prop · GY031d21 · 2010-10-12 00:00:00 — Verksamheten bidrar till energieffektiviseringsmålen samt till minskade koldioxidutsläpp och ökad användning av förnybar energi. Beviljade medel till området ligger på samma nivå som , jämfört har anslagen dock ökat. Ett område som prioriterats är energieffektivisering i industrins processer, i första hand inom massa- och pappersindustrin samt inom järn och stålindustrin. har bidragit till finansieringen av en ny massalinje för tillverkning av termomekanisk pappersmassa i utanför . Den nya tekniken provas i fullskala och har elförbrukningen räknat på årsbasis minskat med 90 GWh. Verksamheten bidrar till EU:s bindande mål om förnybar energi . Verksamheten kring vindkraft bidrar till planeringsramen för vindkraft på . Beviljade medel till projekt inom temaområdet perioden och uppgick till . har följande områden prioriterats: -Utvecklingen av ett robust och mer effektivt framtida elnät med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet. Nätet anpassas för en stor andel elproduktion från förnybara energikällor med en centraliserad och distribuerad generering. -Utveckling av elproduktionstekniker från flödande energikällor. Insatserna fokuseras på utvecklingsområdena vattenkraft, vindkraft, vågkraftsteknik, solcellsteknik och kraftvärme med biobränslen. Energisystemstudier ökar kunskapen om energisystemets funktion och är därmed en grundförutsättning i allt arbete som syftar till att de energipolitiska målens ska uppnås. Beviljade medel till projekt inom temaområdet uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Verksamhet som prioriterats 2009 är: -Analys av energimarknadernas funktion samt av energi- och klimatpolitiska styrmedel och deras konsekvenser. -Beteenderelaterad energiforskning. -Forskningsprojekt som har relevans för de internationella klimatförhandlingarna under . Arbetet med affärsutveckling och kommersialisering av ny teknik underlättar för det svenska näringslivet att kommersialisera tekniker som bidrar till att och övriga världen kan ställa om till ett hållbart energisystem. Verksamheten bidrar på så sätt i arbetet med att uppnå klimat- och energimålen. som har arbetat med villkorslån och affärsutvecklingsstöd har 31 bolag beviljats lån. Med syftet att stimulera kommersiella aktörer att bidra till företagens utveckling genomförs även informationsinsatser till investerare för att förse dem med bättre beslutsunderlag och därmed ökat intresse för investeringar inom energiområdet. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har ett väl etablerat samarbete med beträffande energiinriktad grundforskning. För årliga utlysning finns en principiell överenskommelse mellan som innebär att utlysningen kompletteras med en energirelevansbilaga och att inkomna ansökningar bedöms även utifrån ett energiperspektiv. Vid utlysning inkom 106 ansökningar med energibilaga. beslutade att de 20 högst rankade projekten ska erhålla finansiering från med totalt 15,8 mnkr för . har deltagit och stöttat svenskt deltagande i ett stort antal internationella forskningssamarbeten, främst inom ramen för EU, det nordiska samarbetet och IEA. I tabell 2.6 redovisas antal beslut och beviljade stöd till forskning, utveckling och demon- stration fördelat på de sex temaområdena. ökade de beviljade beloppen kraftigt jämfört med , som en följd av ökade anslag för denna verksamhet. Den största ökningen återfinns inom temaområdet transportsektorn vilket förklaras av att de förstärkta anslagen i budgetpropositionen i första hand avsåg demonstration av andra generationens biodrivmedel. Samfinansieringsgraden, dvs andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, ökade markant eftersom flera av de beviljade stöden avser produkter som är nära ett kommersiellt genombrott. Av tabellen 2.8, som redogör för hur medlen fördelats på olika typer av aktörer, framgår att andelen medel som gått till företag har ökat . Även detta förklaras av att den höjda anslagsnivån, vilken möjliggjorde stöd till ett antal större anläggningar som har samfinansierats med företagen. Att företagens andel av beviljade medel blivit större innebär dock inte att beviljade belopp till andra typer av aktörer har blivit mindre Tabell 2.6 Stöd till forskning, utveckling och demonstration. Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20072009 Energisystemstudier, övrigt mm Tabell 2.7 Samfinansiering av forskning, utveckling och innovation 20072009 Tabell 2.8 Fördelning mellan olika grupper av mottagare Offentliga organ/internationellt har det gjorts ett antal oberoende utvärderingar av program. Utvärderingen av fjärrvärmeforskningsprogrammet visar att detta har publicerat resultat som håller god kvalitet och är relevanta för målgruppen samt att programmet inom givna ramar varit framgångsrikt i arbetet med att stärka konkurrenskraften för fjärrvärme och fjärrkyla genom ökad kunskap och kompetensuppbyggnad. I utvärderingen av branschforskningsprogrammet för energiverk anges att resultat är lätta att implementera men att måluppfyllelsen är svårbedömd, främst eftersom programmets mål är svåra att följa upp. Utvärderaren rekommenderar därför att målen görs mer mätbara. ERA-NET Bioenergi, ett EU-finansierat samarbete mellan forskningsfinansiärer fungerar bra men transparensen och flexibiliteten kan öka enligt utvärderaren. Målen för programmet Market Design Etapp II, ett program som syftar till att öka kunskapen om hur de nordiska elmarknaderna fungerar, har i huvudsak uppfyllts medan andra är tveksamma eller inte går att styrka. Det gäller exempelvis målet om ökad forskarsamverkan och ökad rekryteringsbas. Slutsatsen är dock att programmet varit relevant och till stor nytta för finansiärerna. Kompetenscentra (KC) är ett forskningssamarbete mellan högskola, företag och . har sju av dessa samarbeten utvärderats. Slutsatsen är att två av dem är nationellt ledande inom sitt 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 område och att tre av dem är bland de internationellt ledande. Ett samarbete () är internationellt ledande. Den mineraltekniska forskningsprogrammet får goda betyg. Halvtidsutvärderingen av programmet visar på goda förutsättningar att uppnå energibesparingar i enlighet med målsättningarna för programmet. och början av 2010 gjordes även på regeringens uppdrag en övergripande utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet. Utvärderingen låg sedan till grund för regeringens skrivelse 2009/10:168 Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet, där regeringen gör bedömningen att denna verksamhet motsvarar intentionerna och att den bidrar till målen om en omställning av energisystemet, ökad kompetens och kunskap samt kommersialisering och övrigt nyttiggörande av resultaten. Enligt regeringens bedömning är det dock viktigt att fortsätter arbetet med att förbättra kvaliteten i de insatser som myndigheten finansierar och verkar för att den kunskap som genereras kommuniceras och används i än högre grad. Regeringen gör i skrivelsen även bedömningen att arbetet med att sätta in insatserna i ett vidare sammanhang bör stärkas. Antal doktorander, examina m.m. I tabell 2.9 redovisas antalet finansierade doktorandprojekt och avlagda licentiat och doktorsexamina. Det totala antalet examina som myndigheten medfinansierar fortsätter att öka. Den stora ökningen av verksamma doktorander inom myndighetens finansierade projekt förväntas dessutom resultera i en mer markant ökning av avlagda Doktor- och licentiatexamina. var totalt 512 seniora forskare verksamma inom projekt som helt eller till finansieras av . Andelen kvinnor var vilket är en ökning jämfört med föregående år då denna andel var . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.9 Antal hel- eller delfinansierade licentiat- och doktorsexamina 20062008, fördelat på temaområde Måluppfyllelsen för forskning och innovation inom energiområdet bedöms vara god. Antalet beslut och beviljade medel till forskning, utveckling, demonstration, affärsutveckling och kommersialisering inom energiområdet har ökat även och de oberoende granskningarna som genomförts av forskningsprogrammen visar att dessa har hög vetenskaplig kvalitet och relevans. fortsätter att fokusera och prioritera verksamheten i enlighet med propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127), vilket utvärderats särskilt . Att samfinansieringen från näringslivet har ökat markant visar att den FoU som bedrivs är relevant och intressant för företagen att satsa på. är en väletablerad central aktör vad gäller affärsutveckling och såddfinansiering för nya företag inom områdena förnybar energi och energieffektivisering. Detta område förutspås vara nästa stora globala tillväxtområde. Myndighetens arbete med affärsutveckling och såddfinansiering är en viktig komponent i den innovationsstruktur som är nödvändig för att ska bibehålla och utveckla sin position som leverantör av världsledande tekniker inom området och som hemnation för näringslivet kring dessa tekniker. 2.4.8Svenska kraftnäts ekonomiska resultat Svenska kraftnäts verksamhet är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. syftar till att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. Elberedskapsverksamheten utgör en mindre del av affärsverkets verksamhet. Vidare finansieras verksamheten rörande elcertifikatsystemet och ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel respektive förnybar el med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . redovisade en omsättning på 2009, jämfört med 2008. Den lägre omsättningen beror främst på lägre intäkter som en följd av minskad överföring av el samt minskade flaskhalsintäkter. Tabell 2.10 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Telekomverksamheten har utfört tjänster åt Nätverksamheten för 32 (32) , vilket redovisas som rörelseintäkt för Telekom och motsvarande andel av rörelsekostnaden för Nät. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Målen var att ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. ska även ha en skuldsättningsgrad på högst och kostnadseffektiviteten enligt beslutade mål ska vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektivitet mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. Sådana studier visar att hör till de mest kostnadseffektiva stamnätsföretagen i världen. Även de europeiska stamnätsoperatörernas organisation, ETSO (numera ENTSOE), gör jämförelser av stamnätsavgifterna i medlemsländerna. Jämförelserna visar att den svenska stamnätsavgiften är låg och tillhör de lägsta inom EU. Även en studie som de europeiska tillsynsmyndigheternas samarbetsorganisation presenterat visar på motsvarande resultat. Räntabiliteten på justerat eget kapital blev jämfört för Tabell 2.11 Översikt av de ekonomiska målen 20072010 Det väsentligt lägre resultatet jämfört med föregående år förklaras främst av de extraordinära intäkterna från avyttringen av intressebolaget ASA:s clearingverksamhet, internationella derivathandel och dess konsultbolag till OMX/samt aktieandelen i den tyska elbörsen som uppgick till . Det lägre resultatet förklaras också av att elöverföringen på stamnätet minskade jämfört med som följd av att främst den elintensiva industrin betydligt dragit ner sin förbrukningsvolym. Även flaskhalsintäkterna minskade med jämfört med föregående år. Skuldsättningsgraden blev 0,33 (0,28), vilket är i överensstämmelse med målet om högst 0,55. Resultatet uppgår till vilket är lägre än resultatet . Svenska kraftnäts resultat ska också ses eftersom bl.a. de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag under enskilda år (se vidare tabell 2.11). eget kapital, % Utfallet för elberedskapsverksamheten, som finansierats via utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, uppgick till jämfört med . Medlen avser bl.a. ersättning till beredskapsreserven, inköp av materiel för omedelbara reparationer vid ledningshaverier i stamnät och regionnät och åtgärder i kraftverk för att möjliggöra s.k. ödrift. har även införandet av det samhällsgemensamma radiokommunikationssystemet i kris- och reparationsledningsorganisationen, nätdriftscentraler och i stationer på stamnätsnivå samt i bandvagnar påbörjats, vilket avses förbättra kriskommunikationsförmågan. Det lägre utfallet jämfört med föregående år förklaras bl.a. av att utbildningen av civilpliktiga upphörde . Mot bakgrund av utvecklingen av den nordiska och europeiska elmarknaden till en allt mer integrerad och väl fungerande marknad samt Svenska kraftnäts mångfacetterade verksamhet är en finansiell och redovisningsmässig genomlysning med en tydlig uppdelning på verksamhetsgrenar av fortsatt stor vikt. Kostnader för mer renodlade myndighetsuppgifter samt kostnader för annan verksamhet bör fortsatt särskiljas på ett tydligt sätt. har lämnat revisionsberättelser med invändningar mot och årsredovisningar för . I invändningen mot årsredovisning anges att redovisningen av den avgiftsbelagda verksamheten inte är rättvisande eftersom resultatet är för lågt redovisat med 973 tkr, vilket leder till att ett egentligt ackumulerat överskott om 480 tkr redovisas som ett underskott om -493 tkr. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bedömde att årsredovisningen i övrigt i allt väsentligt är rättvisande. bedömer att den uppkomna bristen visar på ett behov av förbättrade kvalitetssäkringsrutiner i samband med årsredovisningens upprättande. Riksrevisonen rekommenderar därför att se över dessa rutiner i syfte att belysa bristerna. Denna analys kan sedermera utgöra underlag för beslut om åtgärder. Regeringen har fört en dialog med med anledning av invändning. Enligt Energimarknadsinspektionen är bakgrunden till den felaktiga redovisning bristande kvalitetssäkring vid myndigheten. har till regeringen redovisat att inspektionen avser att skärpa upp sin kvalitetssäkring kommande år. Regeringen har för avsikt att följa upp arbete i denna fråga. I invändningen mot årsredovisning anges att denna inte är rättvisande eftersom tillgångar avseende likvida medel och kortfristiga placeringar uppgående till inte har redovisats i balansräkningen. Bakgrunden är att myndigheten har överfört medel till Nordiska Miljöfinansieringsbolaget , för investeringar i JI, CDM eller andra flexibla mekanismer. fanns medel på myndighetens konto hos NEFCO som ännu inte använts. Dessa medel har inte redovisats som en tillgång i myndighetens årsredovisning. uppmanar även att från regeringen efterfråga ett förtydligande om huruvida myndigheten har rätt att avräkna anslaget vid överföring till NEFCO. bedömde att årsredovisningen i övrigt i allt väsentligt är rättvisande. Enligt regeringens bedömning är det inte lämpligt att avräkna anslaget vid överföring till NEFCO i det fall tillgodohavande i NEFCO sedan ska redovisas som en tillgång i myndighetens balansräkning. Mot denna bakgrund ser regeringen över befintliga rutiner för detta anslag samt för en dialog med om hur dessa betalningar ska hanteras framöver. har lämnat revisionsberättelse utan invändning, dvs. har bedömt att årsredovisningen för i allt väsentligt är rättvisande för . I föregående budgetproposition redogjorde regeringen för aviserade åtgärder med anledning av Granskningsrapporten få råd för pengarna (RiR 2009). Denna rapport är därmed slutbehandlad. En sammanhållen klimat- och energipolitik Partiledarna i slöt en överenskommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik. Överenskommelsen bygger på underlag från Vetenskapliga rådet, den parlamentariska Klimatberedningen och den dialog som regeringen fört med samhälle och näringsliv kring energi- och klimatfrågorna. Med överenskommelsen som utgångspunkt överlämnades två propositioner, som ska ses som en helhet, med förslag om en sammanhållen klimat- och energipolitik. Förslagen innebär en snabb väg ut ur fossilsamhället och kraftfulla utsläppsminskningar av växthusgaser. Inför propositionens överlämnande genomförde regeringen samtal med partier i syfte att nå en brett förankrad samsyn om energi- och klimatpolitiken. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning, som förutsättningar skapas för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en ledande roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Visionen är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Till visionen knyts tre långsiktiga prioriteringar: användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020, fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. För att åstadkomma det senare måste ny, förnybar kraftproduktion svara för en betydande del av elproduktionen. I regeringens propositioner föreslogs kvantifierade klimat- och energipolitiska mål , tillsammans med konkreta styrmedel för att uppnå dess mål, bland annat i form av stegvis utvecklade ekonomiska styrmedel. Handlingsplaner presenterades för energieffektivisering, för förnybar energi samt för en fossiloberoende transportsektor. fattade beslut om propositionen . Därmed lades också grunden för långsiktigt stabila förutsättningar för en utveckling mot ett hållbart energisystem. Ständigt ändrade spelregler leder till oförutsägbarhet, otrygghet och uteblivna investeringar, vilket i sin tur leder till höga energipriser och att den nödvändiga klimatomställningen uteblir. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att energibolagen får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. Med Alliansens politik kommer att få ett överskott av kolsnål el. Det kommer att hålla nere de svenska elpriserna som ökad export av kolsnål el från till ersätter kolkraft och minskar klimatutsläppen. Vi vill skapa en gemensam nordisk och europeisk elmarknad där konsumenterna kan köpa el från flera producenter. Det kräver fler förbindelser med omvärlden. Energipolitiska mål till 2020 Utifrån propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163) har beslutat att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Ett mål om effektivare energianvändning till 2020 har också beslutats. En utökad produktion av vindkraft och ökad användning av bioenergi från jord- och skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna uppfylla målsättningarna avseende andelen förnybar energi till 2020, inte minst för ambitionshöjningen för förnybar elproduktion. En fortsatt hög tillväxt i skogen är viktig för att säkerställa ett ökat hållbart uttag av biomassa. Även biodrivmedel kommer att stå för en större del av bränsleanvändningen inom transportsektorn. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att målen på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Väl avvägda ekonomiska styrmedel syftar till att uppnå målen på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringens satsningar fokuserar på kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser, insatser för energieffektivisering och ökad andel förnybar energi samt åtgärder för att anpassa till de effekter som följer av ett varmare klimat. I klimatpropositionen presenterades en samlad strategi för skatteändringar på energi- och miljöområdet som träder i kraft , 2013 och 2015. En kontrollstation för att analysera energibalans, kostnader och klimatpåverkan ska genomföras 2015. Regeringens bedömning är att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver den årliga justeringen med konsumentprisindex. Regeringen tillförde i budgetpropositionen ytterligare till anslagen för klimat- och energiåtgärder 2009, 2010 och 2011. Ett nytt program för energieffektivisering , om sammanlagt , lades fast i budgetpropositionen . I syfte att skapa goda förutsättningar för ett effektivt genomförande av regeringens politik ökades förvaltningsanslag med . I denna budgetproposition förslås satsningar på ytterligare . Energiforskningen förstärks med totalt . Ytterligare avsätts för ett särskilt demonstrationsprogram för elfordon som stöden för solvärme och solceller tillförs totalt . En ny supermiljöbilspremie om per bil införs till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. Utveckling av framtidens koldioxidsnåla energiteknik samt främjande av förnybar energi står således i fokus för regeringens politik. Regeringen föreslår i denna proposition också en ökning av den skattebefriade låginblandningen av biodrivmedel i bensin och diesel, en satsning som uppgår till . Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta intensifieras således. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ett demonstrationsprogram för elfordon och supermiljöbilspremien är en del av ett större klimatpaket med fordonsfokus som omfattar även en skärpt miljöbilsdefinition. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar är viktig för att driva fram den senaste och bästa tekniken vad gäller miljöfordon. Regeringen har därför som reformambition att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen för de bilar som är utrustade med den senaste och bästa tekniken för drift med elektricitet eller annan gas än gasol. Regeringen avser återkomma med ett detaljerat förslag om vilka bilar som nedsättningen kommer att omfatta. Den europeiska dimensionen är en viktig utgångspunkt för den svenska energi- och klimatpolitiken. Regeringen har varit mycket aktiv och pådrivande för att nå gemensamma mål för den Europeiska Unionen och i processen för att uppnå en bred global klimatöverenskommelse. EU:s stats- och regeringschefer antog en handlingsplan som omfattar bl.a. mål om att minska utsläppen av växthusgaser i unionen till 2020 jämfört med . Under förutsättning att andra industriländer förbinder sig till jämförbara minskningar och att utvecklingsländer åtar sig tillräckliga åtgärder, avser EU att minska sina utsläpp . antogs bindande mål om att andelen förnybar energi 2020 ska uppgå till av all energianvändning i EU och att förnybara drivmedel ska svara för av all konsumtion av bensin och diesel i transportsektorn. Beslutet innefattar också en målsättning om att gå mot effektivare energianvändning jämfört med prognoser . I enlighet med Europeiska rådets beslut presenterade Europeiska kommissionen ett klimat- och energipaket innehållande bl.a. nationella bindande mål för andelen förnybar energi och för utsläpp av växthusgaser. Förhandlingarna ledde till att en överenskommelse nåddes . Inom ramen för den andra strategiska energiöversynen som presenterades av kommissionen föreslås ytterligare åtgärder för effektivare energianvändning som förhandlas. Slutförhandlingen av detta effektiviseringspaket var det svenska ordförandeskapets främsta prioritet inom energiområdet. Informationsteknikens potential för ökad energieffektivisering har uppmärksammats globalt, bl.a. genom ett meddelande från kommissionen . Klimatomställningen är en utmaning av historiska mått och en av regeringens viktigaste prioriteringar. Regeringen är övertygad om att klimatutmaningen kan vändas till en möjlighet för . Statens insatser i form av olika regler och styrmedel ska utformas så att det lönar sig att ta miljöansvar. En sådan långsiktig inriktning skapar också möjligheter till teknikutveckling och affärsmöjligheter.