prop · GY031d12 · 2010-10-12 00:00:00 — De långa handläggningstiderna uppges till viss del vara en konsekvens av de problem som följde av omstruktureringen 2008. har haft problem med omprövningsverksamheten . inkom betydligt fler omprövningar än förväntat vilket har medfört långa handläggningstider inom denna verksamhet. De familjeekonomiska stöden är ett av de områden där problemen varit som störst. Många av de beslut som omprövades hade bristfälliga beslutsunderlag eller en felaktig regeltillämpning. En bidragande orsak till den stora ökningen av omprövningsärenden har varit strukturella problem från omorganisationen som inneburit att möjligheten för handläggare att göra så kallade självrättelser har varit begränsad. har dock förstärkt omprövningsverksamheten och samordnat omprövningsarbetet nationellt vilket har resulterat i att handläggningstiderna nu är tillbaka till normala nivåer. En förutsättning för att ska kunna fatta korrekta beslut är att myndigheten har korrekta beslutsunderlag. kvalitetskontroller visar att det finns brister i beslutskvaliteten inom några av familjeförmånerna. Bristerna bedöms bero på kraftiga säsongsvariationer i inflödet av ärenden i kombination med den kompetensväxling som skedde i samband med omorganisationen 2008. För att höja andelen korrekta beslutsunderlag och andelen korrekta beslut har åtgärder vidtagits . Exempelvis har insatser i form av 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 utbildning och tillämpningsstöd genomförts inom förmånen bostadsbidrag. Mot bakgrund av bland annat de problem som nämnts ovan har vidtagit åtgärder. Myndigheten har exempelvis satt upp mål för tillgänglighet, service och handläggningstider och i kundcenter har den s.k. call-backfunktionen utökats för att underlätta kontakterna med medborgare vid hög samtalsbelastning. försöker även arbeta mera flexibelt så att resurserna inom och mellan kontoren nyttjas bättre. Därtill pågår ett för administrationen övergripande arbete med att åstadkomma en korrekt och enhetlig rättstillämpning för korrekta beslut och ersättningar. I detta arbete ingår att förbättra beslutsunderlagen, följa upp och analysera kvalitetsbrister, genomföra riskanalyser och vidta förebyggande åtgärder. Arbete pågår även med att införliva kontrollperspektivet i handläggningen och IT- stöd. Som komplement till det preventiva arbetet har ett antal riktade efterhandskontroller genomförts , exempelvis inom barnbidrag. Vad gäller antalet polisanmälningar som har gjort i samband med misstanke om brott vid felaktiga utbetalningar rör hälften av anmälningarna felaktigheter inom de familjepolitiska förmånerna. Denna andel har dock minskat i jämförelse då kontrollen av utbetalning av tillfällig föräldrapenning exempelvis var mera omfattande. Gällande korrekta beslut och utbetalningar se även utgiftsområde 10 avsnitt 3.5 . Utvecklingen visar på en del fortsatta problem med långa handläggningstider inom vissa ärendeslag, exempelvis inom bostadsbidrag och tillfällig föräldrapenning, samt bristande tillgänglighet i kundcenter. Höga ärendeinflöden i kombination med en alltför oflexibel produktionsorganisation orsaker bakom dessa problem. 2.5.10Internationella aspekter tilläggsbelopp vid familjeförmåner är i vissa fall enligt EU-regler skyldigt att betala ut ett tilläggsbelopp avseende familjeförmåner (Rådets förordning nr 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU). Enligt förordningen är betalningsskyldigt både i vissa fall till utlandsbosatta med viss anknytning till , och till i bosatta med anknytning till annat EU-land. Detta blir aktuellt när är ett av två arbetsländer, t.ex. när föräldrar arbetar i två olika medlemsländer, men det andra landet är primärt ansvarigt för förmånen på grund av att familjemedlemmarna är bosatta i det landet. Det är som betalar ut tilläggsbelopp avseende familjeförmåner och detta finansieras helt över statsbudgeten. Kostnaderna för tilläggsbeloppen ingår i anslaget för allmänna barnbidrag (se nedan under avsnitt 2.9). Familjeförmåner enligt förordning nr 883/04 omfattar barnbidrag, förlängt barnbidrag, flerbarnstillägg, bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn, studiebidrag och extra tillägg inom studiehjälpen, tillfällig föräldrapenning, föräldrapenning samt kommunalt vårdnadsbidrag. När det finns rätt till familjeförmåner från två EU/EES-länder har ett av länderna det så kallade primära ansvaret för familjeförmånerna medan det andra landet har ett så kallat sekundärt ansvar. Landet med sekundärt ansvar ska endast betala familjeförmåner om summan av dessa överstiger de familjeförmåner som kommer att betalas ut från det primära landet. Beloppet som ska betalas ut från det land som har ett sekundärt ansvar är ett tillägg som motsvarar mellanskillnaden. När är primärt land betalas familjeförmåner ut utifrån respektive ärendeslag. När är sekundärt land utbetalas ett tilläggsbelopp avseende familjeförmåner. Även utbetalning av studiestöd som familjeförmån utförs av . Utbetalning av kommunalt vårdnadsbidrag görs av kommunerna i de situationer då barnet bor i och är primärland. I övriga familjeförmånsärenden utbetalar det kommunala vårdnadsbidraget. Utgifterna för tilläggsbelopp vid familjeförmåner var . Detta är högre än 2008 och innebär en ökning . Utgifterna för tilläggsbelopp vid familjeförmån har ökat . Utgiftsutvecklingen har haft en högre ökningstakt än . och framåt bedöms ökningstakten fortsätta på samma nivå som . Diagram 2.10 Utgift för tilläggsbelopp vid familjeförmåner; utfall och prognos Ingen granskningsrapport eller revisionsberättelse med invändning har lämnats inom utgiftsområdet. Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället. Vår trygghet och känsla av sammanhang grundläggs redan som barn i den egna familjen. I familjens gemenskap kan ett djupt mänskligt behov tillgodoses att bli sedd och inte vara utbytbar. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, omtanke och förståelse, men också ställas inför krav och ta ansvar. Regeringens familjepolitik tar sin utgångspunkt i barnens möjlighet att utvecklas tillsammans med sina föräldrar. Då barnens familjesituation ser väldigt olika ut är det viktigt att familjepolitiken utgår från familjens egen situation. Nyckelorden som sammanfattar regeringens syn på en modern familjepolitik är; barnet i centrum, valfrihet, ett ökat ansvarstagande, mångfald inom förskola och annan pedagogisk verksamhet samt båda föräldrarnas ansvar för barnen. har en ambitiös familjepolitik. Målet är att skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, förutsättningar för familjer att få tid tillsammans och att uppmuntra jämställda familjer. Alla barn ska ha samma rättigheter och ges samma chanser att fullt ut forma 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 sina egna liv som vuxna. Regeringen är övertygad om att föräldrarna själva bäst fattar beslut om den egna vardagen. Vår tids familjepolitiska utmaningar handlar om att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både män och kvinnor, och om att ge alla barn ekonomisk och social trygghet och förutsättningar för en god relation till båda sina föräldrar. Därtill måste de offentliga systemen utformas på ett sådant sätt att samhället i första hand stöttar och hjälper, inte styr och hindrar. Detta vill vi göra genom att utgå från föräldrarnas centrala betydelse för barnets trygghet samt behovet av ökad jämställdhet och större valfrihet för familjerna. Det är centralt att familjepolitiken präglas av ett tydligt barnperspektiv. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden bör vara vägledande, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad. Regeringen vill möta barn och familjers olika önskemål och behov genom att stödja föräldrarna i deras val. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som känner sina barn bäst. En modern familjepolitik utgår från dessa förutsättningar. Regeringen tar nu ytterligare steg för att skapa mer självbestämmande för familjerna genom stöd och genom att förenkla familjepolitiken, göra den mer flexibel och användbar för föräldrarna och inte minst för att förstärka de ekonomiska marginalerna för de föräldrar och barn som har de lägsta ekonomiska marginalerna. Många barnfamiljer har en utsatt ekonomisk situation; det gäller inte minst många ensamstående med barn. Med lite större marginaler kan föräldrars oro för den egna familjens situation minska och barnens trygghet stärkas. Regeringen vill därför förbättra ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin genom att höja det särskilda bidraget för barn som finns inom bostadsbidraget. Regeringen har dessutom i vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99) beslutat om en höjning av flerbarnstilläggen inom systemet för allmänna barnbidrag. beslutade om nämnda proposition och lagändringen trädde i kraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen införde ett kommunalt vårdnadsbidrag samt en jämställdhetsbonus. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnet är mellan ett och och är ett alternativ till den offentligt finansierade förskolan och annan pedagogisk verksamhet. Jämställdhetsbonusen ger föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament till att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt förbättrar även förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Regeringen följer utvecklingen av båda reformerna. Vad gäller vårdnadsbidraget har regeringen lämnat ett uppdrag till () om att följa upp och redovisa statistik avseende reformen (dnr S2009/10164/SF). Återrapporteringen sker i två etapper; en första kommenterad redovisning av barnfamiljernas nyttjande till , och en senare statistisk sammanställning till . Situationen för barn till ensamstående föräldrar är en fråga som är mycket angelägen i regeringens arbete. Regeringen har därför infört en möjlighet för ensamstående föräldrar som blir sjuka och inte kan vårda sitt barn att låta någon annan person som avstår från förvärvsarbete få tillfällig föräldrapenning för vård av barnet. Regeringen har även genomfört en reform som ger egenföretagare en bättre ersättning med tillfällig föräldrapenning per dag. Reformen trädde i kraft . Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar, (dir. S2009:04). En särskild utredare har i uppdrag att granska hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn, påverkar och stödjer en fungerande försörjning och omsorg om barnet när föräldrarna inte lever tillsammans. Det faktum att rätten till bidrag i många fall endast kan tillfalla en förälder kan skapa konflikter mellan föräldrarna och leda till att ekonomiska överväganden i stället för det enskilda barnets behov, intressen och rättigheter blir utgångspunkten för beslut. Utredaren ska därför analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar separerade föräldrars beslut rörande vårdnad, boende, umgänge samt fördelning av försörjningsansvar för det gemensamma barnet. Utredaren ska vid behov föreslå förbättringsåtgärder, regelförändringar och andra åtgärder som kan underlätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar som inte lever tillsammans. Uppdraget ska redovisas . Svenska föräldrars möjligheter att förena arbetsliv och föräldraskap är vid en internationell jämförelse relativt goda men kunskapen om hur föräldrarna upplever dessa möjligheter är dock begränsad och behöver utvecklas. I syfte att få ytterligare kunskap om hur såväl särlevande som sammanboende föräldrar upplever sitt handlingsutrymme gällande fördelning av tid mellan arbete och omsorg om barnen, har regeringen uppdragit åt SCB att genomföra en enkät- och registerstudie riktad till föräldrar. Av studien ska bl.a. framgå vilket inflytande det finns över det ekonomiska utfallet och vilka överväganden som görs av föräldrarna i vardagen. Genom studien vill regeringen få ökad kunskap om föräldrarnas möjligheter att fatta självständiga beslut kring barn och arbete samt hur familjer värderar de konsekvenser som besluten ger. Det kan gälla ekonomi, tid med barnen eller tid på arbetet. Uppdraget ska redovisas . De resultat som kommer att redovisas av Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (dir. S2009:04) samt SCB:s studie om föräldraskap kommer att bli ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med familjepolitiken. Regeringen vill ytterligare förbättra möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldraförsäkringen. Regeringen vill därför utreda möjligheten till att föräldrar som är ensamma i sitt föräldraskap ska kunna överlåta en del av föräldrapenningen. Regeringen vill också utreda möjligheten för den som i praktiken är ensamstående, att ta del av alla föräldraförsäkringens dagar. Dessutom vill regeringen utreda möjligheten för studerande att låta någon som avstår från arbete, ta hand om den studerandes sjuka barn med tillfällig föräldrapenning. Regeringens förslag inom familjepolitiken Regeringen vill föreslå följande förändringar : -I syfte att förenkla reglerna inom den tillfälliga föräldrapenningen ska plikten att anmäla vård av sjukt barn som barnet insjuknar tas bort. -Den olika behandlingen av kvinnors graviditetsrelaterade besvär i trygghetssystemen ska analyseras och brister åtgärdas. -För att ge föräldrar möjlighet att vara tillsammans i anslutning till ett barns födelse eller vid adoption ska föräldrar kunna vara föräldralediga med föräldrapenning under barnets första levnadsår. De nuvarande tio s.k. pappadagarna ska dock kvarstå. -Det särskilda bidraget för barn inom ramen för bostadsbidraget höjs som framgår ovan samt under anslaget 1:8 Bostadsbidrag nedan. -Jämställdhetsbonusen förenklas och förtydligas och kopplas direkt till uttaget av föräldrapenning. -Vårdnadsbidraget görs mer flexibelt genom att karenstiden förkortas när den enskilde själv sagt upp vårdnadsbidraget. -Regeringens målsättning är att alla föräldrar som separerar ska erbjudas ett samarbetssamtal i syfte att enas om det fortsatta gemensamma ansvaret för barnet. Det bör övervägas om inte samarbetssamtalen förutom nuvarande frågor om vårdnad, boende och umgänge, även ska innehålla frågor om fördelning av det ekonomiska ansvaret för barnet. För barnets skull är det viktigt att eventuella konflikter hanteras på ett bra sätt, helst utanför domstol, för att undvika att barnet hamnar i kläm. -För att möta föräldrars efterfrågan på råd och stöd i föräldrarollen och barnets utveckling för såväl små som stora barn, önskar regeringen utveckla sådant stöd till föräldrar och göra det mer lättillgängligt. För de två sistnämnda förslagen finns mer information under utgiftsområde 9, under anslaget 7:3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i . Dessa frågor har även beröringspunkter med de frågor som ingår i Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (dir. S2009:04). 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.8.1Utökad rätt till tillfällig föräldrapenning Ärendet och dess beredning: Regeringen har i vårpropositionen aviserat sin avsikt att återkomma till med förslag i frågan om tillfällig föräldrapenning när ett barn har avlidit. Mot denna bakgrund har en promemoria utarbetats inom . I promemorian föreslås ändringar i socialförsäkringsbalken samt i föräldraledighetslagen (1995:584). Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr. S2010/5246/SF). Förslaget till lagändring i föräldraledighetslagen (1995:584) är av sådan karaktär att Lagrådets yttrande borde inhämtas. Förslaget är dock av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslag om tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit Regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning ska kunna betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som är har avlidit. Ersättningen ska kunna tas ut tidigast från och med dagen efter den då barnet har avlidit och senast för den dag som infaller efter den dag då barnet har avlidit. Ersättningen ska inte kunna lämnas som föräldern förvärvsarbetar. Ersättningen ska kunna tas ut av flera föräldrar . En förälder ska inte behöva göra anmälan till för att få ersättning. Förslaget medför även vissa följdändringar i socialförsäkringsbalken. En följdändring görs i 8 § föräldraledighetslagen (1995:584) på så sätt att en förälder som arbetar med bibehållen sjukersättning och som därför helt eller delvis inte har rätt till tillfällig föräldrapenning ska ha rätt till ledighet i samband med att ett barn har avlidit. Bestämmelserna ska träda ikraft . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är till övervägande del positiva till förslagen. anser att det borde övervägas att i stället införa en helt ny generell förmån för ändamålet. anser också att åldersgränsen för förslaget bör övervägas vara i stället för den föreslagna gränsen . Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), () samt () anser att reformen borde ligga inom sjukförsäkringen samt att det behövs ett förtydligande om att föräldrars rätt till sjukpenning är oförändrad. LO påpekar även att reformen inte får påverka rätten till sjukpenning samt att det framstår som oklart hur den nya ersättningen ska komma föräldrarna till del eftersom det inte krävs någon anmälan till . Akademikers () förutsätter att ändringarna även kommer att införlivas i Centrala () regelverk, så att promemorians intentioner kommer alla föräldrar till del, även de föräldrar som studerar med studiemedel. anser att det bör förtydligas att föräldrarna även kan vara i behov av fortsatt sjukskrivning. och Kammarrätten i har lämnat synpunkter avseende några redaktionella ändringar i lagtexten. Skälen för regeringens förslag: Eftersom det inom föräldraförsäkringen inte finns möjligheter för en förälder att uppbära någon ersättning när han eller hon inte vårdar barn (med undantag för vissa situationer) kan en förälder som t.ex. har vårdat ett sjukt barn som sedermera avlider, bli helt utan ersättning från den ena dagen till den andra. Det finns därför i vissa fall ett behov av ett särskilt ekonomiskt stöd från samhället till föräldrar i samband med att ett barn har avlidit. Med förälder avses i det följande den personkrets som anges i 11 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken. Att förlora ett barn är en av de svåraste situationer som en förälder kan drabbas av. Det är därför särskilt viktigt att ha en väl utbyggd socialförsäkring för dessa föräldrar. När ett barn avlider i samband med födseln finns det enligt gällande bestämmelser en möjlighet för modern att uppbära föräldrapenning till och med den tjugonionde dagen efter förlossningsdagen. Det finns också möjlighet för en pappa att ta ut inom den tillfälliga föräldrapenningen i samband med ett barns födelse. De senare dagarna brukar kallas pappadagar men kan om vissa förutsättningar är uppfyllda även användas av en annan person än fadern till barnet. När ett äldre barn avlider finns det däremot inte någon ersättning inom föräldraförsäkringen som kan utges till föräldrarna. Visserligen har de flesta föräldrar rätt till sjuklön eller sjukpenning när de är förhindrade att utföra förvärvsarbete på grund av den krisreaktion som de kan drabbas av, men rätten till sjukpenning är inte en generell rätt, även om det finns ett läkarutlåtande som styrker sjukdomstillståndet. Utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning Av beslutsstöd framgår att sjukskrivning rekommenderas vid krisreaktion, men för att rätt till sjukpenning ska föreligga gäller bl.a. också att föräldern skulle ha varit förvärvsarbetande om denne inte varit sjuk. Det är enligt regeringen inte rimligt att föräldrar ska känna sig otrygga med stödet från samhället när ett barn avlider. Det är därför mycket angeläget att föräldrar som mister ett barn, ska omfattas av en särskild rätt till ersättning från socialförsäkringen. Föräldrar som är arbetstagare får därmed också rätt till ledighet från sin anställning enligt föräldraledighetslagen (1995:584). För föräldrar vars barn har avlidit är frågan om en väl fungerande socialförsäkring mycket angelägen. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en ny bestämmelse införs inom ramen för reglerna för den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen avser med barn i detta sammanhang, den som inte har fyllt . Bestämmelsen innebär således att föräldrar till ett barn som inte har fyllt har rätt till tillfällig föräldrapenning när de avstår från att förvärvsarbeta i samband med att barnet har avlidit. Ersättningen ska kunna lämnas under per förälder och barn. Dagarna ska kunna tas ut räknat efter den då barnet har avlidit, vilket ligger i linje med Försäkringsmedicinska beslutsstöd om sjukskrivning vid krisreaktion som nämnts ovan. Trots att den nya bestämmelsen inte ställer samma krav för rätt till ersättning som i övrigt gäller inom föräldraförsäkringen, anser regeringen att det är lämpligt att reformen betalas ut inom de befintliga förmånssystem som är avsedda för föräldrar och barn. Vidare innebär den nya bestämmelsen att det, till skillnad från reglerna inom sjukförsäkringen, inte behöver göras någon individuell prövning av om sjukdom och arbetsförmåga föreligger för rätt till ersättning. De föreslagna bestämmelserna fråntar självklart inte föräldrarna rätten att vara sjukskrivna om rätt till sjukpenning föreligger. Däremot kan inte tillfällig föräldrapenning och sjukpenning utges . Syftet med förslaget är att underlätta för föräldrar som förlorar ett barn. Det är inte rimligt att föräldrar som har förlorat ett barn ska behöva göra anmälan till . bör på eget initiativ meddela föräldern möjligheten att kunna få ersättning enligt den nya bestämmelsen. Detta bör kunna ske i samband med att har aviserat dödsfallet till . För att kunna handlägga ärendet måste emellertid infordra en ansökan om ersättning från föräldern enligt huvudregeln i 110 kap. 4 § socialförsäkringsbalken. Med tanke på att de ärenden som förslaget avser är av mycket känslig karaktär, både för den enskilde och handläggare, förutsätter regeringen att utarbetar fungerande rutiner för en lämplig hantering av dessa ärenden. Regeringen utgår även från att kommer att informera personal inom vården som kan komma i kontakt med föräldrar som har förlorat ett barn. har förutsatt att förslaget även kommer att omfatta föräldrar som studerar med studiemedel. Regeringen har inte för avsikt att i detta lagstiftningsärende föreslå några ändringar i studiestödslagen (1999:1395). Socialförsäkringsbalken träder i kraft . Inför ikraftträdandet har regeringen i prop. 2009/10:222, Följdändringar med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken, lämnat ett antal förslag till följdändringar i lagstiftningen utanför socialförsäkringsområdet. I propositionen lämnas bl.a. förslag till följdändringar i 8 § föräldraledighetslagen (1995:584). När nu regeringen föreslår nya bestämmelser om rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit finns ett behov av en ytterligare följdändring i 8 § föräldraledighetslagen. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 att en arbetstagare ska ha rätt till ledighet då han eller hon skulle ha haft rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit, om arbetstagaren inte omfattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken (vilka reglerar rätten för försäkrade att under vissa förutsättningar förvärvsarbeta med bibehållen sjukersättning). Bestämmelserna bör träda i kraft som socialförsäkringsbalken träder i kraft. Regeringen gör bedömningen att de ekonomiska konsekvenserna till följd av förslaget är begränsade och ryms inom ramen för de medel som ingår i utgiftsområde 12.