prop · GX0386 · 2010-01-19 00:00:00 — I förhållande till innebär rådsbeslutet en utökning i detta avseende, bl.a. genom att fotografier och fingeravtryck samt s.k. länkar till andra registreringar får registreras. En länk gör det möjligt att vid en träff på en registrering få fram annan registrerad relevant information. En registrering avseende ett barn som har efterlysts som försvunnet kan t.ex. länkas till en registrering avseende den person som har efterlysts för att gripas och överlämnas på grund av delaktighet i bortförandet av barnet. Det som anges i artikel 20 har till stora delar sin motsvarighet i artiklarna 94.2 och 94.3 i . Såväl konventionen som rådsbeslutet reglerar uttömmande vilka uppgifter som får registreras för uppgiftskategorin personer. Det saknas emellertid bestämmelser om vilka uppgifter som får registreras för uppgiftskategorin föremål. Artikel 20.3 i rådsbeslutet skiljer sig i dessa avseenden endast språkligt från artikel 94.3 i . Även vid registrering av en framställning om ett föremål kan personuppgifter förekomma. Enligt regeringens mening bör det därför förtydligas att uppräkningen i 4 § lagen om Schengens informationssystem inte är uttömmande när det gäller vilka personuppgifter som får finnas i registret. Däremot är den i enlighet med såväl som rådsbeslutet uttömmande när det gäller vilka uppgifter som får registreras vid en framställning om en person. Vissa av dessa uppgifter är inte nödvändigtvis personuppgifter i personuppgiftslagens mening. Även detta bör tydliggöras i den svenska lagtexten. I förhållande till innebär rådsbeslutet den skillnaden att samtliga förnamn på registrerade personer får registreras (artikel 20.3a). Detta kräver en ändring av 4 § 3 lagen om Schengens informationssystem. Den i sak mest genomgripande förändringen av bestämmelsen i förhållande till är dock att fler typer av uppgifter som rör en framställning om en person får registreras, bl.a. fotografier och fingeravtryck, uppgift om huruvida personen har rymt, länkar till andra registreringar som har lagts in i SIS, samt uppgift om typ av brott. Det bör anmärkas att varken eller rådsbeslutet innehåller några bestämmelser som ålägger medlemsstaterna att regi- strera framställningar (även om artikel 23 i beslutet innehåller en bestämmelse med krav på att vissa uppgifter måste framgå av registret för det fall en framställning registreras). Detta hänger samman med att införandet av en registrering i SIS innebär en begäran om att övriga stater ska vidta en viss åtgärd om den eftersökta personen eller föremålet påträffas. Varje Schengenstat råder själv över vilka åtgärder som den i varje särskilt fall vill begära och därigenom vilka framställningar den själv lägger in i sin nationella enhet (se prop. 1997/98:42 s. 108). Utvidgningen av vilka typer av uppgifter som får registreras när det gäller framställningar om personer innebär därför inte någon skyldighet för medlemsstaterna att registrera nya uppgifter, t.ex. fotografier och fingeravtryck, om ett sådant förfarande inte är förenligt med nationell rätt. Mot bakgrund av att syftet med SIS II är att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och öka effektiviteten i brottsbekämpningen framstår det som lämpligt att i svensk rätt införa bestämmelser som möjliggör att fotografier och fingeravtryck registreras i SIS. Eftersom 4 § lagen om Schengens informationssystem uttömmande reglerar vilka typer av uppgifter som får registreras i SIS när det gäller en framställning om en person, måste den paragrafen kompletteras om det ska bli möjligt att registrera alla de typer av uppgifter som rådsbeslutet tillåter. När det gäller länkar bör det anmärkas att skapandet av en länk mellan två befintliga registreringar innebär att en ny uppgift tillförs respektive registrering. Det innebär att även möjligheten att registrera länkar i SIS kräver en komplettering av nämnda paragraf. 5.3.3Uppgifter som måste registreras vid registrering av uppgifter om personer Regeringens förslag: I lagen om Schengens informationssystem tas en bestämmelse in som innebär att en person får bli föremål för regi- strering endast om det finns vissa grundläggande uppgifter om perso- nen och dessa registreras. Det ska också framgå att även övriga upp- gifter om personen som finns tillgängliga och som får registreras ska registreras. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, men har en något annorlunda formulerad lagtext. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändningar. Kammarrätten i och Migra- tionsverket anför dock att det i 4 § i lagen om Schengens informationssy- stem bör införas ett förtydligande om att registrering får ske även om inte alla uppgifter som räknas upp i artikel 20.3a i rådsbeslutet finns tillgängliga. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 23 förutsätter en regi- strering i SIS att ett visst minimum av uppgifter finns tillgängliga och läggs in i systemet. Om inte alla dessa uppgifter finns, får alltså någon registrering inte göras. De uppgifter som måste finnas är efternamn, förnamn, namn vid födseln och tidigare använda namn och eventuella alias (artikel 20.3 a), kön (artikel 20.3 d), begärt förfarande (artikel 20.3 l), samt i förekommande fall, en hänvisning till det beslut som ger upphov till registreringen (artikel 20.3 k). Enligt artikeln gäller därutöver att alla andra uppgifter som räknas upp iartikel 20.3 ska registreras om de finns tillgängliga. Bestämmelsen saknar motsvarighet i och kräver en motsvarande svensk reglering. Som har uppmärksammats i promemorian har artikeln getts en utform- ning som kan förefalla innebära att registrering inte får ske om inte alla de angivna uppgifterna finns. Registrering skulle i så fall inte få ske om det exempelvis finns uppgifter om efternamn och förnamn men inte om Prop. 2009/10:86 ett tidigare använt namn eller ett alias. Med hänsyn till ändamålet med bestämmelsen framstår dock en sådan tolkning inte som rimlig. Artikeln bör därför enligt regeringens mening uppfattas på det sättet att en regi- strering ska kunna ske även om sådana uppgifter saknas. Kammarrätten i och anför att ett förtydligande i den före- slagna lagtexten bör göras i detta avseende. Regeringen, som instämmer i remisskritiken, föreslår därför en i förhållande till promemorian något reviderad författningstext. Lagrådet har mot bakgrund av lydelsen av rubriken och det huvudsakliga innehållet i bestämmelsen föreslagit att föreskrifterna i tredje stycket tas in i en ny paragraf och föregås av en ny rubrik. Regeringen godtar Lagrådets förslag. 5.3.4Registrering av kompletterande uppgifter i vissa fall Uppgifter om personer som är efterlysta för gripande för överlämnande eller utlämning Regeringens förslag: Lagen om Schengens informationssystem ändras så att det blir möjligt att lägga in en kopia av en europeisk arresteringsorder i SIS. I lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder görs en följdändring med anledning av att SIS kommer att innehålla kopior av en europeisk arresteringsorder. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Dock har 4 § lagen om Schengens informationssystem och 4 kap. 2 § andra stycket lagen om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder fått något annorlunda lydelser. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: I rådsbeslutets kapitel V (artiklarna ) finns särskilda bestämmelser om registreringar om personer som är efterlysta för att gripas och överlämnas eller utlämnas. Artiklarna 26 och 27 i rådsbeslutet motsvarar i huvudsak artikel 95 i . Den artikeln har genomförts i 3 § 1 lagen om Schengens informationssystem, som anger att registret ska innehålla framställningar om omhändertagande av en person som har efterlysts för överlämnande eller utlämning. Till skillnad från och den svenska lagstiftningen föreskriver dock rådsbeslutet att en kopia av en europeisk arresteringsorder, i förekommande fall, också ska läggas in i registret (artikel 27). Övergångsvis kommer det dock att förekomma efterlysningar i SIS som avser en europeisk arresteringsorder men som inte åtföljs av en sådan kopia. Den nya ordningen med att en kopia av en europeisk arresteringsorder ska läggas in i SIS i samband med registreringen av en begäran om överlämnande syftar till att underlätta och effektivisera det praktiska information som finns där kommer därmed att finnas tillgänglig redan utlämningsbegäran skickas direkt utan användning av SIS. Detta främjar bl.a. en korrekt bedömning av de frågor om tvångsmedelsanvändning beträffande den eftersökte som ska göras. För att tillgodose kravet på att kopior av en europeisk arresteringsorder ska läggas in i SIS behöver nuvarande reglering kompletteras i flera avseenden; dels vad gäller registrering av ytterligare uppgifter, dels såvitt avser införandet av en specifik handling i registret. Lagen om Schengens informationssystem innehåller en uttömmande reglering av vilka uppgifter som får läggas in i registret när det gäller framställningar som rör personer (4 §). Eftersom artikel 27 innebär att fler uppgifter än de som tillåts ska föras in i registret, nämligen sådana som finns i en europisk arresteringsorder, måste ett tillägg med den innebörden göras i 4 §. Rådsbeslutet föreskriver dock inte enbart att de nämnda uppgifterna ska finnas i registret utan också i vilken form de ska läggas in, nämligen genom att en kopia av den europeiska arresteringsorderns tillförs registret. I vilken form ett visst slag av uppgifter ska tillföras registret bör enligt regeringens mening inte regleras i lag utan på förordningsnivå. Av artikel 31.1 i rådsbeslutet följer vidare att en registrering i SIS enligt artikel 26 (efterlysningen) tillsammans med de uppgifter som registreras med stöd av artikel 27 (kopian av arresteringsordern) ska ha samma giltighet som en europeisk arresteringsorder. Det får betydelse för regleringen i lagen (2003:1156) om överlämnande från enligt en europeisk arresteringsorder som innehåller bestämmelser som rör framställningar kopplade till en europeisk arresteringsorder i SIS. Enligt 4 kap. 1 § första stycket i lagen får en arresteringsorder översändas genom SIS eller genom ett annat system för eftersökning av personer som är misstänkta för brott. Den kopia av arresteringsordern som fortsättningsvis ska läggas in i SIS i samband med registreringen av en begäran om överlämnande ska anses utgöra en fullvärdig europeisk arresteringsorder som översänts i enlighet med detta lagrum. Någon ändring av den paragrafen är inte påkallad. De formkrav som anges i 4 kap. 2 § första stycket gäller även i dessa fall. Det bör anmärkas att rådsbeslutet ger utrymme för att registrera en efterlysning grundad på en europeisk arresteringsorder innan det finns en färdig arresteringsorder av vilken en kopia kan läggas in i registret. Så bör dock naturligtvis ske endast i undantagsfall. I 4 kap. 2 § andra stycket nämnda lag föreskrivs att en efterlysning som är registrerad i SIS, eller i ett annat system för eftersökning av personer, och som gäller utlämning eller överlämnande till en medlemsstat i Europeiska unionen, ska jämställas med en europeisk arresteringsorder i avvaktan på att en sådan översänds. Avsikten med bestämmelsen är att handläggningen av ärendet ska kunna påbörjas redan med stöd av efterlysningen och på så sätt främja möjligheterna att kunna överlämna den eftersökte sedan arresteringsordern kommit in (prop. 2005/06:137 s. 25 och 29). Även om en kopia av arresteringsordern framgent ska finnas i SIS kommer det under en övergångstid att finnas efterlysningar som inte åtföljs av en sådan. Översändande genom andra system, t.ex. , kommer också att förekomma. Det finns därför behov av att behålla bestämmelsen i 4 kap. 2 § andra stycket, men den bör, när det gäller SIS, begränsas till registreringar som inte innehåller en kopia av arresteringsordern. I lagrådsremissens lagförslag avslutas bestämmelsen med orden ska jämställas med en arresteringsorder i avvaktan på att en Prop. 2009/10:86 sådan översänds. Lagrådet har anfört att ordet order bör läggas till efter ordet sådan i förtydligande syfte. 4 kap. 3 § följer utredning ska inledas när en arresteringsorder har skickats direkt till åklagaren om det då är känt att den eftersökte finns på en viss plats i , eller när det på annat sätt framkommer att den som eftersöks finns här i landet. att en kopia av den europeiska arresteringsordern kommer att finnas tillgänglig i SIS innebär alltså inte att ett ärende anses vara inlett i och att åklagaren är skyldig att inleda en utredning. skyldighet inträder först då det blir känt att den som eftersöks befinner sig på en viss plats i . Den nya ordningen påverkar därmed inte frågan om när ett arresteringsorderärende ska anses ha inletts i en utredning inträder. 4 kap. 3 § behöver därmed inte ändras. I detta sammanhang finns det även anledning att beröra de allmänna bestämmelserna i artikel 24 om flaggning. Flaggning innebär att en medlemsstat får begära att en registrering i SIS åtföljs av ett meddelande om att verkställighet inte kommer att ske på dess territorium. möjlighet följer redan av (artikel 94.4). konventionen genomfördes i svensk rätt, gjordes bedömningen att reglerna om flaggning inte krävde någon annan åtgärd än att det i lagen om Schengens informationssystem angavs att uppgifter om verkställighetsförbud får registreras. Rådsbeslutet innehåller i förhållande till mer detaljerade bestämmelser om förutsättningarna för och förfarandet i samband med flaggning. mån dessa behöver författningsregleras kan det dock enligt regeringens mening ske genom förordningsbestämmelser. Uppgifter om försvunna personer Regeringens förslag: Lagen om Schengens informationssystem ändras för att möjliggöra registrering av uppgifter om huruvida en förvunnen person behöver omhändertas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar det utan Skälen för regeringens förslag: Artiklarna 32 och 33 i rådsbeslutet reglerar registrering av uppgifter om försvunna personer. 32 kan en sådan registrering avse dels situationer då en förvunnen person behöver, som det uttrycks i rådsbeslutet, ställas under beskydd, dels fall då skälet för efterlysningen endast är att man vill få reda på var personen Med uttrycket att en person behöver ställas under beskydd torde närmast avses att personen behöver omhändertas för sin egen eller för någon annans skull. När en försvunnen person har återfunnits, ska den medlemsstat som har lagt in registreringen underrättas om var personen finns (artikel 33). personen är myndig, får dock uppgifter inte lämnas ut utan hans eller hennes samtycke, utom mellan de behöriga myndigheterna. En uppgift Prop. 2009/10:86 om att en registrering har raderats på grund av att personen har påträffats får dock alltid lämnas till den som har anmält personen som försvunnen. Bestämmelserna överensstämmer huvudsakligen med artikel 97 i som har genomförts i svensk rätt genom 3 § 3 och 4 lagen om Schengens informationssystem. I förhållande till Scheng- enkonventionen innehåller rådsbeslutet två nyheter i sak, dels en skyl- dighet att anteckna i registret om en person behöver omhändertas eller inte, dels en uttrycklig möjlighet att underrätta den som har anmält en person som försvunnen om att personen har påträffats trots att huvudre- geln är att samtycke krävs om personen är myndig. Skyldigheten att anteckna i SIS om en försvunnen person behöver omhändertas eller inte bör enligt regeringens mening regleras i författ- Rådsbeslutet i denna del genomförs lämpligast genom en ändring i 4 § lagen om Schengens informationssystem som reglerar vilka uppgifter som får registreras i SIS när det gäller framställningar som rör personer. Vad sedan gäller förbudet mot att utan samtycke lämna ut uppgifter om en försvunnen myndig person som har påträffats och det specifika undantag från kravet på samtycke som rådsbeslutet föreskriver kan Uppgiften att en person som finns registrerad i SIS som försvunnen har påträffats i torde normalt omfattas av sekretess enligt 37 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen. I ett enskilt fall är det dock möjligt att efter en prövning av sekretessen lämna ut sådana upp- gifter till den som har anmält en person som försvunnen, nämligen om det står klart att det inte medför men för den enskilde eller någon närstå- ende till honom eller henne. Regeringen gör därför bedömningen att någon lagändring i detta avseende inte är nödvändig. När det gäller registreringar om försvunna personer finns det liksom när det gäller registreringar om personer som är efterlysta för gripande för överlämnande eller utlämning möjlighet att även registrera en Bestämmelser om förfarandet när det gäller flaggning kan i den utsträckning det behövs enligt regeringens mening genomföras på Uppgifter om personer som söks för att delta i ett rättsligt förfarande Regeringens förslag: Lagen om Schengens informationssystem ändras så att det blir möjligt att registrera uppgifter om åtalade personer för ytterligare ändamål. Bestämmelsen utformas på ett sådant sätt att den blir tillämplig även på den som ska föreläggas en ordningsbot eller på den mot vilken ett strafföreläggande ska utfärdas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, men lagtexten har en något annorlunda avfattning. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar det utan Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 34 får uppgifter om vissa uppräknade personkategorier som söks för att delta i ett rättsligt förfarande eller för att verkställa ett frihetsberövande straff registreras i SIS i syfte att få reda på var personerna befinner sig. sak väsentligen av artikel 98 i , som har genom- förts i 3 § 5 lagen om Schengens informationssystem. I förhållande till har dock tillämpningsområdet utvidgats något. Beträffande åtalade personer ska uppgifter inte endast kunna läggas in då någon kallats eller söks för att inställa sig i rätten utan även då någon ska delges övriga handlingar i samband med ett brottmålsförfarande. Lagen om Schengens informationssystem behöver därför kompletteras i detta avseende. Nytt är även att det i SIS får registreras uppgifter om dömda personer som ska delges domen. I sådana situationer bör det enligt regeringens mening vara möjligt att registrera uppgifter med stöd av bestämmelsen om registrering av uppgifter om åtalade personer. Därtill kommer att i delges inte brottmålsdomar på annat sätt än att de expedieras. Rådsbeslutet i denna del bör därför inte föranleda något ytterligare tillägg. Ytterligare en ändring i förhållande till har gjorts i rådsbeslutet i den bestämmelse som tar sikte på den som ska inställa sig för verkställighet av frihetsberövande (artikel 34.d). I används uttrycket frihetsberövande medan det i rådsbeslutet står frihetsberövande straff. Frihetsberövande straff är ett mer begränsat begrepp som enligt terminologi endast omfattar påföljden fängelse. Enligt regeringens mening är en lämplig avgränsning i 3 § lagen om Schengens informationssystem i stället frihetsberövande påföljd. Detta torde stämma bäst överens med bestämmelsens avsikt och gör för svenskt vidkommande att även av allmän domstol i brottmålsdom utdömda frihetsberövande vårdpåföljder omfattas. Administrativa beslut om frihetsberövande vårdinsatser och frihetsberövanden under rättegång faller utanför tillämpningsområdet för denna bestämmelse. Dessa omfattas dock av den bestämmelse i 3 § lagen om Schengens informationssystem som tar sikte på tillfälligt omhändertagande av en person med hänsyn till hans eller hennes eller någon annans säkerhet respektive bestämmelsen om personer som är efterlysta för överlämnande eller utlämning. Varken eller rådsbeslutet innehåller bestäm- melser som uttryckligen tar sikte på den hantering av utdömande av påföljd som kan förekomma utanför domstol, för svenskt vidkommande genom föreläggande av ordningsbot eller genom strafföreläggande. De ändamål som ligger bakom såväl konventionen som rådsbeslutet talar dock enligt regeringens mening för att även sådana förfaranden ligger inom ramen för rådsbeslutets tillämpningsområde. Lagen om Schengens informationssystem bör därför utformas i enlighet med detta. Lagrådet har föreslagit en annan författningsteknisk lösning än regeringen gjorde i lagrådsremissen. Regeringen godtar Lagrådets förslag. Uppgifter om personer som omfattas av dold övervakning eller särskild kontroll Regeringens bedömning: Rådsbeslutets bestämmelser om vilka upp- gifter som får föras in i SIS i samband med registrering av en framställning om en person som omfattas av dold övervakning eller särskild kontroll kräver inte några författningsändringar. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens Prop. 2009/10:86 bedömning. Remissinstanserna: Instämmer i promemorians bedömning eller lämnar den utan invändningar. Skälen för regeringens bedömning: Artikel 36 reglerar registrering av uppgifter i SIS om personer eller fordon, fartyg, luftfartyg och containrar beträffande vilka det begärs att diskret kontroll (i lagen om Schengens informationssystem används uttrycket dold övervakning) eller särskild kontroll ska vidtas. Bestämmelsen överensstämmer i sak med , med den språkliga skillnaden att uttrycket hemlig övervakning har ersatts med begreppet diskret kontroll. som i anges i rådsbeslutet vad en diskret kontroll närmare ska bestå i. I uttrycket ligger dock att det är fråga om en åtgärd som är dold för den person som berörs. framställning om dold övervakning om det finns misstanke om synnerligen grov brottslighet. Med särskild kontroll avses längre gående kontroller där också användning av tvångsmedel kommer i fråga, t.ex. husrannsakan för att eftersöka föremål (se prop. 1999/2000:64 s. 123). registreras inte framställningar om särskilda kontroller. sin bakgrund i att en motsvarande utländsk begäran inte efterkoms av utan behandlas som en begäran om dold övervakning. i stället en framställning om internationell rättslig hjälp i brottmål för att ska vidta särskilda kontrollåtgärder. Vid genomförande valdes uttrycket dold övervakning för det som i rådsbeslutet benämns diskret kontroll (3 § 6 lagen om Schengens informationssystem). finns det ingen anledning att göra någon lagändring på grund av den något ändrade språkliga avfattningen i rådsbeslutet. denna del är alltså inte nödvändig. Det får i det fortsatta författningsar- betet övervägas om den skyldighet att underrätta övriga medlemsstater om att en framställning avseende dold övervakning har registrerats som följer av artikel 36.3 bör regleras på förordningsnivå. Också i anslutning till registreringar som avser framställningar om diskreta eller särskilda kontroller avseende personer liksom när det gäller registreringar om personer som är efterlysta för gripande för över- lämnande eller utlämning och försvunna personer finns det möjlighet att även registrera en flagga. Bestämmelser om förfarandet när det gäller flaggning kan i den utsträckning det behövs enligt regeringens mening genomföras på förordningsnivå. Uppgifter om andra personer än den som avses med en registrering Regeringens förslag: Lagen om Schengens informationssystem ändras så att det blir möjligt att registrera uppgifter om en annan person än den som avses med en registrering, om det behövs för att undvika förväxling av personer. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar det utan Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i artiklarna 50 och Prop. 2009/10:86 51 om åtgärder vid identifieringsproblem saknar motsvarighet i Scheng- Syftet med bestämmelserna är att undvika personför- växling. En möjlighet att registrera kompletterande uppgifter om perso- ner i sådana situationer bör införas i svensk rätt.