prop · GX03129 · 2010-03-23 00:00:00 — Stor kunskap finns om utvecklingseffekterna av handel med jordbruksprodukter och myndigheterna involveras i stor utsträckning i arbetet och bidrar bl.a. med väl underbyggda analyser. Vissa kunskapsbrister finns i omsättningen på mikronivå, framför allt vad gäller effekten på olika samhällsgrupper. Regeringen har ändå kommit långt vad gäller kunskap och analys. 2.2.3 Svensk handel och investeringar Mål: Ett förbättrat klimat för handel och investeringar i utvecklingsländer vilket gynnar såväl lokal näringslivsutveckling som svenska affärsintressen. Svenskt näringsliv bidrar genom handel och investeringar till att generera ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer bl.a. genom ökad sysselsättning, teknik- och kunskapsöverföring och skatteintäkter. Bidraget stärks när företag tar socialt och miljömässigt ansvar. Regeringens arbete vad gäller utformning och genomförande av handelspolitiken till stöd för ökad frihandel och utveckling är likaså av stor relevans för målet Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -Regeringen har inrättat ett Råd för Näringsliv och Utveckling (NU- rådet) i syfte att ta tillvara svenska näringslivets erfarenheter, kompetens och resurser för att kunna bidra till genomförandet av politiken för global utveckling. , som en ledande del av ett större ska bidra till ökad samlad kunskap om förutsättningar för ett förbättrat näringslivsklimat, ökad handel och investeringar i utvecklingsländer. -om Corporate Social Responsibility (CSR) i bidrog till att öka kunskapen om och stödet för för mänskliga rättigheter och företag (s.k. Protect, Respect, Remedy) vilket bekräftades i rådsslutsatser antagna av EU:s utrikesministrar . Konferensen resulterade också i förslag till första steg för att införliva detta i EU:s policyarbete. Inom ramen för ett samarbetsavtal om CSR mellan och har en rad aktiviteter som spänt över samtliga politiska nivåer genomförts. Det handlar t.ex. om utbildningar för provinsiella handelsmyndigheter vilka förutsätts leda till ökad medvetenhet om arbetsvillkor, miljöhänsyn, industriella föroreningar m.m. hos såväl svenska företag verksamma i som kinesiska företag. -var som EU-ordförande starkt pådrivande vid den senaste partskonferensen om mot korruption (UNCAC) i då partnerna enades om en översynsmekanism av UNCAC. Detta bedöms som en stor framgång då det bl.a. ger deltagande länder tillgång till ett verktyg för stöd till tillämpning av konventionen. förväntas bl.a. minskad korruption främja förutsättningar för ett förbättrat klimat för näringslivsutveckling, investeringar samt ökad handel. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Regeringens referensgrupp för Corporate Social Responsibility (CSR) med deltagande av näringslivet och det civila samhällets aktörer utgör en plattform för dialog och för erfarenhetsutbyte som resulterar i vidareutveckling av såväl regeringens som företagens arbete med CSR. -Regelbunden samverkan under ledning sker mellan privata aktörer representerade av The Business, SWEUNB, och statliga aktörer med relationer till FN såsom Försvars-, Miljö- och samt relevanta myndigheter har lett till ökad samordning av svenska relationer med FN och förväntas leda till att staten och näringslivet i samarbete kan erbjuda helhetslösningar som bidrar till FN:s arbete för fred och fattigdomsbekämpning. Till exempel har helhetslösningar för temporära flyktinganläggningar, återuppbyggnad och fältsjukvård utvecklats och presenterats för FN. Exempel på resultat för kunskap och analys -, Respect, Remedy om regeringars och företags sociala ansvar (CSR) hölls i med utgångspunkt från en rapport av FN:s särskilde representant för mänskliga rättigheter i näringslivet. En bred krets av aktörer deltog, från EU:s medlemsstater och kandidatländer, näringslivet till fackföreningsrörelsen, forskning och det civila samhällets aktörer. från EU såg konferensen som ett framsteg i att tydliggöra staters respektive företags roller för att värna ett ansvarsfullt företagande. -Inom ramen för regeringens prioritet av miljöfrågor och arbete med aktörssamverkan har ambassaden i tagit initiativ till en översiktlig analys av indiska behov på detta område samt sökt matcha dessa med svensk kompetens inom miljöteknik. Detta har resulterat i samverkan mellan ambassaden, Sida, , Tillväxtanalys (tidigare ITPS) och Invest in . I samarbete med svenska företag planeras och genomförs delegationsresor, seminarier och förstudier inom dessa områden med delat ägarskap och finansiering från bl.a. , och Sida. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Geologiska Undersökning (SGU) har tillsammans med Sida utvecklat ett koncept för biståndsfinansierad aktörssamverkan inom mineralsektorn. Genom etablering av söker SGU främja en ömsesidig samverkan mellan en bred krets av aktörer från med motsvarande kluster i ett samarbetsland. Gemensamma pilotprojekt lanseras i , och . Möten, utbildningsprogram, företagssamarbeten, etc., förväntas förbättra förutsättningarna för en hållbar mineralutvinning, ökad handel och ekonomisk tillväxt. -Sida har utvecklat ett nytt program för samverkan med näringslivet i , internationellt och i samarbetsländerna. I samarbete med företag, organisationer, myndigheter och andra givare pågår arbete med att ta fram nya modeller och instrument för privat-offentlig samverkan så som bl.a. syftar till att stödja utvecklingen av varor och tjänster för fattiga människor samt hitta innovativa finansieringsmodeller för att mobilisera privat kapital och adressera markandsmisslyckanden, inom t.ex. hälsosektorn. Regeringens bedömning är att det finns stor potential i att stärka svensk handel och investeringars bidrag till att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Inrättandet av Rådet för Näringsliv och Utveckling tillsammans med regeringens ansträngningar att främja Corporate Social Responsibility genom bl.a. en under EU-ordförandeskapet utgör exempel på att regeringen har kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Etablerad och fungerande samverkan finns inom som inkluderar näringslivet och externa aktörer tyder på att regeringen har kommit långt vad gäller samordning och samverkan. Kunskapen om, och integreringen av, ett tydligt utvecklingsperspektiv i arbete för att främja svensk handel och investeringar kan stärkas, vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt vad gäller kunskap och analys. Exempel: Rådet för Näringsliv och Utveckling Regeringen har inrättat Rådet för Näringsliv och Utveckling () för att ta tillvara det svenska näringslivets och offentliga aktörers samlade erfarenhet och kunskap att bidra till global utveckling och Rådet utgör del av ett större nätverk av privata Skr. 2009/10:129 och offentliga aktörer - Nätverket för Näringsliv och Utveckling. ska fungera som ett forum för ömsesidigt erfarenhetsutbyte och dialog mellan representanter på en hög nivå från det svenska näringslivet och näringslivets organisationer, som arbetar med utvecklingssamarbete och/eller i utvecklingsländer, och relevanta offentliga aktörer inom huvudsakligen utvecklingssamarbetet, utrikeshandeln samt handels- och investeringsfrämjandet. Även andra områden som är centrala för genomförandet av PGU såsom närings-, miljö-, jordbruks- och hälsopolitiken. Rådet kommer inledningsvis att fokusera på hur svenska företag, organisationer och myndigheter kan bidra till den globala utmaningen Ekonomiskt utanförskap. En operativ arbetsgrupp på tjänstemannanivå, NU-gruppen, har inrättats för att fungera som ett nav i och bl.a. bereda och följa upp frågor för behandling i . Det är angeläget att skapa strukturerade fora för dialog och erfarenhetsutbyte i utvecklingsländer genom inrättande av nationella och regionala NU-samråd. Genom en regelbunden dialog mellan svenskrelaterade aktörer på landnivå kan konkreta erfarenheter diskuteras, viktiga lärdomar dras och födas in i och i genomförandet av samstämmighetspolitiken samt det svenska utvecklingssamarbetet. För ett samstämmigt svenskt agerande ska NU-samråd ske på regelbunden basis och administreras av svenska ambassader eller beskickningar i nära samverkan med t.ex. Exportrådskontor och annan officiell svensk representation. NU- nätverkets arbete ska ha en rådgivande karaktär. 2.3 Global utmaning: Migrationsströmmar lever ca 200 miljoner människor utanför sina ursprungsländer. vet att migrationens utvecklingspotential är långt ifrån fullt utnyttjad. Migranter har större möjligheter än att bidra till utveckling i sina ursprungsländer. Utmaningen består framförallt i att främja migrationens positiva och motverka dess negativa Statistik visar att den interna migrationen som omfattar 740 miljoner människor är nästan fyra gånger så stor som den internationella (200 miljoner), samt att bara drygt en tredjedel av den senare handlar om migration från utvecklingsländer till rikare länder. Både den interna och internationella migrationen påverkas av de globala kriserna; den finansiella och ekonomiska krisen, livsmedelskrisen och Kriserna är både drivkrafter för migration och påverkar i mycket hög grad migrationens utvecklingseffekter, bl.a. genom arbetstillfällen och arbetslöshet, finansiella flöden inklusive remitteringar (de senare sjönk ), möjligheten att investera och att försörja sig i det land och område där man har sitt Den globala trenden är att antalet flyktingar minskar medan internflyktingarna, särskilt flyktingar, ökar. antalet flyktingar i världen till 16 miljoner och antalet internflyktingar till närmare 27 miljoner varav nästan hälften i . för att finna varaktiga lösningar för flyktingar kan dels leda till att mottagarländerna avlastas genom att människor återvänder till sina Skr. 2009/10:129 ursprungsländer eller vidarebosätts i andra länder, dels till att människor genom lokal integration bidrar till utvecklingen i mottagarländerna. Mellanstatliga och inomstatliga konflikter fortsätter att vara den främsta orsaken till flykting- och internflyktingsituationer, i allt högre grad i kombination med effekterna av de globala kriserna, t.ex. utarmade naturresurser som ett resultat av klimatförändringar. Regeringen har i och med att målet för utgiftsområdet Migration reviderades 2009 förtydligat att migrationspolitik ska tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter. För att migration ska främja utveckling krävs att regeringar i ursprungsländer, mottagarländer och det globala samfundet beaktar dess potential i relevant lagstiftning, politikutformning, praktisk handling och inom ramen för en samstämmig politik för utveckling. 2.3.1 Arbetskraftsinvandring till och EU Mål: Öka utvecklingseffekterna av arbetskraftsinvandring till Det finns en stor utvecklingspotential i arbetskraftsinvandring, både för enskilda migranter, deras familjer, för mottagarländer och för de utvecklingsländer som migranter kommer från. När migranter återvänder, tillfälligt eller permanent, kan de genom att överföra nya kunskaper och erfarenheter bidra till utvecklingen i sina ursprungsländer. Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -nya regler för arbetskraftsinvandring har utvidgat möjligheterna för tredjelandsmedborgare att komma till för att arbeta och för svenska företag att rekrytera arbetskraft utanför . För att sprida kunskap om de nya reglerna har på regeringens uppdrag skapat en webbportal med information. med den nya lagen har knappt 18 000 arbetstillstånd utfärdats. Lagstiftningen kan potentiellt bidra till att öka utvecklingseffekterna av arbetskraftsinvandring, t.ex. genom remitteringar, och återföring av kunskap och erfarenheter. saknas dock instrument för att följa upp dessa utvecklingseffekter. -för de rättsliga och inrikes frågorna 20102014 (Stockholmsprogrammet) antogs under det svenska EU- ordförandeskapet. var drivande i att få till stånd ett särskilt avsnitt om migration och utveckling. Här framhålls betydelsen av åtgärder för att främja migrationens utvecklingspotential för tredjeländer, liksom att förbättra möjligheten till försörjning och anständiga arbetsvillkor i dessa länder. -EU:s åtagande att öka utvecklingseffekterna av migration har stärkts i och med flera rådslutsatser som antagits . De rådslutsatser som antogs om migration och utveckling, inom ramen för EU:s arbete med samstämmighet för utveckling, har givit tydligare vägledning för kommissionens och medlemsstaternas Skr. 2009/10:129 fortsatta arbete på detta område. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Arbetet med att utforma innehållet i EU:s partnerskap för rörlighet med och har bidragit till förbättrad samordning och möjligheter till samstämmigt agerande mellan svenska aktörer (bl.a. Arbetsförmedlingen, , och ). Exempel på resultat för kunskap och analys -Det svenska EU-ordförandeskapets konferens Arbetskraftsinvandring och dess utvecklingspotential i av rörlighet i har bidragit till policyutveckling inom EU genom att möjliggöra en öppen dialog om EU:s behov av arbetskraftsinvandring och om begreppet och företeelsen cirkulär migration och dess utvecklingseffekter. Slutsatser från konferensen bekräftades i rådslutsatser , som bl.a. ger EU- kommissionen i uppdrag att undersöka möjligheterna att skapa bättre matchning på arbetsmarknaden genom att öka samarbetet mellan olika aktörer, medlemsstater och tredjeländer samt att göra en studie om cirkulär migration och dess utvecklingseffekter. -Den av regeringen tillsatta parlamentariska kommittén om cirkulär migration och utveckling har uppdraget att kartlägga förutsättningarna för migration till och från , analysera sambanden mellan migration och utveckling samt undersöka konsekvenserna av ökad rörlighet för såväl som ursprungsländerna. Kommittén ska presentera förslag på åtgärder som kan bidra till att underlätta cirkulär migration till och från , i syfte att öka de positiva effekterna för utvecklingsländer. -har haft i uppdrag att rapportera statistik över beviljade tillstånd för vart och ett av de tio mest representerade yrkena som arbetskraftsinvandrare representerar. Denna rapportering ger bl.a. möjlighet att bevaka eventuella ökningar i antalet arbetskraftsinvandrare från särskilt utsatta samhällssektorer i utvecklingsländer. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Ett resultat av deltagande i partnerskapet för rörlighet mellan och är ett EU-finansierat projekt under Arbetsförmedlingens ledning. Projektets syfte är att främja frivillig återvandring och återintegrering av moldaviska medborgare, samla och sprida information om lagliga kanaler för invandring till samt stimulera positiva utvecklingseffekter av migration för . Ett annat exempel är att Sida 2009 beslutade om finansiellt stöd till , som bl.a. ansvarar för övervakning av migrationsströmmar till och från . -Sida har fortsatt att bidra finansiellt till Söderköpingsprocessen som genomförs av med syftet att stärka mottagarländernas kapacitet att skapa ett rättssäkert och effektivt asylsystem, i enlighet med internationella och Skr. 2009/10:129 europeiska normer. Projektet är främst inriktat på samarbete med Regeringen bedömer att arbetskraftsinvandring till och EU fortsatt är en central del i att ta tillvara migrationens potential för utveckling. För att skapa större tydlighet omformulerar regeringen målet för fokusområdet till att Öka de positiva effekterna för utvecklingsländer av cirkulär migration till och från och EU. Fokusområdet omformuleras till Cirkulär migration till och från och EU. Det är bl.a. genom åtgärder för att underlätta cirkulär migration av arbetskraftsinvandrare, studenter och andra kategorier av migranter som de positiva utvecklingseffekterna av migration bäst kan främjas. Omformuleringen innebär att målet för fokusområdet och återföring av kunskap till utvecklingsländer också omformuleras eftersom cirkulär migration innefattar den senare delen av detta mål (alltså bidrag till utvecklingen i ursprungsländerna från diasporagrupper och entreprenörer med invandrarbakgrund). Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Revideringen av målet för utgiftsområdet Migration (UO8) till att inkludera migrationens utvecklingseffekter, tillsammans med de nya reglerna för arbetskraftsinvandring, initiativet till ett avsnitt om migration och utveckling i Stockholmsprogrammet samt EU-ordförandeskapets konferens med fokus på arbetskraftsinvandring och cirkulär migration utgör exempel på att regeringen kommit långt vad gäller politikens utformning och utförande. Det finns etablerade nätverk för samordning och samverkan mellan berörda aktörer. Det finns dock utrymme att ytterligare stärka utvecklingsperspektivet i politiken för arbetskraftsinvandring vilket sammantaget gör att regeringen bedömer att vissa brister finns vad gäller samordning och samverkan. Den parlamentariska kommittén om cirkulär migration och utveckling, som regeringen tillsatt och som inlett sitt arbete, utgör tillsammans med uppdrag att rapportera statistik över arbetskraftsinvandring exempel på att regeringen kommit relativt långt vad gäller kunskap och analys. 2.3.2 Remitteringar och återföring av kunskap till utvecklingsländer Mål: Ökad återföring av kapital, kunskap och erfarenheter från Återföring av kapital, kunskap och erfarenheter till migranternas ursprungsländer kan främja utveckling. Remitteringar kan bidra till utveckling både genom att de investeras i produktionen och i t.ex. bättre hälsa och utbildning. Värdet av remitteringar kan höjas genom att överföringar görs säkrare och billigare. Återföring av kunskap kan även ske genom s.k. sociala remitteringar där bl.a. nätverk och värderingar Exempel på resultat för politikens utformning och utförande -I Stockholmsprogrammets avsnitt om migration och utveckling ges i uppdrag att inkomma med förslag till hur överföringen av remitteringar kan göras säkrare och billigare, hur utvecklingseffekterna av remitteringar kan förbättras och om förutsättningar finns för att skapa en EU-portal för information om överföringskostnader. I uppdraget ingår att inkomma med förslag till hur EU:s medlemsstater kan stödja diasporagruppers utvecklingsinitiativ i deras ursprungsländer och att undersöka sambanden mellan klimat, migration och utveckling. -Det årliga Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) inrättades 2007 och utgör en unik plattform för dialog mellan stater om policyfrågor och erfarenheter inom området. initiativ inför det första har lett till att samstämmighet för utveckling blivit ett stående tema på GFMD:s dagordning. På svenskt initiativ enades EU inför GFMD i om en gemensam ståndpunkt. har bidragit finansiellt till samtliga GFMD-möten för att möjliggöra deltagande från utvecklingsländer. -Regeringens satsning genom projektet på utlandsfödda personer som en resurs i handelsfrämjandet syftar till att ta tillvara kunskaper och kontaktnät som utlandsfödda personer besitter och som ger dem särskilt goda förutsättningar att bedriva handel och dessutom vara vägvisare för andra svenska företag. Kosmopolit kan förväntas bidra till att utvecklingsländernas tillträde till den svenska marknaden ökar och att möjligheterna för utländska investeringar i dessa länder förbättras. Exempel på resultat för samordning och samverkan -Regeringen har inlett arbetet med att inrätta ett migrationspolitiskt nätverk bestående av svenska organisationer som ska komplettera det redan existerande flyktingpolitiska nätverket. leder en informell beredningsgrupp för migration och utveckling med medverkan av relevanta departement och myndigheter (bl.a. Sida och ). Dessa nätverk bidrar till att främja samverkan, samarbete och informations- och erfarenhetsutbyte med utgångspunkt i det komplexa verksamhetsområde som migration och utveckling utgör. -Det forum som regeringen inrättat för internationalisering av högskolan bidrar till att skapa förutsättningar för större samverkan mellan olika myndigheter och organisationer som arbetar med mottagande av utländska studenter inklusive hur universitet och högskolor i högre grad kan engageras i politiken för global utveckling. Exempel på resultat för kunskap och analys -Genom tankesmedjan utmaning har bidragit till kartläggning av kunskap om remitteringar från . Denna visar att det finns brister inom såväl forskning som aktuell och tillförlitlig statistik över remitteringar från . utmaning genomför nu med stöd av en Skr. 2009/10:129 fallstudie om utvecklingseffekter av remitteringar från till Studien visar att behovet av remitteringar avtagit i de kurdiska delarna av , men att de transnationella banden mellan kurder i och är starka och utgör en dåligt utnyttjad potential för svenska företag som vill investera i . Studien visar också att en stor andel kurder från andra delar av skickar betydande summor till anhöriga och släktingar. -Sida har bidragit med finansiellt stöd till Migration and Remittances Studies, som beräknas avslutas . Studien syftar till att öka kunskapen om migration och remitteringar i söder om , inklusive deras omfattning, anledningarna till att de skickas och i vilken mån de bidrar till fattigdomsminskning. Exempel på resultat inom biståndet med relevans för fokusområdet -Regeringen har bidragit till projektet med entreprenörer med invandrarbakgrund som genomförs av i samarbete med svenska entreprenörer med bakgrund från , , och utanför EU. Projektet stödjer affärsidéer med potential att bli livskraftiga företag i företagarens ursprungsland. mottogs över 50 affärsidéer (främst inom hälsa, energi, ICT och tillverkningsindustri). har i samarbete med entreprenörerna utvecklat ungefär hälften av idéerna till affärsplaner, varav två för nu godkänts. -Ett genomslag för migrationsfrågorna i det svenska utvecklingssamarbetet förutsätter att de uppmärksammas i analysen och synliggörs i bilaterala och multilaterala samarbetsstrategier. Migration ingår i Sidas analysverktyg Integrated Economic Analysis och Social analys. Migration och/eller flyktingar omnämns nu i av befintliga strategier för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Det är dock fortfarande få strategier som innehåller en fördjupad diskussion av frågorna och än färre som inkluderar migration i de delar som rör mål och inriktning i samarbetet. Regeringen bedömer att remitteringar till utvecklingsländer fortsatt är en viktig del i arbetet med att ta tillvara utvecklingspotentialen i migration. Regeringen omformulerar målet för detta fokusområde till att Verka för säkrare och billigare remitteringar från till utvecklingsländer samt öka utvecklingseffekterna av dessa. Remitteringar från till utvecklingsländer. konsekvens av det föreslagna ändrade målet för det första fokusområdet och bidrar till att skapa större tydlighet i politiken. fokusområdet med den nya inriktningen på cirkulär migration kommer att omfatta bidrag till utvecklingen i ursprungsländerna från diasporagrupper och från entreprenörer med invandrarbakgrund kommer detta fokusområde att primärt inriktas på att främja säkrare och billigare remitteringar som ett led i att främja deras utvecklingseffekter. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet . 2009/10:129 och dess mål är följande: Regeringen har framgångsrikt påverkat policydiskussioner om sambanden mellan migration och utveckling inom EU och i det Globala forumet för migration och utveckling, men varit mindre framgångsrik i åtaganden kring remitteringar och diasporans bidrag till utvecklingen i utvecklingsländer. Den sammantagna bedömningen är därför att regeringen kommit relativt långt vad gäller politikens utformning och utförande. Den informella beredningsgruppen för migration och utveckling under ledning och med medverkan av myndigheter visar att regeringen kommit relativt långt vad gäller samordning och samverkan. återstår dock att säkra ett tydligt ägarskap för frågor som rör remitteringar och främjandet av diasporagruppers bidrag till utveckling.