prop · GX03150 · 2010-03-31 00:00:00 — DEL 3 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA 12 Ekonomi och finans EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området in- riktades framför allt på åtgärder ämnade att hantera effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen. Under den har fokus framför allt legat på att enas om en ordnad ut- fasning av krisåtgärder samt genomförandet av åtgärder för att öka den medel- och långsiktiga stabiliteten på de finansiella marknaderna och i den reala ekonomin. En viktig åtgärd är överenskommelsen i rådet att skapa en ny struktur för tillsyn över de finansiella mark- naderna. Genom detta minskas risken för att nya kriser byggs upp. har en viktig uppgift för framför allt och varit att fortsatt hantera den ekonomiska kris som bröt ut . Det har handlat om att enas om regler och åtgärder på EU-nivå, att följa upp redan vidtagna åtgärder och att koordinera de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna. Mot bakgrund av att EU är på väg ur den ekonomiska krisen och att den negativa utvecklingen har börjat vända har arbetet i och även i stor utsträckning inriktats på att öka den finansiella sektorns motståndskraft mot framtida kriser. Hanteringen av den ekonomiska krisen har bl.a. berört följande områden: Uppföljning och utvärdering av den ekonomiska återhämtningsplan som antogs (se faktapromemoria 2008/09:FPM81). Det har konstaterats att medlemsstaterna uppfyllt målet om att stimulanserna av ekonomin ska omfatta av BNP. Merparten av de åtgärder som vidtagits ligger i linje med de åtgärder som stipuleras i återhämtningsplanen vilket bl.a. framgår i kommissionens sammanställning (KOM(2009) 114 final). Utbyte av erfarenheter om hur det kan undvikas att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Ett systematiskt arbete för öppna marknader och mot protektionistiska åtgärder i den ekonomiska krisens spår. Finansiellt stöd till länder i kris taket i EU:s facilitet för betalningsbalansstöd till medlemsstater har höjts från till . betalningsbalansstöd har beviljats till två länder (och Överenskommelse i rådet om bättre och ökad finansiell tillsyn. Ett gemensamt systemriskråd bildas för att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet som helhet inom EU. Tre nya myndigheter skapas för tillsynen av banker, försäkringsbolag respektive värde- pappersinstitut. Överenskommelse i rådet om nya europeiska regler för kapital- täckning. Bankerna blir därigenom mer motståndskraftiga. Risken minskar för att hushåll och företag drabbas av strypta krediter i en lågkonjunktur. Nya regler mot en osund bonuskultur. De nya reglerna främjar en långsiktigt sund och hållbar utveckling i bankerna. Genomförande av stresstest på EU-nivå för att få klarhet i bankernas kapitalbehov. Översyn av hur räddningspakten för banker fungerat. Gemensamma principer för avvecklingen av stödåtgärderna för finansmarknaderna. Förbättrade arrangemang för finansiell krishantering. Ett arbete har påbörjats för att ta fram nya åtgärder för tidiga insatser och hantering av gränsöverskridande banker i kris. Utgångspunkten är att säkerställa effektiva lösningar som värnar statsfinanserna och skyddar skattebetalarnas intressen. Därutöver har arbete bedrivits inom följande områden: Ekofinslutsatser om åtgärder som motverkar konjunkturförstärkande element i de regelverk som reglerar banksektorn (extra buffertar, framåtblickande avskrivning av kreditförluster). Derivatmarknader: Ekofinslutssatser om förbättrade clearing och avveckling av OTC-derivat. Ändringar i prospektdirektivet syftande till att begränsa administrativa kostnader för företag, utan att försvaga investerar- skyddet. En god översikt över de åtgärder som vidtagits med anledning av krisen ges i kommissionens meddelande inför (KOM(2009) 114 slutlig). har informerats om EU:s åtgärder mot den ekonomiska krisen i och med de samråd som skett med inför samtliga formella Ekofinrådsmöten (9 stycken). Dessutom har finans- utskottet informerats om arbetet med att hantera den ekonomiska krisen, i samband med presentationen av det svenska arbetsprogrammet för under det svenska ordförande- skapet och i samband med halvtidsredovisningen av det svenska ordförandeskapet i . Regeringen har i EU-samarbetet verkat för att: De åtgärder som vidtas för att motverka krisen i minsta möjligaste mån ska belasta skattebetalarna. Både hanteringen av den finansiella turbulensen och nedgången i konjunkturen måste ske i ljuset av bibehållna offentliga finanser. Förhindra att arbetslösheten biter sig fast och ökar strukturellt. De åtgärder som vidtas är koordinerade i hela EU för att undvika negativa effekter i andra medlemsstater. Bekämpa protektionism och främja öppna marknader. 12.2Ekonomiska och monetära unionen En prioriterad fråga i under det svenska ordförandeskapet har varit att enas om principer för hur EU:s medlemsstater ska fasa ut de stimulansåtgärder som vidtagits under krisen och för hur balansen i de offentliga finanserna kan återupprättas, m.a.o. en exitstrategi. Diskussioner om en lämplig finanspolitisk exitstrategi för utfasningen av de extraordinära stimulanserna påbörjades när krisens avmattning kunde skönjas. På informella möte i enades finansministrarna om principerna för exitstrategin samt att exitstrategin skulle utformas inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. De s.k. göteborgsprinciperna inkluderar följande element: 1.En väl avvägd startpunkt för återtagande av de extraordinära stimulansåtgärderna, 2.Ytterligare strukturell konsolidering på av BNP , 3.Strukturella reformer för att stärka sysselsättning och potentiell till- växt, inkluderat arbetsmarknadsreformer och långsiktiga investering- ar, samt 4.Stärkta nationella finanspolitiska ramverk. Med utgångspunkt från diskussionerna i antogs rådsslutsatser om exitstrategin på möte . Av rådsslut- satserna framgår förutom principerna ovan att budgetkonsolidering bör inledas i samtliga EU-medlemsstater senast , under förutsättning att kommissionens prognoser fortsättningsvis pekar på en stabil ekonomisk och finansiell återhämtning. antog vid sitt möte slutsatser om en finanspolitisk exitstrategi utifrån de principer som antogs av . Den ekonomiska och finansiella krisen har satt stabilitets- och tillväxt- En mycket viktig uppgift har varit att upprätthålla förtroendet för pakten när så många länder har hamnat i Skr. 2009/10:150 ekonomiska svårigheter och blivit föremål för underskottsförfaranden. Situationen har ställt höga krav på tillämpningen av regelverket för att säkerställa att alla länder har behandlats på lika villkor. Vid utgången av 2008 var endast (rådsbeslut ) och (rådsbeslut ) i underskottsförfarande. har totalt 18 nya länder tillkommit. På möte beslutades att underskottsförfaranden skulle inledas i , , och . På möte beslutades att underskottsförfaranden skulle inledas i , , , och . Och slutligen beslutades på möte att underskottsförfaranden även skulle inledas i , , , , , , , och . Sammanfattningsvis var totalt 20 medlemsstater i underskotts- förfarande vid utgången av 2009. De underskottsförfaranden som har beslutats , och särskilt för de nio länder som tillkom efter beslut av , ska ses som ett första steg i medlems- staternas finanspolitiska exitstrategier. införde som sextonde land euron som valuta. Detta baserades på ett beslut som fattades i . Av tabell 1 nedan framgår vilka länder som infört euron som valuta samt vilket år det gjordes. Länder som infört euron som valuta , , , , , , , , , Länder med undantag från införande av euron, eftersom de inte uppfyller samtliga konvergenskriterier, är , , , , , , och . De länder som enligt särskilda protokoll till fördraget har rätt att tills vidare avstå från att införa euron är och Europeiska investeringsbanken (EIB) EU-samarbetet inom EIB syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, förbättra transporterna, värna miljön, främja forskning och utveckling samt innovationer, säkra god energiförsörjning och att utveckla små- och medelstora företag. Det görs genom att finansiera projekt med lån och garantier. En kapitalhöjning trädde i kraft i EIB . Bakgrunden var att banken hade fått i uppdrag av att öka utlåningen temporärt för att bidra till . För att möjliggöra detta tidigarelades en redan planerad kapitalhöjning i banken. Kapitalhöjningen innebär att bankens utlåningsmöjlighet ökar med till . Höjningen medförde inget behov av inbetalning till banken, men däremot av utökade garantiåtaganden från bankens ägare. Regeringens proposition (2008/09:116) i ärendet avlämnades och finansutskottets betänkande (2008/09:FiU:36) antogs . EIB:s bidrag till består i ökad långivning till små- och medelstora företag, forskning och utveckling (FoU), innovationer, energi och klimat samt till regioner och länder som drabbats särskilt hårt av krisen. Som exempel kan nämnas att långivningen till små- och medelstora företag har ökat till från normala 5 miljarder . Totalt uppgick långivningen 2009 till ca (prel.), vilket är en ökning med jämfört med . ökades långivningen kraftigt och nådde , varför volym bör jämföras med normalnivån 2007 som låg på . Volymen undertecknade låneavtal, däremot, väntas bli c:a 2009, vilket är en ökning med från nivån (). Banken har fått starkt stöd av EU:s medlems- länder för sina insatser. antogs på basis av ett förslag av kommissionen (KOM(2009) 248) i samverkan med EIB. har drivit på arbetet med strategin som ett sätt att nå mer effektiva insatser i . Banken har fått i uppdrag av att rapportera om sitt bidrag till strategin . EIB:s bidrag till strategin består i långivning inom energi och miljö, infrastruktur, FoU, innovationer och utbildning. Även tekniskt stöd ingår i samarbete med Nordiska investeringsbanken. beslutade bankens guvernörer om en ny facilitet för det östra närområdet, Facility (EPF). EPF har tillkommit på initiativ av . Syftet är att möta de finansieringsbehov som finns i regionen samt att nå en bättre balans i EU:s agerande i närområdet. Faciliteten innebär ett ökat mandat för banken att arbeta i länderna inom EU:s östra partnerskap samt . EIB avsätter av sina ordinarie utlåningsresurser för EPF, av vilka högst får användas till verksamhet i . Förberedande arbete har gjorts inför den översyn av EIB:s lånemandat utanför EU som görs 2010. En rådgivargrupp (visemannagrupp) har tillsatts av bankens guvernörer och gruppen har förberett en slutrapport som väntas bli klar . EIB har gjort egna utvärderingar som har diskuterats i styrelsen samt överlämnats till visemannagruppen. har lagt särskild vikt vid dels det östra närområdet, dels frågor som rör effektivitet. Medlemsstaterna har bidragit med underlag till en oberoende utvärdering som görs på uppdrag av kommissionen. En riskkapitalfond för investeringar inom energi, klimatförändringar och infrastruktur () har skapats av privata och offentliga investerare som ett led i . EIB har fått mandat att Skr. 2009/10:150 investera i fonden, som man hoppas ska mobilisera upp till 100 miljarder Europeiska investeringsfonden (EIF) som ingår i EIB-gruppen, är unionens gemensamma organ för riskkapital och garantier till små- och medelstora företag. Fonden fungerar som en fond-i-fond och investerar således indirekt i företag via europeiska riskkapitalfonder. har EIF ökat sina investeringar, bl.a. därför att mängden riskvilligt kapital har minskat på marknaden. Utöver sin investeringsverksamhet deltar fonden i olika EU-initiativ, bl.a. programmet som finansierar små och medelstora företag. En satsning har även gjorts för att nå unionens allra minsta företag (mikroföretag) via programmet tillsammans med kommissionen. 12.4 EU i G20 G20 har , i kölvattnet av krisen, etablerat sig som det centrala forumet för globalt ekonomiskt samarbete. EU har en egen stol i G20 och inför varje G20-möte ansvarar ordförandeskapet för att samordna EU:s positioner i sakfrågorna. G20 träffades tidigare endast på finansminister- och centralbankschefs- nivå men fr.o.m. möts även stats- och regeringschefer. Tyngdpunkten för G20:s arbete har förskjutits från akut krishantering till att diskutera framtida riktlinjer och principer på en rad områden inom ekonomisk politik. G20 består av 19 stater och EU. länder som deltar i G20 är , , , , , , , , , , , , , , , , , , , sedan finanskrisens utbrott, deltar även och på ad hoc-basis. EU representeras på G20-mötena av rådets ordförandeskap, kommissionen och ECB. har det varit möten på finansminister- och centralbanks- chefsnivå i Horsham (mars), (september) och (november) samt på stats- och regeringschefsnivå i (april) och (september). Under ordförandeskapet deltog på samtliga G20:s möten som representant för rådet eller . Inför varje G20-möte tar EU fram gemensamma ståndpunkter som EU- institutionernas representanter ska föra fram. i ett dokument som fastställs på närmast föregående Ekofinrådsmöte eller har haft målet att genomföra ett öppet och ambitiöst samordningsarbete. Detta är viktigt inte minst för att de länder som inte har en egen stol i G20 majoriteten av EU:s medlemsstater ska få insyn och inflytande i G20-arbetet. medlemsstater har uttryckt sin uppskattning för det svenska Processen för G20-samordning Skr. 2009/10:150 inom EU sker ännu på ad hoc-basis. diskussion inom om hur samordningen ska kunna formaliseras för att säkerställa att den sker på ett öppet och ambitiöst sätt oavsett ordförandeskap. Samråd och information med har ägt rum inför de möten i eller där gemensamma EU-ståndpunkter till G20-mötena har antagits. Detta skedde , samt . I samband med halvtidsrapporteringen om ordförandeskapet informerades finansutskottet om G20- arbetet. EU har två faciliteter för finansiellt stöd som avser betalningsbalansstöd eller i exceptionella fall budgetstöd för att stödja mottagarländernas förmåga att hantera betalningsbalanskriser orsakade av yttre omständigheter. EU:s betalningsbalansstöd riktas till länder inom EU men utanför eurosamarbetet och EU:s makrofinansiella stöd kan ges till länder i EU:s närområde. Stöden genomförs som regel tillsammans med stödprogram från IMF och med syftet att främja ekonomiska reformer och strukturförändringar för att uppnå en hållbar ekonomisk och finansiell situation. EU lämnar stödet i form av lång- fristiga lån eller i exceptionella fall delvis eller helt i form av gåvomedel. har rådet beviljat stödinsatser inom EU till och och till länder i EU:s närområde har stöd beviljats till , , och . Därutöver har ett flertal länder utanför EU ansökt om makrofinansiellt stöd. har mot bakgrund av den finansiella och ekonomiska krisen uttryckt stöd för insatserna då dessa varit relaterade till betalningsbalansstöd inom ramen för IMF-program och i enlighet med riktlinjerna för faciliteterna. genomfördes en revidering av förordningen avseende EU:s betalningsbalansstöd där taket inom faciliteten höjdes . ställde sig bakom beslutet då EU därigenom kunnat utöka möjligheterna att svara på finansieringsbehov som uppstår p.g.a. den finansiella och ekonomiska krisen. Höjningen av utlånings- taket har inga direkta effekter på EU-budgeten då kommissionen tar upp lån på marknaden för vidareutlåning till medlemsstater. Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. På området direkt skatt verkar framför allt för ett ökat administrativt samarbete. För de harmoniserade skatterna (moms och vissa punktskatter) verkar för tydliga regler som inte kan missbrukas. God förvaltning i skattefrågor Med god förvaltningssed på skatteområdet avses respekt för principer- na om öppenhet och insyn, informationsutbyte och lojal skatte- konkurrens. Den finansiella kris som drabbade världen med full kraft har ställt krav på effektiva åtgärder till skydd för ländernas skattebaser. och under detta år har kommissionen lagt fram en rad förslag som syftar till att stärka principerna för god förvaltning inom EU på de direkta skatternas område, såsom ändringar av sparandedirektivet och nya direktiv avseende administrativt samarbete i fråga om beskattning och indrivning. Överläggningar med skatte- utskottet har hållits . Även uppförandekoden för företagsbeskattning ingår som en del i detta arbete. Kommissionen lämnade ett förslag till ändringar avseende sparandedirektivet (se faktapromemoria 2008/09:FPM71). Ändringarna syftar till att täppa till vissa kryphål som observerats sedan sparandedirektivet (2003/48/EG) började tillämpas och innebär att även betalningar som går via vissa obeskattade juridiska konstruktioner såväl inom som utanför EU, till fysiska personer inom EU, ska omfattas av direktivet. Dessutom avses tillämpningsområdet utökas till att bl.a. omfatta vissa livförsäkringar. Förändringarna syftar också till att höja kvaliteten på den information som utbyts så att den fysiska person som mottar en räntebetalning med större säkerhet kan identifieras. Ett kommittéförfarande föreslås för vissa mer tekniska frågor. Ändringsförslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor och det svenska ordförandeskapet har intensifierat arbetet så att medlemsstaterna numera i princip är ense om texten i kommis- sionens ändringsförslag. anser att det är angeläget att kvaliteten på den information som utbyts enligt sparandedirektivet förbättras och att de kryphål som uppmärksammats täpps till och välkomnar därför ändringsförslagen. 13.1.2Nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning Kommissionen lade fram ett förslag till nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2008/09:FPM121). Direktivet ska ersätta det nu gällande direktivet 77/799/EEG. Det nya direktivet föreslås få ett utökat tillämpningsområde och om- fatta alla direkta och indirekta skatter som inte har särskilda egna regel- verk om administrativt samarbete. standard för informations- utbyte på begäran ska gälla fullt ut, vilket bl.a. innebär att banksekretess inte får begränsa utbytet. Förslaget introducerar även lämnandet av automatiska kontrolluppgifter mellan medlemsstater rörande vissa För ett effektivare informationsutbyte föreslås krav på gemen- Skr. 2009/10:150 samma tekniska format för dataöverföring samt standardiserade Den praktiska tillämpningen förenklas genom ett kommitté- förfarande för vissa frågor av teknisk natur. Förslaget har behandlats intensivt i rådsarbetsgruppen för skattefrågor under det svenska ordförandeskapet och det föreligger nu en kompromisstext som medlemsstaterna i huvudsak är överens om. har ännu inte yttrat sig över förslaget. ser frågan om en utbyggnad och effektivisering av samarbetet på detta område som viktig och välkomnar förslaget till nytt direktiv. Kommissionen lade fram ett förslag till nytt indrivningsdirektiv (se faktapromemoria 2008/09:FPM107). Direktivet, som ska ersätta direktiv /55/EG, innebär ett utvidgat tillämpningsområde för det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstaterna vid indrivning av skatt m.m. Det innebär också ett effektivare förfarande, bl.a. genom i princip enbart elektronisk kommunikation mellan medlemsstaterna och användning av standardiserade blanketter. Vidare innehåller förslaget en utbyggnad och förtydligande av bestämmelserna om möjlighet att vidta säkerhetsåtgärder. Förslaget har behandlats intensivt i rådsarbetsgruppen för skattefrågor och det svenska ordförandeskapet har lagt fram ett kompromissförslag som det i princip uppnåtts enighet om. Europa- parlamentet har ännu inte yttrat sig över förslaget. anser det viktigt att effektivisera samarbetet på detta område och välkomnar förslaget. har förhandlingar pågått om ett antibedrägeriavtal mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan. Det ursprungliga syftet var att säkerställa administrativ och rättslig hjälp som garanterar en fullständig tillämpning av gällande unionsrätt, särskilt i fråga om bedrägeribekämpning och skattebrott. gjorde ett ensidigt politiskt åtagande om att acceptera standard för informationsutbyte i skatteärenden. Det innebär att banksekretess eller vad den tillfrågade staten tar in för egna beskattningsändamål inte får begränsa informationsutbytet. Med anledning av detta åtagande har förhandlingarna utvidgats till att även omfatta samarbete i administrativa ärenden rörande direkta skatter, vilket inkluderar informationsutbyte i enlighet med standard. Förhandlingarna med och behandling i arbetsgrupp avseende denna del har i huvudsak förts under det svenska ordförande- skapet. Det föreligger nu ett i princip färdigförhandlat utkast till avtal. ser det som angeläget att stater som har ett nära samarbete med EU lämnar information enligt principer i skatteärenden och välkomnar därför antibedrägeriavtalet med och förhandlingar om liknande avtal med , , och Skr. 2009/10:150 . Skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en medlemsstat ska granskas enligt uppförandekoden. Medlemsstaterna åtar sig att inte införa nya skadliga skatteåtgärder samt att se över nuvarande bestämmelser (frysning). Vidare ska medlemsstaterna avveckla de skatteåtgärder som bedöms vara skadliga (avveckling). En särskild högnivågrupp inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. Vissa andra frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens arbetsprogram (antimissbruk, förhållandet till tredjeländer, öppenhet och informations- utbyte om internprissättning samt administrativ praxis). Uppförandekod- gruppen har en vald ordförande som väljs . beslutade rådet att inrätta en undergrupp som ska behandla vissa frågor om antimissbruk i syfte att ta fram riktlinjer. Undergruppen påbörjade sitt arbete under det svenska ordförandeskapet och leddes av . Arbetet kommer att fortsätta i undergruppen under det spanska ordförandeskapet. Uppförandekodgruppen lämnar en rapport till varje halvår. Senast skedde detta vid . anser att det är viktigt att gruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter samt att framsteg görs i gruppens arbete med frågor som ingår i arbetsprogrammet. har bl.a. ett förslag från kommissionen behandlats som gäller dels reglerna för momsfrihet för import, dels gränsöverskridande solidariskt betalningsansvar (se faktapromemoria 2008/09:FPM64). Vid möte antogs ett kompromissförslag avseende reglerna för importmoms. Någon överenskommelse om förslaget angående solidariskt betalningsansvar kunde dock inte ingås . Vid möte presenterade det svenska ordförandeskapet en lägesrapport om arbetet med förslaget i denna del. presenterade vidare kommissionen ett förslag som syftar till att förbättra det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna (se faktapromemoria 2009/10:FPM38). presenterade kommis- sionen en rapport om det administrativa samarbetet på momsområdet (se faktapromemoria 2009/10:FPM39). Behandlingen av förslaget på- börjades i rådsarbetsgruppen för skattefrågor under det svenska ordförandeskapet. Kommissionen presenterade dessutom ett förslag som ger medlemsstaterna möjlighet att införa omvänd skattskyldighet för utsläppsrätter för växthusgaser och vissa varor (se faktapromemoria 2009/10:FPM27). Omvänd skattskyldighet innebär att en försäljning Skr. 2009/10:150 inom landet ska beskattas av köparen och inte av säljaren. möte kom medlemsstaterna överens om förslaget i den del det avser utsläppsrätter. ska dock yttra sig över förslaget innan det slutligt kan antas. Inför möte hade regeringen överläggning med skatteutskottet. anser att kampen mot skatteundandragande är angelägen som regeringens och EU:s mål att minska den administrativa bördan måste beaktas. I EU:s momsdirektiv finns ett undantag från moms för posttjänster som det offentliga postväsendet tillhandahåller. Ett sådant undantag har dock inte införts i den svenska momslagstiftningen eftersom vi inte har ansett oss ha ett offentligt postväsende. kan dock komma att tvingas införa ett undantag p.g.a. att kommissionen har initierat ett överträdelse- ärende mot .