prop · GX03120 · 2010-04-01 00:00:00 — 2.Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattnings- årets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 1 Senaste lydelse 2009:1160. Om tillfällig föräldrapenning lämnas på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete, ska hel till- fällig föräldrapenning för dag motsvara kvoten mellan beräkningsunderlaget och 260.Beloppet avrundas till närmaste hela krontal, varvid avrundas uppåt. Tillfällig föräldrapenning lämnas under högst per sju- dagarsperiod. För det fall föräldern avstår från förvärvs- arbete under fler än fem kalender- dagar , lämnas tillfällig föräldrapenning i perioden. Sjudagarsperioden ska alltid beräknas med utgångspunkt i den dag för vilken ersättning Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 10 kap. 11 §, 13 kap. 35, 36 och 38 §§, 25 kap. 9 § samt 27 kap. 27-31 och 39-40 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 27 kap. 27 § ska ha följande lydelse, dels att det i 13 kap. ska införas en ny paragraf, 3 a §, av följande Det som i denna balk i övrigt eller i annan författning föreskrivs om sjukpenning enligt 2528 kap. gäller i tillämpliga delar även i fråga om graviditetspenning, med undantag av bestämmelserna i 27 kap. 5 § om ersättning för merutgifter, 27 kap. 27 § om karensdag, 27 kap. 27 § om karensdagar, 27 kap. 2933 §§ om karenstid, och 28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsätt- ningsnivån. Särskilda bestämmelser om rätt till tillfällig föräldrapenning när denna förmån lämnas på grundval av inkomst av annat förvärvs- arbete finns i 35 §. 35 § Om tillfällig föräldrapenning lämnas på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete, ska hel till- fällig föräldrapenning för dag motsvara kvoten mellan beräkningsunderlaget och 365. Beloppet avrundas till närmaste hela krontal, varvid avrundas uppåt. begärs, varefter de närmast före- gående räknas med i perioden. Tillfällig föräldrapenning beräk- nas enligt 35 § även i följande situationer: Hel tillfällig föräldrapenning ska för dag motsvara kvoten mellan beräkningsunderlaget och 365, varvid beloppet avundas till närmaste hela krontal och avrundas uppåt 1.när den försäkrade ska få tillfällig föräldrapenning för tid då annars graviditetspenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning skulle ha lämnats, och 2.när den försäkrade är arbetslös och söker arbete i enlighet med 28 kap. 6 § första stycket 1. Om en familjehemsförälder får ersättning för vården av barnet, ska det bortses från den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som grundas på ersättningen. Vidare ska tillfällig föräldra- Vidare ska tillfällig föräldra- penning beräknas enligt 35 § i fall penning beräknas enligt 36 § i fall som avses i 28 kap. 6 § andra som avses i 28 kap. 6 § andra När sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete beräknas får inkomst av arbete för egen räkning inte beräknas högre än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. För en försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och som bedriver närings- verksamhet ska, räknat från den månad då den försäkrade har gjort eller borde ha gjort anmälan för registrering enligt 3 kap. 2 § skattebetalningslagen (1997:483), den sjukpenninggrundande inkomsten från näringsverksam- heten beräknas till minst vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I det fall den försäkrade inte har skyldighet att anmäla sig för registrering, ska tiden räknas som om en sådan skyldighet hade gällt för honom eller henne. Sjukpenning lämnas inte för den Om inte något annat följer av 28 §, 39 § eller 40-44 §§ gäller (karensdag), om inte något annat 1. att sjukpenning som svarar mot inkomst av anställning inte lämnas för i en sjukperiod (karensdag), och den första dag i sjukperioden som 2. att sjukpenning som svarar den försäkrade skulle ha förvärvs- mot inkomst av annat förvärvs- arbetat om han eller hon inte hade arbete inte lämnas under de första (karensdagar). Om sjukpenningen ska arbets- första dag i sjukperioden enligt första stycket 1 som den försäkrade skulle ha förvärvs- arbetat om han eller hon inte hade Till en försäkrad som har rätt till Till en försäkrad som har rätt till rehabilitering enligt 6 § lämnas rehabilitering enligt 6 § lämnas sjukpenning på normalnivån eller sjukpenning på normalnivån eller som avses i 27 §. som avses i 27 §. En försäkrad som har inkomst En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och som av annat förvärvsarbete och som betalar egenavgift har rätt att betalar egenavgift har rätt att han eller hon vill ha sjukpenning han eller hon vill ha sjukpenning med en karenstid på 14, 30, 60 Om den som betalar egenavgift Om den som betalar egenavgift inte gör någon sådan anmälan, inte gör någon sådan anmälan, karensdag som anges i 27 §. karensdagar som anges i 27 § första stycket 2. Om den som betalar egenavgift gör en sådan anmälan som anges i 29 §, ska sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvs- arbete inte lämnas för de första 3 eller av varje sjuk- period, den dag sjukdomsfallet inträffade inräknad (karenstid). Om den som betalar egenavgift gör en sådan anmälan som anges i 29 §, ska sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvs- arbete inte lämnas för de första 14, 30, 60 eller av varje sjukperiod, den dag sjukdomsfallet inträffade inräknad (karenstid). Den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid enligt 29 § får övergå till sjuk- penning med kortare eller ingen karenstid om han eller hon inte har fyllt . Ändringen börjar gälla efter den dag då den begärdes hos . Ändringen får dock inte tillämpas vid sjukdom som inträffat innan ändringen har börjat gälla. Den som betalar egenavgift och som gjort anmälan om karenstid enligt 29 § får övergå till sjukpenning med kortare eller ingen karenstid, om han eller hon inte har fyllt vid anmälan till Försäkrings- kassan om ändrad karenstid. Uppsägningstiden är det antal dagar med vilka karenstiden förkortas. Ändringen börjar gälla efter det att uppsägningstiden löpt ut. Ändringen får dock inte tillämpas vid sjukdom som inträffat innan ändringen har börjat gälla. Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmelsen i 27 § för samman- lagt , kan sjukpenning lämnas även för dag som avses i 27 § (allmänt högriskskydd). Om den försäkrade gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av anställning till följd av bestämmelsen i 27 § första stycket 1 för sammanlagt , kan sjukpenning lämnas även för dag som avses i 27 § första stycket 1 (allmänt högriskskydd). Om den försäkrade gått miste om sjuk- penning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestämmelsen i 27 § första stycket 2 under fem sjukperioder , kan sjukpenning lämnas även för dagar som avses i 27 § första stycket 2 från och med den sjuk- period som inträder efter det att den försäkrade gått miste om sjuk- penning för sammanlagt minst . Efter ansökan av den försäkrade får besluta att sjukpenning kan lämnas även för dag som avses i 27 § (särskilt högriskskydd). Efter ansökan av den försäkrade får besluta att sjukpenning kan lämnas även för dagar som avses i 27 § (särskilt högriskskydd). Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om Härigenom föreskrivs att det i 4 kap. lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ska införas fyra nya paragrafer, 15 a15 d §§, av Vid beräkning enligt 25 kap. 9 § serna i 3 kap. 2 § i den upphävda lagen (1962:381) försäkring i deras lydelse före Tid för sådan anmälan som anges i 25 kap. 9 § socialför- Vid tillämpning av bestämmel- serna i 27 kap. 39 § socialför- säkringsbalken ska, för försäkrade som gått miste om sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete till följd av bestämmelserna i 3 kap. 4 § första stycket 1 i den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring i deras lydelse före , inom även beaktas sjukperioder och dagar som infallit före denna dag. För försäkrad med sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete ska ett beslut som fattats enligt 3 kap. 4 b § i den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före gälla i en sjukperiod. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare, biträdd av en referensgrupp med företrädare för riksdagspartierna, med uppdrag att se över företagarnas försäkringsvillkor i trygghetssystemen (dir. 2006:37). beslutade regeringen i tilläggs- direktiv (dir. 2006:129) att utredaren skulle kartlägga hur mycket före- tagarna betalar in till trygghetssystemen i förhållande till vilken ersättning som betalas ut. beslutade regeringen i tilläggsdirektiv (dir. 2007:156) att utredaren, utöver tidigare beslutade uppdrag, skulle lämna förslag på hur sjukförsäkringen för företagare bättre kan anpassas till företagarnas behov och möjlighet att vara täckta av försäkringen. Utredningen lämnade betänkandet Trygghetssystemen för företagare (2008:89) . I bilaga 1 återfinns en sammanfattning av betänkandet och i bilaga 2 dess lagförslag. En förteckning över remiss- instanserna som avgett yttrande finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2008/6738/ENT). I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) aviserade regeringen, med utgångspunkt i betänkandet Trygghetssystemen för företagare, ett antal åtgärder för att stärka tryggheten för företagare. De aviserade förslagen syftar bland annat till att öka valfriheten för företagare samt till att förtydliga och förenkla regelverket. Inom sjukförsäkringssystemet aviserade regeringen minskade egen- avgifter till följd av en grundläggande karenstid samt förbättrade möjligheter för egenföretagare av välja karenstid. Regeringen aviserade också att den som startar enskild näringsverksamhet eller ett handelsbolag under ett uppbyggnadsskede bör få rätt till sjukpenninggrundade inkomst (SGI) motsvarande vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Vidare aviserades ett slopande av den regel som begränsar egenföretagares SGI till motsvarande högst vad en anställd skulle ha haft. Inom föräldraförsäkringen aviserades en ökad ersättning per dag för tillfällig föräldrapenning för egenföretagare. På arbetsmarknadsområdet aviserade regeringen att regelverket ska förtydligas och att företagarnas skydd i arbetslöshetsförsäkringen ska stärkas. Företagarbegreppet i arbetslöshetsförsäkringen bör kopplas till inkomstskattelagen. Vidare aviserades att möjligheterna till tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet bör utökas och att reglerna för samman- läggning av inkomster från näringsverksamhet och anställning bör förtydligas. En företagare som lägger ner företaget efter start bör, om det är mer förmånligt, kunna få sin arbetslöshets- ersättning baserad på inkomster av tidigare anställning. Vidare bör skyddet stärkas för personer som fortsätter att driva företag även när lönsamheten försämras, genom att arbetslöshetsersättningen baseras på den senaste taxeringen eller, om det är mer förmånligt, på de som föregår inkomståret i den senaste taxeringen. Den som bedrivit närings- verksamhet vid sidan om en heltidsanställning eller heltidsföretagande bör kunna få denna sidoverksamhet bedömd som bisyssla, oavsett hur stora inkomster den genererat. Inkomsterna från sidoverksamheten som ett visst angivet belopp bör däremot, precis som i Regeringen aviserade även att uppdrag att i samråd med utreda havandeskaps- penning på grund av risker i arbetsmiljön för egenföretagare. Ovanstående förslag avser företagarnas egna socialförsäkringsskydd. Utöver detta aviserade regeringen i budgetpropositionen ett generellt högkostnadsskydd för sjuklönekostnader, omfattande alla arbetsgivare. Det innebär att arbetsgivare bör få ersättning vid särskilt höga sjuklönekostnader. Några av förslagen i denna proposition avviker från förslagen i betänkandet Trygghetssystemen för företagare. Förslagen har redovisats i promemorian Sjukpenninggrundande inkomst, karenstider och egen- avgifter för egenföretagare (dnr N2008/6738/ENT), vilken remitterades . I bilaga 4 återfinns en sammanfattning av promemorian och i bilaga 5 dess lagförslag. En förteckning över remissinstanserna som avgett yttrande finns i bilaga 6. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (dnr N2008/6738/ENT). I propositionen lämnas bl.a. ett förslag till ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön, som avser högkostnadsskyddet. Lagförslaget är av sådan karaktär att Lagrådets yttrande borde inhämtas. Lagrådet har dock tidigare yttrat sig över ett lagförslag som överensstämmer med det nu lämnade lagförslaget (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr 2002/03:235). Lagrådets yttrande över förslaget godtogs, såvitt nu är ifråga, i sin helhet. Bestämmelserna om högkostnadsskyddet gällde . Regeringens nu framlagda förslag ligger helt i linje med Lagrådets tidigare yttrande i frågan. Mot denna bakgrund får det nu framlagda förslaget anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. I propositionen föreslås ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närstående- vård, lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare, lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Dessa faller inte inom Lagrådets granskningsområde. Förslaget till ändring i socialavgiftslagen (2000:980) är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Trygghet för företagare Utgångspunkten för det statliga åtagandet med gemensamma trygghets- system är att det finns klara välfärdsvinster med att samtliga invånare har ett gott försäkringsskydd mot inkomstbortfall vid arbetslöshet, sjukdom, föräldraledighet m.m. De allmänna försäkringarna svarar för en betydande andel av den offentliga sektorns utgifter. finansieringen av trygghetssystemen bygger således på hög syssel- Prop. 2009/10:120 sättning. Det finns ett positivt samband mellan entreprenörskap, näringslivs- dynamik och ekonomisk tillväxt. Den ekonomiska utvecklingen i bestäms av produktivitetstillväxten och utvecklingen av antalet arbetade timmar. En del av produktivitetstillväxten beror på möjligheterna till nyföretagande, företagstillväxt, företags överlevnad samt frigörelse och omallokering av resurser. Därutöver är stabila offentliga finanser centralt. Regeringen avser därför fortsätta den nuvarande inriktningen på närings- politiken som syftar till att skapa ett företagsklimat i världsklass, vilket medför att förutsättningarna för tillväxt i såväl nya som befintliga företag förbättras. Det här kapitlet inleds med en kort redogörelse för vilken betydelse trygghetssystemen har för företagsklimatet och för valet mellan anställning och företagande, för etablerade företagare samt för företags utveckling och tillväxt (avsnitt 4.1). Kapitlet avslutas med en beskrivning av hur företagandet har utvecklats i det och ser ut (avsnitt 4.2). 4.1Trygghet har betydelse för företagande Många faktorer i ett samhälle har betydelse för individers val och incitament att bli företagare, liksom för företagares vilja och incitament att låta sitt företag utvecklas, växa och anställa. Makroekonomisk stabilitet, goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är alla nödvändiga delar av ett gott företagsklimat. Många utgiftsområden vid sidan om näringspolitiken har betydelse för företagsklimatet. De sociala trygghetssystemen hör till flera utgifts- områden eftersom arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen omfattas. Dessa utgiftsområden kan betraktas som en del av företags- klimatet eftersom de har betydelse för de beslut som individer och före- tag fattar. De sociala trygghetssystemens utformning kan påverka individers val mellan att vara anställd eller företagare och etablerade företagares val mellan att fortsätta vara företagare eller ej. Utformningen av de sociala trygghetssystemen påverkar också företags beslut att anställa. Ungas1 inställning till och kunskaper om företagande undersöks i en återkommande studie, Entreprenörskapsbarometern2, som låter genomföra. Undersökningen visar att intresset för att starta företag generellt sett är stort bland unga i . Intresset är dock något lägre bland kvinnor än bland män. Enligt undersökningen har trygghet betydelse för en del individer i valet mellan anställning och företagande. En del förknippar företagande med mindre trygghet jämfört med anställning och kan därför inte tänka sig att bli företagare. 2Undersökningen besvarades av drygt 8 000 unga i åldern , vilket motsvarar en svarsfrekvens på . De vanligaste skälen till att unga kvinnor och män inte kan tänka sig att Prop. 2009/10:120 bli företagare är att de saknar intresse av att driva företag, att företagande tar för mycket tid och engagemang och att det är många och krångliga regler att följa som företagare. Entreprenörskapsbarometern visar också att den ekonomiska osäkerheten och den minskade tryggheten som är förknippad med företagande avskräcker kvinnor i större utsträckning än män från att bli företagare. Detta gäller inte bara den unga delen av befolkningen, utan framgår även av Entreprenörskapsbarometer som omfattade hela befolkningen (). Trygghet kan också ha betydelse för etablerade företagares val att fortsätta som företagare eller ej. Etablerade företagare anser att de har mindre trygghet jämfört med anställda med avseende på ekonomisk trygghet vid sjukdom, arbetslöshet m.m. Det visar under- sökning Företagens villkor och verklighet år 2008.3 Majoriteten av små- företagarna, , svarade att det är sämre att vara företagare än anställd. anser att det är bättre att vara företagare och att det är likvärdigt att vara företagare och anställd med avseende på ekonomisk trygghet vid sjukdom, arbetslöshet m.m. Män och kvinnor som driver företag har ungefär samma uppfattning i frågan. Av Företagens villkor och verklighet framgår även att många småföretagare upplever att rådande sjuklöneregler utgör ett stort hinder för företagets utveckling och tillväxt. 4.2Företagandet i en överblick Nyföretagandet4 har ökat i . Från att ha legat ganska stabilt på en nivå kring 36 000 nya företag , har nyföretagandet passerat 50 000 nya företag . Den kraftiga ökningen som ägde rum kan till stor del förklaras av en omläggning av statistiken.5 Ungefär var tredje nyföretagare är kvinna, var sjätte har utländsk bakgrund och var fjärde är . Nyföretagandet har ökat något mer bland kvinnor än bland män . Över hälften av de nya företagen startas som en sidoverksamhet. hade av nyföretagarna en annan sysselsättning vid sidan om företaget, vilket är en svag ökning jämfört . De flesta hade en anställning vid sidan om företaget och en mindre del drev ett annat företag. Detta avspeglas i att majoriteten av de nya företagen 3Undersökningen besvarades av drygt 18 000 småföretag med upp till 50 anställda och en omsättning . Undersökningen besvarades av personer som driver enskild firma, handelsbolag och aktiebolag. 4Detta avsnitt bygger på den officiella statistiken över nystartade företag som Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) svarar för. genomförs undersökningen som ligger till grund för statistiken på ett annat sätt, vilket medfört att fler kortlivade företag som avvecklas inkluderas. Dessutom inkluderas även branschgrupperna jordbruk, skogsbruk och fiske och fastighetstjänster samt fler juridiska former . Vidare har den tidigare åldersbegränsningen gällande innehavare av enskilda firmor slopats. startas som enskild firma. startades av de nya före- Prop. 2009/10:120 tagen som enskild firma, som handels- eller kommanditbolag och som aktiebolag. 4.2.2Antalet företagare ökar svagt i De senaste årens ökning av antalet nystartade företag har inte följts åt av en motsvarande ökning av antalet företagare i Sverige6. Antalet före- tagare låg stabilt omkring 300 000 personer . skedde en omläggning av statistiken,7 vilket innebar att antalet företagare ökade till 380 000. En svag ökning av antalet före- tagare ägde rum åren 20052008, vilket resulterade i att antalet före- tagare uppgick till drygt 400 2008. Kvinnor är underrepresenterade bland företagarna. av företagarna är kvinnor, vilket kan jämföras av de anställda på arbetsmarknaden. Könsfördelningen är jämnare bland de yngsta företagarna och blir skevare med stigande ålder. Företagare är i genomsnitt äldre än anställda på arbetsmarknaden. av företagarna är , vilket kan jämföras av de anställda. Över hälften av alla företagare är och var femte är . De anställda återfinns främst i åldersintervallet och endast en av nio anställda är eller äldre. Företagare väljer oftast att bedriva sin näringsverksamhet i enskild firma, handelsbolag eller aktiebolag. Personer som driver enskild firma eller handelsbolag brukar gemensamt omnämnas egenföretagare. Omkring två av tre företagare var egenföretagare och knappt en tredjedel var företagare i eget aktiebolag . Totalt sett har andelen företagare i eget aktiebolag minskat till förmån för antalet egenföretagare. I siffror var 254 000 egenföretagare och 148 000 före- tagare i eget aktiebolag . var av de före- tagande kvinnorna och av de företagande männen egenföre- tagare. Det innebär att av kvinnorna och av männen var företagare i eget aktiebolag. 4.2.3Företagandet i jämfört med i andra länder Nyföretagandets omfattning i jämfört med i andra länder beror i hög grad på om antalet nya företag relateras till befolkningen eller före- tagsstocken. Statistik från visar att ligger i mitten av EU-länderna när nyföretagandet relateras till befolkningen. har däremot bland det lägsta nyföretagandet i när antalet nya företag 6 Detta avsnitt bygger på Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) från (). 7SCB bytte källa för att identifiera företagare . Den nya källan innebär att även verksamheter med underskott inkluderas vid klassificering av sysselsatta företagare. En jämförelse av de två definitionerna avseende visar att den nya definitionen medförde att antalet företagare ökade med drygt 58 000. relateras till företagsstocken, vilket delvis beror på att har ett Prop. 2009/10:120 stort antal företag i relation till befolkningen. I är företagarandelen bland kvinnor, vilket kan jämföras med genomsnittet på för EU27. Före- tagarandelen för män i är , vilket kan jämföras med i genomsnitt i EU27. Andelen företagare i är alltså lägre än EU-genomsnittet för såväl kvinnor som män. Avståndet till EU-genomsnittet är dock större bland svenska kvinnor än bland svenska män.8 har jämfört små-, medelstora och stora företags bidrag till sysselsättningen i de 25 länderna som var medlemmar i . Små och medelstora företag stod tillsammans för av sysselsättningen i , vilket var strax under EU-genomsnittet på . Jämfört med har svenska små och medelstora företags betydelse för sysselsättningen ökat. 5.1Nuvarande regler inom sjukförsäkringen och den tillfälliga föräldrapenningen Sjuk- och föräldraförsäkringen omfattar såväl egenföretagare som arbetstagare. Försäkringarna är dock olika för företagare med aktiebolag och egenföretagare som driver egen verksamhet i form av t.ex. enskild firma eller handelsbolag. En företagare som bedriver verksamhet i aktie- bolagsform (fåmansbolag) betraktas nämligen som arbetstagare, inkomsterna behandlas skatterättsligt som inkomst av tjänst varför bolaget betalar arbetsgivaravgifter och företagaren omfattas av de social- försäkringsregler som gäller för anställda. En egenföretagare har däremot inkomst av näringsverksamhet, betalar själv sina egenavgifter och omfattas av de socialförsäkringsregler som gäller för personer som har inkomst av annat förvärvsarbete (än anställning).