prop · GX03209 · 2010-04-23 00:00:00 — Sidan 1 skall innehålla följande: a)Rubriken yrkeskompetensbevis för förare i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar beviset. b)Namnet på den medlemsstat som utfärdar beviset (frivillig uppgift). c)Nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som utfärdar beviset, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor, skall vara en av följande: d)De uppgifter som är särskiljande för beviset, numrerade enligt följande: 3.Innehavarens födelsedatum och födelseort. 4.a) Datum för utfärdandet. b)Sista giltighetsdag. c)Namnet på den behöriga myndighet som utfärdat yrkeskompetensbeviset för förare (får tryckas på sidan 2). d)Ett annat nummer än körkortsnumret, vilket kan användas för administrativa ändamål (frivillig uppgift). 5.a) Körkortets nummer. b)Serienummer. 6.Ett fotografi av innehavaren. 8.Innehavarens normala hemvist (bostadsort) eller postadress (frivillig uppgift). (Under) kategorier av fordon för vilka föraren uppfyller kraven på grundläggande kompetens och fortbildning. L 226/16 Europeiska unionens officiella tidning e)Orden Europeiska gemenskapernas modell skall finnas tryckta på det eller de språk som används i den medlems- stat som utfärdar beviset, och rubriken yrkeskompetensbevis för förare på gemenskapens övriga språk skall vara tryckta i blått och utgöra bakgrund på beviset: tarjeta de cualificación del conductor chaufføruddannelsesbevis Fahrerqualifizierungsnachweis deλtίο epιµόρfωsης οdηγού driver qualification card carte de qualification de conducteur cárta cáilíochta tiomána carta di qualificazione del conducente kwalificatiekaart bestuurder carta de qualificação do motorista kuljettajan ammattipätevyyskortti yrkeskompetensbevis för förare f)Färganvisningar: blå: Pantone Reflex blue gul: Pantone yellow Sidan 2 skall innehålla följande: a)9. (Under)kategorier av fordon för vilka föraren uppfyller kraven på grundläggande kompetens och fortbildning. 10.Den gemenskapskod som anges i artikel 10 i detta direktiv. 11.Ett utrymme där utfärdande medlemsstat kan föra in upplysningar som är nödvändiga för administrationen av beviset eller som gäller trafiksäkerhet (frivillig uppgift). Om upplysningen faller under någon rubrik i denna bilaga skall den föregås av motsvarande siffra i rubriken. b)En förklaring till de numrerade rubrikerna på sidorna 1 och 2 av beviset (åtminstone rubrikerna 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 c, 5 a, 5 b och 10). Om en medlemsstat önskar avfatta dessa texter på ett annat nationellt språk än danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska eller tyska skall medlemsstaten upprätta en tvåspråkig version av beviset där ett av de ovannämnda språken används, utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i denna bilaga. 3.Säkerhet, inbegripet skydd för uppgifter Bevisets olika grundläggande beståndsdelar är avsedda att utesluta varje slag av förfalskning eller manipulation och möjliggöra upptäckt av alla försök av sådant slag. Medlemsstaten skall sörja för att bevisets säkerhetsnivå åtminstone är jämförbar med körkortets säkerhetsnivå. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkod, natio- nella symboler och säkerhetsdetaljer, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i denna bilaga. Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av bevisen får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på beviset eller som är nödvändig för utfärdandet av beviset. Europeiska unionens officiella tidning L 226/17 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS MODELL FÖR YRKESKOMPETENSBEVIS FÖR FÖRARE Sammanfattning av betänkandet Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen (SOU 2004:102) Utredningen har haft i uppdrag att överväga behovet av åtgärder som bör vidtas för att minska den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen och om åtgärder också bör vidtas för att komma till rätta med den olagliga yrkesmässiga trafiken, s.k. svarttaxi. Vidare har ingått i uppdraget att överväga om det är lämpligt att införa ett krav på att innehavaren av en taxiförarlegitimation skall vara tvungen att efter viss ålder visa att han eller hon uppfyller de medicinska kraven för innehav av sådan legitimation. Utredningen har också analyserat vilka trafiksäkerhetsmässiga konsekvenser slopandet av det särskilda körprovet för taxiförare fått och om provet bör återinföras. Slutligen har utredningen övervägt om en polisman vid kontroll av en taxameter bör ha rätt att omhänderta ett utdrag av taxametern trots att det saknas grund för att ta utdraget i beslag enligt . I en promemoria till utredningen har gjort den bedömningen att ca av omsättningen i taxinäringen undanhålls beskattning. Det motsvarar av omsättningen. Enligt förekommer grovt fuskande med taxa- metrar och hos vissa taxiföretag finns också en hög andel oredovisade löner. Taxinäringen själv, bl.a. , Taxiägarnas Riksför- bund Fria Taxi och flera taxiföretag, samt har framfört till utredningen att det måste vidtas åtgärder för att minska den ekonomiska brottsligheten, om de seriösa företagen skall ha någon möjlighet att hävda sig i konkurrensen. Utredningen, som delar denna uppfattning, anser att åtgärder skyndsamt bör vidtas för att minska den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. Detta krävs inte bara för att komma till rätta med skattefusket utan är nödvändigt om de seriösa företagen skall kunna arbeta under rimliga konkurrensvillkor. Utredningen anser att en förbättrad tillsyn är den viktigaste åtgärden för att komma till rätta med den ekonomiska brottslighet som finns inom taxinäringen. Företrädare för taxinäringen och olika myndigheter har framhållit för utredningen att tillsynen inte fungerar på ett tillfreds- ställande sätt. Om tillsynen skall fungera är det nödvändigt att myndigheterna samarbetar på ett effektivt sätt. I varje län finns det ett regionalt samverkansorgan under ledning av landshövdingen som skall ta initiativ till myndighetsgemensamma aktioner för att bekämpa ekonomisk brotts- I samverkansorganet ingår dessutom företrädare för polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheterna, , och i Utredningen har erfarit att det i vissa län inte har gjorts någon egentlig samordning av verksamhetsplaneringen mellan de samverkande myndig- heterna och att nya kontrollprojekt avseende ekonomisk brottslighet inom taxinäringen inte påbörjats i önskvärd omfattning. Utredningen menar att de regionala samverkansorgan mot ekonomisk brottslighet som finns inom varje län är ett lämpligt forum för att ta initiativ till och planera olika tillsynsprojekt inom taxinäringen. således inte nödvändigt att bygga upp en ny organisation. samverkansorganen bör även samarbeta med myndigheter som inte är representerade i dessa organ. Det är t.ex. väsentligt att kontrollera att taxiförare som är misstänkta för något brott inte på ett otill- börligt sätt uppbär arbetslöshetsersättning eller ersättning från Utredningen har varit i kontakt med företrädare för de myndigheter som kan vara aktuella att delta i ett sådant samarbete. Samtliga har därvid uttalat att de är mycket intresserade av detta. Utredningen har gjort en genomgång av sekretesslagstiftningen och därvid funnit att de sekretessbrytande bestämmelserna medger det samarbete som utredningen vill se mellan myndigheterna i kampen mot den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. sekretesslagstiftningen är därför inte nödvändig för att detta samarbete skall kunna uppnås. För att en förbättrad tillsyn och ett ökat samarbete mellan myndig- heterna skall komma till stånd anser utredningen att det är nödvändigt att regeringen i regleringsbrev till länsstyrelserna och andra berörda myndigheter framhåller att samarbete i syfte att förhindra ekonomiska och andra brott inom taxinäringen skall prioriteras. Om så sker kan enligt utredningens mening tillsynen väsentligen förbättras. Utredningen föreslår att information från alla taxametrar skall överföras till särskilda redovisningscentraler. En sådan ordning torde underlätta myndigheternas granskning av taxinäringen. stryka att ett sådant krav inte försvårar taxiföretagens verksamhet. Enligt utredningens uppfattning skiljer sig taxinäringen betydligt från andra kontantbranscher i landet genom kravet på taxametrar. får ju användas i taxitrafik endast om det är försett med en taxameter av Det finns också krav på att uppgifter om samtliga körupp- drag och körpass skall kunna överföras till ett annat administrativt data- system, se föreskrifter om taxitrafik, VVFS 1999:177. uppgifter från är av taxiåkarna anslutna till beställningscentraler. Dessa åkare överför således redan i dag information från taxametrar till beställningscentraler. föring av uppgifter sker också från åkare som har avtal med servicebolag, Krav på överföring av uppgifter till en redovisningscentral, exempelvis en beställningscentral eller ett servicebolag, är med hänsyn till vad som redovisats ovan inte betungande eller komplicerat för en taxiåkare. kommer genom bl.a. revision ges möjlighet att ta del av uppgifterna som bevaras hos redovisningscentralerna. Utredningens uppfattning är att det inte går att reglera bort skattefusket inom taxinäringen. Som redovisats ovan torde en förbättrad tillsyn vara det effektivaste medlet i arbetet mot ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. För att en sådan tillsyn skall vara verkningsfull krävs dock vissa hjälpmedel, varav redovisningscentraler är ett. Näringen själv, dvs. och de företag som utredningen varit i kontakt med, förordar starkt att redovisningscentraler införs och att krav ställs på att informationen i taxametrarna måste överföras till sådana centraler. och företrädare för polismyndigheterna, länsstyrelserna och m.fl. myndigheter anser också att redovisnings- centraler bör införas. Företrädare för har till utredningen framhållit att man kommer att ha stor nytta i sitt kontrollarbete av den information som bevaras hos redovisningscentralerna. Utredningen föreslår således att redovisningscentraler inrättas och redovisar därför erforderliga författningsförslag. För att den information från taxametrarna som överförs till centralerna skall vara tillförlitlig krävs att taxametrarna är av god kvalitet. Det är som utfärdar föreskrifter om hur taxametrarna skall vara konstruerade. Utredningen anser att det är mycket viktigt att noga följer upp kvaliteten på de taxametrar som används och regelbundet överväger om föreskrifterna behöver ändras. Enligt föreskrifter skall alla betalningar i taxibilar redovisas i bilarnas taxametrar. Detta gäller självfallet även betalningar med kredit- kort. En stor del av de inkomster inom taxinäringen som inte redovisas möjliggörs genom fusk med kreditkortbetalningar. Avläsaren av kredit- kort är då i regel inte ansluten till taxametern och betalningen registreras inte heller manuellt i taxametern. Företrädare för taxinäringen har framhållit att krav bör ställas på att avläsare av kreditkort skall vara anslutna till eller integrerade (inbyggd i enhet i taxametersystem) med taxametrar. Även företrädare för polis- myndigheterna och har starkt förordat att sådana åtgärder sätts in. Utredningen anser att en ordning där vissa avläsare av kreditkort över huvud taget inte är sammankopplade med taxametrar är svår att motivera med hänsyn till att uppgifter om samtliga köruppdrag, dvs. även köruppdrag på kredit, enligt gällande bestämmelser skall registreras i taxametern. Det finns dock också skäl som talar mot krav på anslutning av avläsare av kreditkort med taxametrar. Ett av dessa skäl är att det inte finns krav i de andra kontantbranscherna på sammankoppling av kassaapparater med avläsare av kreditkort. Utredningen anser trots det nämnda att det fusk med avläsare av kreditkort som påtalats av bl.a. är så allvarligt att det fordrar åtgärder. Utredningen föreslår därför att om det i ett fordon i taxitrafik finns en avläsare av kreditkort skall denna vara ansluten eller integrerad med taxametern. Såvitt utredningen kan bedöma finns det en betydande samsyn mellan berörda myndigheter och taxinäringen om att de förslag som utredningen föreslår bör genomföras. Det är utredningens uppfattning att denna breda samsyn skapar goda möjligheter för att utredningens förslag kommer att leda till att arbetet med att bekämpa den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen blir mer effektivt. Utredningen har erfarit att det förekommer en omfattande svarttaxi- verksamhet i landet. I samband med svarttaxi förekommer också annan allvarlig brottslighet såsom våldtäkter och rån. Polismyndigheternas arbete mot svarttaxi varierar i hög grad i olika län och städer. Anled- ningen härtill är bl.a. att det krävs en omfattande spaning och dokumen- tation för att bevisa att någon bedrivit olaga yrkesmässig trafik. Högsta domstolens avgörande, som redovisas i kapitel 7, får anses bekräfta uppgifter att det krävs att samma person utför flera körningar mot betalning innan man kan ingripa. Sådant arbete tar mycket tid och stora resurser i anspråk. Utredningen har besökt för att studera den norska lagstiftningen avseende svarttaxi. Enligt norska författningsbestämmelser är huvud- regeln att det krävs tillstånd för att utföra persontransporter med fordon. Sådan verksamhet kräver enligt norsk praxis viss omfattning för att vara tillståndspliktig. Genom en lagändring finns numera ett undantag från denna huvudregel. Undantaget stadgar att tillstånd krävs också av den som erbjuder allmänheten transporter mot betalning på offentlig plats, exempelvis gator och torg. För att sådan verksamhet skall medföra till- ståndsplikt krävs inte att persontransporterna är av viss omfattning. Denna lagstiftning gör det möjligt att bötfälla personer som utfört en persontransport mot vederlag. På så vis underlättas den norska polisens arbete varför det krävs mindre resurser för att konstatera att någon kör olagligt. Lagstiftningen möjliggör snabba ingripanden mot olagliga transporter vilket sannolikt också ger en avhållande effekt. Vid utred- ningens besök i redovisade såväl Samferdseldepartementet som polis och åklagare att man hade positiva erfarenheter av den norska lag- stiftningen som trädde i kraft . Utredningen anser att det är mycket angeläget att skapa bättre förut- sättningar för att bekämpa den omfattande verksamhet med svarttaxi som pågår i . Utredningens föreslår, med hänvisning till de goda erfarenheter som finns av den norska lagstiftningen, att motsvarande bestämmelser införs i yrkestrafiklagen. Innehavarna av körkort för tyngre fordon måste enligt gällande bestäm- melser efter visa att han eller hon uppfyller de Utredningen har övervägt om motsvarande krav skall ställas på taxiförare. De uppgifter som utredningen inhämtat från och vissa läns- styrelser tyder på att endast marginella trafiksäkerhetsvinster torde kunna uppnås om de medicinska kontrollerna av taxiförare utökas. har, i yttrande till utredningen, anfört att det är mycket tveksamt att använda hälso- och sjukvårdens, i första hand primärvårdens, begränsade resurser till återkommande hälsounder- sökningar av friska taxiförare. Mot bakgrund av det anförda finner utredningen det inte försvarbart att föreslå krav på återkommande och obligatoriska läkarundersökningar för I detta sammanhang bör anmärkas att den som söker eller innehar taxiförarlegitimation är skyldig att genomgå läkarunder- sökning, blodprovstagning eller annan liknande undersökning för prövning av de medicinska krav som avses i yrkestrafiklagen eller före- skrifter meddelade med stöd av lagen. En läkare har vidare skyldighet att anmäla om en taxichaufför har trafikfarliga sjukdomar. Enligt finns det sedan det särskilda körprovet togs bort inget som hindrar att oskickliga taxiförare kommer ut i trafiken. Förbundet anser att den höjda åldersgränsen inte garanterar att inne- havaren av en taxiförarlegitimation besitter de kunskaper som krävs för att framföra fordonet på ett trafiksäkert sätt, något som enligt förbundet strider mot det tänkande som ligger bakom den s.k. nollvisionen. Av 3 kap. 3 § yrkestrafiklagen framgår att taxiförarlegitimation får ges till den som bl.a. har fyllt och har körkort med behörigheten B eller har körkort med behörigheten D. krav på körvana ställs dock inte i körkortslagen (1998:488). som efter avlagt förarprov aldrig kört något fordon får behålla sin körkortsbehörighet och får den också förnyad när så skall ske. nämnda kan medföra att en person som uppfyller de nämnda kraven men som efter avlagt förarprov över huvud taget inte har kört personbil eller buss kan få taxiförarlegitimation. Utredningen anser med hänsyn till det anförda att kravet på innehav av körkort och att man skall ha uppnått en viss ålder för att erhålla taxiförarlegitimation varken garan- terar gott omdöme i trafiken eller körskicklighet. Det finns ett särskilt ansvar förknippat med yrkesmässig personbe- fordran och utredningen instämmer därför i bedömning att yrkesförare bör vara föredömen för andra trafikanter. visat uppgifter från över genomförda körprov åren 19961998 som visar Enligt verket kan man konstatera att detta visar på ett försäkringsbolaget visar att taxichaufförer varit inblandade i 2 842 tillbud i trafiken. Taxichaufförer var vållande i av dessa tillbud som anmälts till försäkringsbolaget. Mot bakgrund av det anförda anser utredningen det befogat att ifråga- sätta om nuvarande krav för att få taxiförarlegitimation är tillräckliga. detta sammanhang bör anmärkas att bl.a. vill återinföra krav på körprov. Vid en sammantagen bedömning är utredningens slutsats att körprov bör krävas för att erhålla taxiförar- Ett sådant krav torde enligt utredningens mening De som redan har fått taxiförarlegitimation bör enligt utredningen inte omfattas av det nya kravet. I detta sammanhang bör anmärkas att en del taxichaufförer har avlagt körprov för dåtida körkortsbehörigheten TAXI. Polismans rätt att omhänderta utdrag ur taxameter Utredningen har i uppdrag att överväga om en polisman vid kontroll av en taxameter bör ha rätt att omhänderta ett utdrag av taxametern, kopia av kvitto, följesedel eller körpassrapport, trots att det saknas grund för att ta utdraget i beslag enligt 27 kap. . Vid ett sådant övervägande skall det allmännas intresse ställas mot den enskildes intresse om skydd för äganderätten. Utredningen anser det inte försvarligt att ge polisman rätt att omhänderta kopior av kvitton, följe- sedlar eller körpassrapporter trots att det saknas grund att ta utdragen i beslag enligt . Utredningen lämnar därför inte något förslag till en sådan författningsreglering. Sammanfattning av betänkandet En reformerad körkortslagstiftning. Genomförandet av tredje körkortsdirektivet (SOU 2008:130) (förutom vissa nu inte aktuella avsnitt) Utredningen har tidigare lämnat ett betänkande; Släpvagnskörning med B-körkort när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? (SOU 2007:33). I detta slutbetänkande redovisas återstående frågor. Våra förslag i detta betänkande innebär i korthet följande. Det tredje körkortsdirektivet 2006/126/EG genomförs i svensk rätt genom att direktivets bestämmelser huvudsakligen införs i körkortslagen. Rätten att köra ett fordon (behörigheten) skiljs från den handling, körkortet eller förarbeviset, som utvisar behörigheten. Möjligheten att få ett förhandsbesked om körkortstillstånd tas bort. Beslut om körkortsbehörighet eller förarbehörighet ska fattas genom att en registrering sker i vägtrafikregistret. Traktorkortet avskaffas och ersätts med krav på körkortsbehörighet. Bevis om att körkort har utfärdats tas bort. Mikroprocessor ska införas på de svenska körkorten när förutsättningar härför är fastställda. Den elev som avser att övningsköra privat för kategori B ska bara behöva gå introduktionsutbildning tillsammans med en av sina hand- ledare om flera ska godkännas. Samtliga handledare ska dock även fort- sättningsvis genomgå utbildningen. Återkallelse av körkortsbehörighet på grund av allmän brottslighet och personliga förhållanden i övrigt enligt nuvarande körkortslag, 5 kap. 6 § 6 KKL tas bort. En möjlighet till återkallelse av beslut om behörighet, om hinder mot beslut om behörighet förelåg vid tiden för beslutet och hindret fort- farande består, ska införas. Bestämmelsen om läkares anmälningsplikt ändras så att rekvisitet uppenbart olämplig ersätts med olämplig. En läkare ska även ha möjlighet att anmäla den som sannolikt är olämplig att ha körkorts- behörighet och som motsätter sig fortsatt utredning. En anmälan och ett s.k. muntligt körförbud ska journalföras. Det ska vara möjligt för personer med alkoholproblem att få Bilaga 3 körkortsinnehavet villkorat av alkolås även om de inte har gjort sig skyldiga till rattfylleribrott. Under förutsättning att utbildning för bussförare och taxiförare införs i gymnasieskolan är det möjligt att sänka lägsta ålder för att framföra buss förvärvsmässigt respektive erhålla taxiförarlegitimation till . Reglerna om trafikskolor förenklas och förtydligas. Utredningsuppdraget går enligt direktiven ut på att göra en översyn av körkortsförfattningarna och att göra regelverket tydligt och lättöver- skådligt samt att förenkla, förtydliga och samordna bestämmelser på I uppdraget ingår att analysera hur det tredje körkortsdirektivet ska genomföras i svensk rätt. Genom direktivet ska nya körkortskate- gorier införas i AM, A2, C1, C1E, D1, D1E samt en rättighet att med körkortsbehörighet B köra en fordonskombination bestående av personbil eller lätt lastbil och tillkopplad släpvagn om fordonskombina- tionen överstiger men inte . Utredningen ska vidare se över reglerna om utbyte och förnyelse av körkort och analysera förslag till förändringar av reglerna för nyblivna förare . Systemet med läkares anmälningsplikt ska ses över. även se över lagen om trafikskolor. Mot bakgrund av yrkesförardirektivet 2003/59/EG, som ger möjlighet att bl.a. tillåta en lägre åldersgräns än för bussförare som kör i yrkestrafik, ska utredningen ta ställning till om åldersgränserna för att framföra fordon avsedda för persontransporter i körkortskategori D bör sänkas. Vidare ska utredningen lämna förslag på om åldern för taxiförare ska sänkas. Analyserna ska göras med beaktande av de trafiksäkerhetsskäl som finns. Utredningen ska vidare ta hänsyn till de förslag som alkolåsutredning lämnat i sitt betänkande (SOU 2008:84) och samordna dessa förslag med de egna förslagen. hur personer med alkoholproblem skulle kunna få alkolåsvillkor för körkort utan att de kört onyktra i stället för att få sitt körkort återkallat ska också analyseras. Vi har bl.a. genom kontakter med berörda myndigheter och organisa- tioner fått en inblick i hur dagens regelverk fungerar. Vi har samlat in material för att få ett underlag och för att kunna bedöma om ändringar är har bl.a. överlämnat rapporter till utredningen avseende läkares anmälningsplikt, förändrad prövotid, lagen om trafik- skolor och förordningen om trafikskolor samt om alkolås som villkor för Vägtrafikinspektionen har överlämnat förstudier om pricksystem samt om förarutbildningssystem. grupp för Körkort och Yrkestrafikfrågor, LAKY, har överlämnat en promemoria om ändring av forumreglerna. lämnat förslag om en ändring av reglerna om spärrtid vid korta åter- kallelser av körkort. Utbildningscentret för kollektivtrafik AB har över- lämnat en promemoria om bussförarbrist i . träffat representanter för Bussarbetsgivarnas och Svenska Buss- branschens , , Svenska Vidare har utredningen träffat , chefsöverläkare vid , , överläkare vid centrum, Utredningen har varit remissinstans och yttrat sig över betänkandet en reformerad gymnasieskola (SOU Vi har i enlighet med vårt uppdrag strävat efter att förenkla, förtydliga och samordna bestämmelser. Detta gäller i första hand körkortslagen (1998:488), KKL, och körkortsförordningen (1998:980), KKF, vilka sedan de trädde i kraft ändrats . (1998:493) om trafikskolor och förordningen (1998:978) om trafikskolor föreslår vi förenklingar och avregleringar. Våra förslag i sak