prop · GY0320 · 2010-10-18 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar betyg när mer än en lärare bedriver undervisningen när betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om undantag för icke legitimerade lärare som med stöd av skollagen anställts utan tidsbegränsning. Lärare som saknar legitimation men som har anställts före ska för anställningen ha behörighet att besluta om betyg, dock längst till utgången av . Förslagen i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget, men vill framhålla att rektorer som saknar kunskap i betygssättning kommer att behöva stöd och vidareutbildning. Kommuner och Landsting menar att det kan leda till negativa konsekvenser där eleverna kan uppleva betygen som orättvisa och fel- aktiga, om en lärare som inte känner eleverna ska ansvara för betygssätt- ningen. kommun anser att möjligheten till dispens för skolor som saknar ämnesbehöriga lärare måste utredas mera. Kommunen menar att lärare som bedömts lämpliga att undervisa i ämnet också måste få sätta betyg. anser att systemet kan leda till rättsosäkerhet för eleverna, då det kan innebära att en lärare som aldrig undervisat eleven kan komma att ansvara för betygssättningen. Flera remissinstanser, däribland och Special- pedagogiska skolmyndigheten, framhåller att det inte är rimligt att yrkeslärare och modersmålslärare får sätta betyg även om de inte är legi- timerade. Bl.a. påpekar att bestämmelsen om vem som får sätta betyg är lång och krånglig. Skälen för regeringens förslag Legitimerade lärare ska som huvudregel delta i beslut om betyg De betyg en elev får kan vara avgörande för elevens framtid. Betygs- resultat har exempelvis betydelse för elevens möjligheter att fortsätta studera eller att få en anställning. Det är därför mycket viktigt att betyg sätts på ett korrekt sätt och det är ett stort ansvar att besluta om betyg. I promemorian Legitimation för lärare och förskollärare (/2818/S) lyfts fram att beslut om betyg innebär myndighetsutövning och att upp- Prop. 2010/11:20 gifter av den karaktären bör förbehållas legitimerade lärare. gör samma bedömning. Om en lärares introduktionsperiod (se avsnitt 4.3) har löpt under ett läsår, eller åtminstone omfattat ett terminsslut där betyg sätts, har läraren som nyutexaminerad fått stöd av en vid det första tillfälle han eller hon har beslutat om betyg. Mentorn och läraren bör ha fört diskussioner om själva bedömningen liksom om kurs- planernas, kunskapskravens och de nationella provens roll och betydelse i samband med betygssättningen. Sådana diskussioner bör ha förts redan inom lärarutbildningen, men det är ändå stor skillnad mellan att få ut- bildning i hur man sätter betyg och att i praktiken ansvara för och besluta om elevers betyg. Kommuner och Landsting och av- visar förslaget och menar att det är svårt för en lärare som inte har under- visat eleverna att sätta deras betyg. Denna uppfattning står principiellt i överensstämmelse med vad som föreslås här, dvs. det är den som under- visat eleven som ska sätta betyget. Om läraren inte är legitimerad ska betyget dock sättas tillsammans med en legitimerad lärare. Kommer inte lärarna överens och en lärare som är legitimerad och behörig i ämnet finner att den undervisande läraren har gjort en felaktig bedömning på grund av bristande professionella kunskaper om betygssättning och vad som hör till denna, t.ex. kursplaner och kunskapskrav, ska den legitime- rade ha företräde och få fatta det slutliga beslutet om ett betyg. Det är den ordning som regeringen anser mest rimlig och rättssäker, eftersom det krävs särskilda kunskaper med utgångspunkt i skolans styrdokument för att kunna sätta likvärdiga betyg. I de allra flesta fall bör emellertid even- tuella oklarheter eller skilda uppfattningar i bedömningen kunna lösas i dialog mellan de involverade lärarna. Självklart är det viktigt att betyg sätts på ett likvärdigt sätt och det är grannlaga att bedöma elevers kunskaper på ett objektivt och korrekt sätt. Med det följer att det är naturligt att en lärare som inte har adekvat ut- bildning behöver, och ska ha, stöd och hjälp av en legitimerad lärare. Några remissinstanser, bl.a. Kommuner och Landsting, lyfter fram att det kan bli problematiskt för små skolor att bara lärare med legi- timation för yrket självständigt får sätta betyg. Det är inte säkert att det i skolan finns någon lärare som är behörig att undervisa i ämnet. I varje skola, eller åtminstone i huvudmannens organisation, bör det dock finnas lärare som har en lärarlegitimation som innebär att de får undervisa någonstans i skolväsendet. Dessa lärare får antas ha sådana kunskaper i bedömning och betygssättning att de kan stödja lärare som saknar legiti- mation. Avsikten är naturligtvis att det i första hand ska vara en lärare som är behörig att undervisa i det ämne betygssättningen avser som bi- står en lärare som saknar sådan behörighet. Det behövs således inga bestämmelser om dispens, vilket kommun efterfrågat. Med tanke på de problem som kan finnas måste det emellertid finnas en viss flexibilitet. Om det trots allt skulle uppkomma en situation där huvud- mannen saknar legitimerade lärare, kan det bli aktuellt att anlita legitime- rade lärare som är anställda hos en annan huvudman. I så fall kan huvudmannen ge den legitimerade läraren ett uppdrag med uppgift att bistå vid betygssättning. Detta anser regeringen vara en rimlig lösning för att upprätthålla kvaliteten och öka likvärdigheten i betygssättningen. En del lärare får sätta betyg även om de inte har legitimation Lärare som inte har en legitimation, men har en anställning utan tidsbegränsning ska enligt regeringens förslag få fortsätta besluta Dessutom ska lärare i yrkesämnen eller modersmål, som saknar både legitimation och lärarexamen, själv- ständigt få sätta betyg även . Skälet till detta är att regeringen bedömer att dessa lärare, under vissa förutsättningar, även ska få anställas utan tidsbegränsning. På grund av den låga andelen yrkes- lärare och modersmålslärare med lärarexamen anser regeringen att det inte är möjligt att också för dessa lärarkategorier ställa krav på utbildning och legitimation för att få besluta om betyg. , har motsatt sig detta. Regeringen har förståelse för dessa synpunkter, men anser det vara omöjligt att ställa krav på att legitimerade lärare ska sätta betyg i denna typ av ämnen. Det kan antas att det på en del skolor inte finns några legitimerade lärare som undervisar ens i näraliggande ämnen, vilket gör det svårt att kvalitetssäkra och bistå i betygssättningen. emellertid inget som hindrar att en legitimerad kollega ger de mer generella råd som kan behövas. Även lärare i tvåspråkiga skolor kommer genom bestämmelser i förordning eller myndighetsföreskrifter att undantas från kravet på legitimation för att få sätta betyg, eftersom även dessa lärare ska få anställas utan tidsbegränsning trots att de saknar Detta kommer därutöver att gälla lärare i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen avser att använda bemyndigandet för skolor med Waldorfpedagogisk inriktning. naturligtvis önskvärt att huvudmannen ser till att lärare som undervisar, men som saknar legitimation, får den kompetensutveckling som behövs för att kunna sätta betyg med utgångspunkt i de nationella kursplanerna Rektorn beslutar om betyg i vissa fall Rektorn är den yttersta garanten för att betyg sätts och beslutas på ett Det är därför lämpligt att rektorn beslutar om betyget, dels om ingen av lärarna är behörig att undervisa i ämnet och om dessa har olika uppfattning om vilket betyg som ska sättas, dels om två eller flera lärare som är behöriga att undervisa i ämnet, och som också har undervisat, inte kan enas om betyget. Det är också rektorn som ansvarar för att lärare som saknar legitimation får det stöd som behövs. Det kan behövas en omställningsperiod när det gäller de nya reglerna om Därför ska lärare som saknar legitimation, men har an- ställts före , få fortsätta besluta om betyg under en över- Detta ska gälla för den anställning läraren har och längst till utgången av (jfr lagen [2010:801] om införande av skollagen [2010:800] och avsnitt 5). Bestämmelsens utformning har justerats, eftersom regeringens bedömning är att viss detaljreglering bör göras i förordning och myndighetsföreskrifter i stället för i lag. Flera remissinstanser, däribland , framför dessutom att utformningen av den bestämmelse om vem som får sätta betyg som föreslogs i promemorian Legitimation för lärare och förskollärare (/2010/2818/S) var lång och krånglig. situationer som inte är så vanligt förekommande kan lämpligen framgå av förordning eller myndighetsföreskrifter. 4.9 Ansökan om legitimation Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om avgifter i samband med ansökan om legitimation, komplettering av legitimation och utnämning till lektor. Regeringens bedömning: Till ansökan om legitimation bör det fogas ett yttrande över lärarens eller förskollärarens lämplighet. Yttrandet bör utfärdas av rektorn respektive förskolechefen vid den skola eller förskola där läraren eller förskolläraren är verksam. Av yttrandet bör det framgå om läraren respektive förskolläraren bedöms lämplig för yrket. Har sökanden en utländsk legitimation eller annat behörighetsbevis bör inhämta ett yttrande från över den utbildning som ligger till grund för legitimationen eller behörig- hetsbeviset. bör få ta ut avgifter i samband med ansökan om legitimation, komplettering av legitimation och utnämning till lektor. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Flera remissinstanser ifrågasätter om rektorn eller förskolechefen har den kompetens som krävs för att bedöma den nya lärarens eller förskollärarens lämplighet. menar att det ska vara en legitimerad lärare som gör denna bedömning. påpekar att det inte ställs något legitimationskrav på den som ska avge yttrande över en lärares eller förskollärares lämplighet trots att rektorn eller förskolechefen kan komma från en helt annan yrkesgrupp. Specialpedagogiska skolmyndigheten önskar att ett krav på utbildning eller fortbildning för rektorer införs. bedömer att det är viktigt att legitimationssystemet tas upp i det s.k. Rektorsprogrammet. anser att de fall där det kan bli aktuellt att lämna ett negativt yttrande måste uppmärksammas ytterligare. Förbundet anser också att det är viktigt att det praktiska arbetet med bedömningen blir möjligt att delegera. ifrågasätter i sitt remissvar bl.a. vem som svarar för eventuella slutförda kompletteringar för att uppnå en examen och ett yttrandes status i förhållande till dagens behörighetsbevis. Skälen för regeringens förslag och bedömning En lärare eller förskollärare bör själv ansöka om legitimation hos . Ansökan kan beviljas först efter ett läsårs tjänstgöring eller motsvarande på heltid i huvudsak inom ramen för den nivå läraren respektive förskolläraren genom sin utbildning fått behörighet att under- visa. Har läraren eller förskolläraren inte kunnat tjänstgöra på heltid, bör detta kunna kompenseras av en längre tids tjänstgöring. Vad som här avses med begreppet i huvudsak redovisas i avsnitt 4.3. Detta gäller både nyutbildade lärare och förskollärare för vilka det krävs en intro- duktionsperiod samt lärare och förskollärare som redan har en examen och är, eller har varit, yrkesverksamma. De senare ska således inte behöva genomföra någon särskild introduktion för att kunna få legitimation. Avsikten är att nyutbildade lärare (grundlärare, ämneslärare och yrkeslärare) och förskollärare som genomfört sin introduktionsperiod samt lärare och förskollärare med en äldre svensk utbildning eller mot- svarande utländsk utbildning ska legitimeras. Av legitimationen bör det framgå i vilka skolformer, årskurser och ämnen läraren eller förskollära- ren är behörig att undervisa och om läraren är behörig för arbete i fri- tidshem (jfr avsnitt 4.1). I promemorian Legitimation för lärare och förskollärare (/2818/S) föreslås att ska få ta ut en avgift från den enskilde läraren eller förskolläraren för att utfärda legitimationer. Det fungerar på motsvarande sätt inom övriga legitimationsyrken och det finns inget skäl att utforma systemet annorlunda när det gäller lärar- och förskollärar- yrket. Avgifter bör även få tas ut när det gäller ansökan från lärare som önskar få sin legitimation kompletterad med ytterligare behörighet eller titeln lektor. Detta har sin motsvarighet även i systemen för andra legitimationsyrken. Regeringen föreslår därför att regeringen ska få meddela föreskrifter om avgifter. Utbildade lärare och förskollärare som är verksamma, eller har varit verksamma, när legitimationssystemet träder i kraft bör dock undantas från avgiftsskyldigheten, eftersom de gått in i yrket under andra förutsättningar. De har genom utbildning fått behörighet att utöva yrket och anställas utan tidsbegränsning och det vore inte skäligt att retroaktivt ålägga dem en skyldighet att betala en avgift för att fullt ut anses behöriga att undervisa och anställas utan tidsbegränsning. Personer med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning prövas utländska lärarexamina av som utfärdar behörighetsbevis som innebär att läraren får användas för undervisning i vissa årskurser och ämnen i det svenska skolväsendet. ska lärare och förskollärare som kommer till med en utländsk utbild- ning kunna få legitimation och den bör lämpligtvis utfärdas av samma instans som meddelar legitimationer i övrigt. 2010/11:20 emellertid lång erfarenhet av att utfärda behörighetsbevis och har kun- skaper om utländska utbildningar i förhållande till de svenska som bör tas till vara. bör därför, för att få stöd i sin bedömning, inhämta yttrande från innan en legitimation meddelas för den som har en utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. Yttrandet bör innehålla information om utbildningen kan anses motsvara en svensk lärar- eller förskollärarutbildning, och i så fall vilken, och så långt som möjligt om vad som eventuellt saknas för att utbildningen ska kunna anses motsvara en svensk examen. Detta bör regleras i förordning. bör också kunna yttra sig över det utländska examensbevisets äkthet, under förutsättning att verket får ta del av originalhandlingar. är självfallet beroende av att remitterar så fullständiga handlingar som möjligt. Det är Statens skolverks uppgift att meddela legitimationen eller att pröva och därefter informera den sökande om vilka kompletteringar som krävs. Räcker den utländska examen inte till måste verket i sedvanlig ordning kommunicera yttrandet m.m. med den sökande. Det är också som ansvarar för att bedöma om eventuella kompletteringar är tillräckliga i förhållande till vad som krävs för att få utöva yrket, dvs. om allt tillsammans motsvarar en svensk lärar- eller förskollärarutbildning och en godkänd introduktionsperiod. Regeringen vill poängtera att den sökande bara ska behöva vända sig till och ha kontakt med en myndighet, i det här fallet . har i sitt remissvar ifrågasatt yttrandets status i för- hållande till dagens behörighetsbevis. Ett behörighetsbevis går att över- klaga till förvaltningsrätten. Detta blir inte möjligt när det gäller ett yttrande från som är ett underlag för Statens skolverks beslut. I stället är det beslutet om legitimation som kommer att kunna överklagas. Yttrandet är emellertid ett mycket betydelsefullt underlag och vid en eventuell rättslig prövning granskas normalt även de underlag som ligger till grund för ett beslut. Bedömningen och yttrandet från rektorn eller förskolechefen Har läraren eller förskolläraren tjänstgjort i olika skolor, fritidshem eller förskolor under sin introduktion, ska rektorn eller förskolechefen vid respektive skola, fritidshem eller förskola lämna ett yttrande när läraren eller förskolläraren avslutar sin anställning. I fritidshemmet är det ytterst huvudmannen som svarar för bedömningen, eftersom ledningsansvaret inte regleras i skollagen. I praktiken blir det förmodligen oftast en rektor som står för bedömningen, eftersom flertalet fritidshem har en rektor som chef. I denna proposition avses även chefen för fritidshemmet när rektorn nämns särskilt. Regeringens bedömning när det gäller ansökan och yttrande överens- stämmer med förslagen i promemorian Legitimation för lärare och för- skollärare (/2818/S), där det föreslås att det ska vara rektorn eller förskolechefen som ska yttra sig över om läraren eller förskolläraren kan anses lämplig för yrket. Bedömningen och yttrandet bör bifogas ansökan om legitimation. Som ett underlag för yttrandet bör rektorn eller för- skolechefen tillsammans med den lärare eller förskollärare som önskar Prop. 2010/11:20 ansöka om legitimation göra en uppföljning av den plan som upprättats för lärarens eller förskollärarens introduktionsperiod. Rektorn eller förskolechefen bör också, för att kunna bilda sig en god uppfattning, ha följt den nya läraren eller förskolläraren i undervisningen. Detta bör i och för sig alltid ske med viss kontinuitet, men det finns ändå anledning att betona det särskilt i detta sammanhang. Ovan har nämnts att det kan vara naturligt att rektorn eller förskolechefen har ett samtal med mentorn i samband med bedömningen. Det är dock viktigt att framhålla att rektorn eller förskolechefen måste ha bildat sig en egen uppfattning om den nya läraren eller förskolläraren så att han eller hon kan stå för sin bedömning. Statskontoret framhåller i sitt remissyttrande att det blir en oklar ansvars- fördelning om arbetsgivaren ska göra en bedömning inför en statlig legi- timation. Det är emellertid , dvs. en statlig instans, som prövar ansökningar och meddelar legitimationer, medan det åligger rektorn eller förskolechefen på lokal nivå, där läraren eller förskolläraren verkar, att ge ett underlag inför statens beslut. anser att det är viktigt att rektorer och förskolechefer har rätt att delegera den praktiska bedömningen. Regeringen vill dock framhålla att det är rektorn eller förskolechefen som bör göra bedömningen. Han eller hon har naturligtvis möjlighet att på olika sätt inhämta underlag för detta. är av uppfattningen att det i stället bör vara en legiti- merad lärare som bedömer om en annan lärare ska kunna få legitimation. Det kan dock inte anses lämpligt att lärare eller förskollärare ska bedöma och avge yttrande om lämpligheten hos andra lärare eller förskollärare. Det bör enligt regeringens uppfattning göras av den som har ett lednings- ansvar. Ett yttrande ska enligt regeringens bedömning även lämnas för redan verksamma lärare och förskollärare. Det bör kunna ske genom ett enklare förfarande än när det gäller nyutexaminerade, t.ex. genom att rektorn eller förskolechefen fyller i en standardiserad och enkel blankett. Rektorn respektive förskolechefen bör i sin roll som chef redan i förväg veta hur väl dessa lärare och förskollärare fungerar, varför det inte behövs några särskilda, formaliserade kompetens- och lämplighetsbedömningar. Detta förfarande bör även gälla fritidspedagoger som kompletterat sin behörig- het för att kunna få legitimation som lärare eller förskollärare. Dessa grupper bör legitimeras så snart bestämmelserna trätt i kraft, så att det sedan finns lärare och förskollärare som kan få rollen som för nyutexaminerade. Det kan förekomma att rektorer eller förskolechefer måste avge ett negativt yttrande. menar att detta måste upp- märksammas ytterligare i samband med att legitimationssystemet införs. Regeringens avsikt med lämplighetsprövningen är att det ska vara en bedömning i den praktiska verksamheten där läraren eller förskolläraren har visat att han eller hon är lämplig för yrket. Är läraren eller förskol- läraren inte lämplig ska han eller hon inte heller finnas i yrket. Det är dock som ytterst avgör om en lärare eller förskollärare kan anses lämplig och verket kan inhämta ytterligare underlag inför sitt beslut om så krävs. Rektorns och förskolechefens kompetens att bedöma Vissa av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget om att rektorn eller förskolechefen ska bedöma den nya läraren eller förskolläraren har ställt sig tveksamma till om rektorn respektive förskolechefen har den kompetens som krävs för detta. Rektorn respektive förskolechefen har dock till uppgift att bedöma lärarna och förskollärarna i olika sammanhang, t.ex. vid lönesättning. Rektorn och förskolechefen är också ansvariga för verksamheten i stort och för att anställa personer med rätt Rektorer och förskolechefer kan emellertid behöva någon form av stöd, bl.a. för att bedömningarna ska bli likvärdiga över landet. Som tidigare nämnts bör få i uppdrag att utarbeta allmänna råd om introduktionsperioden. De allmänna råden bör innehålla råd om rektorns och förskolechefens bedömning och yttrande. Det är vidare, som ett par remissinstanser påpekat, lämpligt att det i den statligt reglerade befattningsutbildningen för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem, ingår ett avsnitt om hur lärare och förskollärare bör värderas i olika sammanhang. Detta bör beaktas inom ramen för befatt- Regeringens förslag: ska efter anmälan av pröva frågor om lärares och förskollärares fortsatta rätt att inneha legitimation och om varning ska meddelas. Nämnden ska dessutom efter ansökan av den legitimerade pröva om legitimationen ska återkallas och av den tidigare legitimerade om en ny legitimation ska meddelas. ska bestå av en ordförande och åtta andra ledamöter. De ska utses av regeringen . Ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter ska ha särskild sakkunskap om och praktisk erfarenhet av skol- eller förskoleverksamhet och lärares eller förskollärares uppdrag. För ordföranden ska det utses en eller flera ställföreträdare som också är eller har varit ordinarie domare. För de övriga ledamöterna ska det finnas ett tillräckligt antal ersättare. ska vara beslutför med ordföranden och minst sex andra ledamöter. Till sammanträde med nämnden ska samtliga ledamöter kallas. Om en ledamot anmäler förhinder ska en ersättare kallas. Ordföranden ska ensam få fatta beslut som inte innefattar slutligt avgörande i sak, dock inte beslut om föreläggande att genomgå läkarundersökning. Vidare ska ordföranden ensam få fatta beslut om återkallelse på egen begäran av legitimation eller om återkallelse av legitimation när den legitimerade inte följt föreläggande om läkarundersökning. Ärenden som avgjorts av ordföranden ensam ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. Regeringens bedömning: bör placeras inom . Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. 2010/11:20 Remissinstanserna: Förslaget om stöds av ett flertal instanser, däribland och Specialpedago- giska skolmyndigheten. och avstyrker däremot att nämnden ska inrättas som en funktion vid . anser att nämnden ska vara en egen myndighet där är värdmyndighet. anser att det är viktigt att sprida information till elever, föräldrar eller vårdnadshavare och lärare om när och hur en an- mälan till kan göras. Informationen bör enligt Barnom- budsmannen vara anpassad till barn och unga. menar att det i lag bör anges att en ledamot i nämnden ska vara rektor. Skälen för regeringens förslag och bedömning För att vara trovärdigt förutsätter ett system med legitimation att legiti- mationen också kan återkallas, så att en lärare eller förskollärare i prakti- ken kan utöva yrket. Det ska emellertid vara möjligt att få ett beslut om en återkallad legitimation överprövat. För att handha dessa typer av ärenden behövs ett särskilt organ. Utredaren har i betänkandet Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) föreslagit att ska bildas. Utredaren övervägde också om detta bör vara en egen myndighet eller om nämnden bör placeras inom någon nu befintlig myndighet. Utredaren föreslog att det ska framgå av skol- lagen att ska finnas inom .