens hos kompletterande aktörer tas tillvara för denna målgrupp. Arbetsförmedlingens uppdrag, att genom samverkan med underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete, är en central del i den arbetslivsinriktade rehabilitering som Arbetsförmedlingen bedriver. Uppdraget har vuxit i omfattning som en konsekvens av reformerna inom sjukförsäkringen. infördes ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program, arbetslivsintroduktion, för att öka möjligheterna att få ett arbete för personer som har erhållit maximalt antal ersättningsdagar i sjukförsäkringen. Målet med arbetslivsintroduktionen, som ska vara individanpassad, är att den som har deltagit i programmet ska ha fått sitt behov av stöd för återgång till arbete utrett. När det är dags för deltagaren att lämna introduktionen ska han eller hon vara klar att gå vidare till annan arbetsrelaterad insats inom Arbetsförmedlingen, arbete eller utbildning. Arbetslivsintroduktionen kan pågå som längst . får deltagaren aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. En individuell handlingsplan tas fram som underlag för ett ställningstagande avseende vilka övriga arbetsmarknadspolitiska insatser som kan öka möjligheten till återgång i arbete efter avslutad introduktion. Deltagare i arbetslivsintroduktionen har möjlighet att direktkvalificera sig till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, där ytterligare insatser är tillgängliga. Enligt en återrapportering från Arbetsförmedlingen (dnr A2010/1960) gick de allra flesta av de omkring 14 000 personer som lämnade sjukförsäkringen /10 över till arbetslivsintroduktionen. beräknas totalt omkring 43 000 personer uppnå tidsgränsen i sjukförsäkringen (se vidare utgiftsområde 10, avsnitt 3.4.4). Fram till och med har cirka 23 000 personer, varav kvinnor och män, börjat i arbetslivsintroduktionen, och deltog drygt 6 000 personer i programmet. Deltagarna har varit sjukfrånvarande under . Andelen med olika grad av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsför- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 måga uppgick till . Av samtliga deltagare uppgick andelen med psykiska diagnoser till . Knappt hälften hade gymnasieutbildning och hade inte fullföljt . Mer än hälften var eller äldre. var födda i . Deltagarna i arbetslivsintroduktionen utgörs därmed av personer som har skiftande behov av insatser och olika förutsättningar att ta del av aktiviteter som Arbetsförmedlingen kan erbjuda. Insatserna för målgruppen har därför handlat om att ge varje deltagare adekvat stöd i syfte att personen ska kunna få ett arbete. Av dem som gick över till arbetslivsintroduktionen /10 har gått vidare till arbete eller försöker hitta en väg tillbaka till arbetslivet genom Arbetsförmedlingens insatser. Majoriteten av dem som lämnade programmet för andra insatser inom Arbetsförmedlingen har gått vidare till arbetslivsinriktad rehabilitering och fördjupad kartläggning och vägledning. Av dem som lämnade arbetslivsintroduktionen för arbete har merparten fått anställning med lönebidrag eller nystartsjobb. Den nationella handlingsplan som Arbetsförmedlingen och har haft i uppdrag av regeringen att upprätta innebär att myndigheterna i samråd ska underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete. Ersättningen till individen är i huvudsak rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Insatserna kan pågå som längst . Särskilt prioriterade grupper har varit dels ungdomar med sjukpenning eller aktivitetsersättning, dels personer vars sjukpenning eller sjukersättning kommer att upphöra. deltog drygt 16 000 personer i insatser enligt handlingsplanen, varav nästan dubbelt så många kvinnor som män. Det totala antalet som påbörjade en insats var högre än myndigheternas volymmål om 15 000 deltagare och högre än 2008. Efter avslutad insats fick av deltagarna antingen arbete eller gick vidare till utbildning. Arbetsförmedlingen och nationella mål var . Genomsnittstiden från inskrivning till arbete eller utbildning uppgick , vilket var en ökning jämfört med och högre än myndigheternas mål . Att målen inte har uppnåtts kan sannolikt förklaras av den svaga arbetskraftsefterfrågan. Inflödet av nya deltagare minskade med jämfört med . Andelen som fått arbete eller utbildning var också lägre (jämfört ). uppgick genomsnittstiden i handlingsplanssamverkan , vilket kan jämföras med myndigheternas mål . Enligt och beror det minskade inflödet och det försämrade resultatet i huvudsak på att myndigheterna har prioriterat införandet av det nya programmet arbetslivsintroduktion som infördes för personer som uppnår maximal tid inom sjukförsäkringen. Arbetsförmedlingens kostnader för handlingsplanssamverkan var 2009. Kostnaderna belastar det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. avsattes totalt för samverkan. uppgick Arbetsförmedlingens kostnader till , varav 134 miljoner i förvaltningskostnader som finansierats via sjukpenninganslaget medan 115 miljoner belastat ordinarie anslag. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) konstaterar i sin rapport inom socialförsäkringen (2010:2) att utvärdering av verksamheten saknas. Verksamheten karaktäriseras, enligt ISF, av att individen medverkar, målgruppen och målet är tydligt definierade, arbetsmetoden är strukturerad och formaliserad genom rutiner och förankringen i de samverkande organisationerna är god, vilket är goda förutsättningar för en framgångsrik verksamhet (se vidare utgiftsområde 10, avsnitt 3.4.4). Insatser från Arbetsförmedlingen kopplade till tidsgränserna i den s.k. rehabiliteringskedjan En viktig punkt i den nya rehabiliteringskedjan är att sjukskrivna ska kunna erbjudas kontakt med Arbetsförmedlingen i ett tidigt skede av sin sjukskrivning. Fr.o.m. dag 91 t.o.m. dag 180 med sjukpenning kan den försäkrade, om det finns risk för att han eller hon inte kommer att kunna återgå till något arbete hos sin arbetsgivare, söka nytt arbete med stöd från Arbetsförmedlingen som han eller hon har kvar sin anställning och får sjukpenning. kan den sjukskrivne undersöka möjligheterna att byta arbetsgivare och även med hjälp av rätten till tjänstledighet för att pröva annat arbete prova om ett arbetsbyte kan vara av värde. För dessa personer har myndigheterna skapat en rutin där de sjukskrivna erbjuds en kontakt med Arbetsförmedlingen genom ett kontaktmöte. Enligt uppgift från myndigheterna har dock denna möjlighet utnyttjats i begränsad omfattning. De personer som efter 180 dagars sjukskrivning bedöms ha en arbetsförmåga på arbetsmarknaden ska erbjudas ett överlämningsmöte mellan och Arbetsförmedlingen, där personens behov av stöd och insatser från Arbetsförmedlingen klarläggs. Alternativa insatser för långtidssjukskrivna bedrev Arbetsförmedlingen och på uppdrag av regeringen (dnr S2008/702) en försöksverksamhet för att pröva alternativa insatser för långtidssjukskrivna. Syftet med försöksverksamheten var att pröva om kompletterande aktörer, som erhåller ersättning utifrån prestation och resultat, snabbare och effektivare kan ge långtidssjukskrivna stöd för att återfå arbetsförmågan och få ett reguljärt arbete. Arbetsförmedlingen redovisar (dnr A2010/656) att närmare 1 600 långtidssjukskrivna fick insatser hos en kompletterande aktör inom ramen för denna försöksverksamhet, varav drygt 200 hos en aktör inom den sociala ekonomin. Arbetsförmedlingen har uppdragit åt att genomföra två processutvärderingar av försöket. Enligt studierna uppger deltagare i privat verksamhet att de har deltagit i fler olika slags aktiviteter än deltagare i offentlig eller social verksamhet. Däremot upplever deltagare i offentligt verksamhet fler positiva effekter av de insatser som erbjudits. Försöksverksamheten utvärderas av () och resultaten beräknas vara färdiga 2011. Ett annat regeringsuppdrag (S2006/9394) handlar om upphandling av rehabilitering och andra typer av stödtjänster för personer med ned- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 satt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning som uppbär ersättning från , Arbetsförmedlingen eller kommunen och som bedöms vara i behov av arbetslivsinriktad rehabilitering. Möjligheter till stöd och sysselsättning inom den sociala ekonomin ska särskilt tas tillvara. Verksamheten skulle omfatta minst 750 personer . Verksamheten finansierades genom medel som tilldelats , som för detta ändamål fick disponera högst av de medel som avsattes inom ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. Arbetsförmedlingen tecknade först avtal med samtliga anbudsgivare som uppfyllde kraven i förfrågningsunderlaget (se utgiftsområde 9, avsnitt 3.6.5). Finansiell samordning genom samordningsförbund är det möjligt för Arbetsförmedlingen, , kommuner och landsting att genom samordningsförbund bedriva finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Målgruppen utgörs av individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin förmåga att förvärvsarbeta. Arbetsförmedlingens bidrag till samordningsförbunden finansieras via sjukförsäkringen (se vidare utgiftsområde 10, avsnitt 3.4.4). Antalet samordningsförbund har ökat från 72 stycken 2008 till 83 stycken vid utgången av 2009. omfattades cirka 50 000 individer av aktiviteter finansierade av samordningsförbund. Knappt hälften av förbundens verksamheter vänder sig till målgruppen arbetslösa, sjukskrivna och personer som uppbär försörjningsstöd. Övriga verksamheter vänder sig till mer specifika målgrupper, t.ex. individer med psykisk ohälsa, individer med komplext och långvarigt utanförskap, individer som riskerar långvarigt utanförskap samt individer med begränsade kunskaper i svenska eller som har andra problem. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Analys och slutsats insatser för sjukskrivnas återgång till arbete De nya reglerna för sjukförsäkringen ställer krav på tidiga och aktiva insatser samt en väl fungerande samverkan mellan . Samverkan har utvecklats kontinuerligt med utgångspunkt i de olika samverkansuppdrag myndigheterna har haft. Vidare har rutiner fastställts för att underlätta övergången från sjukdom till arbete eller utbildning. I samband med att Arbetsförmedlingen fick uppdraget att anordna arbetslivsintroduktionen har ytterligare rutiner för samverkan mellan myndigheterna utarbetats för rehabiliteringskedjans samtliga tidsgränser. Myndigheterna har samverkat för att säkerställa en väl fungerande övergång till insatser i Arbetsförmedlingens regi vilken bedöms kunna leda till att fler kan återgå till ett arbete. Det är ännu för tidigt att dra några långtgående eller generella slutsatser om hur programmet fungerar. Det har bland deltagarna funnits personer med arbetsförmåga, som relativt snabbt efter arbetslivsintroduktion kunnat börja arbeta, vilket är mycket positivt. För andra deltagare har inriktningen varit att förbereda för fortsatt deltagande i andra insatser och program hos Arbetsförmedlingen. Regeringen gör bedömningen att Arbetsförmedlingen har skapat den beredskap som krävts för att med utökade resurser ge efterfrågad service. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av arbetslivsintroduktionen. Regeringen bedömer att de delar av samverkan mellan som behöver vidareutvecklas är arbetsformer för att fler sjukskrivna ska ges en utökad möjlighet att pröva på ett nytt arbete i enlighet med prövningen av arbetsförmågan i rehabiliteringskedjan. Även formerna för det gemensamma arbetet med unga med funktionshinder bör vidareutvecklas (se vidare avsnitt 4.6.5). 4.4.14 Insatser för ökad integration Utrikes respektive inrikes föddas arbetskraftsdeltagande, sysselsättning och arbetslöshet uppvisar stora skillnader till de förstnämndas nack- En beskrivning av utrikes föddas situation på arbetsmarknaden återfinns i avsnitt 3.4 Utvecklingen på arbetsmarknaden. En fördjupad analys presenterades också för i samband med uppföljningen av regeringens strategi för integration, Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration (rskr. 2009/10:233). Den låga sysselsättningen bland utrikes födda innebär att det finns en stor arbetskraftspotential i denna grupp som skulle kunna ge ett avsevärt tillskott till den samlade sysselsättningen. Det råder stor enighet bland forskare och praktiker om vikten av tidiga insatser för nyanlända i syfte att förkorta arbetslöshetstiderna. Detta är också en av utgångspunkterna för den reform för vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering, som träder i kraft (prop. 2009/10:60). I och med reformen utökas Arbetsförmedlingens ansvar för denna målgrupp. För ytterligare information om reformen i dess helhet, se avsnitt 3.6 under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Arbetsförmedlingen ska prioritera arbetssökande som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Detta gäller många utrikes födda, som 2009 utgjorde av samtliga arbetslösa registrerade hos Arbetsförmedlingen. De utrikes födda uppgick, som andel av befolkningen , till och som andel av arbetskraften till . Arbetsförmedlingen har också enligt sin instruktion ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar vara samordnande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Arbetsförmedlingens arbete med utrikes födda Arbetsförmedlingens arbete med att ge stöd till utrikes födda har fokuserat dels på insatser för nyanlända och förberedelser inför den kommande reformen, dels på att ge övriga utrikes födda service inom ramen för de generella programmen utifrån varje individs behov och situation på arbetsmarknaden. kes födda är överrepresenterade i förberedande utbildning och arbetspraktik medan de i liten utsträckning tar del av jobbgarantin för ungdomar samt arbetslivsinriktad rehabilitering och insatser för personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Nyanlända invandrare, som enligt Arbetsförmedlingens definition omfattar invandrare upp till efter beviljat uppehållstillstånd, skrivs i allt högre utsträckning in hos Arbetsförmedlingen. Av Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2010/2043) framgår att i genomsnitt 28 000 nyanlända tog del av Arbetsförmedlingens service . Enligt är emellertid en stor andel av de nyanlända inte inskrivna. var nära 48 000 nyanlända folkbokförda i en kommun men inte inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Orsakerna kan vara såväl positiva (arbete, utbildning) som negativa. Av de inskrivna var män, kvinnor och under . var registrerade i sökandekategori 14, vilket innebär att de inte bedömts kunna söka eller tillträda ett arbete . För övriga inskrivna arbetssökande uppgick motsvarande andel i sökandekategori 14 till . Andelen nyanlända i denna sökandekategori har minskat från efter att rutiner och riktlinjer på Arbetsförmedlingen ändrats och förtydligats. Endast en dryg halv procent av alla inskrivna nyanlända invandrare har utretts och fått fastställt en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Motsvarande andel för samtliga utrikes födda var och för inrikes födda . Arbetspraktik i form av prova-på-plats och förberedande utbildning är de programformer som är vanligast även för nyanlända. En uppföljning (dnr A2010/2043) av resultaten för nyanlända efter avslutat program visar på goda resultat jämfört med såväl samtliga utrikes som inrikes födda. Av Arbetsförmedlingens rapport (dnr A2010/2042) om förberedelsearbetet inför reformen avseende vissa nyanländas arbetsmarknadsetablering framgår att arbetet är inne i ett mycket aktivt skede. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 etableringssamtal (dnr A2008/3473), som startade i , och , har utvidgats till att omfatta hela landet och har fungerat som en viktig förberedelse inför den kommande reformen för nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Syftet med samtalen är att de ska utmynna i en etableringsplan för den nyanländes inträde på arbetsmarknaden, boende samt deltagande i utbildningar eller andra insatser som kan stödja etableringen på arbetsmarknaden. Av Arbetsförmedlingens rapport (dnr A2010/2044) framgår att den utvidgade verksamheten finns på de 29 orter där också har en mottagningsenhet. har 1 250 personer deltagit i försöksverksamheten. Några av de slutsatser som förs fram i rapporten är att arbetslinjen har fått fotfäste i samarbetet med , att andelen nyanlända med svag skolunderbyggnad och begränsad arbetslivserfarenhet ökat påtagligt, att kravet på snabb bosättningsprocess kan komma i konflikt med den tid som behövs för att korrekt kunna bedöma yrkesinriktning som grund för bosättning samt, avslutningsvis, att det tar tid att få ett personnummer, vilket kan vålla problem. Instegsjobben är en typ av särskilt anställningsstöd som vänder sig till nyanlända invandrare. Instegsjobben har i genomsnitt omfattat 2 400 personer . Utvecklingen visar att antalet ökat marginellt till 2 600 personer. Andelen kvinnor ökade svagt och har fortsatt att öka . Av dem som lämnade ett instegsjobb hade drygt hälften () arbete med eller utan stöd efter avslutat instegsjobb. Av dessa gick vidare till nystartsjobb. Detta resultat indikerar att instegsjobben för många fungerat som en brygga till arbete. Av Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2010/2043) framgår vidare att hotell- och restaurangverksamhet är den dominerande branschen för såväl män som kvinnor. Andelen i arbete efter avslutat instegjobb har ökat ytterligare . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingen upphandlar tjänster för nyanlända invandrare från kompletterande aktörer. En nyanländ invandrare kan på detta sätt få stöd för att hitta ett jobb eller påbörja en utbildning. Insatserna sker parallellt med kommunernas introduktionsinsatser och kommunerna svarar för individens försörjning. tog 3 300 nyanlända invandrare del av dessa tjänster. Enligt en utvärdering som () genomfört (rapport 2009:23), framgår att de kompletterande aktörerna lyckades något bättre än Arbetsförmedlingen med att förmedla jobb till utrikes födda. Arbetsförmedlingens resultatuppföljning (dnr A2010/2046) för perioden oktober 2009mars 2010 visar att av deltagarna hade arbete efter avslutad aktivitet, varav flertalet hade ett arbete med stöd. Analys och slutsats insatser för ökad integration Insatser för nyanlända invandrare har haft en fortsatt framskjuten roll i Arbetsförmedlingens arbete med att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten bland utrikes födda. Förberedelser inför den kommande reformen för vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering pågår, bl.a. inom ramen för försöksverksamheten med etableringssamtal. En viktig komponent i den kommande reformen är den förbättrade kartläggningen av de nyanländas utbildningsbakgrund, arbetslivserfarenhet och behov av insatser. Denna kartläggning, som ska ske tidigt efter ankomsten till , bör enligt regeringens bedömning bidra till att det blir möjligt att ge ett förbättrat individualiserat stöd till utrikes födda arbetssökande.