prop · GY031 · 2010-10-12 00:00:00 — Personer bosatta utomlands återbetalar sina studielån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en utredning som bl.a. har till uppgift att föreslå förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering (dir. 2009:124 och dir. 2010:59). Syftet är att effektivisera fordringshanteringen främst avseende låntagare bosatta utomlands och säkerställa att studielån återbetalas i så hög utsträckning som möjligt. Utredningen har i delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54) lämnat förslag till förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering. Förslagen bereds i . Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Utredningarna om återkrav och bidragsspärr har, som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 12.4), lämnat sina betänkanden. Utredningarnas förslag bereds i . 12.4.3 Uppdrag till myndigheter Den första av tre årsrapporter har lämnats inom ramen för det uppdrag som getts till ett stort antal myndigheter att bl.a. utveckla metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (dnr Fi2009/2137). () leder arbetet. De övriga myndigheterna som ingår i samverkansuppdraget är , , , Inspek- tionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), Inspektionen för socialförsäkringen, Migrations- verket, , Statens tjänste- pensionsverk (SPV), , Skatte- verket och . Av åter- rapporteringen framgår bl.a. att: -det finns statistik om felaktiga utbetal- ningar hos alla utbetalande myndigheter, förutom hos som ansvarar för statistiken över kommunernas utbetal- ning av ekonomiskt bistånd, -det krävs både systemutveckling och verksamhetsinsatser för att göra statistiken tillförlitlig, -det är oklart vilket organ som ansvarar för vissa myndighetsövergripande frågor. Det är viktigt att arbetet inom ramen för uppdraget intensifieras och att de deltagande myndigheterna upprätthåller en hög ambitions- nivå. För att säkerställa detta föreslår regeringen i denna proposition att resurser avsätts för detta (se vidare utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 3.8). har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera hur myndighetens fordrings- hantering utvecklas med avseende på resultat och kostnadseffektivitet. Uppföljningen omfattar även fordringar mot personer bosatta i utlandet. ska vidare redovisa hur myndigheten säkerställer korrekta utlands- betalningar. Regeringen har gett ESV i uppdrag att utveckla en metod för att utvärdera den kontroll som sker av utbetalningar i välfärdssystemen och lämna förslag på vilka myndigheter som bör omfattas av en sådan utvärdering (dnr Fi2009/4747). ESV redovisade sitt uppdrag . Regeringen avser att ge ESV i uppdrag att vidareutveckla och förvalta metoden . , , och bör omfattas av arbetet och metoden bör utvecklas så att kommunernas och arbetslöshetskassornas deltagande inkluderas. Efter detta kommer regeringen ta ställning till det fortsatta arbetet. har vidare fått i uppdrag att: -redogöra för de åtgärder som myndigheten har vidtagit och planerar att vidta för att underlätta för de sökande att dels göra rätt vid ansökningsförfarandet, dels fullgöra sin uppgifts- och anmälningsskyldighet, -redovisa vidtagna åtgärder för att integrera arbetet mot felaktiga utbetalningar i myndighetens ordinarie handläggnings-, kvalitets- och IT-system, samt att rapportera hur arbetet fortskrider med att automatisera kontrollerna i hand- läggningen. Statskontoret presenterade resultatet av regeringsuppdraget att analysera betydelsen av olika drivkrafter för dimen- sioneringen av kontroller och åtgärder mot felaktiga utbetalningar hos (dnr S2009/4235/SF). Förslagen i rapporten bereds i . Regeringen har gett IAF i uppdrag att följa upp arbetslöshetskassornas informationssäker- het och systematiska internkontroll. Uppdraget ska redovisas . CSN har redovisat vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit och planerar att vidta mot bakgrund av Statskontorets rapport men ändå fel en granskning av Centrala arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar (Statskontoret 2009:8). Av redovisningen framgår att CSN bl.a. har genomfört ett omfattande kontroll- arbete avseende högskolestuderande i . Vidare har myndigheten förtydligat och förenklat anvisningarna för gymnasieskolornas närvarorapportering av elever. Med anledning av Statskontorets granskning av Arbetsförmedlingens arbete med att förebygga felaktiga utbetalningar (Statskontoret 2009:13) har myndighetens insatser på detta område intensifierats. Arbetsförmedlingen har bl.a. sammanställt en handlingsplan med fokus på kontrollfunktionen. Handlingsplanen syftar till att säkerställa en enhetlig tillämpning av regelverket och en förbättrad uppföljning av genomförda insatser. Mot denna bakgrund har processer och indikatorer för att följa och stärka kontrollfunktionen tagits fram och stickprovs- kontroller är inplanerade . arbetar kontinuerligt med att förbättra rapporteringen och statistiken avseende felaktiga utbetalningar. I syfte att underlätta för de sökande att göra rätt har förbättrat sin skriftliga information till asylsökande. utvecklingscentrum i följer tillämpningen av bidrags- brottslagen (2007:612). Myndigheten har genomfört en uppföljning av underrätts- praxis gällande påföljder för brott enligt bidragsbrottslagen. Syftet med kartläggningen av praxis är att den ska vara ett stöd i åklagarnas handläggning av bidragsbrottsärenden samt att förutsättningarna för enhetlighet i rättstillämp- ningen och effektiviteten i handläggningen ska öka. SPV har till följd av regelförändringar fått tillgång till uppgifter från för att kunna bedöma anmälda inkomster i förhållande till utbetalningar av bl.a. pensionsersättningar och inkomstgarantier. De första samkörningarna genomfördes . En analys av materialet har inletts av SPV. 12.5Utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten 12.5.1Utvecklingen av den finansiella styrningen ekonomiska vårproposition lämnade regeringen information om att en utredare genomfört en översyn av lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) mot bakgrund av de förslag som lämnats om en reformerad regeringsform samt de erfarenheter som vunnits och den utveckling som skett sedan budgetlagen trädde i kraft. Utredningens förslag remitterades och därefter har en beredning skett inom . Regeringen avser att lämna förslag till om en ny budgetlag. Förslagen i betänkandet innebär ändrade eller nya bestämmelser på flera områden. Ett område som kräver ytterligare utredningsarbete är de ändrade principer för hantering av förluster avseende studielån som utredningens förslag innebär. Regeringen har därför gett () i uppdrag att ta fram en modell för beräkning och avsättning av förväntade förluster för myndighetens studielån samt beskriva övergången till och de finansiella konsekvenserna av en sådan modell. CSN ska samråda med , Riksgälds- kontoret och ESV och redovisa sitt uppdrag (dnr. U2010/4846). Regeringen förbereder en anpassning av de ekonomiadministrativa förordningarna till en ny budgetlag. och har haft regeringens uppdrag att lämna förslag till sådana anpassningar. har lämnat förslag till en ny garanti- och kreditförordning medan ESV har lämnat förslag till en ny förordning om underlag för årsredovisning för staten, en ny anslagsförordning och en ny kapitalförsörjningsförordning (dnr Fi2010/3193 respektive Fi2010/3397). Mindre ändringar behöver göras i flera andra förordningar. Den skärpning avseende beställnings- bemyndiganden som utredningen föreslagit genomförs i viss utsträckning redan i denna proposition. Regeringens förslag till beställ- ningsbemyndiganden är således i samtliga fall tidsbestämda med en sluttidpunkt. Därmed framgår det tydligare av förslagen under vilka år de ekonomiska åtaganden beräknas medföra utgifter. Regeringen har även infört nya budgeteringsprinciper för fleråriga . På statsbudgetens utgiftssida finns ett antal anslag för de utgifter som uppkommer inom fleråriga . Anslagen finansieras helt eller till större delen från EU-budgeten. Dessa anslag har budgeterats med jämn utgiftsprofil . EU- programmen har i flera fall kommit igång senare än beräknat, vilket inneburit att anslagen i inledningen av programperioden varit över- budgeterade och att ett stort anslagssparande uppstått. För att budgeterade medel totalt ska motsvara EU-programmens omfattning över hela programperioden har dessa anslag undantagits från indragning av anslagsbehållning, vilket medfört att det ackumulerade anslags- sparandet blivit orimligt stort. Regeringen bedömer att de årliga anslagen på ett bättre sätt bör anpassas efter när utgifterna förväntas uppkomma för att anslagen ska ge en mer realistisk bild av förväntade utgifter och dessutom undvika stora anslagssparanden. Förändringen är av teknisk karaktär och förväntas inte påverka verksamhetens villkor eller omfattning. Den nya budgeteringsprincipen kommer tillämpas på följande anslag: -utgiftsområde 8 Migration, anslag 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar, -utgiftsområde 13 Integration och jäm- ställdhet, anslag 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare, -utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, anslag 1:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden 20072013, -utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel, anslag 1:16 Från EG- budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m., anslag 1:23 Åtgärder för Landsbygdens miljö och struktur, och anslag 1:24 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. På uppdrag av regeringen lämnade ESV rapporten till utvecklad finansiell styrning (ESV 2009:39). En del av förslagen i rapporten har övervägts inom ramen för arbetet med en ny budgetlag. ESV:s övriga förslag bereds i . 12.5.2Nya förutsättningar för resultatstyrningen I och med budgetarbetet beslutade regeringen att ändra innehållet i och formerna för resultatstyrningen av myndigheterna och deras verksamhet. Den årliga styrningen av myndigheterna är inriktad mot verksamhetens resultat utifrån det instruktions- enliga uppdraget. ESV har haft i uppdrag att följa upp regeringens resultatstyrning av myndigheterna. Uppdraget innefattade att belysa hur ett urval av myndigheter har agerat utifrån de nya förutsättningarna. Detta har ESV gjort genom att studera 17 myndigheter. Vidare har ESV genomfört en enkätundersökning som riktade sig till drygt 200 myndigheter. ESV har redovisat uppdraget i rapporten i rätt riktning (ESV 2009:24). I rapporten konstateras att de flesta myndigheter anser att regeringens styrning i och med nyordningen har blivit tydligare samt mer logisk och långsiktig. Vidare konstaterar ESV att de informella kontakterna har blivit fler, vilket förbättrar förutsättningarna för en verksamhetsanpassning. Dessutom har resultatredovisningarna i viss utsträckning förändrats utifrån de nya reglerna och har större tonvikt på prestationer. ESV anser att myndigheternas redovisning av kostnaden per prestation i flera fall uppvisar brister. Regeringen bedömer att de förändringar som skett leder resultatstyrningen i rätt riktning. Det är viktigt att detta arbete fortsätter. I och med förändringarna i förord- ningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag har myndigheterna fått ett större ansvar att utforma resultatredovis- ningarna. Detta är ett område där ett fortsatt utvecklingsarbete bör ske. Det är viktigt att metodarbetet prioriteras och uppmärksammas av ledningen på myndigheterna, så att resultat- redovisningarna fortsätter att utvecklas. Vidare pågår inom ytterligare arbete med att utveckla styrningen av statliga myndig- heter och verksamheter. 12.6Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket har granskat regeringens redovisning i de ekonomisk- politiska propositionerna utifrån det finans- politiska ramverket. De senaste gransknings- rapporterna avser hur regeringen har tillämpat det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition (RiR 2009:14), budgetpropositionen (RiR 2009:17) och ekonomiska vårproposition (RiR 2010:14). Referat från dessa rapporter redovisas i avsnitt 12.2.3. Regeringen arbetar kontinuerligt med att förbättra redovisningen i de ekonomiska propositionerna. Som en följd av tidigare kritik har regeringen i denna proposition gjort ett antal förbättringar av redovisningen av kommunsektorns finanser. Regeringen har ekonomiska vårproposition förbättrat transparensen i redovisningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. I den propositionen tydliggjorde regeringen även kopplingen mellan hållbarhetsanalyserna och den valda nivån på överskottsmålet. I linje med vad föreslagit redovisade regeringen ekonomiska vårproposition ett antal ställningstaganden kring hur den s.k. S2- indikatorn ska tolkas. Regeringen vill också peka på att metoden för att beräkna S2-indikatorn följer den metod som använder för motsvarande beräkning. När det gäller synpunkter på uppföljningen av överskottsmålet hänvisas till avsnitt 12.1. har kritiserat att utbetalningen av det extra statsbidraget till kommunerna förlades till 2009 när medlen avsåg 2010. Regeringen anser att tidigareläggningen av utbetalningarna till 2009 ska ses i ljuset av den exceptionella osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen som rådde för detta beslut. Regeringen bedömde att det var nödvändigt att ha en väsentlig säkerhetsmarginal under taket 2010 och redovisade tydligt att utbetalningen av det extra statsbidraget till kommuner och landsting förlades till 2009 för att det fanns ett större utrymme under taket . Dessutom angavs att en tidigarelagd utbetalning gav en positiv ränteeffekt för kommuner och landsting. Regeringen anser att under de omständigheter som rådde var en tidigareläggning av utbetalningen en bättre ordning jämfört med risken att få ett överskridande av utgiftstaket eller en fram- tvingad höjning av detsamma. Tidigarelägg- ningen var även förenlig med de bestämmelser om redovisning mot anslag och inkomsttitlar som finns i budgetlagen. Regeringen vill framhålla att utgiftstaket fastställs på en nivå som är förenlig med överskottsmålet och en långsiktigt hållbar finanspolitik. Utrymmet för reformer under utgiftstaket begränsas primärt av överskottsmålet, avvägningen mellan inkomst- och utgiftsreformer och behovet av en säkerhetsmarginal under utgiftstaket. Beaktas dessa förutsättningar finns det ingen risk för att utgiftstaket över tiden förlorar sin disciplinära funktion. Regeringen har utvecklat motiven till förslaget till nytt utgiftstak i den riktning som föreslår. Bland annat framgår det att motivet till den jämförelsevis låga årliga ökningstakten av utgiftstaket och 2014 är att budgeteringsmarginalen ska minska jämfört med den förhållandevis stora marginalen 2012, så att utgiftstaket får en mer styrande effekt på utgiftsutvecklingen. Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Hatt Föredragande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:1