prop · GY031d19 · 2010-10-12 00:00:00 — Det saknas uppgifter om företagsledarnas kön i flertalet av de stödmottagande företagen. De stöd som beviljats förväntas bidra till cirka 109 nya arbetstillfällen, 44 för kvinnor och 65 för män. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft är . Uppföljning av tidigare beviljat stöd har med liknande metod som för regionalt investeringsstöd följt upp företagen som erhöll sysselsättningsbidrag . Uppföljningen visar att stödföretagen hade en bättre utveckling beträffande omsättning, förädlingsvärde och vinst jämfört med företagen i de två jämförelsegrupperna . Med såddfinansiering avses inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt offentlig finansiering av produktutveckling med tillväxt- och kommersialiseringspotential. Finansieringen kan sökas av små och medelstora företag i mycket tidiga faser. Även oberoende entreprenörer, innovatörer eller forskare kan söka såddfinansiering. Den övervägande delen av den statliga såddfinansieringen finansieras med andra medel än medel från utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Regional såddfinansiering beviljas vanligtvis som bidrag eller lån. Den regionala såddfinansieringen är ett komplement till den reguljära kapitalförsörjningsmarknaden och övriga statliga insatser och kan användas som ett regionalt instrument vid behov. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Såddfinansiering har (2008) beviljats med cirka 60 (40) till 275 (210) arbetsställen som tillhör små och medelstora företag. Fördelningen av finansieringen var 23 (20) i lån och 37 (20) i bidrag. Det är främst tjänsteföretag, främst inom företagstjänster, som beviljades såddfinansiering . av företagen som beviljades såddfinansiering leddes av män. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till . Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljades såddfinansiering 2005 med två jämförelsegrupper: en kontrollgrupp och en grupp bestående av övriga företag med minst en anställd. Uppföljningen avser 20052008. uppföljning visar att stödföretagens omsättning har ökat mer jämfört med samtliga företag i , dock mindre än omsättningen hos företagen i kontrollgruppen. Förädlingsvärdesförändringen hos stödföretagen ligger mitt emellan de två jämförelsegrupperna. Vinstutvecklingen hos stödföretagen är sämre än företagen i de båda jämförelsegrupperna, även om den är positiv . Lägre efterfrågan på regionala företagsstöd Finanskrisen och efterföljande lågkonjunktur medförde att efterfrågan på de regionala företagsstöden minskade jämfört med . Även storleken på de investeringar som beviljades stöd minskade i omfattning jämfört med föregående år. Vidare förväntas de selektiva regionala företagsstöden bidra till något färre förväntade nya arbetstillfällen. Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Bidraget är generellt såtill- vida att det lämnas utan hänsyn till företagens individuella ekonomiska förutsättningar. Det utbetalas halvårsvis i efterskott. Nya regler innebär bl.a. ökade möjligheter till bidrag för de minsta företagen genom slopande av vissa minimigränser samt en viss omfördelning av bidraget till förmån för de nordligaste kust- och inlandskommunerna. Ett högsta bidragsbelopp på per produktionsställe och kalenderår har också införts. har transportbidraget kompenserat de företag som erhållit bidrag för sina transportkostnader med i genomsnitt och i en enkätundersökning instämmer av de tillfrågade företagen, helt eller till stor del, i påståendet att transportbidraget stimulerat till ökad vidareförädling. utbetalades i regionalt transportbidrag. På grund av den globala ekonomiska krisen har utbetalningarna av transportbidrag varit förhållandevis låga . Företagen i regionen har lägre försäljning och produktion än tidigare vilket har lett till färre transporter. Särskilt tydligt har detta varit inom fordonsindustrin och underleverantörer till fordonsindustrin vars andel av det totala transportbidraget sjönk från . Av utbetalt transportbidrag utgjorde uttransportbidrag och intransportbidrag. Den andel av transportkostnaderna som lämnas i bidrag varierar från . Procentsatsen avspeglar de schablonmässiga transportmerkostnaderna för ut- och intransporter i olika kommuner. Beloppsmässigt har företag i och fått störst andel av bidragen, sammanlagt . Trävarutillverkning är den bransch som har erhållit störst andel av transportbidraget. Me- tallvaruindustri, transportmedelstillverkning, övrig verkstads- och kemisk industri kommer därefter. Tabell 2.19 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20072009 erhöll 663 (640) arbetsställen regionalt transportbidrag. Tabell 2.20 Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt transportbidrag 2009 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 beträffande omsättning, förädlingsvärde och vinst för jämfört med företagen i bägge jämförelsegrupper. Regeringen har bedrivit ett utvecklingsarbete bl.a. vad gäller könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden. Dessa indikatorer redovisas i det följande för de företag som beviljades bidrag . Av de företag som fick bidrag hade färre än 10 anställda och färre än 50 anställda. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har med liknande metod som för regionalt investeringsstöd följt upp transportbidrag. Uppföljningen av de företag som beviljades transportbidrag 2005 visar en bättre utveckling Tabell 2.21 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2009 arbetsstället (%) arbetsstället (%) organisationen (%) organisationen (%) 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.22 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden åren 20062009 Sysselsättningsbidrag lämnas till stor del till personalintensiva företag inom framför allt tjänstenäringar, till skillnad mot övriga regionala företagsstöd som huvudsakligen beviljas företag inom industrin. Detta kan vara en möjlig förklaring till varför andelen arbetstillfällen som förväntas tillfall kvinnor 2009 är högre för sysselsättningsbidraget. Analys av regionalt investeringsstöd och regionalt bidrag till företagsutveckling En betydande del av de regionala företagsstöden beviljas tillverkande företag och företag som leds av män. En förklaring till att de regionala företagsstöden främst når företag som leds av män är att företagandet generellt sett är lägre bland kvinnor än bland män och att de företag som leds av kvinnor i genomsnitt är mindre än de företag som leds av män. Det medför att efterfrågan på kapital totalt sett är lägre bland företag som leds av kvinnor än företag som leds av män. Regeringen gav dock, , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att analysera huruvida fördelningen av regionalt investeringsstöd och regionalt bidrag till företagsutveckling följer utvecklingen i näringslivet, särskilt med hänsyn till könsfördelningen hos företagsledare och styrelser. Vid behov skulle myndigheten föreslå hur förordningarna som styr stöden bör ändras för att följa utvecklingen i näringslivet och nå såväl företag som leds av kvinnor som företag som leds av män. Regeringen ville, genom uppdraget, säkerställa att de regionala företagsstöden främjar en hållbar tillväxt i företagen och i regionerna och når såväl företag som leds av kvinnor som företag som leds av män. Tillväxtanalys har granskat hur varje kriterium i regelverken för stöden påverkar antalet företag som kan få stöd och hur stor andel av dem som leds av kvinnor. Kravet på att de regionala företagsstöden ska fördelas på ett konkurrensneutralt sätt, dvs. inte gynna ett företag framför ett annat, innebär att företag verksamma i branscher där marknaden är lokal endast i undantagsfall är berättigade till stöd. Företag som leds av kvinnor är i högre utsträckning än män verksamma inom branscher där marknaden främst kan antas vara lokal. Detta krav minskar därför andelen företag som leds av kvinnor bland företagen som kan söka stöd. Att de regionala företagsstöden är riktade mot företag som har, eller tänker starta, verksamhet i gles- och landsbygd eller i stödområden leder också till att andelen företag som leds av kvinnor och som kan söka stöd minskar. I viss mån speglar detta det rådande befolkningsmönstret, då färre kvinnor bor i gles- och landsbygd eller i stödområden. Tillväxtanalys slutsats är således att regelverken kring de regionala företagsstöden inte generellt missgynnar kvinnor, utan det är villkoren på marknadsinriktning och att företagen ska finnas i geografiskt utsatta områden som minskar andelen företag som leds av kvinnor bland de företag som kan söka stöd. Tillväxtanalys föreslår att konkurrensvillkoret för stöden ses över och vid behov ändras. Detta för att villkoren för konkurrens ständigt förändras och bl.a. har ny teknik ökat möjligheterna för t.ex. tjänsteföretag att verka på en marknad större än den lokala. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i de fem nordligaste länens näringsliv. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i dessa län. Fonden har ett eget kapital på . Norrlandsfondens utlåning var till 135 företag. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfonden, ha skapat förutsättningar för investeringar på i de fem nordligaste länen, främst för små och medelstora företag. Norrlandsfonden hade 347 företag som kunder vid utgången av 2009. uppföljning av verksamheten hade dessa företag ökat sin omsättning med till totalt . ökade antalet anställda i dessa företag med till totalt cirka 7 600 anställda. Resultatindikatorer för kommersiell service är utvecklingen av tillgång till kommersiell service för kvinnor och män, antal kvinnor respektive män som finns anställda på ett arbetsställe som fått stöd enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service samt kvinnor och män i styrelsen i organisationen. Indikatorn mäts i områden där servicen är gles. Regionala serviceprogram ska samordna aktörer och insatser som genomförs för en ökad tillgänglighet till service. har regionala serviceprogram tagits fram av länsstyrelser, självstyrelseorgan samt berörda samverkansorgan. Programmen ska genomföras . Syftet är att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag eftersom en god servicenivå är en av många förutsättningar för hållbar tillväxt i alla delar av landet. har fått i uppdrag av regeringen att stödja framtagandet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har enligt regleringsbrev i uppdrag att utvärdera programmen. Utvärderingen kommer att redovisas i delrapporter samt senast i en slutrapport till (). Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för kvinnor och män kan ekonomiskt stöd beviljas enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service. Stödet kan beviljas till bl.a. näringsidkare med fasta försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel i gles- och landsbygder. 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 viktigt verktyg i länens arbete inom det kommersiella serviceområdet och det har ofta kombinerats med andra insatser som genomförts för att öka den ekonomiska hållbarheten för butiker i s.k. serviceglesa områden. Stöd till kommersiell service har beviljats med som investeringsbidrag samt som servicebidrag. Statligt hemsändningsbidrag till kommunerna beviljades med . har inga landsbygdslån beviljats. Totalt beviljades stöd till kommersiell service med . Tabell 2.23 Stöd till kommersiell service fördelat på län åren 20062009 Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 965 stycken, fördelat på 372 arbetsställen. Antalet män var 303 och antalet kvinnor 662. Bland företagen var andelen aktiebolag . Andelen män och kvinnor i styrelser var . Den genomsnittliga andelen män och kvinnor i företagsledning var . 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 förlorade 84 tätorter (enligt tätortsindelning) sin sista butik. tillkom dagligvarubutiker i 31 tätorter som saknade butik . Den pågående strukturomvandlingen på drivmedelsmarknaden innebär att antalet tankställen minskar i hela landet. 2000 fanns ungefär 4 000 tankställen och 2009 var motsvarande siffra 3 600. Enligt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser ligger 1 224 av dessa försäljningsställen utanför tätorter större än 3 000 invånare, dvs. i glesbygder eller tätortsnära landsbygder. Beviljat investeringsstöd till drivmedelsinvesteringar har ökat från till . Stöd till övriga branscher och då i huvudsak till dagligvaruhandeln har ökat med . Drivmedelsinvesteringarnas andel av totalt beviljat investeringsstöd har ökat från till . Inom ramen för de regionala projektmedlen är det, enligt förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken, möjligt att stödja insatser inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Dessa insatser ska ha fokus på utvecklingsprojekt inom området kommersiell och offentlig service. Totalt har tolv beviljade stöd redovisats . Beslutade projektmedel till dessa projekt uppgår till och dessa medfinansieras med motsvarande belopp. Tabell 2.24 Regional projektverksamhet till Kommersiell service, fördelat på län 20082009 Särskilda insatser inom området kommersiell service Strukturomvandlingar inom serviceområdet pågår kontinuerligt. För att möta dessa förändringar och stärka tillgången till dagligvaror och drivmedel har regeringen beslutat om att ska tilldela länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan eller samverkansorgan . Syftet med resursförstärkningen är att öka den regionala nivåns möjligheter att t.ex. stödja insatser som fokuserar samordning av olika typer av service, såväl kommersiell som offentlig. Detta ska stärka såväl dagligvarubutiker som drivmedelsstationer med strategisk betydelse i serviceglesa områden. Resursförstärkningen möjliggör också genomförande av olika typer av kompetens- och utvecklingsprogram riktade till lokala servicegivare. uppgår beviljade stöd till . avser stöd till kommersiell service och då i huvudsak till drivmedelsinvesteringar. Resterande avser stöd till projektverksamhet. Totalt beviljat stöd till kommersiell service uppgår således till för 200910. Regeringen tilldelade för att hantera projektansökningar som syftar till att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov i s.k. serviceglesa områden. Den totala omslutningen kommer att bli högre än eftersom dessa medel kommer att medfinansieras. Projekten ska ha fokus på samordning av kommersiell och offentlig service, företagens behov av service samt anpassade lösningar i serviceglesa områden. Lösningar som ökar tillgängligheten till drivmedel ska eftersträvas. Uppdraget ska slutredovisas till () . Länsstyrelserna i och fick regeringens uppdrag att utreda och sprida kunskap om framgångsrika insatser inom området kommersiell service. 10 Summan består av följande: 40,4 mnkr i stöd till kommersiell service och 2,72 mnkr i regional projektverksamhet samt särskilda insatser för kommersiell service om 9,6 mnkr. slutrapport som presenterades konstateras att det runt om i landet finns goda exempel på metoder att lösa tillgängligheten till service. Syftet är att exempel och goda idéer ska spridas till aktörer i hela landet. Förutsättningarna för regional utvecklingskraft varierar över landet Förutsättningarna för att åstadkomma utvecklingskraft varierar över landet. Den generella bilden är att befolkningsmässigt större regioner, med väl utvecklade kommunikationer, har bättre förutsättningar än befolkningsmässigt mindre och perifert belägna regioner. Dessa större regioner har en högre ekonomisk effektivitet och dynamik. Det finns ett positivt samband mellan grundläggande strukturella förhållanden såsom folkmängd, möjligheter till transporter och andra former av kommunikationer, närhet till utbildning och forskning samt till naturmiljöer, kultur och kulturarv och regioners ekonomiska nivå och utveckling. Regioner med i huvudsak likartade strukturella förutsättningar kan dock utvecklas olika. Orsaken till detta är bl.a. skillnader i företagsklimat, dvs. faktorer som påverkar nyföretagande, företagsutveckling och innovationsförmåga, flexibilitet och lärande samt regionalt ledarskap. Den ekonomiska krisen har slagit hårt mot alla typer av regioner, men ökningen av antalet arbetssökande har varit allra störst i regioner som domineras av industriproduktion. I många regioner har dock ökningen skett utifrån en låg nivå, vilket innebär att dessa ligger kring riksgenomsnittet. Nya data tyder dock på att återhämtningen efter krisen också går snabbast i denna typ av regioner. Även om mindre regioner med sämre förutsättningar släpar efter avseende ekonomisk nivå, så fanns det åtminstone före krisen flera positiva utvecklingstendenser. Ex- empelvis ökade andelen av de snabbväxande företagen belägna i de mindre regionerna. Andelen nya arbetsställen av det totala antalet arbetsställen var minst lika hög som i övriga regioner och förvärvsintensiteten var till och med högre än i storstäderna. I regioner med svag åldersstruktur kan dock en hög förvärvsintensitet medföra be- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 gynnande arbetskraftsbrist inom vissa yrkesgrupper. Mycket tyder på en fortsatt utglesning av servicenätet avseende bl.a. dagligvaror och drivmedel i gles- och landsbygdsområden . Avstånden till kvarvarande serviceställen blir också allt längre. Anledningen är bl.a. den fortsatta omstruktureringen av dagligvaru- och drivmedelsmarknaden och befolkningsutvecklingen. Miljömässigt visar utvecklingen på minskande utsläppsnivåer i samtliga regiontyper. Räknat per invånare är utsläppsnivåerna lägst i storstadsregionerna (se avsnitt 2.5.1). Regeringen har dragit ett antal slutsatser som ligger i linje med analys avseende balans mellan tillväxt och utjämning, geografisk koncentration av ekonomi och befolkning samt demografi och befolkningens åldersstruktur. lyfter fram att de mer glest befolkade länen i har en mindre fördelaktig befolkningsstruktur. Regeringen har uppmärksammat analys och rekommendationer i skrivelsen till Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). I denna skrivelse bedömer regeringen bl.a. att den långsiktiga demografiska utvecklingen är en av de största utmaningarna när det gäller politikens förutsättningar att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen avser bl.a. att i linje med fortsätta att utveckla en mer samordnad transportpolitik. En viktig del i denna samordning är bl.a. arbetet med hållbar regionförstoring, som genom väl utvecklade kommunikationer (transport- och IT-infra- struktur) knyter samman de mer glesbefolkade områdena med områden med större befolkningskoncentration. I propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) betonar regeringen behovet av regionförstoring och att en samordnad stads- och trafikplanering också inkluderar landsbygden. Mot bakgrund av att förutsättningarna för regionernas utvecklingskraft varierar över landet drar regeringen bl.a. följande slutsatser. Både landsbygder och storstadsområden är betydelsefulla för hela landets hållbara tillväxt. Medan landsbygderna särskilt bidrar till en hållbar till- 2010/11:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 växt genom bl.a. produktion av biomassa och förnybar energi och företagande, bidrar storstadsområdena, genom dess högre ekonomiska effektivitet och dynamik, särskilt till en hållbar tillväxt. Därför bör åtgärder bidra till att sammanlänka och utveckla relationerna mellan tätorter och landsbygd. Strategier och program förbättrar förutsättningarna för ökad helhetssyn och samverkan mellan aktörer Regeringen har dragit ett antal strategiska slutsatser i skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) avseende inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Arbetet med nationell och regional samordning i lågkonjunktur ska i större utsträckning tas tillvara i det regionala tillväxtarbetet. Arbetet har bidragit till utveckling av nya idéer och nya lösningar på gamla problem. Arbetet har också inneburit en tydligare rollfördelning mellan landshövdingar och politiker från landsting och kommuner, liksom en förbättrad samordning mellan dels länsstyrelser och samverkans- eller självstyrelseorgan, dels mellan dessa organ och andra offentliga och privata aktörer i respektive län. Insatserna som genomförts bygger i stor utsträckning på de regionala strategier och program som tagits fram i breda partnerskap och därmed är förankrade i länen. Detta är något som i många län har underlättat arbetet. Erfarenheterna från den politiska dialogen i Nationellt forum ska dessutom tas tillvara. Statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet ska vidare utvecklas grundat på prioriteringarna i den nationella strategin. Medverkan ska ske i samverkan med den länsstyrelse eller det organ som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen anser att ett väl fungerande sektorsövergripande samarbete mellan aktörer på olika nivåer leder till att mervärdet av regionala, nationella och europeiska insatser ökar, som myndigheterna bättre uppfyller målen för sina verksamheter. Det behövs därför kunskap om hur den tvärsektoriella styrningen och samverkan mellan olika nivåer ska utvecklas som ett led i att effektivisera myndighetsstyrningen och styrningen av den statliga verksamheten. Regeringen förtydligar flera myndigheters roller i det regionala tillväxtarbetet genom en utvecklad styrning med fokus på bl.a. samverkan kring kompetensförsörjning, kulturella och kreativa näringar, Östersjöarbetet samt strategier för hållbar regional tillväxt i myndigheter. Regionala kompetensplattformar ska etableras vilket enligt regeringen väntas förbättra samordningen av kompetensförsörjning och utbildningsplanering lokalt och regionalt. Vidare ska enligt regeringsbeslut ett antal myndigheter samverka för att öka samordningen på nationell nivå inom kompetensförsörjningsområdet. Detta väntas bl.a. bidra till bättre planeringsförutsättningar och resursutnyttjande avseende kompetensförsörjningsinsatser och därigenom stärka förutsättningar för privat och offentlig verksamhet. Regeringen bedömer att en fortsatt samverkan mellan kultur-, närings- och den regionala tillväxtpolitiken är nödvändig för att bidra till en framgångsrik implementering av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. EU:s Strategi för med sitt tvärsektoriella angreppssätt omfattar samarbete inom en rad prioriterade områden i närområde. Regeringen anser att man på såväl internationell, nationell, regional som lokal nivå ska se potentialen och de möjliga synergieffekter inom flera sektorsområden som samarbetet över nationsgränser ger. Landsbygdsfrågorna integrerade i allt fler politiska områden För att tillvarata och stärka landsbygdernas utvecklingskraft krävs insatser av många aktörer på olika samhällsnivåer. Genomförandet av insatser sker i stor utsträckning på lokal och regional nivå. I regeringens strategiska arbete för att stärka utvecklingskraften i landsbygder fokuseras på den nationella nivåns roll, verksamhet och bidrag till detta arbete. I detta ligger även ett stöd till övriga aktörer på olika nivåer. Att fortsätta att förbättra samordningen av nationella insatser och frågor som har betydelse för hållbar tillväxt och utveckling i landsbygder är prioriterat. Detta krävs för att stärka dessa frågor på ett långsiktigt och hållbart sätt.